JHS 176 Sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittely, hallinta ja säilyttäminen - PDF\nDownload "JHS 176 Sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittely, hallinta ja säilyttäminen"\n1 JHS 176 Sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittely, hallinta ja säilyttäminen Versio: 0.99 Julkaistu: Voimassaoloaika: asti Sisällys 1 Johdanto Soveltamisala Termit ja määritelmät Nykytila SÄHKE Suositukset Tietojärjestelmien hankinta ja kehittäminen Asiakirjojen muodostaminen tai vastaanottaminen Käsittely Säilytys Opastavat tiedot Liitteet /16\n2 1 Johdanto Tämän suosituksen tarkoitus on tukea julkishallinnon organisaatioita arkistolaitoksen SÄHKE2-määräyksen (jatkossa SÄHKE2) asettamien vaatimusten toteuttamisessa asiakirjallista tietoa käsittelevissä tietojärjestelmissä. Suosituksessa pyritään tunnistamaan nykytekniikan mukaisia konkreettisia keinoja saavuttaa SÄHKE2:n kuvaama tavoitetila. Suositusta sovelletaan ensimmäisessä vaiheessa ensisijaisesti asianhallinnassa. Tavoitteena on tukea organisaation asiakirjallisten tietojen käsittelyn, hallinnan ja säilyttämisen kehittämistä siten, että se on tiedon sähköisen säilyttämisen edellyttämällä tasolla koko elinkaaren ajan. Suosituksen aihe-alue on osa laajempaa kokonaisuutta, johon liittyy toiminnan kehittäminen sekä tietojen yhteentoimivuuden edistäminen. Suosituksen avulla saavutettavia etuja organisaatiolle ovat: Tietojen käsittelyn tehostaminen Henkilötyön säästäminen Tiedon todistusvoimaisuuden parantaminen Sähköisen säilyttämisen ja hävittämisen mahdollistaminen Tiedon löydettävyyden parantaminen Asiakirjallisen tiedon käsittelyprosessien tietoturvallisuuden parantaminen. Tietojen hallinnassa on kysymys lainsäädännössä asetettujen toiminnallisten ja laadullisten vaatimusten toteuttamisesta organisaation toiminnassa. Toteuttamisessa on käytännön haasteena tietojen käsittelyn jakautuminen erilaisiin järjestelmiin ja asiointikanaviin. Asiakirjallisen tiedon hallinnan keskeiset toiminnot ja näihin liittyvät kysymykset on esitetty seuraavassa taulukossa. Toiminnot Kysymykset Tietojen käytettävyys Miten oikea tieto saadaan luotettavasti ja nopeasti esiin? Missä tietoa säilytetään? Onko tieto ymmärrettävässä muodossa? Onko organisaation julkinen tieto saatavissa? Mihin kokonaisuuteen tieto liittyy? Asiakirjan muodostaminen tai Kuinka asiakirjan metatiedot muodostetaan automaattisesti? Mitä vastaanottaminen muuta asiakirjan talteenotossa tarvitaan? Toimivatko kaikki eri asiointikanavat yhdenmukaisesti asiakirjoja vastaanotettaessa? Tietojen laatu Miten tiedon alkuperä, luotettavuus ja eheys varmistetaan? Mikä asiakirjan kopioista on ensisijainen ja uusin versio? Ketkä kaikki ovat käsitelleet asiakirjaa? Puuttuuko asiakirjasta sivuja tai onko tietosisältöä muutettu? Alkuperäinen vai kopio? Tarvitaanko kopioita? Käsittelyprosessien tehokkuus ja Onko nykyisiä toimintatapoja mahdollista tehostaa? tarkoituksenmukaisuus Tehdäänkö samaa tehtävää usealla eri tavalla ja välineellä? Käytetäänkö tehtävän suorittamiseen useampaa kuin yhtä tietojärjestelmää ja siirtyykö tieto järjestelmien välillä luotettavasti ja automaattisesti? Kuka on tiedon omistaja? Onko päällekkäistä arkistointia? Tietosuojan toteutuminen Miten varmistutaan siitä, että vain ne henkilöt, joilla on siihen oikeus, voivat lukea ja käsitellä tietoa? Voidaanko jälkikäteen nähdä, ketkä ovat lukeneet ja käsitelleet tietoa? Säilyttäminen ja hävittäminen Onko tietojen säilyttäminen toteutettu siten, että käytettävyys vastaa toiminnan tarpeita? Säilytetäänkö tiedot siten, että niiden laatu ei kärsi? Hävitetäänkö tieto, kun sen säilyttämiseen ei ole enää perusteita? Hävitetäänkö tiedon kaikki kopiot? Onko päällekkäistä arkistointia? Taulukko 1 Asiakirjallisen tiedon hallinnan keskeiset toiminnot ja niihin liittyvät kysymykset 2/16\n3 SÄHKE2:n mukainen ratkaisu tiedonhallinnan haasteisiin on sähköinen arkistonmuodostussuunnitelma (eams). SÄHKE2 esittää eams:n toteuttamista keskitettynä tietojärjestelmänä, josta tässä suosituksessa käytetään termiä eams-järjestelmä. Suositus perustuu määräykseen SÄHKE2 (Sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittely, hallinta ja säilyttäminen, Arkistolaitos AL 9815/ /2008, ). Tiedonhallintaa koskevia vaatimuksia on asetettu lainsäädännössä. Laki viranomaisen toiminnan julkisuudesta (621/1999, jatkossa julkisuuslaki) ja sitä täydentävä asetus (1030/1999) edellyttävät, että organisaatiolla tulee olla sellaiset tiedonhallinnan välineet, jotka palvelevat viranomaistoiminnan julkisuutta, avoimuutta ja tietosuojan sekä tietoturvallisuuden toteuttamista. Organisaatiolla täytyy olla tieto siitä, miten sen tehtävien hoitoon liittyvät asiakirjat ja tiedot kertyvät, miten ne etenevät organisaation käsittelyprosesseissa ja miten ne säilytetään ja hävitetään. Ohjeistusta tiedonhallinnasta on lisäksi annettu mm. laissa sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa (13/2003), arkistolaissa (831/1994) ja henkilötietolaissa (523/1999). SÄHKE2:n metatietomallissa on otettu huomioon JHS 143 -suositus. SÄHKE2 ei käsittele sähköisiä allekirjoituksia, eikä niiden käyttöön täten oteta tässä suosituksessa kantaa. JHS 156 -suositus pohjautuu arkistolaitoksen vuonna 2003 antamaan määräykseen asiakirjojen rekisteröinnistä. JHS 156 ei tarkastele asiakirjallisen tiedon käsittelyprosessia kokonaisuudessaan, vaan pitkälti vain rekisteröintiä. Arkistolaitos on antanut tämän suosituksen jälkeen määräykset SÄHKE1 ja SÄHKE2. SÄHKE1:stä ei ole olemassa erillistä suositusta. SÄHKE2:n liittyvät seuraavat Arkistolaitoksen määräykset ja ohjeet: SÄHKE2-Siirto-ohje. Arkistolaitoksen ohje SÄHKE2-vaatimusten mukainen hävitysesitys ja sen tietosisältö. Arkistolaitoksen määräys/ohje Soveltamisala Tässä suosituksessa annetaan SÄHKE2:n käyttöönottoon liittyviä suosituksia julkishallinnon organisaatioille. Suositusta voidaan hyödyntää myös muualla kuin julkishallinnossa. Suositus koskee ensisijaisesti hallinnollisia asiankäsittelyprosesseja. Suositusta voidaan soveltaa myös muissa hallinnollisissa prosesseissa. Suosituksen kohderyhmiä ovat valtionhallinnon ja kunnallishallinnon organisaatioiden tietohallinto, johto, asiakirjahallinto sekä yhteistyötahot. 3 Termit ja määritelmät Suosituksessa noudatetaan pääpiirteittäin SÄHKE2:ssa ja julkisuuslaissa käytössä olevaa käsitteistöä. Arkistonmuodostussuunnitelma (AMS) AMS on organisaation asiakirjallisten tietojen käsittelyn, rekisteröinnin ja säilyttämisen ohjeisto. AMS koskee kaikkia organisaatiossa kertyviä asiakirjoja ja tietoaineistoja sekä niiden rekisteröintiin ja käsittelyyn liittyviä järjestelmiä ja menetelmiä. AMS on osa organisaation asiakirjahallinnon käsikirjaa (Ams-opas, AMS:sta käytetään myös termiä tiedonohjaussuunnitelma. 3/16\n4 Asia Käsiteltäväksi annettu tai otettu tehtävä, jossa tulee saada aikaan ratkaisu (päätös). Asia voi syntyä ilman, että siihen aluksi liittyy asiakirjoja joko suullisen toimeksiannon tai oma-aloitteisen harkinnan perusteella (SÄHKE1). Asiakirjallinen tieto/asiakirja Organisaation tehtävien ja niiden käsittelyprosessien yhteydessä kertyvä tieto, jonka organisaatio on tuottanut tai vastaanottanut osana tehtäviään, ja jota se säilyttää tietovarantona sekä todisteena (ISO-SFS /Asiakirja). Teknisesti asiakirja koostuu tyypillisesti yhdestä tai useammasta tiedostosta ja siihen liittyvistä metatiedoista. Asiakirjan elinkaari Asiakirjan elinkaari on mallinnus asiakirjalle tehtävistä toimenpiteistä alkaen muodostamisesta tai vastaanottamisesta ja päättyen pysyvään säilyttämiseen tai hävittämiseen. Asiakirjan muodostamisesta tai vastaanotosta käytetään myös termiä talteenotto. Asiakirjatyyppi Luokitus joka kokoaa käyttötarkoitukseltaan tai tietosisällöltään samantyyppiset asiakirjat yhteen. Esimerkkejä asiakirjatyypistä: hakuilmoitus, hakemus, hakemuksen liite, päätös, pöytäkirja, valitus. JHS 143:ssa käytetään termiä asiakirjan tyyppi. Asianhallinta Asianhallinta tarkoittaa organisaation toimintaprosesseihin sisältyvien asioiden ja asiakirjojen käsittelyn ohjaamista niiden koko elinkaaren ajan. Asianhallinta pyrkii tehostamaan asioiden valmistelua, käsittelyä, päätöksentekoa, julkaisemista ja arkistointia sekä asiakirjallisten tietojen hallintaa (VAHTI 5/2006). Käytetään myös termiä asiankäsittely. Asianhallintajärjestelmä Asianhallinnan toteuttamisessa käytettävä tietojärjestelmä. Käytetään myös termiä asiankäsittelyjärjestelmä. Asiointikanava Tapa tai väline jolla asiointiin liittyvä kommunikointi kahden osapuolen välillä tapahtuu. Viranomaisen ja kansalaisen välisiä mahdollisia asiointikanavia ovat esimerkiksi sähköposti, puhelin, kirje, faksi, internetin sähköiset lomakkeet ja muut sähköiset asiointipalvelut ja käynti virastossa. eams Sähköinen arkistonmuodostussuunnitelma. eams on organisaation tehtäväluokitukseen perustuva järjestelmä, jossa kuvataan tehtävien käsittelyvaiheet, asiakirjalliset tiedot ja asiakirjatyypit sekä niiden oletusmetatietoarvot (esimerkiksi säilytysaika). eams:sta käytetään myös termiä tiedonohjausjärjestelmä (TOJ). eams-järjestelmä Tässä suosituksessa käytetty termi SÄHKE2-määräyksen mukaisesta keskitetystä tietojärjestelmästä joka toteuttaa eams:n. eams-järjestelmän rooli organisaation tietojärjestelmäarkkitehtuurissa on toimia keskitettynä asiakirjallisten tietojen hallinnan välineenä. 4/16\n5 Käsittelyprosessi SÄHKE2 -määrityksessä käytetty termi, joka vastaa termiä asia. Käsittelyvaihe Käsittelyprosessin vaihe. Käsittelyprosessin vaiheen tuloksena syntyy toimenpiteitä. Käsittelyvaiheiden järjestys ja toteutuminen on organisaatiokohtaista. eams ohjaa käsittelyvaiheisiin sisältyvien asiakirjallisten tietojen ja niiden oletusmetatietojen muodostumista, käsittelyä ja säilyttämistä (SÄHKE2). Metatieto (kuvailutieto) Metatiedot ovat asiakirjallisen tiedon kontekstia, sisältöä ja rakennetta sekä asiakirjallisen tiedon hallintaa ja käsittelyä koko niiden elinkaaren ajan kuvaavaa tietoa. Metatiedot mahdollistavat asiakirjallisten tietojen haun, paikallistamisen ja tunnistamisen. Niiden avulla myös automatisoidaan asiakirjallisten tietojen laatimis- ja käsittelyvaiheita sekä määritellään viittauksia eri asiakirjallisten tietojen välille (SÄHKE2). Tehtäväluokitus Organisaation lakisääteisten tehtävien ja tuki- ja ylläpitotehtävien hierarkkinen luettelo (SÄHKE2). Toimenpide Asiakäsittelyyn liittyvän toimenpiteen tiedot. Toimenpide voi olla aloitus-, väli- tai lopputoimenpide (SÄHKE1). Toimenpiteen tyyppi Luokitus, joka kokoaa keskenään samantyyppiset toimenpiteet yhteen. Esimerkkejä toimenpiteen tyypistä: käsittely/valmistelu, päätöksenteko, tiedoksianto/toimeenpano, oikaisuvaatimus/valitusmenettely, seuranta/valvonta (SÄHKE2). Yhteentoimivuus Tietojärjestelmien kyky viestiä keskenään sellaisella tavalla tai siinä laajuudessa, että ne voivat rutiinimaisesti käyttää toistensa tuloksia omassa toiminnassaan (ATK-sanakirja, Tietotekniikan liitto ry). 4 Nykytila Julkishallinnon organisaatioiden tapa käsitellä tietoja eroaa toisistaan. Eroja syntyy esimerkiksi organisaatioiden erilaisista tehtävistä, kokoeroista ja organisaatioita koskeneista rakennemuutoksista. Julkishallinnon organisaatioita yhdistää pyrkimys hyvään tiedonhallintatapaan, johon velvoitetaan myös lainsäädännössä. Yhteentoimivuuteen ja yhdenmukaisuuteen ei kuitenkaan pakoteta, vaan organisaatioilla on ollut vapaus valita käyttämänsä välineet ja tavat. Keskeiset asiakirjallisen tiedon hallintaan käytetyt menetelmät ovat metatiedot, rekisteröinti ja arkistonmuodostussuunnitelma (AMS). Rekisteröinnillä tarkoitetaan organisaation käsittelemien asioiden ja niihin liittyvien asiakirjojen sekä niiden käsittelyvaiheiden merkitsemistä rekisteriin. Rekisteri kokoaa tiedot rekisteriin liitetyistä yksittäisistä asiakirjoista ja niiden käsittelyn tilasta organisaatiossa sekä mahdollistaa tietojen löytämisen. Rekisteröinnistä käytetään myös termejä diaariointi ja kirjaaminen. 5/16\n6 AMS:n avulla kuvataan organisaation tietoaineiston käsittelyä, säilytystä ja hävittämistä koskevat menettelytavat. Kun rekisteröinnissä keskitytään yksittäisiin asioihin ja asiakirjoihin, on AMS:n näkökulma asiakirjojen luokat (ryhmät, tehtävät, sarjat). Siirtyminen sähköiseen toimintaympäristöön on korostanut rekisteröinnin tarvetta ja mahdollistanut sen automatisoinnin ja kertyvien tietojen lisäämisen. Erilaisten asiointikanavien lisääntymisen johdosta kattava rekisteröinti on aiempaa haastavampaa. AMS on usein toteutettu paperiarkiston hallinnan näkökulmasta, eikä tietojärjestelmissä käsiteltävän tiedon hallintaa ole aina otettu huomioon. Esimerkiksi sähköpostitse tapahtuva asiointi jää usein AMS:n ulkopuolelle. Tietojen säilyttämisen osalta nykykäytännöt vaihtelevat organisaatioittain ja tietojärjestelmittäin. Sähköinen säilyttäminen on harvinaista ja usein säilyttävissä järjestelmissä on rajallinen tuki tietojen hävittämiselle säilytysajan umpeuduttua. Eri organisaatioiden tilanne tietojärjestelmien suhteen on hajanainen. Joissain organisaatioissa käytössä olevat tietojärjestelmät on integroitu keskenään ja niiden muodostama kokonaisuus vastaa organisaation tarpeita. Tyypillisempää on, että organisaatioissa on käytössä erillisiä ja jopa päällekkäisiä järjestelmiä, järjestelmiä ei ole yhdistetty toisiinsa eikä tietojärjestelmissä ole kaikkea organisaation tehtävien ja velvoitteiden toteuttamiseen tarvittavaa toiminnallisuutta. 5 SÄHKE2 SÄHKE2 esittää tavoitetilan asiakirjallisen tiedon käsittelylle julkishallinnon organisaatioiden tietojärjestelmissä. Tässä osiossa esitetään tiivistettynä SÄHKE2-toiminnallisuus jäsenneltynä asiakirjan elinkaaren mukaisesti. Samaa järjestystä käytetään suositusten jäsentelyssä luvussa 6. Kuva 1 Asiakirjan elinkaari SÄHKE2:n noudattaminen antaa tietojärjestelmälle seuraavia hyötyjä: mahdollistaa tietojen pitkäaikaisen ja pysyvän säilyttämisen sähköisessä muodossa. selkeyttää asiakirjallisen tiedon säilyttämistä ja hävittämistä koskevat vaatimukset. edistää eri tietojärjestelmien yhtenäisyyttä tietojen haussa, käytössä, siirrossa ja hävittämisessä. Arkistolaitoksen myöntämä sähköisen säilyttämisen lupa edellyttää tietojärjestelmän osalta SÄHKE2:n kattavaa noudattamista. Muita hyötyjä on mahdollista saavuttaa jo toteutuksen aikana. Sähköisen säilyttämisen lupa koskee tietojärjestelmässä syntyvää uutta aineistoa. Sähköisen säilyttämisen lupaa ei myönnetä takautuvasti. SÄHKE2:n noudattaminen edellyttää muutoksia organisaation tietojärjestelmiin ja sähköisiin asiakirjoihin. 6/16\n7 Muutokset voi jakaa seuraaviin osiin: eams-järjestelmä. eams-toiminnallisuus. eams-metatiedot. eams-järjestelmä on keskitetty tietojärjestelmä, jossa hallinnoidaan organisaation asiakirjallisen tiedon käsittelyä koskevat säännöt. eams-järjestelmä tarjoaa kyselyrajapintoja asiakirjallista tietoa käsittelevien tietojärjestelmien käyttöön. eams-toiminnallisuudet ovat asiakirjallista tietoa käsittelevien tietojärjestelmien ominaisuuksia. eamstoiminnallisuus sisältää eams-järjestelmän kyselyrajapintojen hyödyntämisen, asiakirjojen eamsmetatietojen tuen ja näiden hyödyntämiseen liittyvät toiminnallisuudet. eams-metatiedot ovat asiakirjaan, toimenpiteeseen tai asiakirjallisen tiedon käsittelyyn liittyviä metatietoja, joita hyödyntäen tietojärjestelmät toteuttavat eams-toiminnallisuuksia. Keskeiset eams-metatiedot ovat asiakirjaan liittyvät tehtäväluokka, asiakirjatyyppi ja toimenpide. Osa muista eams-metatiedoista on kyseltävissä eams-järjestelmästä mainittujen keskeisten eams-metatietojen avulla. SÄHKE2:ssa käytetyn tietomallin kolme keskeistä osa-aluetta ovat asiakirjallisen tiedon käsittely, toimenpide ja asiakirja. Taustalla on mallinnus, jossa käsittelyprosessi jakautuu käsittelyvaiheisiin ja jossa yhteen käsittelyvaiheeseen voi liittyä yksi tai useampi asiakirjatyyppi. Toimenpiteet vastaavat käsittelyvaiheita ja kutakin asiakirjaa vastaa asiakirjatyyppi. Asianhallintajärjestelmissä on yleisesti käytössä vastaava mallinnus siten, että asiakirjallisen tiedon käsittelystä käytetään termiä asia. Käytetty mallinnus on esitetty alla. Kuva 2 SÄHKE2 -tietomallin keskeiset osa-alueet SÄHKE2:n noudattamiseen liittyvä toiminnallisuus asiakirjallista tietoa käsittelevässä tietojärjestelmässä on esitetty seuraavassa taulukossa tiivistetysti: Toiminnallisuus Asiakirjaa muodostettaessa tai vastaanotettaessa tietojärjestelmä tuottaa toimenpiteen eamsmetatiedot ja liittää ne toimenpiteen metatiedoiksi. Esimerkki toimenpiteen tyyppi = vireilletulo laadittu = laatija = Lasse Laatija 7/16\n8 Toiminnallisuus tuottaa keskeiset eams-metatiedot ja liittää ne asiakirjan metatiedoiksi. Esimerkki asiakirjatyyppi = Ympäristölupa tehtäväluokka = kyselee eams-järjestelmältä keskeisten eams-metatietojen mukaiset muut eams-metatiedot ja liittää nämä asiakirjan metatiedoiksi. julkisuusluokka = julkinen säilytysaika = pysyvästi säilytettävä säilytyksen laskentaperiaate = päätöksen ajankohta Asiakirjaa käsiteltäessä tietojärjestelmä tuottaa toimenpiteen eamsmetatiedot ja liittää ne toimenpiteen metatiedoiksi. toimenpiteen tyyppi = valmistelu muokattu = valmistelija = Veera Valmistelija toteuttaa asiakirjan käsittelyn eams-metatietojen mukaisesti. Pääsy asiakirjaan on suojattu julkisuusluokan mukaisesti (esimerkiksi julkinen / salassa pidettävä). Asiakirjaa säilyttäessä tietojärjestelmä toteuttaa asiakirjan säilyttämisen ja hävittämisen asiakirjan eamsmetatietojen mukaisesti. Asiakirja metatietoineen hävitetään säilytysajan päätyttyä ja hävittämisestä muodostuu hävitysluettelo. toteuttaa pysyvästi säilytettävien tietojen siirron Kansallisarkiston määritysten mukaisesti (yksityiskohtaiset määritykset ovat erilaiset valtionhallinnossa ja kunnallishallinnossa). Tiedonsiirtorakenne on SÄHKE2:n mukainen. Taulukko 2 SÄHKE2:n mukainen toiminnallisuus asiakirjallista tietoa käsittelevässä tietojärjestelmässä Seuraavissa kuvissa on esitetty esimerkki organisaation tietojärjestelmistä ilman eams-järjestelmää ja eams-järjestelmän kanssa. 8/16\n9 Kuva 3 Esimerkki nykytilasta Kuvassa 3 esitetään tietojärjestelmäkokonaisuus, jossa kolme tietojärjestelmää toteuttaa kukin erilaisen osajoukon asiakirjan elinkaaren hallinnan toiminnallisuuksia. Kaksi järjestelmistä on integroitu toisiinsa, kolmannesta järjestelmästä ei ole liityntöjä muihin järjestelmiin. Kahdesta järjestelmästä arkistointi on toteutettu paperisessa muodossa, kolmannessa säilyttämistoiminnallisuus on toteutettu järjestelmässä itsessään. Esimerkkijärjestelmän haasteena on eri järjestelmien tietojen ja toimintatapojen yhtenäisyyden hallinta. Osaan taulukossa 1 esitetyistä kysymyksistä vastaaminen on vaikeaa. 9/16\n10 Kuva 4 Esimerkki SÄHKE2:n mukaisesta tavoitetilasta Kuvassa 4 esitetty tietojärjestelmäkokonaisuus eroaa kuvasta 3 siten, että tietojärjestelmäkokonaisuuteen on lisätty eams-järjestelmä ja kuhunkin kolmesta järjestelmästä on lisätty eams-toiminnallisuutta. Lisäksi kokonaisuuteen on lisätty uusi sähköinen arkistojärjestelmä. Yhteistä edellisen kuvan tilanteeseen on se, että samat kolme tietojärjestelmää toteuttavat vastaavan osajoukon asiakirjan elinkaaren hallinnan toiminnallisuuksia. Kaikki järjestelmät on integroitu toisiinsa. Arkistointi on toteutettu keskitetyn sähköisen arkiston avulla, mutta yhdessä tietojärjestelmässä säilytetään yhä osa tiedoista järjestelmässä itsessään. eams-järjestelmässä hallinnoidaan tietojärjestelmien muodostaman kokonaisuuden tietoja ja järjestelmät kyselevät eams-järjestelmältä omaa osuuttaan koskevia arvoja tarpeen mukaan. Esimerkkijärjestelmässä tietojärjestelmät muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden, jota on mahdollista hallita keskitetysti. Taulukossa 1 esitettyihin kysymyksiin vastaaminen on helppoa. Yksittäisen asiakirjallista tietoa käsittelevän tietojärjestelmän SÄHKE2 -yhteensopivaksi saattamiseksi tarvittavat muutokset ovat seuraavat: 1. Tietojärjestelmä tukee SÄHKE2:n tietomallia. Tietojärjestelmään voi tallentaa asioita (asiakirjallisen tiedon käsittely), toimenpiteitä sekä näiden eams-metatiedoille. 2. Tietojärjestelmässä voi tallentaa asiakirjalle eams-metatietoja. 3. Tietojärjestelmä tuottaa pakolliset eams-metatiedot. 4. Tietojärjestelmä kyselee muut eams-metatiedot eams-järjestelmältä. 5. Tietojärjestelmä toteuttaa sitä koskevat hävittämiseen ja säilyttämiseen liittyvät eamstoiminnallisuudet. 6. Tietojärjestelmä toteuttaa sitä koskevat muut eams-toiminnallisuudet. 10/16\n11 6 Suositukset Suositusten käyttäminen edellyttää perehtymistä SÄHKE2:en. 6.1 Tietojärjestelmien hankinta ja kehittäminen ID Suositus 1 Organisaation järjestelmäarkkitehtuuri tulee suunnitella ja kehittää siten, että muodostuva kokonaisuus palvelee organisaation tiedonhallinnan tarpeita. Toimiva kokonaisuus on mahdollista toteuttaa monella eri tapaa. Kehittämisessä pyritään tyypillisesti vähentämään järjestelmien määrää ja integroimaan järjestelmät toisiinsa. 2 Uusia tietojärjestelmiä hankittaessa tulee SÄHKE2:n mukaiset tiedonohjauksen toiminnallisuudet asettaa sitoviksi vaatimuksiksi tarjouspyyntövaiheessa. Yksityiskohtaiset vaatimukset vaihtelevat organisaation järjestelmäarkkitehtuurin ja hankittavan järjestelmän käyttötarkoituksen mukaan. 3 Nykyisiä järjestelmiä kehitettäessä tulee SÄHKE2:n mukaiset tiedonohjauksen toiminnallisuudet asettaa sitoviksi vaatimuksiksi määrittelyvaiheessa. Yksityiskohtaiset vaatimukset vaihtelevat organisaation järjestelmäarkkitehtuurin ja järjestelmän käyttötarkoituksen mukaan. Kehittäminen voidaan toteuttaa vaiheissa. Esimerkki vaiheistamisesta on esitetty liitteessä 1. 4 On suositeltavaa rakentaa ensin eams-järjestelmä ja liittää muita tietojärjestelmiä sen piiriin vaiheittain. eams-järjestelmä on mahdollista toteuttaa johonkin olemassa olevaan tietojärjestelmään. Tällöin pitää ottaa huomioon se, että toteutus soveltuu myös muiden tietojärjestelmien käyttöön, eikä jää vain yhden yksittäisen järjestelmän hyödyntämäksi. Jos eams-järjestelmää ei ole käytössä tietojärjestelmää hankittaessa, pitää käytetyt luokitukset tuottaa ja hallinnoida järjestelmässä paikallisesti. Kun organisaatio myöhemmin hankkii eams-järjestelmän, tulee järjestelmässä käytetyt osaluokituksen mukaiset tiedot myöhemmin yhdistää eams-järjestelmän luokituksiin. Kaikkea eams-toiminnallisuutta ei ole pakko toteuttaa ja ottaa käyttöön yhdellä kertaa. eams-toiminnallisuuden piiriin liittäminen suositellaan aloitettavaksi asianhallintajärjestelmistä. 5 eams järjestelmään sisältyvä arkistonmuodostussuunnitelma voidaan kehittää vaiheittain. Vaiheistaminen voi tapahtua tehtäväluokka kerrallaan ja/tai tietojärjestelmä kerrallaan. Pysyvän säilyttämisen lupa on edellyttää, että eams on kattava sen tietojärjestelmän osalta, johon lupahakemus kohdentuu. eams:in soveltaminen tietojärjestelmässä ei edellytä kattavan tehtäväluokituksen laatimista tai täysin valmista eams:ia. Luokituksia ja eams:ia on mahdollista kehittää ja täydentää sitä mukaa, kun järjestelmän piiriin liittyy uusia tietojärjestelmiä tai asiakirjallista tietoa. Luokituksen laatimisessa on mahdollista käyttää soveltuvin osin valmiiksi kuvattuja yhtenäisiä prosesseja. Näitä ovat esimerkiksi henkilöstöhallinnon prosessit. 11/16\n12 6.2 Asiakirjojen muodostaminen tai vastaanottaminen ID Suositus 7 Asiakirjaa muodostettaessa tai vastaanotettaessa tietojärjestelmän tulee automaattisesti luoda asiakirjan keskeiset metatiedot: tehtäväluokka, toimenpide ja asiakirjatyyppi. Nämä kolme metatietoarvoa ovat keskeinen avain, jolla asiakirja liitetään tiedonohjauksen piiriin. Metatietojen muodostamisen ei pidä olla riippuvainen eams-järjestelmän olemassaolosta. Tietojärjestelmiä hankittaessa ja kehitettäessä näiden metatietoarvojen muodostamiseen ja tallentamiseen tulee varautua. Käytettäessä sähköistä asiointikanavaa (esimerkiksi portaalijärjestelmä) on metatietojen muodostaminen automaattisesti mahdollista. Sähköpostitse tai paperimuodossa saapuvien asiakirjojen osalta metatietojen muodostaminen on käsityötä. 8 Asiakirjaa muodostettaessa tai vastaanotettaessa sen metatiedot tulee täydentää eamsjärjestelmän tiedoilla. Kyseltäessä eams-järjestelmältä metatietoarvoja käytetään hakutietona asiakirjan keskeisiä metatietoja: tehtäväluokka, toimenpide ja asiakirjatyyppi. Tietojärjestelmiä hankittaessa ja kehitettäessä näiden arvojen kyselemiseen ja tallentamiseen tulee varautua. Kyseltävät arvot vastaavat kyselyhetken tilannetta ja toimivat asiakirjan metatietojen oletusarvoina. Joissain käyttötapauksissa voi olla tarpeen tarjota käyttäjälle mahdollisuus muuttaa arvoja. Metatietoarvoja on mahdollista kysellä eams-järjestelmältä myös asiakirjan elinkaaren myöhemmissä vaiheissa. 9 Asiakirjaa muodostettaessa tai vastaanotettaessa suositellaan, että sen eams-metatiedot muodostetaan kattavasti. Asiakirjojen yksilöinnissä tulee käyttää aidosti yksilöiviä tunnuksia. Yksi mahdollinen menetelmä on OID (JHS 159). 10 Asiakirjan metatietojen muodostaminen tulee mahdollisuuksien mukaan automatisoida asiakirjallista tietoa käsittelevissä tietojärjestelmissä. Automatisoinnin ollessa mahdotonta on sallittua jättää valinta käyttäjälle. Loppukäyttäjän valittavissa olevat arvot suositellaan rajaamaan automaattisesti. Mikäli metatietojen syöttäminen jää loppukäyttäjän vastuulle, hänelle on tarjottava riittävä koulutus, ohjeistus ja tuki. Salassa pidettävien tietojen merkitsemiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota. 11 Eri tietojärjestelmissä käytettävien metatietojen koodistojen ja luokitusten yhtenäistämistä tulee kehittää. Kun saatavilla on vakiintunut luokitus, on sen mukaisten arvojen käyttö suositeltavaa. Arvoja voidaan yhtenäistää keskitettyjä koodistoja käyttäen. Koodistoja voidaan jaella esimerkiksi hakemisto- tai koodistopalvelimia käyttäen. Keskeisiä yhtenäistettäviä luokituksia ovat tehtäväluokitus, toimenpiteen tyyppi ja asiakirjatyyppi. 12/16\n13 ID Suositus 12 Pysyvästi ja määräaikaisesti säilytettävien asiakirjojen osalta suositellaan käytettäväksi SÄHKE2:n mukaisia metatietoja ja menetelmiä. Myös muiden tietojen 1 osalta suositellaan liitettävän samat metatiedot mahdollisuuksien mukaan. Suositeltava toimintatapa on, että muodostettavaan asiakirjalliseen tietoon liitetään aina keskeiset eams-metatiedot. Ei suositella toimintatapaa, jossa eams-metatiedot pyritään liittämään vain pysyvästi säilytettäviin asiakirjoihin. 13 Suositellaan käytettäväksi tehtäväluokituksen ja asiakirjatyyppiluokitusten kansallisia määrityksiä niiden valmistuttua. Toimialoista esimerkiksi terveydenhuollossa ja sosiaalialalla on omia kansallisia luokituksiaan. Mikäli soveltuvaa kansallista luokitusta ei ole olemassa, on sallittua käyttää omia luokituksia. Laadittaessa omia luokituksia suositellaan laatimaan luokituksia sitä mukaa kun niille on käyttöä. 14 Organisaation ulkopuolelta vastaanotettavan tiedon alkuperäisyys ja eheys tulee tarkistaa. Asiakirjojen ja metatietojen tarkastaminen on mahdollista toteuttaa automaattisesti, kun vastaanottokanava on portaali tai sähköinen rajapinta. Automaattisessa tarkastamisessa voidaan käyttää SÄHKE2:n mukaisia metatietoja ja menetelmiä. Sähköpostitse ja paperimuodossa saapuvan asiakirjallisen tiedon alkuperäisyys ja eheys suositellaan tarkistamaan käsin. Tämä toimenpide voidaan yhdistää metatietojen syöttämiseen. Vastaanotto pitää toteuttaa siten, että asiakirjojen muuttumattomuus voidaan osoittaa jälkikäteen. Tämä on mahdollista toteuttaa esimerkiksi ottamalla talteen saapunut asiakirja alkuperäisessä muodossaan. 15 Tietoa muodostettaessa ja vastaanotettaessa pitää huolehtia tietojen salassapidosta. Asiakirjaa muodostettaessa tai vastaanotettaessa määritelty tietojen salassapito vaikuttaa asiakirjan myöhempään käsittelyyn. Erityisesti osittain salassa pidettävien asiakirjojen käsittely edellyttää huolellisuutta. Virheet merkinnässä voivat esimerkiksi aiheuttaa sen, että automaattinen julkaisujärjestelmä julkaisee salassa pidettäviä tietoja julkisina. Tietojen julkisuudesta on määrätty julkisuuslaissa. Salassapitovelvoitteista on määrätty esimerkiksi henkilötietolaissa. 16 Tietojärjestelmissä muodostuva asiakirjallinen tieto pitää ottaa talteen. Esimerkiksi toiminnanohjausjärjestelmissä tehtävissä toimenpideketjuissa (transaktio) voi muodostua asiakirjallista tietoa, joka on oikeusturvan ja tutkimuksen kannalta merkittävää ja pitää siten ottaa talteen. Tämä tieto ei muodosta järjestelmässä perinteisessä mielessä asiakirjaa. 1 Esimerkiksi tietojärjestelmän sisältämä tieto, josta ei ole muodostettu asiakirjaa tai vastaanotettu tiedosto, jota ei ole otettu talteen asiakirjana. 13/16\n14 6.3 Käsittely ID Suositus 17 Tietojen päällekkäistä tallentamista tulee välttää. Mikäli samaa tietoa tarvitaan useammassa järjestelmässä, suositellaan tiedon välittämistä järjestelmien välillä automatisoidusti. Tietoihin tapahtuneiden muutosten tulee päivittyä niihin tietojärjestelmiin, joihin tieto on välitetty. Kun asiakirjallista tietoa siirretään eri organisaatioiden välillä, on keskeistä määrittää tietojen omistajuus. Katso suositus 0. Tämä suositus liittyy toiminnan kehittämiseen laajemmin, eikä siten rajoitu vain asiakirjalliseen tietoon. 18 Tietojärjestelmän tulee tukea SÄHKE2:n mukaista käsittelyprosessien mallinnusta. 19 Tietojärjestelmän tulee toteuttaa asiakirjallisen tiedon käsittelyyn ja toimenpiteisiin liittyvä toiminnallisuus. Asiakirjallisen tiedon käsittelyyn ja toimenpiteeseen liittyy molempiin eams-metatietoja. 20 Tietojärjestelmän tulee toteuttaa prosessiin liittyvät toiminnallisuudet. eams-järjestelmässä hallinnoidaan toimenpiteisiin liittyviä käsittelysääntöjä. Esimerkiksi tietty toimenpide voi aiheuttaa muutoksia asiakirjan metatietoihin. 21 Asiakirjallista tietoa suojatessa tulee kiinnittää huomiota myös metatietojen suojaamiseen. Metatietoarvojen muuttamisen pitää tapahtua etukäteen määritettyjen käyttöoikeuksien puitteissa. Salassa pidettävien asiakirjojen osalta tulee myös niihin liittyvät metatiedot suojata. 22 Välitettäessä salassa pidettäviä asiakirjoja tietojärjestelmien välillä tulee kiinnittää huomiota siihen, että suojaamistarve otetaan huomioon myös vastaanottavassa järjestelmässä. Erityisesti henkilötiedot ja turvallisuusluokitellut tiedot on tärkeä suojata riittävällä tasolla. 6.4 Säilytys ID Suositus 23 Säilyttämisen toteutusta suunniteltaessa tulee ottaa huomioon hävitystoiminnallisuuteen liittyvät vaatimukset. Säilytysaika liittyy usein henkilötietoihin ja tietojen säilyttäminen tätä aikaa pidempään on lainsäädännön ja asianomaisen etujen vastaista. Hävittäminen pitää toteuttaa siten, että tiedot aidosti poistetaan. Pelkkä tietojen piilottaminen käyttöliittymässä ei riitä. Tietoja hävitettäessä tulee ottaa huomioon myös varmuuskopioiden käsittely. Suositellaan, että hävitetyt tiedot poistuvat varmuuskopioista niiden normaalin kierron yhteydessä. 24 Hävittäminen tulee toteuttaa kaikkiin niihin tietojärjestelmiin, joissa asiakirjallista tietoa on käsitelty. Joissain tapauksissa on kustannustehokkaampaa keskittää hävittäminen keskitettyyn sähköiseen arkistoon, kuin toteuttaa hävittämistoiminnallisuus hajautettuihin järjestelmiin. 14/16\n15 ID Suositus 25 Hävittäminen tulee toteuttaa siten, että kaikkien organisaatioiden hallinnassa olevat kopiot asiakirjasta hävitetään. Kun asiakirjasta syntyy versioita eri tietojärjestelmiin, täytyy kaikkien järjestelmien toteuttaa säilytys yhdenmukaisesti ja hävittää asiakirja eams-järjestelmän säilytyssääntöjen mukaisesti. Vaihtoehtoisesti voidaan määrittää selkeästi, mikä järjestelmistä säilyttää alkuperäistä versiota ja missä järjestelmissä oleva tieto on vain käyttökopio, joka voidaan hävittää käyttötarpeen päätyttyä. Tietojärjestelmiin tulee silti toteuttaa hävitystoiminnallisuus, mutta käyttökopioiden siivoamiseen riittää yksinkertainen hävityslogiikka (esimerkiksi: hävitä vuoden lopussa kaikki kuluvaa vuotta vanhemmat valmiit asiakirjat ja niiden metatiedot). Asiakirjoista työasemiin jäävien kopioiden hävittämisen osalta suositellaan käyttäjien ohjeistusta sekä valvontaa. 26 Hävittäminen tulee toteuttaa siten, että hävittämisestä laaditaan hävitysesitys ja hävitysluettelo. 27 Hävittäminen tulee toteuttaa siten, että myös asiakirjan metatiedot hävitetään. Metatietojen hävittämisen osalta toiminnallisuus eroaa SÄHKE1-määräyksen mukaisesta mallista. 28 Asiakirjallisen tiedon säilytyksen ja hävittämisen toiminnallisuuksia kehitettäessä suositellaan ottamaan huomioon myös nykyisissä järjestelmissä jo olemassa olevan asiakirjallisen tiedon säilytys- ja hävitystarpeet. Jos tietojen säilyttämiseen ei ole SÄHKE1- tai SÄHKE2-määräysten mukaista lupaa, ei pysyväissäilyttämistä saa toteuttaa sähköisesti. Toiminnallisuus on mahdollista toteuttaa siten, että myös aiemmin muodostetut määräajan säilytettävät asiakirjat ovat säilytys- ja hävitystoiminnallisuuksien piirissä. 29 Sähköiseen muotoon siirrettyjen asiakirjojen paperiversioiden hävittämisen aikataulu on organisaation päätettävissä. Hävitysaika suositellaan asettamaan yhdenmukaisesti ja ohjeistamaan hävittäminen selkeästi. Organisaatiolla pitää olla omat ohjeet digitoinnin (skannauksen) laadun varmistamisesta ja paperiversion hävittämisestä. Ennen hävittämistä pitää varmistua siitä, että digitoitu kopio on riittävän laadukas. Pysyvästi säilytettävän aineiston paperiversioiden hävittäminen edellyttää, että sähköiselle säilyttämiselle on arkistolaitoksen lupa. 30 Pysyväissäilytyksen hyväksymät tietomuodot on mahdollista ottaa huomioon tietojärjestelmissä käytettäviä tietomuotoja suunniteltaessa. Jos asiakirjan tietomuoto on jo käsittelyvaiheessa pysyväissäilytykseen kelpaava, vältytään myöhemmältä mahdolliselta tietokonversiolta. Myös asiakirjaa koskevat käyttöoikeudet vaikuttavat yhteentoimivuuteen. Esimerkiksi immateriaalioikeudet voivat rajoittaa asiakirjan käyttömahdollisuuksia. 15/16\n16 ID Suositus 31 Suositeltava tapa käytöstä poistuvien järjestelmien tietojen säilyttämiseen ja hävittämiseen riippuu aineiston säilytysajan pituudesta ja aineistoon kohdistuvan käytön määrästä. Seuraavassa on esitetty esimerkkivaihtoehtoja: o Säilyttää järjestelmä käyttövalmiina, kunnes järjestelmän sisältämä aineisto on hävitettävissä o Siirtää järjestelmä fyysiseltä laitteistolta virtuaaliseen ympäristöön ja säilyttää virtuaalikone käyttövalmiina, kunnes järjestelmän sisältämä aineisto on hävitettävissä. o Siirtää järjestelmän tietoaineisto erilliseen sähköiseen arkistojärjestelmään. Sähköisen säilyttämisen lupa koskee pääsääntöisesti vain myöntöhetken jälkeen syntyvää aineistoa. Olemassa olevan järjestelmän sisältämälle tiedolle ei siis aina ole mahdollista hankkia pysyvän sähköisen säilyttämisen lupaa, vaan pysyvä säilyttäminen pitää toteuttaa muuten. 7 Opastavat tiedot Tätä suositusta ylläpitää Julkisen hallinnon tietohallinnon neuvottelukunta JUHTA, puh (09) 16001, sähköposti: JHS-järjestelmän verkkosivut: Digitoinnin laatukriteerit on esitetty Arkistolaitoksen ohjeessa Digitoinnin laatukriteeri Aineistojen säilytysajoista on erillisiä määräyksiä ja ohjeita. Asiakirjahallinnon ja arkistotoimen yleisesityksenä suositellaan teosta Arkistot, yhteiskunnan toimiva muisti (Lybeck, Jari [et al.], Helsinki : Arkistolaitos, s., ISBN (pdf), ISSN ) 8 Liitteet Liite 1 Vaihteittain eteneminen Liite 2 Esimerkkitapaukset 16/16


Seerumit – Fabe\nSeerumi on tiivistetty määrä aktiivisia ainesosia. Yhdistämällä useita eri seerumeita ohuiksi kerroksiksi (layering), voit muokata ihonhoitorutiiniasi haluamaasi suuntaan ja hoitaa useita eri iho-ongelmia samalla kertaa.\nSeerumia käytetään aina puhtaalle iholle, voiteen alle. Jos käytät useita eri seerumeita, tulee niitä käyttää periaatteella: kevein tuote lähimmäksi ihoa, eli vesipohjainen seerumi levitetään aina ennen öljypohjaista seerumia.\nSeerumi toimii katalysaattorin lailla tehostaen muuta ihonhoitoa ja vahvistaen muiden tuotteiden vaikutusta. Seerumi imeytyy kaikista käytetyistä tuotteista syvimmälle ihoon ja vaikuttaa siksi parhaiten ihon eläviin soluihin. Kosteuttava voide hoitaa ja suojaa ihon pintakerrosta, kun taas seerumi edistää ihon terveyttä syvällä ihossa. Se tasapainottaa ihon toimintoja ja vahvistaa ihoa.\nValitse sopiva seerumi sen perusteella, mitä sillä on tarkoitus hoitaa.\nREBALANCING SERUM Seerumi 15ml — Normaalihinta €50\nREGENERATING SERUM Seerumi 15ml — Normaalihinta €50\nSKIN RENEVAL SERUM Seerumi 15ml — Normaalihinta €50\nANTI-OX AMPOULE Seerumi 15ml — Normaalihinta €59\n3D SCULPT AMPOULE Tehotiiviste 15ml — Normaalihinta €59\nSTOP RED AMPOULE Tehotiiviste 15ml — Normaalihinta €59\nNEW LIGHT AMPOULE Tehotiiviste 15ml — Normaalihinta €59\nINSTANT MATT AMPOULE Tehotiiviste 15ml — Normaalihinta €59\nPORE PERFECTING SERUM — Normaalihinta €40\nGOLD INFUSION YOUTH POTION Serum 30ml — Normaalihinta €69\nMedik8 Crystal Retinal 3 30 ml — Normaalihinta €68\nMedik8 Crystal Retinal 6 30 ml — Normaalihinta €88


Miksi kultahuumassa kiivetään korkeisiin paikkoihin? Aivotutkijan mukaan taustalla piilee yksinkertainen syy: "Kuningashan istuu valtaistuimellaan" - Jääkiekon MM - Turun Sanomat\nMiksi kultahuumassa kiivetään korkeisiin paikkoihin? Aivotutkijan mukaan taustalla piilee yksinkertainen syy: "Kuningashan istuu valtaistuimellaan"\nMM-kultajuhlinnan uhkarohkeimpia suorittajia lienee tämä Kauppatorilla tolppaan kiivennyt henkilö. Kultajuhlijat valtasivat myös Kultatalon edessä olevan paviljongin katon käyttäen apunaan työmaalta löytämiään tikkaita.\nVoitonriemussa kiipeilyn taustalla on kyse halusta purkaa energiaa ja kääntää valta-asetelmat hetkeksi ympäri, arvioivat tutkijat. Karnevalistinen juhlinta on kehittynyt hyväksyttäväksi Suomessa viimeisen 30 vuoden aikana.\nTorille! Maahamme pesiytynyt voittamisen kulttuuri on piirtänyt yhteiseen tajuntaamme kuvat patsaiden päälle kiivenneistä juhlijoista. Myös valotolpat, pysäkkikatokset ja suihkulähteet vaikuttavat ole...\nS.F. 31.05. 05:41\n"Miksi kultahuumassa kiivetään korkeisiin paikkoihin? "\n- Tällaisia Torilla tavataan -juhlia tulee väistämättä jatkossakin. Niihin voisi varautua hankkimalla Kauppatorille ison kiipeilytelineen, jossa olisi korkealla orsia, jonne humalaiset juhlijat voisivat kiivetä istumaan. Telineen muotoilusta voisi järjestää taidekilpailun ja sen toteutus olisi osa kaupungin tekemää Kulttuurilupausta.\nJhk 31.05. 12:54\nMiksi kultahuumassa kiivetään korkeisiin paikkoihin?.🤔\nKultajuhlijat vaurioittivat tuliterän toripaviljongin kattoa: Kauppatorin valmistuminen voi viivästyä. 😡Saata...🤬.😤Turku teki rikosilmoituksen.👍🏼👌🏼😉


Tänään oltiin Hetan kanssa ihanalla jouluretkellä Keski-Suomessa isännän synnyinseudulla. Tarkoituksena oli etsiä tervaskantoja ja pistää pikku notski pystyyn. (Ja nyt mää jouduin ensimmäiseen tappeluun tän päivityssysteemin kanssa... Aargh! No, kuvat on nyt noin kuin on.)\nYllä isäntä etsii sopivaa tervasta tuleen tuikattavaksi. Muutamaa kantoa on jo kolhaistu kirveellä ja Hetta tietysti saanut pöllittyä jo tervas-aarteen itselleen! Se olikin mukava pistää päreiksi (touhu oli niin reipasta, että kuvakin tärähti).\nSe alkaa näyttää jo aikuiselta koiralta!\nHienot oli tervastulet. Uskomattoman hyvin tuollaiset kannot palaa, joten hyvät makkaratkin saatiin. Hettakin sai vähän makkaraa, vaikka onkin ollut vatsavaivainen lähipäivinä. Meillä päin on ollut suolistotulehdusta liikkeellä, ja sitä tuo Hetan oksentelu ja ripulointikin taisi olla. 22. päivä Hepu joutui paastoamaan ja lekurillekin soiteltiin, mutta aatonaattona alkoi taas saada ruokaa ja tuli paremmaksi. Metsähepuleista päätellen joulunpyhinäkään olo ei enää kovin huono ollut, tosin on tuo sisällä ollut vähän tavallista vaisumpi. Nyt kuitenkin on jo lähes kunnossa ja retken jaksoi tosi hyvin. Ihanaa, kun oltiin niin metsässä, ettei tarvinnut huolehtia vastaantulijoista! Emäntäkin osasi siis relata :)\nLähettänyt Laura klo 10.17 Ei kommentteja:\nHepuli seitsemän kuukautta!\nKäytiin tänään taas kunnon metsälenkillä. Hetta saa jyrkissä rinteissä aina pöllön, josta tässä videossa näkyy osa. Menin tänään myös harjun alarinteessä olevaa rantapolkua. Hepu lähti ensin tietenkin suoraan jäälle, kun tultiin rannan lähelle, mutta kun jatkoin kulkua rannan suuntaisesti metsässä niin sieltähän tuo juoksi vauhdilla taas ottamaan namuja. Myöhemmin ei enää niin kauas sitten pinkaissutkaan. Nyt uskaltaa jo mennä taas rantojen lähellä, kun jäitten pitäisi olla aika vahvoja.\nLenkki meni oikein hyvin, joskin lopussa tuli vastaan muita koiranulkoiluttajia, ja mää olin justiin eri polulla kuin Hetta. Kohdassa siis on kaksi samansuuntaista polkua, jotka yhdistyvät myöhemmin. Hetta valitsi eri polun kuin minä, ja mennessä se tuli kiireesti samalle polulle, kun huomasi. Nyt ei tyttöä kuulunut, mutta sitten alkoi kuulua haukku ja koira juoksi miljoonaa takaisinpäin - oikeasti miljoonaa, en ole tainnut nähdä sen niin kovaa koskaan juoksevan :O Minä olin varma, että nyt se lähti jotain jahtaamaan ja siksi karjaisin... Sitten se kääntyi kyllä takaisin ja siinä vaiheessa näin jo perässä tulevat russelin ja mäyräkoiran (jotka oli siis myös irti). Koirat pisti siis bileet pystyyn, mutta ihmisväki oli vähän pelästynyt mun karjaisua, koska ajattelivat, että Hepu on vihainen kun minä noin karjaisen. Itsehän en siis kohtaamista nähnyt, kun välissä oli puita ja pusikkoa. Yritetään aina minimoida sen mahdollisuus että joku tulis vastaan kun Hepu on irti, koska se ei välttämättä silloin kyllä kuuntele mitään vaikka muuten pitääkin hyvin kontaktia. Joskus taas käy näin :) sinänsä en jaksanut tuosta hirveitä pultteja ottaa, koska tilanteeseen ei liittynyt esim. epäonnistuneita luoksetulopyyntöjä.\nMulla oli vaihteeksi liikaa vaatteita metsässä rämpimiseen... Niinpä tuohon ihmis- ja koirakohtaamiseen menin takki auki, toppahousut paidankauluksen päällä (ja huomasinpa, että jopa vetskari auki...), tyylikäs 80-luvun kauluri kaulassa ja karvalakki päässä. Hauskinta tapauksessa on, että yksi seurueesta taisi olla mun ylin esimies (kaupungin henkilökuntaa siis) :D Annoin itsestäni ainakin varmaan, hmm, maanläheisen kuvan. Lapinkoiraksi Tepi tunnistettiin ja todettiin, että sepä taitaa olla aika vauhdikas ja aktiivinen koira!\nPerjantaina olin pikkujouluissa, joiden aikana Hetta oli suunnannut aktiivisuutensa muutamaan listaan ja seinän kulmaukseen! Tämä oli sen eka tuhotyö koskaan, ja juuri maagisesti seitsemän kuukauden rajapyykin tullessa täyteen. Olikos se niin, että näihin aikoihin saattaa jotain hormonikuohuntaa ja käytösmuutoksia tulla...?!\nTällainen auringonlasku oli tänään puoli kolmen jälkeen. Ensi viikolla sitten suunta vaihtuukin jo kohti kevättä!\nLähettänyt Laura klo 6.34 2 kommenttia:\nNöllikö vuoden maatiaiseläin?\nPitäisi jostakin saada tarkistettua Wikipedian tieto siitä, että paimensukuinen lapinkoira olisi vuoden 2011 maatiaiseläin. Sehän olisi nimittäin varsin riemastuttava uutinen ja lisäksi tuo kätevän lisänimen meidänkin Tepolle. Olen sitä jo muutaman päivän nimitellyt maatiaiseläimeksi!\nViikonlopun jälkeen on taas aika hurahtanut: koirakoulukin oli peruttu pakkasen takia tiistaina, mutta eilen sentään kävimme siellä jouluglögeillä. Hauska nähdä toistenkin kasvaneita pentuja! Kyllä Hettakin taitaa tosiaan olla jo melko aikuisen kokoinen ja jopa näköinen. Toki massaa vielä tulee.\nMulla on perjantaisin siitä mukava päivä, että kerrankin en ole töissä pimeän tuloon asti. Tänään siis Nöppe autoon ja menoksi, tällä kertaa Tammelaan Saaren kansanpuistoon Kaukolanharjulle. Ajattelin mennä off-road -reittiä näkötornille, mutta meinasi usko jo loppua jossain välissä... Lopulta löydettiin polulle ja päästiin oikean harjunharjanteen päälle. (Niin ja minähän siis olen syntyperäinen tammelalainen, eli jonkin verran pitäisi olla kartalla...) Metsässä harhaillessamme kiinnitin huomiota aika suuriin koiran jälkiä muistuttaviin, jo ainakin eilisiin jälkiin. Lisäksi löytyi pari pissakohtaa, jotka olivat aika isoja, joten ajattelin, että kettu ei ehkä ole kyseessä. Todennäköisesti kyseessä oli ilveksen jäljet, niitäkin nimittäin täällä liikkuu, paljonkin (viime vuonna myönnettiin jopa joitakin kaatolupia).\nHepu kulki tosi hienosti mukana koko ajan. Minäkään en sortunut yhtään sitä huhuilemaan tai muuta vastaavaa - jos se jossain puskan takana poikkesikin, niin aina otti sitten hurjaa vauhtia minut kiinni. Polkuja kulkiessa taas erityisesti alamäkeen täytyy juosta niin kovaa kuin tassuista lähtee, mutta vain noin 30 metriä, ja sitten pysähdytään odottamaan. Näin sujuu siis vieraassa metsässä - jossakin tutussa paikassa ei tuo odottelu ole aivan noin täsmällistä. Ihana tunnin metsäreissu aloitti viikonlopun mukavasti. Huomenna Hetta täyttää seitsemän kuukautta, ja sitä täytyy juhlia vaikkapa rustoluulla!\nHetalla meni Joensuun reissusta toipumiseen useampi päivä, vasta torstaina se alko enemmän riekkua ja olla jopa hereillä täällä kotona! Vasta tiistaina siis ajoin kotiin Keski-Suomesta, ja silloin illalla oli vielä pentukoulu. Hepu sai uuden kaverin, saksanseisojan, jonka kanssa leikittiin jopa oikein painileikkejä. Tuo on yleensä ollut enemmän sellainen jahtaaja-leikkijä, mutta näköjään osaa tarvittaessa painiakin. Pentukoulussa kaverit kiinnosti vaihteeksi enemmän kuin emäntä, tosin naudan mahalla saatiin sentään jonkin verran kontaktia aikaiseksi. Tunnin päätteeksi koko koira oli huurteessa (aika mainion näköinen) ja ryhmästä ainoa, jota ei palellut. Hepu onkin jo aika karvainen tapaus!\nEilen oltiin tuolla maalla kunnon metsälenkillä kaverin & koirien kanssa. Tunnin lenkki tehtiin, ja saksanseisoja teki siinä ajassa ehkä kahdeksankertaisen lenkin meidän kävelyyn verrattuna... Hetta kerkesi ehkä nelinkertaisen matkan sinkoilla ja kääpiösnautserikin ainakin parikertaisen (sillä vaan meinasi maavara vähän loppua siellä pusikon puolella). Olen oikein tyytyväinen siihen, miten Hepu pysyi lähistöllä vapaana, vaikka seisoja teki aika valtavaa kahdeksikkoa ympäri metsiä. Alussa Teppo meni kovaa perässä, mutta eihän sillä aivan vastaavaa vauhtia ole, niin alkoi sitten jo vähän väsyä. Se siis jopa käveli metsässä, uskomatonta! :) Minähän olen vähän neuroottinen sen irtipidon suhteen, tai siis hirvittää aina kun koira katoaa näkyvistä. Vaikka harvoinpa ne siitä suoraan auringonlaskuun juoksevat, vetävät vaan pöllörinkiä tai eestaas mettätiellä täysillä. Mutta eipä sitä koskaan tiedä, ja varsinkin kun voi joku jänö lähteä puskista niin ettei ite ees huomaa. Mutta siis hienosti sujui ja mukavaa oli!\nTänään olikin sitten aika kylmä päivä, mutta käytiin tuolla vanhempieni lähistöllä harjussa mukava metsälenkki. Taisi olla eka kerta Hetan elämässä, kun se ei saanut kunnon juoksupöllöä harjussa. Ollaan käyty siellä aivan pikkupennusta lähtien, ja yleensä se vetää jossain vaiheessa kunnon rinkiä rinteessä joko sivu- tai pystysuunnassa ja röhkii :) Nyt siis se pysyi aika paljon jopa perässä polulla ja jälleen myös käveli! Loppupäivän se onkin taas sitten nukkunut. Kyllä nuo toisten koirien kanssa riekkumiset ovat tehokkaita hyydyttäjiä! Hetta on kuitenkin onneksi sellainen, että vaikka se olisi viikon verran pelkän hihnalenkkeilyn varassa (mitä vältetään kyllä parhaamme mukaan), se ei ainakaan toistaiseksi ole alkanut tuhoamaan mitään tai kovin riehumaan sisällä. Turhanpäiväinen räksytys kyllä lisääntyy ja sellainen sisällä perässä kulkeminen, tietysti, kun virtaa riittää. Mutta ei se silti seinille hypi, ja nykyään tuntuu, että osaa paremmin jo kylässäkin rauhoittua. Ikäkin varmaan vaikuttaa - Hepu on ensi viikolla jo 7 kk! Epävirallinen mittaustulos eilen oli 45 cm säkäkorkeus ja 11,6 kg paino. Raamit alkavat olla siis jo kutakuinkin valmiit!\nTässä kuvassa Hepu on puolivuotias (ja kummastelee ehkäpä räikeää salamaa...)\nHepu pääsi Joensuussa seuraamaan ystävien collien Seran agiharkkoja ja myös kokeilemaan putkea! Harkkojen jälkeen oli sitten vielä energiaa riekkuleikkeihin (sepä ei kyllä ihan helposti lopukaan...) Harkat olivat meille todella hyvä kontaktitreeni. Ei-tuttujen koirien treenatessa tai rataa muutellessa Hepu jopa tarjosi kontaktia ja söi onnellisena kanachipsejä, mutta kun Sepu-kaveri oli radalla, sille oli aivan pakko hihkua kannustusta!\nTänään käytiin sitten vielä Enon suunnalla katsomassa Seran kisoja, tosin meidän pitkämatkalaisten tarvitsi lähteä ajelemaan kotiin päin jo ekan startin jälkeen. Hettahan oli aivan innoissaan (pomppi valjaissa kuin mangusti), kun paikalla oli miljoona potentiaalista kaveria! Haukkua irtosi myös hevosille (jälleen) aika kiitettävästi. Ei tuo siis ainakaan mitään ihmis- tai koirajoukkoja tai maneesia ja kuulutuksia pelkää, kunhan saataisiin se vain pysymään jotenkin nahoissaan :D Mukava reissu oli, kiitokset Seralle taustajoukkoineen!\nLähettänyt Laura klo 7.26 Ei kommentteja:\nMuutama kuva pentuarkistojen kätköistä... (ikää noin 10 viikkoa)\nLähettänyt Laura klo 7.02 Ei kommentteja:\nHepuli puoli vuotta 18.11.2010\nTämä on paimensukuisen lapinkoiranartun Hetan blogi. Hetta asustaa Forssassa Lauran ja Hannun ainoana koirana. Blogin perustaminen on ollut harkinnassa jo useamman kuukauden, ja nyt vihdoin se saatiin aikaan. Tarkoitus on kertoilla ainakin yleisiä kuulumisia sekä raportoida vähän koulutuksen edistymisestä. Hepulihan käy "Lastentarhaa" ja lisäksi olemme olleet nenänherätys-kurssilla, joka meni vallan hienosti. Nyt jäljestysharrastus tosin on lumien takia tauolla, mutta huhtikuun paikkeilla pääsemme jäljen jatkokurssille!\nHetta eli Hepuli, Nölli, Nölpertti tai Teppo Tepulainen on siis iloinen ja vilkas lapinkoiranpentu. Sen paras kaveri on ehdottomasti jack russeli Nuka. Hepun mielestähän tietenkin myös kaikki mahdolliset kaduilla vastaan tulevat tyypit ovat kavereita, mutta hitto vie, kun niiden kanssa ei niin pääse leikkimään. Hepu myös lähtisi varmaankin kenen tahansa hieman lirkuttelevan ihmisen kanssa minne vain. Luonteeltaan se on siis hyvin avoin. Tämä tuo esimerkiksi ohitusten opettelemiseen omat haasteensa, mutta toisaalta arkuus tai pelokkuus toisivat ehkä vielä suurempia haasteita. Reipas typy meillä siis kyllä on!\nProfiilikuvassa Hetta on juuri täyttänyt viisi kuukautta ja on innokkaasti avustanut mummolassa haravoinnissa ja rypenyt mm. kyntöpelloilla :)\nMuutama kuva pentuarkistojen kätköistä... (ikää no...


Maantieteelle emme mahda mitään (Jaakko Iloniemi)\n/ Maantieteelle emme mahda mitään (Jaakko Iloniemi)\nKirjailija : Jaakko Iloniemi\nISBN : 978-952-291-189-6\nSivuja : 198\n"Raskaimman sarjan vaikuttajan puheenvuoro Suomen asemasta maailmanpolitiikan pyörteissä."\n”Kirja on kattava analyysi Suomen turvallisuusuhkista ja niistä keinoista, joilla näitä uhkia voidaan torjua.” - Helsingin Sanomat"Turvallisuuspoliittinen katekismus" Hufvudstadsbladet 4.10.2015 KirjailijaJaakko IloniemiMInisteri Jaakko Iloniemi on toiminut viisi vuosikymmentä kansainvälisen politiikan ja taloudellisten muutosten sekä tekijänä että tarkkailijana. Hän on työskennellyt ulkoasiainhallinnossa, ensin kehitysyhteistyötehtävissä, sitten Suomen YK-edustuston varapäällikkönä New Yorkissa, sen jälkeen Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssissa Suomen valtuuskunnan johtajana 1973-75, Hän on myös toiminut ulkoasiainministeriön poliittisen osaston päällikkönä ja Suomen Yhdysvaltojen suurlähettiläänä vuosina 1977-83.\nHänen kirjallinen toimintansa käsittää kolme kirjaa, satoja kolumnejaja esitelmiä. Hän on esiintynyt kommentaattorina sekä radiossa että TV:ssa. Iloniemi on toiminut Paasikivi-Seuran puheenjohtajana, Ulkopolitiikan tutkimuksen säätiön hallituksen puheenjohtajana, Bilderberg-ryhmän johtokunnassa, ja nyt hän on European Council on Foreign Relationsin jäsen. Talouselämään hän on osallistunut muun muassa Suomen Yhdyspankin johtokunnan jäsenenä ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan johtajana. Iloniemi on Helsingin yliopiston kunniatohtori.Lue lisääKommentit\n9,90 € Suomi selviytyy (Tapani Ruokanen)\n9,90 € Rauhan utopia (Gustav Hägglund)\n4,90 € Raha tai henki (Pekka Puska)


Täyttä tavaraa -podcast | Tavaravalmentajan & koulutetun ammattijärjestäjän työ\nTäyttä tavaraa -podcast #34\nLuopumisen esteet - feat. pikkuapulainen\nKaupallinen yhteistyö Kontti secondhand -ketjun kanssa. Jaksossa kuulet ammattijärjestäjän työn kautta havaitsemani tyypillisimmät luopumisen esteet. Kuuntele, millaisia ovat kuusi erilaista säilyttäjätyyppiä ja miten posliinikenkä liittyy tähän kaikkeen! Mukana pikkuapulainen, joka kertoo omista havainnoistaan tavaran karsimisessa.\nSelvitä, samaistutko eniten\n- luuloekologiseen vai\nTämän jakson sponsorina toimii Kontti secondhand -ketju, joka on itselleni mitä mieluisin ja luontevin yhteistyökumppani, sillä vien jatkuvasti asiakkaideni turhaa, mutta hyväkuntoista tavaraa Joensuun Konttiin.\n"Kontti secondhand -ketju on osa Suomen Punaista Ristiä. Kontit myyvät lahjoituksena saatua tavaraa, ja Kontin tuotto ohjautuu Punaisen Ristin auttamistoimintaan kotimaassa ja ulkomailla. Kontti secondhand -myymälöitä on 12 ympäri Suomen, ja lisäksi Kontilla on verkkokauppa."\nTäyttä tavaraa -podcast ilmestyy vuoden 2022 kevätkaudella tiistaisin parittomilla viikoilla!\n- Näin lahjoitat Konttiin\n- Löydä lähin Kontti-myymälä\n- Mikä on Kontti?\n- Testaa, mikä luopumisen este on sinulle haastavin blogiartikkeli\n- Täyttä tavaraa podcast #23 Luopumisen psykologia - vieraana Meri Lähde\n- Tutustu Koti järjestykseen e-oppaaseen\n- Tutustu Tavaravalmentajan palveluihin


Piin elämäntapamuutos: Aamutreenit vai jotain muuta\nTohon otsikon kysymykseen vastaan että ihan ehdottomasti aamutreeni. Muutamaankin kertaan olen testannut jotain muuta ajankohtaa - joko keskipäivää tai iltapäivää - mutta aamuisin mulla on vireystaso parhaimmillaan ja treenit kulkee tosi hyvin. Nytkin tätä kirjoittaessani kello on 8.21 ja olen käynyt jo salilla ja syönyt palauttavan välipalankin.\nMistäkö olen huomannut, ettei treenit suju myöhemmin? Ensinkin olen sellainen ihminen, että en oikein osaa ryhtyä tekemään mitään, jos tiedän lähteväni johonkin. Eli odotan ja odotan lähtöä. Jollain tasolla vähän jännitänkin ehkä ja kroppa ei tästä tykkää. Tai sanotaanko että hermosto menee sekaisin. Sekaisin on kyllä tää kirjoituskin. Miten sen nyt oikein selittäis? Tästä keskusteltiin just viikolla pt:n kaa ja tultiin siihen tulokseen, että minun sympaattinen ja parasympaattinen hermostoni (http://www.tohtori.fi/?page=4069997&search=sympaattinen%20hermosto) eivät ole tasapainossa eli syke nousee liikaa ja aiheuttaa pieniä rytmäreitä ja muljahduksia. Eli aistini ovat saaneet päivän ärsytykset jo täyteen ja ovat aiheuttaneet jonkinlaisen stressitilan ja siten tuon hermoston epätasapainon. Ja keskusteltiin siitäkin, että syksyllä 2013 ollut ylikuntotilan epäily olikin luultavasti hermoston epätasapainotila. Tähän onneksi auttoi himmailu ja lepo. Pt:n - eikä kyllä minunkaan - mielestä ylikuntoa ei voinut olla, koska treenit eivät olleet laadullisesti tai määrällisesti vielä sillä tasolla, että siitä olisi voinut olla kyse.\nEn tiedä - mutta arvelen vahvasti - että olenko aina ollut tällainen herkkä aistiärsytyksille ja juuri sen vuoksi tykännyt tehdä kaiken heti aamusta mieluummin kuin myöhemmin päivällä. Jotenkin vaan treenitkin olivat luontevinta tehdä aamuisin.\nJa saahan aamutreeneistä todella hyvän päivän aloituksen. Virtaa riittää treenin jälkeen vaikka siirtää vuoria. No ei nyt sentään, mutta kuitenkin energiaa on ja jaksaa paremmin päivän askareita. Nyt tämä aamutreenaaminen onnistuu tosi hyvin, kun olen työttömänä. Kun saan töitä joskus, niin täytyy miettiä treenit sitten sen mukaan.\nTässä on yksilöllisiä eroja ja kunkin tulee itse testata kokeilemalla, että mikä aika päivästä on parasta treeniaikaa.


Valtio kiristää Metsähallituksen tulostavoitetta lähes 150 miljoonaan euroon – hakkuita ei lisätä - Metsä - Maaseudun Tulevaisuus\nValtioneuvoston raha-asiainvaliokunta kannatti tänään torstaina Metsähallituksen tulostavoitteen kiristämistä.\nMetsähallituksen tulostavoite tälle vuodelle nousi 148,9 miljoonaan euroon. Se on 38,8 miljoonaa euroa suurempi kuin vuoden 2019 talousarviossa asetettu alustava 110,1 miljoonan euron tavoite.\nAlustava tuloutustavoite valtiolle on 138,9 miljoonaa euroa. Lopullisesta tuloutuksesta päätetään keväällä 2020 Metsähallituksen tilinpäätöksen vahvistamisen yhteydessä.\nMaa- ja metsätalousministeriön mukaan tulostavoitteen nostaminen ei tarkoita hakkuumäärien lisäämistä. Hakkuut perustuvat edelleen yhdessä eri toimijoiden kanssa laadittuihin luonnonvarasuunnitelmiin.\n"Metsähallituksen liiketoiminnan tehdessä hyvää tulosta, myös valtion tulee huolehtia omista velvollisuuksistaan ja osoittaa talousarviossa riittävä rahoitus luontomatkailua ja luonnon virkistyskäyttöä palvelevan reitistön kunnossapitoon", muistuttaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä.


Kaivosvedet – Opasnet Suomi\nKaivostoiminnassa käytetään vettä louhinnassa, malmikiven jauhatuksessa ja rikastuksessa sekä mahdollisessa jatkojalostuksessa. Lisäksi sitä käytetään erilaisten laitteiden tiivistevetenä, kemikaalien valmistuksessa, laitteiden ja lattioiden huuhtelu- ja pesuvesinä ja talousvetenä (juomavesi, saniteettitilat). Kaivosalueen vesien hallinta voidaan jakaa viiteen pääosaan (Räisänen ja Huttula 2015) \nraakavesi (kaivosprosesseihin käytettävä/otettava vesi)\nprosessivesi (kaivosprosesseissa kiertävä vesi)\nlouhoksen kuivatusvesi (louhoksesta poistettava vesi)\nkaivosalueen valumavedet (ns. aluevedet; rakennettu alue, kaivannaisjätealueet, luonnonvedet).\ntalousvesi (kaivoksella ihmisten käyttämä vesi; juomavesi, pesuvesi jne.)\nPäästöt eri vesijakeissa päätyvät, usein samoja reittejä pitkin, ympäristön vesistöihin toisistaan erottamattomaksi päästöksi ja vaikuttavat kokonaisuutena. Silti jokaiseen vedenkäyttöön liittyvät erilliset päästöt ja niiden osuus kokonaisuudesta on hyvä tietää, jotta päästöjen vähennystoimet osataan tarvittaessa kohdentaa oikein. Tieto siitä, mistä päästöt tulevat, auttaa suunnittelemaan haittoja vähentäviä toimenpiteitä. Jos on tarvetta arvioida erikseen jonkin vesijakeen haitallisuutta sellaisenaan, se on myös mahdollista. Lisätietoa KAVERI-mallin sivuilta Kaivoksen päästöt vesiin ja Päästöjen leviämisen arviointi vesistössä sekä MINERAn sivuilta Päästöt vesiin ja Päästöt vesiin kaivannaisjätteiden varastoinnista.\n↑ Räisänen M.-L., Huttula T. (2015) Vesitase, vesienhallinta ja vedenhankinta. Kauppila T. (toim.) Hyviä käytäntöjä kaivoshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnissa. Geologian tutkimuskeskus, tutkimusraportti 222.\nNoudettu kohteesta http://fi.opasnet.org/fi-opwiki/index.php?title=Kaivosvedet&oldid=34847\nSivua on viimeksi muutettu 25. tammikuuta 2018 kello 08.14.


Esitteet - Finanssivalvonta\nOlet tässä: Listayhtiölle » Esitteet\nArvopaperin tarjoaja tai se, joka hakee arvopaperin ottamista kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle eli pörssiin, on velvollinen julkaisemaan esitteen. Esitteen saa julkaista, kun toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt sen. Finanssivalvonta on toimivaltainen viranomainen, jos arvopaperien liikkeeseenlaskun kotivaltio on Suomi.\nEsitteitä on kahdentyyppisiä: esitedirektiivin mukaisia (ns. EU-esite) ja kansallisia.\nEU-esite laaditaan silloin,\nkun tarjouksen kokonaismäärä on vähintään 5 miljoonaa euroa edeltävältä 12 kuukauden ajalta laskettuna Euroopan talousalueella ja\naina, kun arvopapereita haetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle.\nEU-esitteiden sisältö- ja julkaisuvaatimukset ovat yhdenmukaiset Euroopan talousalueella.\nKansallinen esite voidaan laatia silloin, kun arvopaperitarjouksen kokonaismäärä edeltävältä 12 kuukauden ajalta on alle 5 miljoonaa euroa, eikä arvopapereita haeta kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle. Arvopapereita ei voi tällöin kuitenkaan tarjota kuin siinä valtiossa, jossa esite on hyväksytty.\nFinanssivalvonnan hyväksymällä EU-esitteellä arvopapereita voi tarjota yleisölle tai hakea kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle missä tahansa ETA-valtioissa pyytämällä Finanssivalvonnalta esitteen notifiointia (niin sanottu europassi).\ntarjousten yhteenlaskettu arvo 12 kuukaudelta on alle 2 500 000 euroa\nVelvollisuus julkaista esite syntyy myös edellä mainituissa tilanteissa, jos arvopaperit haetaan kaupankäynnin kohteeksi pörssiin.\nArvopaperimarkkinalain mukaista esitettä ei myöskään tarvitse laatia, kun arvopapereita tarjotaan alle 5 000 000 euron suuruinen määrä, ne haetaan kaupankäynnin kohteeksi Suomessa First North -markkinapaikalle ja sijoittajien saatavilla pidetään markkinapaikan sääntöjen mukainen yhtiöesite.\nEsitteitä koskevassa valtiovarainministeriön asetuksessa on säädetty myös eräistä muista poikkeuksista esitevelvollisuuteen.\nEsitteitä koskeva sääntely\nMääräykset ja ohjeet 6/2013 Arvopaperien tarjoaminen ja listalleotto