Interventio lasten psyykkisten häiriöiden ehkäisemiseksi - PDF\nInterventio lasten psyykkisten häiriöiden ehkäisemiseksi\nDownload "Interventio lasten psyykkisten häiriöiden ehkäisemiseksi"\n1 Interventio lasten psyykkisten häiriöiden ehkäisemiseksi Duodecim 1996;112(18):1647 Tytti Solantaus, William Beardslee Katsaus Sisällys Ehkäisyn eettinen problematiikka ja tutkimusprosessi Riskiryhmän rajaaminen ja riskin toteaminen: vanhemman depressio ja Vaikuttavien tekijöiden ja dimensioiden identifiointi Intervention teoreettiset ja periaatteelliset lähtökohdat Intervention sisältö ja kulku Vertaileva tutkimus Tapausselostus Päätelmät Kirjallisuutta Lasten riski sairastua psyykkisesti on moninkertainen perheissä, joissa toinen tai kumpikin vanhemmista sairastaa vakavaa depressiota. Erityisesti murrosikä on altista aikaa vakavien psyykkisten häiriöiden puhkeamiselle. Isän tai äidin psyykkisen häiriön vaikutus lapseen välittyy sen kautta, miten häiriö vaikuttaa vanhemmuuteen. Artikkelissa esitellään perheinterventio, jonka tarkoituksena on ehkäistä lasten sairastuminen. Sillä pyritään vaikuttamaan vanhemmuuteen ja tukemaan lasten itseymmärrystä ja itsenäisyyttä. Interventio on tarkoitettu toteutettavaksi kaikilla terveydenhuollon tasoilla. Depressio on pitkään tunnettu mielenterveyden ongelma, ja se on noussut uudestaan psykiatrian polttopisteeseen viime vuosien aikana. Suomessa on jouduttu pohtimaan depressioiden merkitystä kansanterveydellisenä ongelmana. Työttömyys ja taloudelliset vaikeudet lisäävät psyykkistä sairastavuutta ja depressiivisiä häiriöitä (Lehtinen ym. 1995) ja myös lasten vaikeuksia (Conger ym. 1992). Suurella osalla depressiivisistä aikuisista on lapsia. Äideillä esiintyy enemmän depressioita kuin väestössä yleensä (Weissman ym. 1987b). Isistä ei ole vastaavaa tietoa. Viimeisten kymmenen vuoden aikana on toistuvasti todettu eri tutkimuksissa, että vanhemman affektihäiriö altistaa lapsen psyykkiselle sairastumiselle ja erityisesti depressioille (Schwoeri ja Sholevar 1994). Lasten riski sairastua on moninkertainen perheissä, joissa toisella tai kummallakin vanhemmista on affektihäiriö (Downey ja Coyne 1990). Lapset, joiden vanhemmat sairastavat affektihäiriöitä, ovat siis selvä depression riskiryhmä - ja samalla selväpiirteinen ja tavoitettavissa oleva ryhmä ajatellen ehkäisyä. Tässä artikkelissa kuvataan perheinterventio, jonka tarkoituksena on ehkäistä lasten psyykkisiä häiriöitä, kun isä tai äiti potee affektihäiriötä. Interventio on tarkoitettu perheisiin, joissa on kouluikäisiä tai murrosikäisiä lapsia. Se sopii kaikkien kliinikoiden käyttöön, myös esimerkiksi\n2 terveyskeskuslääkäreiden. Artikkelissa selvitetään intervention teoreettiset ja empiiriset lähtökohdat ja siihen liittyvä tutkimus. Lopuksi esitetään lyhyt tapausselostus, joka auttaa ymmärtämään intervention käytäntöä. Lasten depressioita ja kyseistä ehkäisyprojektia on tutkittu Judge Baker Children's Centerissä Yhdysvalloissa yli kymmenen vuoden ajan. Projektin johtajana on toinen kirjoittajista, professori William Beardslee Harvardin yliopistosta. Tytti Solantaus puolestaan tutustui projektiin "postdoctoral"-vuoden aikana Yhdysvalloissa. Ehkäisyn eettinen problematiikka ja tutkimusprosessi Nimensä mukaisesti ehkäisy tarkoittaa puuttumista sellaiseen ongelmaan, jota ei vielä ole. Yksilöllä tai perheellä ei ehkä ole ongelmasta tietoakaan. Tästä syystä ehkäisyyn liittyy aina eettisiä ongelmia, ja erityisesti niitä esiintyy silloin, kun toiminnan kohde yksilöidään eikä yksilö tai perhe ole itse hakenut kyseistä apua. Tämä koskee myös nyt kyseessä olevaa interventiotutkimusta. Tutkimuksen eettisyys täytyy turvata tiukoilla tieteellisillä kriteereillä. Price ym. (1989) ja Offord (1982) ovat määritelleet empiiriselle preventiotutkimukselle seuraavat kriteerit, joita on noudatettu tässäkin tutkimuksessa: 1) Intervention tulee kohdistua tiedettyyn, rajattuun riskipopulaatioon, 2) riskin tulee olla selvästi todettu, 3) intervention tulee kohdistua tiettyihin, nimettyihin tekijöihin tai dimensioihin, 4) interventiolla voidaan olettaa olevan pitkäaikaiset seuraukset, 5) tulos arvioidaan käyttäen tieteellisesti hyväksyttyjä menetelmiä ja 6) intervention on oltava turvallinen. Riskiryhmän rajaaminen ja riskin toteaminen: vanhemman depressio ja lapsen psyykkinen terveys Tutkimukset osoittavat yhtenevästi, että ne lapset, joiden vanhemmista toinen tai kumpikin sairastaa affektihäiriöitä, ovat riskiryhmä sekä psyykkisten sairauksien että laajemmin sopeutumisongelmien suhteen. Diagnosoitavia psykiatrisia häiriöitä esiintyy %:lla näistä lapsista ja vakavaa depressiota %:lla (Schwoeri ja Sholevaar 1994). Hammen ym. (1990) arvioivat toteutumataulumenetelmän (life table) avulla, että heidän aineistossaan noin 80 % lapsista, joiden äidillä oli affektihäiriö, tulee sairastumaan psyykkisesti ennen 18 vuoden ikää. Isän depression merkityksestä on vähemmän tietoa. Lapsen riski on suurentunut huolimatta siitä, että vanhempi on hoidossa (Beardslee ym. 1988). Lasten ja vanhempien häiriöitten välillä ei välttämättä ole yhteneväisyyttä, mutta useimmiten kuitenkin myös lapset sairastavat affektihäiriöitä. Murrosikä on erityisesti altista aikaa vakavien psykiatristen häiriöiden puhkeamiselle (Beardslee 1984, Beardslee ym. 1988). Ei ainoastaan psykiatrinen sairastuvuus ole lisääntynyt näillä lapsilla, vaan häiriöt ovat myös vaikeampia (Weissman ym. 1987a, Beardslee ym. 1993a). Depressiot ovat pitempikestoisia, alkavat nuoremmalla iällä ja ovat vakavampia kuin terveitten vanhempien lapsilla. Depressioiden rinnalla esiintyy myös muita psyykkisiä häiriöitä ja psykososiaalisia ongelmia enemmän kuin terveitten vanhempien lapsilla (Downey ja Coyne 1990, Beardslee ym. 1993). Itsemurhariski on suurentunut: Weissman ym. (1992) totesivat, että 7.8 % affektihäiriöistä kärsivien\n3 vanhempien lapsista oli yrittänyt itsemurhaa 20 vuoden ikään mennessä, mikä oli yli viisinkertainen määrä verrattuna terveitten vanhempien lapsiin (1.4 %). Psykiatristen riskien ja riskiryhmien määrittäminen on usein vaikeaa ongelmien monitahoisuuden takia. Affektihäiriöistä kärsivien vanhempien lapsilla on kuitenkin todettu niin yhtenevästi niin monessa tutkimuksessa riski sairastua psyykkisesti, että tulos on otettava vakavasti. Tämän lapsiryhmän haavoittuvuutta ei ole aiemmin ymmärretty. Se, että vanhempi mahdollisesti saa hoitoa, ei vielä mitenkään takaa sitä, että lapsen tilannetta edes arvioitaisiin. Beardslee on todennut tämän Yhdysvalloissa, ja Suomessa tilanne on tuskin sen parempi. Vaikuttavien tekijöiden ja dimensioiden identifiointi Miksi jotkut lapset sairastuvat? Vaikka on saatu kiistaton näyttö siitä, että affektihäiriöisten vanhempien lapsilla on suurentunut riski sairastua psyykkisesti, ei vielä tiedetä tarkasti, miten vaikutus välittyy. Biologinen haavoittuvuus on yksi osatekijä, mutta se ei selitä riskiä kokonaan (Downey ja Coyne 1990). Psykososiaaliset tekijät ovat vahvasti mukana. Perheisiin, joissa on psyykkisesti sairas vanhempi, kasaantuu monia muitakin stressitekijöitä. Näitä ovat mm. taloudelliset vaikeudet, työttömyys, vanhempien väliset ristiriidat, avioero ja somaattiset sairaudet (Beardslee ja Podorefsky 1988). Vanhemman psyykkinen sairaus vaikuttaa lapseen nimenomaan sen mukaan, miten se vaikuttaa vanhemmuuteen (Rutter 1990). Ylirasittuneen ja stressistä kärsivän tapa toimia vanhempana on monessa suhteessa samanlainen kuin depressiivisen vanhemman (Downey ja Coyne 1990). Depressiivisen vanhemman masentuneisuus ja vääristynyt kokemus omasta itsestä ja ympäristöstä ovat kuitenkin erityisiä ongelmia, ja ne ovat voimakkaasti läsnä perheen arkipäivässä. Beckin (1963) ja Seligmanin (1975) teoria depressiivisistä kognitioista auttaa ymmärtämään niitä ongelmia, joihin lapsi törmää vanhemman kärsiessä depressiosta. Kognitiivisten vääristymien takia vanhemman kokemus ja tulkinta maailmasta ja itsestä voivat olla eritasoisesti poikkeavia. Näitä kognitiivisia ongelmia ovat negatiivisten asioiden kokeminen ja tulkinta globaaleiksi, pysyviksi ja itsestä johtuviksi sekä positiivisten kokeminen rajoittuneiksi, tilapäisiksi ja ulkopuolisista syistä johtuviksi. Esimerkiksi, jos ruoka palaa pohjaan, voi depressiivisen isän tai äidin kokemus ja tulkinta olla tällainen: "Aina käy näin. Ei minusta ola ruoanlaittajaksi - eikä muutenkaan mihinkään!" Jos hän taas onnistuu, johtuu se sattumasta, hyvästä reseptistä tai muusta itsen ulkopuolisesta syystä, "eikä yksi onnistuminen mitään merkitse". Vanhempi arvioi myös lapsen toimintoja oman kognitiivisen siivilänsä kautta. Esimerkiksi jos lapsi on saanut huonon numeron kokeista, voi vanhempi ajatella, että nyt lapsi on epäonnistunut kokonaan, eikä koulunkäynnistä tule enää mitään. Jos taas lapsi näpistää suklaapatukan, saattaa depressiivinen vanhempi kokea sen merkiksi siitä, että lapsesta tulee rikollinen. Vanhempi reagoi tapahtumiin oman negatiivisen ja pessimistisen tulkintansa mukaan, mikä on hämmentävää lapselle. Lapsi ei välttämättä itse tunne olevansa lopullisesti epäonnistunut tai olevansa rikollisella tiellä. Depressioon liittyvä ylenmääräinen syyllisyys hämmentää myös perhesuhteita. Vanhempi kokee itsensä syypääksi lapsen näpistämiseen tai huonoon koenumeroon ja masentuu: "Olen ollut huono isä" tai "Ei minusta ole äidiksi." Jos lapsi ei tiedä vanhemman olevan sairas, saattaa hän syyttää itseään äidin tai isän masentumisesta ja kokea itsensä huonoksi lapseksi. Depressiiviset ajattelumallit ovat voimakkaita vääristyneitä tulkintoja jokapäiväisestä todellisuudesta. Toistuessaan päivien mittaan kerta toisensa jälkeen ne muovaavat perheen\n4 todellisuutta. Ne säätelevät lapsen kokemusmaailmaa ja vaikuttavat kielteisesti lapsen kuvaan omasta itsestä. Depressiivisen vanhemman mielialojen vaihtelu, lisääntynyt ärtyvyys ja toisaalta apaattisuus voivat johtaa epäjohdonmukaisuuteen sekä rakkauden osoittamisessa että lapsen ohjaamisessa (Amanat ja Butler 1984, Blatt ja Homan 1992). Lapsen on vaikea ymmärtää, miksi vanhempi on niin helposti vihainen ja suuttuu niin mitättömistä asioista. Vanhemman masentuneisuus ja itkuisuus ovat myös ongelmallisia asioita lapselle, jos he eivät ymmärrä, mistä on kysymys. Depressioon usein liittyvä vanhemman kyvyttömyys hoitaa jokapäiväisiä tehtäviä on vaikeata lapselle. Arkipäivän sujuminen tavanmukaisesti on turvallisuutta tuottava tekijä lapsen elämässä. Kun arkipäivä kotona hajoaa, se on pelottavaa. Monet lapset pyrkivät silloin itse ottamaan vastuuta ja hoitamaan kotia ja vanhempiaan (Beardslee ja Podofresky 1988). Vastuun ottaminen ei ole sellaisenaan vaaratekijä lapsen kehitykselle, jos vastuu vastaa lapsen ikää ja toimintamahdollisuuksia, mutta siitä tulee ongelma, jos se on syyllisyyden värittämää ja tehtävä ylittää lapsen kapasiteetin. Beardsleen ja Podofreskyn (1988) tutkimuksessa lapset kuvasivat kokemustaan vanhemman sairastumisesta hämmentäväksi ja pelottavaksi. He kertoivat vanhemman muuttuneen väsyneeksi, surulliseksi ja ärtyneeksi. Jotkut vanhemmat alkoivat käyttää alkoholia. Lapset olivat tietoisia siitä, että vanhemmat yrittivät pitää ongelmansa salassa ja olla näyttämättä niitä. Lapset kokivat itsensä avuttomiksi ja neuvottomiksi. He olivat vihaisia ja turhautuneita, kun eivät tienneet mistä oli kysymys. On ymmärrettävää, että perheissä ei puhuta depressiosta. Depressiivinen vanhempi ei usein itsekään tiedä, miten depressio vaikuttaa isänä ja äitinä olemiseen - eihän ammatillisissa piireissäkään ole ymmärretty depressiivistä vanhemmuutta ennen kuin vasta aivan viime vuosina. Psyykkinen ongelma koetaan usein hävettäväksi, minkä takia siitä myös ollaan hiljaa. Puhumattomana ongelmana depressio tuottaa väärinkäsityksiä ja aiheuttaa ärtymystä, riitoja ja etäisyyttä perheenjäsenten välillä. Tämä näkyy mm. avioerojen lisääntymisenä (Merikangas 1984). Se saattaa aiheuttaa myös ahdistunutta kiintymystä lapsen ja vanhemman välille (Radke-Yarrow ym. 1985). Miksi jotkut lapset eivät sairastu? Vaikka monet affektihäiriöisten vanhempien lapsista sairastuvat psyykkisesti, eivät kuitenkaan kaikki. Näiden lasten avulla voidaan ymmärtää jotain siitä, mikä auttaa lapsia selviytymään vanhemman sairastuessa. Tämä on tärkeää ehkäisyä ajatellen. Seuratessaan opiskelijakohorttia myöhäiseen keski-ikään Vaillant ja Vaillant (1981) totesivat, että hyvää selviytymistä voi parhaiten ennustaa hyvään sopeutumiseen, eikä suinkaan psykopatologiaan liittyvillä tekijöillä. Tutkiakseen lasten selviytymistä Beardslee ja Podofresky (1988) tarkastelivat lapsia ja nuoria, jotka olivat selviytyneet hyvin huolimatta vanhempansa sairaudesta. Tyypillistä näille lapsille oli kyky itseymmärrykseen (self-understanding) ja aktiivisuus perheen ulkopuolella. Itseymmärrys voitiin jakaa kolmeen eri komponenttiin: 1) Oikea arvio vanhemman tilanteesta (että vanhempi on sairas). Arviointikyky kehittyy lapsen oman kehityksen myötä. Tutkimuksen lapset ja nuoret ymmärsivät, että vanhemman tulkinnat eri asioista olivat vääristyneitä ja johtuivat vanhemman omasta ongelmasta. 2) Realistinen arvio omista toimintamahdollisuuksista ja oman toiminnan seuraamuksista. Monet olivat aluksi yrittäneet muuttaa tai parantaa vanhempaansa mutta olivat sitten ymmärtäneet, että se oli heille mahdotonta ja että he eivät olleet syynä tai vastuussa\n5 vanhemman sairaudesta. 3) Toiminta, joka heijastaa ymmärrystä vanhemman tilanteesta. Lapset etsivät kontakteja ja toimintoja perheen ulkopuolelta odottamatta vanhemman apua. He pystyivät ajattelemaan ja toimimaan erillään vanhemman sairaasta kokemus- ja tulkintamaailmasta. Näiden tulosten ohjaamina siirryttiin tutkimusprosessissa seuraavaan vaiheeseen. Kehitettiin perheinterventio tarkoituksena ehkäistä lasten psyykkistä sairastumista. Se kohdistettiin tukemaan lasten itseymmärrystä ja itsenäisyyttä sekä perheen keskinäistä ymmärrystä vanhemman depressiosta. Intervention teoreettiset ja periaatteelliset lähtökohdat Depressio psykiatrisena vuorovaikutuksellisenä häiriönä. Vakava depressio ymmärretään psykiatriseksi häiriöksi, jonka etiologia perustuu yksilön psyykkisten ja biologisten rakenteiden ja funktioiden sekä ympäristötekijöiden vuorovaikutukseen. Depression ymmärtämistä häiriöksi tai sairaudeksi käytetään interventiossa tietoisesti hyväksi. Sen avulla depressio pystytään ulkoistamaan, erottamaan se itsestä. Depressio voidaan näin ottaa tarkastelun kohteeksi, ja samalla tulee mahdolliseksi nähdä depression rajat ja sen kaikkialle tunkeutuva, globaali luonne mitätöityy. Depression vuorovaikutuksellisen luonteen ymmärtämisessä käytetään hyväksi psykodynaamista teoriaa, teoriaa perhesysteemeistä sekä Seligmanin (1975, 1979) ja Beckin (1963) teoriaa depressiivisistä kognitioista. Itseymmärrys on keskeinen käsite interventiossa. Sillä tarkoitetaan prosessia, jolla ihminen yhdistää ulkoisen tapahtuman omaan sisäiseen kokemukseensa ja omiin tunteisiinsa. Sen ymmärtämisessä käytetään psykoanalyyttistä (Hartman 1958) ja kognitiivista teoriaa (Beck 1963, Seligman 1975, 1979). Selmanin (1980) teoria keskinäisestä neuvottelusta (interpersonal negotiation) auttaa ymmärtämään, miten lapset ja nuoret käyttävät kognitiivisia kykyjään kehittäessään vastavuoroisia ihmissuhteita. Pärjäävyys ja elämänhallinta. Interventio perustuu pärjäävyyden (resilience) tukemiseen. Perheenjäseniä autetaan saamaan ote omaan elämäänsä, hallitsemaan sitä vaikeuksineen päivineen. Depressiiviset vanhemmat kokevat itsensä avuttomiksi ja kyvyttömiksi hoitamaan lapsiaan, vaikka ovat heistä huolissaan (Beardslee ja Podofresky 1988). Intervention puitteissa vanhemmille annetaan keinoja toimia lasten kanssa ja auttaa lapsia myös tulevaisuudessa. Lapsille taas annetaan keinoja erottaa depressiivisen vanhemman reaktio ja tulkinnat heidän omasta todellisuudestaan, ja heitä tuetaan kodin ulkopuolisiin suhteisiin ja toimintoihin. Vanhemmuuden kunnioittaminen. Affektihäiriöstä kärsivän vanhemman kunnioittaminen vanhempana kulkee punaisena lankana läpi intervention. Äidit ja isät pyrkivät olemaan hyviä vanhempia jopa keskellä omaa psyykkistä sairauttaan, mutta he ovat usein neuvottomia. He ovat usein kipeästi tietoisia omista vaikeuksistaan toimia samanlaisina luotettavina vanhempina kuin aikaisemmin, ovat siitä huolissaan ja kokevat helposti syyllisyyttä (Beardslee ym. 1993a). Ylenmääräinen itsensä syyttäminen omista teoista, tekemättä jättämisistä ja virheistä kuuluu depression ytimeen. Myös ulkopuolinen maailma syyttää usein depressiosta kärsivää ihmistä sekä depressiosta että sen vanhemmuuteen aiheuttamista puutteista. Depressiivisen lamaannuksen ajatellaan helposti olevan vain itsekurin puutetta. Psykiatriassa syyllistetään usein vanhemmat ja erityisesti äidit, jos vanhemmuudessa nähdään puutteita (Chess 1974, Caplan ja Hall- McCuorquodale 1985).\n6 Interventiossa pyritään suorasanaisesti vapauttamaan depressiivinen vanhempi syyllisyydestä, joka kohdistuu omaan psyykkiseen tilaan, ja vaikeuksiin vanhemmuudessa. Tässä käytetään hyväksi analogiaa somaattiseen sairauteen, esimerkiksi sydäninfarktiin. Jos vanhempi olisi sairastunut sydäninfarktiin, kukaan ei olisi syyttänyt häntä sairaudesta. Kuten depressiota, myös infarktia voidaan ehkäistä, ja siitä kuntoutuminen vie aikaa. Kokemus on osoittanut, että infarktianalogia tavoittaa vanhemmat ja myös lapset. Se näyttää avaavan toisenlaisen näkökulman psyykkiseen häiriöön, näkökulman, joka ei ole ladattu häpeällä ja syyllisyydellä. Se on auttanut perheitä suhtautumaan avoimesti vanhemman depressioon myös perheen ulkopuolella (Beardslee ym. 1996). Intervention aikana pidetään tarkasti huolta siitä, että vanhempien vanhemmuutta ja päätöksiä kunnioitetaan eikä kokemus omasta avuttomuudesta ja ulkoisten tapahtumien armoilla olemisesta toistu intervention yhteydessä. Kansanterveydellinen lähtökohta. Interventiota voidaa parhaiten luonnehtia psykologisopetukselliseksi. Se perustuu enemmän kansanterveydelliseen ehkäisymalliin kuin mihinkään tiettyyn terapiakoulukuntaan. Sen puitteissa vähennetään väärinkäsityksiä ja lisätään ymmärrystä ja suoraa puhumista depressiosta sekä kehitetään konkreettisia suunnitelmia lasten kehityksen tukemiseksi. Tarkoitus on, että intervention suorittaa se kliinikko, joka ensimmäisenä kohtaa perheen - on hän sitten terveyskeskuslääkäri, lastenlääkäri, psykiatri tai lastenpsykiatri. Interventioon ei tarvita terapia- tai erikoislääkärikoulutusta. Edellytyksenä kuitenkin on, että kliinikko ymmärtää depression olemusta ja seuraamuksia, ja hänen tulee olla tottunut keskustelemaan lasten kanssa. Interventio perustuu aina perheen omaan halukkuuteen. Intervention tavoitteena ei ole hoitaa sairasta vanhempaa, eikä sitä ole tarkoitettu käytettäväksi hoitona tilanteessa, jossa joku perheenjäsenistä tarvitsee välitöntä psykiatrista apua. Apua tarvitseva perheenjäsen ohjataan asianmukaiseen hoitopisteeseen. Interventio voidaan kuitenkin suorittaa rinnan yksilöhoitojen kanssa, kunhan terapeutti ja intervention suorittaja ovat hyvässä yhteistyössä keskenään. Tätä yhteistyötä on kuvattu Beardsleen ja MacMillanin (1993) tapausselostuksessa. Intervention voi suorittaa myös perheen oma lääkäri, ja hänellä on mahdollisuus seurata perheen selviytymistä intervention jälkeen. Tämä helpottaa ongelmien tunnistamista ja hoitoon hakeutumista myöhemmin. Intervention sisältö ja kulku Interventiossa käytetään apuna Eisenbergin (1981) korostamaa eroa ammattilaisen tekemän psykiatrisen diagnoosin ja henkilön oman kokemuksen välillä. Ammattilaisella on teoreettista ja yleistä kliinistä tietoa depressiosta ja ihmisellä itsellään on omat kokemuksensa. Interventio perustuu näiden kahden näkemyksen vuorovaikutukseen, kuitenkin niin, että pohjana ovat aina perheenjäsenten omat kokemukset. Intervention puitteissa kuullaan kaikkien perheenjäsenten kertomus (narratiivi) omasta, puolison tai vanhemman sairastumisesta, sairauden kulusta ja sen merkityksestä itselle ja muille perheenjäsenille. Kliinikon tehtävänä on auttaa perheenjäseniä ymmärtämään omia kokemuksiaan antamalla tietoja depressiosta: Kliinikko antaa perheenjäsenten kokemuksille mielen. Psyykkinen häiriö demystifioidaan.\n7 Kertomusten avulla autetaan perhettä saavuttamaan yhteinen tapa ymmärtää vanhemman sairautta ja sen merkitystä; perhe luo yhteisen tarinansa. Samalla luodaan yhteinen kieli ja valmius keskustella depressiosta ja sen merkityksestä itselle ja muille, tuetaan itseymmärrystä ja avointa vuorovaikutusta. Perheenjäsenten eristäytymistä toisistaan puretaan. Antamalla arvo jokaisen perheenjäsenen omalle kokemukselle tuetaan yksilöitymistä ja vähennetään mahdollista identifioitumista sairaaseen vanhempaan. Prosessin avulla pyritään auttamaan lasta ymmärtämään vanhemman tilanne ja käytös sekä tieto- että tunnetasolla. Intervention osat ovat 1) arvio jokaisen perheenjäsenen tilanteesta ja jokaisen oman kertomuksen kuuleminen, 2) tiedon ja ymmärryksen lisääminen affektihäiriöistä ja näiden liittäminen perheenjäsenten omaan elämänkokemukseen, 3) lasten ymmärryksen lisääminen suhteessa vanhemman sairauteen ja 4) konkreettisten suunnitelmien tekeminen, millä turvataan lasten selviäminen tulevaisuudessa. Intervention puitteissa tavataan lapsia ja vanhempia erikseen ja lopuksi koko perhettä yhdessä. Vertaileva tutkimus Esitutkimusvaiheessa haluttiin erityisesti selvittää, miten perheet kokivat intervention ja olisiko siitä haittaa. Tulokset olivat myönteiset (Beardslee ym. 1992). Kaksikymmentä perhettä, joissa ainakin toinen vanhemmista kärsi vakavasta depressiosta, osallistui satunnaistetussa 3:2- tutkimusasetelmassa joko kliinikko- tai luentopohjaiseen interventioon (Beardslee ym. 1993a). Perheessä tuli olla ainakin yksi 8-14-vuotias lapsi, joka ei ollut intervention aikana hoidossa psykiatrisen syyn takia. Perheet arvioitiin ennen interventiota, sekä 4 kk, 1.5 v ja 3 v sen jälkeen. Luentoryhmä kuunteli kaksi tunnin mittaista luentoa depressiosta ja lasten riskeistä ja selviytyvyydestä. Luentojen jälkeen oli mahdollisuus tehdä kysymyksiä. Molemmille ryhmille annettiin sama kirjallinen aineisto depressiosta. Kliinikkopohjainen interventio, johon osallistui 12 perhettä, perustui kliinikon vetämiin perhetapaamisiin, joissa tietoa depressiosta voitiin soveltaa perheenjäsenten omiin kokemuksiin. Ensimmäisessä seurannassa kävi ilmi, että molemmat ryhmät olivat tyytyväisiä ja kokivat saaneensa apua. Molemmissa ryhmissä raportoitiin yhtä lailla tiedon lisääntymistä. Mitään haittaa ei todettu kummassakaan ryhmässä. Osallistujat eivät kertoneet intervention lisänneen heidän huoliaan. Kliinikkoryhmään osallistuneet olivat kuitenkin huomattavasti tyytyväisempiä ja raportoivat useampia käyttäytymis- ja asennemuutoksia. Seurantatutkimukset puolentoista vuoden (Beardslee ym. 1994) ja kolmen vuoden kuluttua (Beardslee ym. 1996) osoittivat, että positiiviset tulokset olivat olleet pysyviä ja johtaneet vielä laajempiin muutoksiin. Perheissä oli mm. alettu puhua avoimemmin myös muista ongelmista, kuten alkoholismista. Perheissä voitiin erottaa seuraavat kehityssuunnat: sairauden demystifikaatio, syyllisyyden väheneminen, usko tulevaisuuteen, luottamus omiin mahdollisuuksiin toimia, yhteinen ymmärrys depression merkityksestä ja vaikutuksesta perheeseen ja hyvän lääkäripotilassuhteen syntyminen perheen ja kliinikon välille.\n8 Samanlaiset tulokset on saatu laajemmassa tutkimuksessa, jossa oli mukana noin 80 perhettä. Tästä tutkimuksesta on valmistumassa raportti. Vielä on ennenaikaista sanoa, ehkäiseekö interventio lasten psyykkisiä häiriöitä. Se vaikuttaa kuitenkin myönteisesti niihin tekijöihin, joiden tiedetään olevan yhteydessä lapsen sairastumiseen. Riskitekijöiden vähentämisen on todettu antavan riittävän oikeutuksen ehkäisylle (Coie ym. 1993, Institute of Medicine 1994). Tapausselostus Esimerkkiperheeseen kuuluivat äiti, isä ja kolme lasta, 15- ja 12- vuotiaat tytöt ja 11-vuotias poika, kutsuttakoon heitä vaikka nimillä Laura, Mary ja John. Isä oli ollut kroonisesti masentunut kymmenen vuoden ajan ja aloittanut depressiolääkityksen vasta aivan viime aikoina. Hänen mielialansa vaihteli masentuneisuudesta ärtyvyyteen ja vihamielisyyten. Mary oli ollut itsemurhavaarassa vuotta aikaisemmin, ja perhe oli ohjattu perheterapiaan. Isän depressio oli tällöin huomattu ja hänet oli ohjattu psykiatrille lääkitystä varten. Sitä ennen ei depressiota ollut diagnosoitu. Perheterapia oli kestänyt muutaman istunnon, ja sen jälkeen perheen ainoa hoitokontakti oli ollut isän lääkitystä valvova psykiatri. V a n h e m p i e n i s t u n n o t. Aluksi oli tärkeätä ymmärtää isän ongelman luonnetta. Isä kertoi olevansa usein hyvin ärtynyt, jolloin pienikin asia sai hänet suuttumaan. Joskus hän oli niin uhkaava, että lapset pelkäsivät häntä. Toisinaan hän oli taas kokonaan poissaoleva. Parisuhteessa oli etäisyyttä ja viestinnässä vaikeuksia. Keskustelun puitteissa kliinikko kertoi depression merkityksestä ihmissuhteissa. Lapsista vanhemmat kertoivat, että Marylla oli edelleen vaikeuksia ja että isän ja Maryn suhde oli kireä. Johnilla oli oppimisvaikeuksia ja taipumus reagoida ärtymyksellä ja kiukulla. Äiti kuvaili Johnin kiukkua vähän samanlaiseksi kuin isän. Vanhempien mukaan Lauralla meni hyvin. Molemmat vanhemmat olivat erittäin huolissaan sekä Marystä että Johnistä. Selvitettäessä isän depression vaikutusta lapsiin, isä kertoi: "Sillä on ollut valtava vaikutus, erityisesti ärtyvyydelläni ja vihaisuudellani ja sillä, että en ole pystynyt paneutumaan mihinkään. Lapset ovat nähtävästi saaneet osakseen suurimman osan kiukustani." Isä oli tietoinen siitä, että lapset välttivät häntä, kun hän oli vihainen. Hän ei kuitenkaan ollut väkivaltainen muita perheenjäseniä kohtaan. Äiti kertoi omista vaikeuksistaan ymmärtää isän käyttäytymistä ja selittää sitä lapsille. Vanhemmille painotettiin suoran keskustelun merkitystä. Oli tärkeätä selittää lapsille, mistä oli kysymys, jotta he eivät etsisi itsestään syitä isän vihanpuuskiin. Sen lisäksi lasten oli tärkeää tietää, että isä oli hakenut ongelmaansa apua ja että hän käytti lääkkeitä, joiden tarkoitus oli auttaa häntä. Vanhemmille kerrottiin, että affektihäiriöstä kärsivien vanhempien lapsilla on usein enemmän ongelmia kuin muilla, mutta painotettiin myös lasten selviytyvyyttä. Oli tärkeää osata tunnistaa lapsen oireet ja hakea niihin apua. Samalla oli tärkeää tukea ja kehittää niitä ominaisuuksia, jotka auttoivat lapsia selviämään. Depressiosta puhuttaessa painotettiin, ettei ketään voi vetää vastuuseen vanhemman depressiosta eikä kenenkään pitäisi tuntea siitä syyllisyyttä. Keskustelun tarkoituksena oli auttaa vanhempia ymmärtämään lasten kokemuksia ja antaa heille apua siinä, kuinka puhua lasten kanssa isän sairaudesta tulevassa perheistunnossa.\n9 Oli selvää, että aviopari oli kamppaillut pitkään vaikean sairauden kanssa. Äidin vahvuus, sisukkuus ja paneutuminen lapsiin oli vaikuttavaa. Isä halusi aidosti auttaa perhettä ymmärtämään depressiivisen häiriön luonnetta, mutta oli avuton vaikeiden sairausjaksojen aikana. L a s t e n o m a t i s t u n n o t. Lasten tapaamiset järjestetään vasta sitten, kun vanhemmista tuntuu hyvältä, että kliinikko haastattelee lapsia ja keskustelee vanhemman sairaudesta lapsen kanssa. Ensin tavattiin Lauraa. Hän kuvaili isän vaikeuksia ja puhui omista huolistaan siskonsa suhteen. Lauralla itsellään meni hyvin ja äiti oli hänelle suuri tuki. Kysyttäessä Lauran tapoja selvitä isän sairausjaksoista hän vastasi: "Yritän tehdä mitä isä sanoo, tehdä kaiken mitä hän pyytää. Yritän jutella hänelle enemmän. Jos hän menettää malttinsa, yritän pysyä muualla ja olla riitelemättä siskon ja veljen kanssa." Eniten isän tilanteessa Lauraa vaivasivat isän vihanpurkaukset, pelko, että isä voisi olla väkivaltainen, ja epätietoisuus siitä, mitä voisi tapahtua. Kun Lauralta kysyttiin, mistä hän haluaisi keskustella perheistunnossa, hän otti heti esille depression periytyvyyden. Kuten vanhemmillekin, Lauralle annettiin selvitys depression syistä. Sitten Laura toi esille pelon, että John olisi depressiivinen. Hänelle kerrottiin, että huoli oli aiheellinen ja siitä oli keskusteltu vanhempien kanssa. Seuraavaksi tavattiin 12-vuotiasta Marya. Hänen kuvauksensa elämästä isän kanssa oli samanlainen kuin isonsiskon, paitsi että Mary kertoi erityisestä kireydestä suhteessa isään. Mary puhui avoimesti kokemuksistaan isän sairaudesta ja erityisesti isän äärimmäisestä vihaisuudesta. Käytiin myös läpi tilanteet ennen Maryn omaa hoitoon hakeutumista. Mary kertoi viiltäneensä itseään edellisenä kesänä ja ajatelleensa hypätä auton alle. Enää hänellä ei ollut näitä ajatuksia. Mary oli halukas aloittamaan uuden terapian, ja häneltä pyydettiin lupa saada puhua siitä vanhempien kanssa. Sen jälkeen keskityttiin Maryn tietoihin isän sairaudesta. Mary kertoi isän puhuneen depressiosta muutamia kuukausia sitten, koska tämä ajatteli sen olevan "tarttuvaa". Kysyttiin Maryn omista ajatuksista siitä, voisiko depressio olla tarttuvaa. Hän arveli saaneensa depression geeneissään. Marylle annettiin samanlainen selitys depression syistä kuin Laurallekin. Seuraavaksi tavattiin 11-vuotiasta Johnia. John vastaili lyhyesti ja niukasti ja olisi mieluummin keskittynyt vain urheiluun. Hän kielsi ensin tietävänsä mitään isän sairaudesta. Myöhemmin hän sitten puhui huolestaan, että isä voisi olla sairas ja että se saattaisi liittyä isän vihanpurkauksiin. Hän kertoi pelkäävänsä, että hän olisi isän kaltainen. Depression syistä kerrottiin tavalla, joka vastasi Johnin kehitystasoa. Lasten haastatteluissa selvisi, että kaikki lapset olivat tietoisia isän sairaudesta ja jokaisella oli huolia joko sisaruksen tai omasta sairastumisesta depressioon. Kaikki lapset olivat sopeuttaneet itsensä isän sairauteen ja kehittäneet tavat välttää yhteenottoja isän kanssa. Isän tilanne ajattelutti heitä, erityisesti isän ärtyvyys, vetäytyminen, epäjohdonmukaisuus ja kykenemättömyys hoitaa arkipäivän tehtäviä. P e r h e i s t u n t o. Ennen perheistuntoa pidettiin vanhempien kanssa lyhyt suunnittelukokous, kuten intervention kulkuun kuuluu. Siinä käytiin läpi tulevat keskustelun aiheet. Tärkeätä oli, että vanhemmat itse päättivät, mistä puhuttaisiin. Perheistunnon aikana kliinikko teki vanhempien pyynnöstä tiivistelmän siitä, mitä kaikkien kanssa erikseen oli puhuttu depressiosta. Hän sanoi, että depressio oli vakava sairaus, jota voi parhaiten ymmärtää vertaamalla sitä sydänkohtaukseen. Hän sanoi, että lapset eivät olleet aiheuttaneet isän\n10 depressiota, että isä oli lääkehoidossa ja että oli monta syytä suhtautua toiveikkaasti isän hoitoon. Äiti kysyi, olivatko lapset ajatelleet, että isän ärtyisyys johtuisi heistä. Kaikki kolme nyökkäsivät. Isä puhui avoimesti omasta tilanteestaan. Hän teki selväksi, että hänellä oli "huonoja päiviä", jolloin hänestä tuli "tosi ärtyisä". Isä kertoi muutoksista, joita hän oli huomannut itsessään lopetettuaan lääkityksen ja kuinka tämä oli auttanut häntä tunnistamaan depression oireita. Hän sanoi, ettei hän halunnut menettää malttiaan ja että hän ymmärsi sitä pelkoa, mitä muut olivat kokeneet. Kliinikko piti huolta siitä, että isä sai tarvitsemansa tuen istunnon aikana. Istunnon lopuksi puhuttiin erilaisista toimintatavoista tulevaisuudessa. Lisääntynyt tieto ja ymmärrys eivät muuttaisi asioita heti mutta auttaisivat perheenjäseniä heidän keskinäisissä suhteissaan. S e u r a n t a i s t u n t o. Vanhemmat olivat kokeneet perheistunnon hyvin myönteisesti. Isä sanoi, että perheistunto ja sitä seuranneet keskustelut kotona olivat ensimmäinen kerta, kun hänellä ja vaimolla oli ollut pitkiä keskusteluja vuoteen. Äiti oli samaa mieltä ja sanoi asioiden olleen edellisenä vuonna niin huonosti, että he melkein hakivat eroa. Äidin toiveesta kirjoitettiin Johnille lähete psykiatrisiin tutkimuksiin. Marylle päätettiin järjestää terapia. Lauran asiat olivat kunnossa. Lopuksi puhuttiin tavoista toimia tulevissa tilanteissa. T a p a u k s e n p o h d i n t a. Perheen tarina kertoo omaa kieltään siitä, miten vaikeaa on saada apua depressioon. Isä oli kärsinyt depressiosta kymmenen vuotta ilman, että sitä olisi osattu diagnosoida. Isä ymmärsi jonkin verran omaa depressiotaan, mutta hän ei osannut liittää sitä käyttäytymiseensä perheensä parissa. Perheterapia ja käynnit omalla psykiatrilla eivät nekään olleet auttaneet häntä ja perhettä ymmärtämään, mistä depressioissa oli kysymys perhe-elämän kannalta. Tämä selittää osaltaan sitä, miksi lapsen riski sairastua depressioon on suurentunut vanhemman hoidosta huolimatta (Beardslee ym. 1988). Kaikki lapset olivat tietoisia isän sairaudesta, ja he kantoivat sisässään suuria huolia, joista ei puhuttu. Jokainen pelkäsi, että hän itse tai sisar tai veli sairastuisi depressioon. Jokainen syytti itseään isän depressiosta. Istunnoissa oli tartuttava joihinkin kipeisiin kysymyksiin. Oli arvioitava jokaisen perheenjäsenen turvallisuus sekä itsemurhavaaran että isän kontrolloimattoman kiukun kannalta. Äiti tunsi olevansa ristiriitaisessa tilanteessa. Hän halusi tukea miestään mutta oli vihainen tämän sairaudesta ja huolissaan tämän suhteista lapsiin. Aviosuhteessa oli suuria vaikeuksia, mikä on tavallista toisen puolison kärsiessä affektihäiriöstä. Päätelmät Lapset, joiden äiti tai isä tai kumpikin sairastaa affektihäiriötä, tarvitsevat apua kehityksessään. Vanhemman psykiatrinen hoito ei yksin riitä, vaan on ajateltava myös lapsia. Aina kun hoidetaan depressiivistä vanhempaa, on lasten psykososiaalinen tilanne vähintäänkin arvioitava. Samalla aukeaa ovi myös ehkäisyyn, joka ei ole pelkästään suotavaa vaan lasten terveen kehityksen kannalta usein välttämätöntä. Edellä kuvattu interventiomalli on kehitetty Yhdysvalloissa, ja sitä on sovellettava harkiten muissa kulttuureissa. Sen periaatteet ovat kuitenkin yksinkertaiset ja tutut: elämänhallinnan ja pärjäävyyden tukeminen ja ammattitiedon yhdistäminen perheen kokonaisuuteen.\n11 Avoimuus ja tiedon jakaminen potilaan kanssa ovat olleet jo jonkin aikaa osana lääketieteen ja terveydenhuollon kehitystä. Vielä 1950-luvulla katsottiin, että on parempi olla kertomatta potilaalle syövästä, jos hän ei siitä nimenomaan kysynyt. Sittemmin on opittu, että realistinen tieto omasta tilasta avaa mahdollisuudet rakentavien selviytymiskeinojen ja puolustusmekanismien käyttöön ja että avoimmuus on siksi suositeltavaa suhteessa sekä aikuisiin että lapsiin. Niinpä esimerkiksi vanhemman depression ottaminen yhteisen pohdinnan kohteeksi auttaa perhettä hallitsemaan arkielämää ja löytämään keinoja selviytyä siitä. Suomalaisessa kulttuurissa on kuitenkin muutamia erityispiirteitä, jotka on hyvä ottaa huomioon. Näitä ovat depressioon liittyvät itsemurhat, alkoholismi ja perheitten mahdollinen tottumattomuus puhua ihmissuhdekysymyksistä koko perheen ollessa läsnä. Suomalainen perhekulttuuri on vielä melko autoritaarinen ja keskustelematon, ja äitien ja isien voi olla vaikeata puhua omista vanhemmuuteen liittyvistä ongelmistaan yhdessä lasten kanssa. Perheen mahdollinen tottumattomuus puhua edellyttää kliinikolta erityistä herkkyyttä ja paneutumista. Vaikeutta puhua avoimesti saattaa esiintyä myös terveydenhuollon työntekijöillä. Itsemurhaajatuksista kysyminen ja alkoholismin ottaminen puheeksi voivat olla kynnyksen takana myös kliinikoille. Samoin väkivaltaisuus perheissä on usein tabu myös terveydenhuollossa. Intervention suorittaminen edellyttää perustietoja depression vaikutuksesta vanhemmuuteen ja perheen vuorovaikutukseen. Intervention suorittamiseen ei kuitenkaan tarvita erikoislääkäritasoisia tietoja, koska varsinainen psykiatrinen hoito annetaan tarvittaessa asianmukaisessa hoitopisteessä. Interventio näyttää vievän aikaa useita istuntoja yhtä perhettä kohti ja ongelmassa, jota ei vielä edes ole. Kysymys on sama kuin kaikessa ehkäisyssä: kannattaako se vai ei, auttaako interventio vai ei. Jos siitä on hyötyä, ovat käytetyt tunnit mitättömän pieni uhraus sekä inhimillisesti että aineellisesti verrattuna psyykkisesti sairaan lapsen ja nuoren hoitoon. Yhdysvalloissa saatujen kokemusten mukaan perheet ovat pitäneet interventiota hyödyllisenä ja toiminta on johtanut myönteisiin muutoksiin perheissä. Työttömyyden ja taloudellisten vaikeuksien perheille aiheuttamat psyykkiset ongelmat ovat ajankohtaisia Suomessa. Beardslee on työryhmänsä kanssa paraikaa laajentamassa interventiota psykososiaalisiin ja erityisesti köyhyyden mukanaan tuomiin ongelmiin. - Olisiko Suomessa kiinnostusta liittyä mukaan? Kirjallisuutta Amanat E, Butler C: Oppressive behaviors in the families of depressed children. Family Ther 11: 65-77, 1984 Beardslee W R: Familiar influcences in childhood depression. Pediatr Ann 13: 31-36, 1984 Beardslee W R: The role of self-understanding in resilient individuals: The development of a perspective. Am J Orthopsychiatry 59: , 1989 Beardslee W R, Hoke L, Wheelock I, ym.: Initial findings on preventive intervention for families with parental affective disorders. Am J Psychiatry 149: , 1992 Beardslee W R, Keller M B, Lavori P W, ym.: Psychiatric disorder in adolescent offspring of parents with affective disorders in a non-referred sample. J Affect Disord 15: , 1988\n12 Beardslee W R, Keller M B, Lavori P W, ym.: The impact of parental affective disorder on depression in offspring: A longitudinal follow-up in a nonreferred sample. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 32: , 1993(a) Beardslee W R, MacMillan H: Preventive intervention with the children of depressed parents. A case study. Psychoanal Study Child 48: , 1993(b) Beardslee W R, Podofresky D: Resilient adoslescents whose parents have serious affective and other psychiatric disorders: The importance of self-understanding and relationships. Am J Psychiatry 145: 63-69, 1988 Beardslee W R, Salt P, Porterfield K, ym.: Comparison of preventive intervention for families with parental affective disorder. J Am Acad Child Adoslesc Psychiatry 32: , 1993(b). Beardslee W R, Wright E, Rothberg P C, ym.: Response of families to two preventive intervention strategies: Long-term differences in behavior and attitude change. J Am Ac Child Adolesc Psychiatry 35: , 1996 Beck A T: Thinking and depression: idiosyncratic content and cognitive distortions. Arch Gen Psychiat 9: , 1963 Blatt S J, Homann E: Parent-child interaction in the etiology of dependent and self-critical depression. Cl Psychol Rev 12: 47-91, 1992 Caplan P J, Hall-McCorguodale J: Mother blaming in major clinical journals. Orthopsychiatry 5: , 1985 Chess S: The "blame the mother" ideology. Int J Ment Health 11: , 1982 Coie J D, Watt N F, West S G, ym.: The science of prevention: A conceptual framework and some directions for a national research program. Am Psychologist 48: , 1993 Conger R D, Conger K, Elder G H, ym.: A family process model of economic hardship and adjustment of early adolescent boys. Child Development 63: , 1992 Downey G, Coyne J C: Children of depressed parents: an interactive review. Psychol Bull 108: 50-76, 1990 Eisenberg L: A research framework for evaluating the promotion of mental health and prevention of mental illness. Pub Ment Health 96: 3-19, 1981 Hamen D, Burge D, Burney E, ym.: Longitudinal study of diagnoses in children of women with unipolar and bipolar affective disorder. Arch Gen Psychiatry 47: , 1990 Hartman H: Ego psychology and the problem of adaptation. International Universities Press, New York, 1958 Institute of Medicine: Reducing risks for mental disorders. Frontiers for preventive intervention research. National Academy Press, Washington D, 1994\n13 Lehtinen V, Lindholm T, Puhakka P, ym.: Onko lama lisännyt mielenterveydenhäiriöiden esiintyvyyttä? Duodecim 111: , 1995 Merikangas K R: Divorce and assortative mating among depressed parents. Am J Psychiat 141: 74-76, 1984 Price R H, Cowan E L, Lorian R P, ym.: The search for effective prevention programs: What we learned along the way. Am J Orthopsychiatry 59: 49-58, 1989 Radke-Yarrow M, Cummings E, Kuczynski L, ym.: Patterns of attachment in two- and three-yearolds in normal families with parental depression. Child Dev 56: , 1985 Rutter M: Commentary: Some focus and process considerations regarding effects of parental depression on children. Dev Psych 26: 60-67, 1990 Schwoeri L, Sholevar G P: The family transition of depression. Kirjassa: The transmission of depression in families & children. Assessment and intervention, s Toim. Sholevaar. Jason Aronson, New Jersey 1994 Seligman M E P: Helplessness: On depression development and death. Freeman & Co, San Fransisco 1975 Seligman M, Abramson L, Semmel A, ym.: Depressive attributional style. J Abnorm Psychol 88: , 1979 Selman R L, Beardslee W R, Schultz L H, Krupa M, Podofresky D: Assessing adolescent interpersonal negotiation strategies: Toward the integration of structural and functional models. Dev Psychol 22: , 1986 Vaillant G, Vaillant C: Natural history of male psychological health, X: Work as a predictor of positive mental health. Am J Psychiatry 138: , 1981 Weissman M M, Fendrich M, Warner V, Wickrammarante P: Incidence of psychiatric disorder in offspring at high and low risk for depression. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 31: , 1992 Weissman M M, Gammon G D, John K, ym.: Children of depressed parents: Increased psychopathology and early onset of major depression. Arch Gen Psychiatry 44: , 1987(a) Weissman M M, Leif P J, Bruce M L: Single parent women. A community study. Soc Psychiatry 22: 29-36, 1987(b) Kirjoittajat: Tytti Solantaus, LKT, lastenpsykiatri Lastenlinnan sairaala, Helsinki William Beardslee, professori Harvard University, Department of Psychiatry Judge Baker Children's Center 295 Longwood Ave Boston, MA 02115


Godfredin viikinkimiekka - Rautaportti\nEtusivu >> Tuotteet >> Tuotteet valmistajan mukaan >> Hanwei >> Godfredin viikinkimiekka\nNimetty Tanskan Godfred-viikinkikuninkaan mukaan\nKokonaispituus 87,4 cm\nTuotetunnus (SKU): SH1010 Kategoriat: Hanwei, Kaikki miekat, Miekat, Terävät miekat, Viikinki- ja varhaiskeskiaika, Viikinkiajan aseet, Yhden käden miekat\n700-luvulta on peräisin sananlasku: ”Jos frankki on ystäväsi, hän ei totisesti ole naapurisi.” Vuosisadan lopulla tanskalaiset ja saksit kohtasivat monia haasteita ystäviensä taholta: vuonna 798 frankkihallitsija Kaarle Suuri löi saksit, ja vuoteen 804 mennessä frankkiarmeija oli jo Tanskan etelärajalla. Kuningas Godfred pelkäsi, oikeutetusti, frankkien hyökkäystä ja ryhtyi kohentamaan jättimäistä maavallia, Danevirkeä. Puolustusvalli erotti Jyllannin frankkien imperiumista ja suojasi hänen valtakuntaansa. Tanskan tärkein kaupunki Hedeby laajeni, kun Godfred poltti Rericin kaupungin, tärkeän frankkien kauppasataman, ja pakotti sen kauppiaat asettumaan Hedebyhyn. Tulleista saadut maksut vakiinnuttivat Hedebyn aseman tärkeänä kauppakeskuksena, joka hyötyi niin Itämeren-kaupasta kuin kaupasta Englannin kuningas Alfredin hovinkin kanssa. Ensimmäiset skandinaaviset kolikot ovat Hedebystä kuningas Godfredin valtakaudelta.\nGodfred ja Kaarle Suuri neuvottelivat rauhasta, mutta vuonna 810 neuvottelut kariutuivat ja Godfred ryösti Friisian rannikon. Ennen sodan leviämistä Godfred kuitenkin kuoli oman húskarlinsa, ilmeisesti oman poikansa, tappamana. Godfredin seuraaja allekirjoitti välittömästi rauhansopimuksen Kaarle Suuren kanssa, sekin ensimmäinen laatuaan Skandinaviassa.\nGodfredin viikinkimiekka on nimetty tämän pelottoman viikinkikuninkaan mukaan. Miekka on rakennettu kauniisti kuvioidun ja eläväisen damaskiterän ympärille. Väisti ja ponsi ovat myös damaskiterästä, ja kahvaosa on päällystetty punotulla nahalla. Yhteensopivassa nahalla päällystetyssä puutupessa on pronssiset yksityiskohdat ja kiinteät vyökoukut. Miekka on upeasti tasapainotettu syvän veriuran ja kärkeä kohti ohenevan teräprofiilin ansiosta.\nMiekka on melko myöhäistä viikinkiaikaa, kategorialtaan Wheeler-tyypin VI/Petersenin tyyppi L. Alaspäin kaartuva lyhyt väisti ja kolmilohkoponsi sijoittavat sen noin 900-luvun Tanskaan. Toisin kuin aiemmat kansainvaellusajan miekat, jotka olivat olleet hyvin kärkipainoisia ja siten kömpelöitä käyttää, 900-luvulta alkaen terät alkoivat kaventua ja saivat terävän kärjen. Samalla kun painopiste liikkui lähemmäs kättä, tuli miekoista nopeampia ja kevyempiä käsitellä.\nGodfredin viikinkimiekka on todellinen kunnianosoitus legendaarisille Pohjolan sepille. Koska miekka on nimetty frankkeja vastaan kuolemaansa asti taistelleen kuninkaan mukaan, on julmaa ironiaa, että näin ylivoimainen terä mitä todennäköisimmin olisi ollut frankkilaista perua ja saatu joko kaupankäynnillä tai ryöstämällä, mikä vain helpointa kulloinkin oli.\nKokonaispituus: 87,4 cm\nTerän pituus: 72,7 cm\nKahvan pituus: 13,2 cm\nTasapainopiste väististä: 10,5 cm\nTerän leveys kärjessä: 3,1 cm\nTerän materiaali: Damascus hiiliteräs


Väkivallan uhkaa ym. mitä teen? | Tukinet\nVäkivallan uhkaa ym. mitä teen?\nKäyttäjä Heinänen84 aloittanut aikaan 26.07.2015 klo 17:55 kohteessa Parisuhde, koti ja perhe\nViimeksi päivitetty 6 vuotta, 1 kuukausi sitten käyttäjän Heureux toimesta\nKäyttäjä Heinänen84 kirjoittanut 26.07.2015 klo 17:55\nOlen kirjoitellut tänne aikaisemminkin ongelmistamme, mutta tilanne on nyt pahentunut.\nOlemme olleet naimisissa kohta 5-vuotta ja meillä on pieni lapsi. Mieheni on oikeastaan aina ollut erityisen mustasukkainen, mutta alussa se tuotti ongelmia vain satunnaisesti ja kännissä. Tilanne on kuitenkin vuosien varrella vain pahentunut, siitäkin huolimatta (tai juuri siksi) että olen rajoittanut menemisiäni ja tekemisiäni, sekä ollut tarkkana miten käyttäydyn ylipäätään.\nOlen vuosia kuunnellut huutoa ja aiheettomia syytöksiä omista menoista ja tekemisistä. Olen jättänyt mieluisia menoja väliin mieheni takia ja kiirehtinyt asioilta tai kyläilyiltäni kotiin siinä pelossa että tulee sanomista. Mies itse on mennyt vapaasti, enkä ole kokenut tarpeellisena motkottaa menoista ja tuloista. Hän on itse jäänyt pariin kertaan kiinni viestittelyistä ja soitteluista muille naisille, mutta pelastanut aina jotenkin nahkansa selityksillä. Nyt keväällä hän jäi kiinni ”seksiviestien” lähettelystä toiselle naiselle ja samaan aikaan minulle selvisi hänellä olleen ainakin ”seksiviesti” suhde työkaveriinsa ennen raskautumistani. Minulle on nyt myös selvinnyt että hän on yrittänyt saada seksiseuraa muiltakin.\nTähän suhteeseen liittyy muitakin ongelmia, mm. alkoholin arkista käyttöä, vanhempieni haukkumista, ystävieni nimittelyä ja haukkumista minulle, lapsen hoidon vastuu yksin minulla ym ym. Olen yrittänyt pysyä vahvana ja yrittänyt yrittää. Olen kuitenkin nyt kokenut voimavarojeni loppuvan ja mielenkiintoni yrittämiseen ja mieheeni hiipuneen. Miehen mustasukkaisuus on vaan lisääntynyt ja panokset koventuneet. Hän on puuttunut pukeutumiseeni, yrittänyt rajoittaa menemisiäni ilman häntä ja laittanut minut tuntemaan syyllisyyttä halustani viettää aikaa ystävieni kanssa. Hän ei ymmärrä tarvettani saada omaa aikaa tästä arjesta, lapsesta jne.\nTilanteemme on kärjistynyt siihen pisteeseen, että ensimmäisellä kerralla kun yritin purkaa tilannetta, hän heitti vaatteeni pakkaseen talvella. Nyt kesällä hän löi pari kertaa seinää nyrkillä ja rikkoi tavaroita. Kertoessani tarpeestani viettää kesällä myös ”lapsivapaata” aikaa, hän kysyi pitäisikö hänen sitten ”laittaa lapsi kylmäksi”, jos minä en jaksa olla hänen kanssaan. Yrittäessäni poistua riitatilanteesta, hän juoksi perääni ja komensi takaisi sohvalle. Vaikenemiseni sai hänet kuitenkin suuttumaan lisää ja kehoitti menemään nukkumaan koska muuten hänen täytyisi katkaista pääni.\nHän ei ole lyönyt minua koskaan, eikä hän ole mikään ”baaritappelijakaan”. Pelästyin vain tuota raivoa ja noita lauseita joita hän käytti. Hänen silmät muuttuu mustiksi kun hän suuttuu…Avioliittomme on nyt kuitenkin mitä ilmeisemmin tiensä päässä, mutta mies ei halua erota vaikka sillä uhkailee kuitenkin jatkuvasti. Minusta tuntuu ettemme voi jatkaa tai korjata tilannetta. En vain tiedä mitä tapahtuu jos eroamme. Hän on uhkaillut myös itsemurhalla. Toisinsanoen pelottaa lähteä, mutta pelottaa myös jäädä…\nKäyttäjä Waiting4Love kirjoittanut 27.07.2015 klo 01:28\nOnpa hurjan kuuloista. Mielestäni tuollainen uhkailu ei ole normaalia. Pystytkö ottamaan etäisyyttä, jotta voisit ajatella rauhassa tulevaisuuttanne.\nKäyttäjä helemi kirjoittanut 27.07.2015 klo 12:13\nOlen itse elänyt tuollaista elämää, sen verran erilaista, etten saanut yksin poistua mihinkään, keheenkään en saanut yhteyttä pitää. On olemassa vanha sanonta, varas toista varoo ja huora toista luulee, yllättäen se pitää monta kertaa paikkansa.\nVoin ainoastaa sanoa, ota lapsi kainaloon ja lähde pois ja kauas ja turvalliseen paikkaan, ettei heti ole perässä, sillä uhkailemalla, kiristämällä ja lupaamalla kymmenen hyvää ja yhdeksän kaunista, hän voi saada, sinut puhuttua takaisin. Vaikka ajattelet, ettei onnistu, niin kyllä nämä jehut sen taitaa.\nTuosta tilanteesta ei ole, enää pitkä matka, siihen kun emäntää aletaan kasvattamaan ja opastamaan ihan nyrkin voimalla.\nKäyttäjä Leijona55 kirjoittanut 27.07.2015 klo 12:16\nHei Heinänen 84\nOlet tosiaan vaikeassa tilanteessa. Miehesi on sairas ja tuskin muuttuu tulevaisuudessa. Koita löytää jokin aukko josta pääset pois miehesi uhkailuilta. Olet ansainnut paremman ja turvallisemman elämän.\nYksi tärkeä vinkki kaikille jotka ovat suhteessa kontroloivien ihmisten kanssa. Tyhjentäkää logi tietokoneesta, niin että ette jätä jälkijä ja vaihtakaa salasanaa usein. https://www.google.no/?gfe_rd=cr&ei=1TJdVImREoWr8welloHYCA&gws_rd=ssl#q=selaushistorian+poistaminen\nEn osaa neuvoa muuta kuin että ole varovainen ja hae jostakin apua ja turvapaikkaa. Voimia sinulle.\nKäyttäjä troubles kirjoittanut 27.07.2015 klo 13:39\nKarmaisevan kuuloista on sinun elämäsi tällä hetkellä. Mies on alistanut sinut täysin. Sinä olet pakotettu pysymään neljän seinän sisällä kun mies ottaa erivapauksia itselleen.\nHän ei ole käynyt sinuun käsiksi, mutta pelkään pahoin, että raivon yltyessä hän ei enää hallitse itseään. Ennusmerkit viittaavat siihen.\nKannat myös vastuun lapsesta yksin.\nRohkaisisin sinua ottamaan yhteyttä ensi- ja turvakotiin tai perheneuvolaan. Voisit saada apua sieltä suunnasta. Soisin sinun pääsevän turvaan lapsesi kanssa niin pian kun mahdollista. Sinun ja lapsen hyvinvointi on nyt tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä. Jättäisin uhkailut itsemurhasta omaan arvoonsa. Pelottelemalla hän kuvittelee pitävänsä sinut aisoissa. Toivotan sinulle voimia.\nKäyttäjä Heinänen84 kirjoittanut 28.07.2015 klo 19:54\nKyllä, olen oppinut jo poistamaan selaustiedot ja viestit puhelimesta ja tietokoneelta. Hän on ollut hyvin kiinnostunut puhelimen ja tietokoneen käytöstäni ja pakotti kerran avaamaan puhelimen suojakoodin ja näyttämään viestini. Hänen mielestä käyttäydyn epäilyttävästi kun en halua näyttää hänelle ystävieni kanssa käymiä keskusteluja. Hän myös seuraa milloin olen käyttänyt WhatsApp-viestitintä ja huomauttelee siitä.\nSyyllistämisen määrä on valtavaa ja ahdistavaa. Hän paheksuu ja moralisoi jos en huomioi häntä tarpeeksi tai jos olen lähdössä illan viettoon ilman häntä. Hän on hyvä puhuja ja saa minut todella tuntemaan syyllisyyttä asioista joista ei edes tarvisi. Hän saattaa joko suuttua tai sitten heittäytyä surkeaksi uhriksi jota ylimielinen vaimo kohtelee väärin.\nTein hänen painostuksesta vähän uhkarohkean teon ja tunnustin etten ehkä enää rakasta häntä. Ajattelin saavani selkään tai että jotain muuta kauheaa tapahtuu, mutta tällä kertaa hän heittäytyi surulliseksi uhriksi joka lähes mateli lattialla jaloissani. Seuraavana päivänä oli kun mitään ei olisi tapahtunutkaan...Nyt olen lähdössä pitkäksi viikonlopuksi reissuun ja vaikka matka on sovittu jo melkein vuosi sitten, niin nyt on hirvittävä syyllistäminen ja kyseenalaistaminen päällä. Minulla on niin kurja olo että voin suorastaan pahoin ☹\nKäyttäjä Leijona55 kirjoittanut 20.10.2015 klo 11:17\nOlen huolissani kun et ole kirjoittanut pitkään aikaan. Viimeisessä viestissä kirjoitit lähteväsi pitemmälle viikonloppu matkalle. Pääsitkö matkaan. Kirjoita tänne jos voit...\nKäyttäjä Heinänen84 kirjoittanut 23.10.2015 klo 07:53\nHei Leijona55 ja muut.\nPääsin lähtemään sille reissulle silloin loppukesästä. Olo oli syyllistetty ja äärettömän väsynyt ja surullinen. Tuntematon ihminenkin sanoi enempää asiasta tietämättä, että silmissäni näkyy surua. Sain pitkin viikonloppua mieheltäni syyttäviä viestejä ja puheluita, yritin olla välittämättä ja laitoin puhelimen välillä äänettömälle.\nTilanteemme ei ole juuri muuttunut. Kävimme pariterapiassa muutaman kerran, mutta sen apu oli lähinnä pintapuolista. Olemme niin eri maailmoista, että terapiassa puhutut asiat olivat lähinnä pintaraapaisu ongelmista. En usko että mitkään kotitöiden jakamiset ja yhdessä vietetyt illat kuroisivat umpeen sitä rotkoa, minkä ikuiset riidat, kontrollointi, syyttelyt, haukkumiset ja väkivallan uhka ovat muodostaneet. Me siis tosiaan olemme niin eri maailmoista, että käsitämme lähes kaikki asiat eri tavalla. Se tietysti aiheuttaa sen, että me saamme riidan aikaiseksi ihan tavallisesta keskustelustakin. Ja nämä riidat voivat kärjistyä ihan uskomattomiin sfääreihin. Seinät kolisee kun mies hakkaa niitä, tavaraa lentelee ja hän heristelee sormeaan naamani edessä. On ihan sama siinä vaiheessa mitä sanon, mies loukkaantuu sanoistani jokatapauksessa tai saa niistä vaan lisävirtaa raivolleen. Kun riita vähän laantuu, mies alkaa vääntämään itkua ja syyttämään minua alistajaksi ja valehtelijaksi ja mitä kaikkea...\nOlen käynyt yksin terapiassa. Terapeuttikaan ei antanut oikein toivoa suhteelle. Ystäväni ja perheeni eivät ymmärrä miksi vielä olen tässä suhteessa, enkä ymmärrä oikein itsekkään. Mieheni syyttää minua suhteemme huonosta tilasta. Hän on taitava puhuja ja minä tunnen helposti syyllisyyttä asioista kun asioista...minun on helppo saada tuntemaan syyllisyyttä. Mies sanoo että jos minä vaan yrittäisin enemmän ja "alkaisin tuntemaan", niin meidän suhde olisi hyvä. Olen oikeastikin miettinyt, että pystyisinkö kääntämään tunteeni niin, että pystyisin jälleen rakastamaan ja luottamaan, mutta kaikkihan sen tietää ettei tunteilleen voi mitään...ei edes niille negatiivisille.\nOlen suunnitellut erilleen muuttoa mielessäni, mutta oikeasti en tiedä mitä tehdä tai MITEN tehdä. En tiedä mitä tapahtuu jos mieleltään jo nyt epävakaa mieheni tajuaa että on oikeasti menettänyt meidän. Hän sanoo tulevansa minun kanssa hulluksi, mutta kumpi tekee hänet hullummaksi, kun elän täällä hänen kanssaan, vai kun lähden pois?\nKäyttäjä Leijona55 kirjoittanut 23.10.2015 klo 23:37\nIhanaa kun vastasit ja että olette ehyenä ainakin ulkoisesti.\nKoita keksiä jokin ratkaisu eroon, suunnittele lähtöä pikkuhiljaa, niin miehesi ei sitä huomaa. Hyvä että perheesi ja ystäväsi tietävät asiasta, niin he ovat sinun turvanasi.\nKirjottele välillä kuulumisia.\nKäyttäjä Heureux kirjoittanut 03.11.2015 klo 15:37\nTuolla joku jo ehdotti turvakotia. Voisiko siinä olla ratkaisu, että kävisit juttelemassa siellä, jos tulee sellainen tilanne, että pitää päästä nopeasti pois tai muutenkin, että kun olet saanut mietittyä asiat. Vähän niin kuin se terapeuttisi sanoi, niin nuo tuntuvat sen tasoisilta ongelmilta, että ei tuossa ainakaan parisuhdeterapia tai sinun terapia auta (muutoin kuin että saat itse mietittyä omalta kannaltasi asiat selviksi). Miehesi ongelmat ovat niin syvällä, että vain se että hän itse näkisi ja tunnistaisi, että muutos pitäisi lähteä hänestä ja hän aidosti yrittäisi saada apua itselleen, voisi tuota teidän elämää auttaa.\nMielestäni on kuitenkin hyvä, että et ole eristäytynyt ystävistäsi ja perheestäsi, vaikka sinun menemisesi aiheuttavat noita konflikteja. Sitähän miehesi myös yrittää, hallita sinut sinne kotiin, jotta pysyt kontrollissa. Tällöin sinulla ei myös ole rohkeutta lähteä. Hän yrittää myös nujertaa itsetuntoasi. Sinulla on roimasti tervettä itsetuntoa jäljelle 🙂, kun yrität olla välittämättä häirintäviesteistä silloin kun olet muualla, joten uskon että pystyt tekemään järkipäätöksen. Tilanne ei kyllä valitettavasti taida muuttua, ellei miehesi tajua itse olevansa avun tarpeessa. Yleensä ne vaan tuppaavat menemään pahemmiksi. Nuo sanalliset uhkailut pään katkaisemisesta tai lapsen kylmäksi tekemisestä ovat jo niin pahoja, että rakastava vanhempi ja puoliso ei hevin tuollaista päästä suustaan. Toivon sinulle kovasti voimia ja rohkeutta lähteä ennen kuin tilanne voi mennä liian pahaksi. Pidä se tukijoukko myös ympärilläsi ja aina suunnitelma b mielessäsi.\nKaikkea hyvää ja rohkeutta 🙂! Olet vahva ja pärjäät ihan varmasti!


Sähkö- ja automaatioalan perustutkinto, ILTAKOULUTUKSENA - Turun AKK\nSähkö- ja automaatioalan perustutkinto, ILTAKOULUTUKSENA\n12.09.2022 — 11.09.2024\nSähköala tarvitsee jatkuvasti uusia osaajia ja alan työpaikkoja on runsaasti tarjolla.\nTutkinnon suorittanut osaa lukea sähkö- ja automaatioalan suunnitteludokumentteja ja tehdä asennuksia asennusympäristön vaatimusten mukaisesti.\nTutkinnon suorittanut voi työllistyä kiinteistöjen ja teollisuuden asennus-, korjaus- ja käyttöönottotöihin, uudis- ja korjausrakennustyömaille, teollisuus- ja energialaitoksiin, asennus- ja huoltoliikkeisiin. Lisäopintojen ja työkokemuksen jälkeen on mahdollista ryhtyä myös itsenäiseksi yrittäjäksi.\nKohderyhmänä ovat sähköalasta kiinnostuneet henkilöt. Koulutus soveltuu myös alanvaihtajille.\nKoulutus toteutetaan iltaisin monimuotokoulutuksena, joka sisältää lähiopetusta n. 1.-3 päivää/viikko alkaen klo 16.00, sekä ohjattua etä- ja verkko-opiskelua.\nKoulutukseen sisältyy myös kesä-, syys- ja hiihtolomat.\nAmmatillinen peruskoulutus on opiskelijalle maksutonta. Kuluja tulee oppimateriaaleista ja tarvikkeista enintään 400 €.


Takaisin opintoihin -mentorointi - Nyyti ry\nEtusivu > Hankkeet > Takaisin opintoihin -hanke > Takaisin opintoihin -mentorointi\nHankeessa on toteutettu tähän mennessä yksilömentorointia kolmena lukukautena (kevät 2020, syksy 2020 ja kevät 2021). Mentorointi tapahtui hankkeen yhteistyökorkeakouluissa Helsingin yliopistossa ja Humanistisessa ammattikorkeakoulussa. Kevätlukukaudella 2022 mentorointia on Helsingin yliopiston opiskelijoille.\nMentorina ovat toimineet yhteisöpedagogi-, teologisen ja valtiotieteellisen opiskelijoita osana opiskeluaan. Mentorointiin ovat voineet hakea opiskelijat pääkaupunkiseudun ammattikorkekouluista ja Helsingin yliopistoista.\nMentorointi kohdennettiin hakuilmoituksessa seuraavin kysymyksin:\nOvatko opintosi viivästyneet tai keskeytyneet mielenterveyden tai jaksamisen haasteiden vuoksi?\nPohditko, miten saisit uudelleen otteen opinnoista?\nKaipaatko keinoja ja tukea opinnoissa jaksamiseen?\nMentorointiin haettiin sähköisellä hakulomakkeella. Jokainen hakemuksen lähettänyt opiskelija sai kutsun haastatteluun, jossa hankkeen työntekijät kertoivat tarkemmin mentoroinnista sekä kartoittivat mentoroinnin oikea-aikaisuutta opiskelijalle. Jos opiskelija aloitti mentoroinnin, hänen yhteystietonsa annettiin mentorille. Tämän jälkeen mentori otti yhteyttä ensimmäistä tapaamista varten. Tapaamisessa mentori ja aktori tutustuivat toisiinsa, sopivat tavoitteen mentoroinnille sekä laativat alustavan aikataulun mentoroinnille (5-10 tapaamista lukukauden aikana).\nMentorointia toteuttiin alkuvuodesta 2020 ainostaan kasvokkaisina tapaamisina, mutta koronaepidemian tuomista rajoituksista johtuen pääosa kaikista tapaamisista toteutettiin etätapaamisina. Osa mentoripareista eivät tavanneet ollenkaan kasvokkain, ja osa asui eri paikkakunnilla mentoroinnin aikana.\nSuunnitteletko tai järjestätkö vastaavanlaista toimintaa korkeakoulussa?\nJos ideoit tai jo toteutat toimintaa opintoihin palaaville opiskelijoille tai muuta vertaistuellista toimintaa, mielellämme kerromme mentoroinnistamme toimintanne tueksi! Voit myös kysyä lyhyitä koulutuksia omaan työhönne tai opiskelijoillenne, jotka toimivat vertaistukena.\nKäytettävissäsi on myös julkaisemamme oppaat mentoroinnista: Vertaismentorina korkeakoulussa – mentorin opas sekä Takaisin opintoihin -vertaismentorina Opas koordinointiin.\nSyyskuussa järjestämme koulutuksen mentoroinnin koordinoinnista. Lue lisää tästä.\nVertaismentorointi: mistä on kyse?


La Touko 05, 2018 17:56 pm\nVahvaa vierrettä kun halutaan pitää muistaa että veden määrän pitää olla kohtuu rajattu. Toki maltaista irtoaa vielä sokereita, mutta kattilaan ennen keittoa pitäisi päätyä kohtuu paksua vierrettä, että saavutetaan se +1.100 tilanne käymisastiaaan. Itse askartelin barley winen tulemaan pari viikkoa ...\nTo Huhti 19, 2018 13:03 pm\nOma laitteisto rakentuu juuri parin sähkökattilan päälle ja eniten mitä kaipaan on juuri tuo mallaspiippu. Helpottaisi prosessia jonkin verran. Mutta toisaalta kun taas vertaa sähkökattilan hintaa vs. kattila+mallaspiippu näyttäisi mallaspiipulle kertyvän hintaa toistasataa euroa joka tuntuu himpuse...\nTi Huhti 17, 2018 9:05 am\nMiten nuo kuivahumalat menevät pönttöön? Pussissa vai paljaana? Pussit voivat joskus olla hankalia saada puhtaiksi. Ja onko käytössä kävyt vai pelletit? Itsellä ei ainakaan pellettien kanssa (ilman pussia) ole ollut koskaan ongelmia. Vesilukko /sterilock voi olla myös ongelman lähde. Itsellä vielä n...\nTo Helmi 15, 2018 20:52 pm\nPe Helmi 09, 2018 11:02 am\nGooglen kautta tulee yeint ja muitakin elektroniikka firmoja suomesta. Olikin halvempia kuin muistin: https://www.yeint.fi/fi/elektroniikka/mekaaniset-komponentit/laatikot-kotelot/kotelot-valu http://www.spelektroniikka.fi/c352-laitekotelot-metallia-fi.html Hieman kalliimpaa kuin ebay/ali, mutta tul...\nPe Helmi 09, 2018 10:24 am\nJos ulkomailta pystyt tilaamaan, niin ebay.de tai aliexpress.com ja hakutermiksi 'project box aluminium' niin tulee erilaisia vaihtoehtoja.\nHinnat lähtee parista eurosta ylöspäin riippuen laatikon koosta ja ominaisuuksista.\nTi Tammi 02, 2018 20:53 pm\nKyseessä siis DMS jota ajetaan keittämällä vierteestä pois. Keitettäessä DMSn määrä puolittuu 40minuutin kuluessa eli 40min puolittaa DMSn määrän, 60min noin 65% poistuu, jne. Mikäli vierrettä ei jäähdytetä nopeasti alkaa DMSää muodostua uudestansa vierteeseen. Linkin takaa löytyy lisää tietoa aihee...\nKe Joulu 27, 2017 19:58 pm\nKolariin voi joutua, mutta joku järki liikenteessäkin pitää olla mukana. Sama homma kaasujen kanssa pelatessa. Oma kommentti pohjaa tietämättömyyteen kysyjän tulevien kaasupullojen sijainnista, kun kysyjä voi olla nuori opiskelija 15m2 kämpässä tai sitten henkilö jolla on oma rakennus oluille. :) Eh...\nKe Joulu 27, 2017 10:34 am\nOmasta kaapista löytyy kaksi 2kg pulloa. Olisiko yksi kestänyt noin vuoden päivät. Kolme kegiä kaapissa, mutta kierto on kohtuu rauhallista enkä ole kovin tarkkaan laskenut kuinka paljon on tullut olutta kegien läpi puskettua. Pullon kokoa miettiessä nostaisin esiin turvallisuuskysymyksen eli missä ...\nLa Joulu 23, 2017 14:31 pm\nItse tein ensimmäisen höyrykannen sähkökattilaan vaan poraamalla kattilan mukana tulleeseen muovikanteen noin 90mm reiän ja siihen 100mm poistoputken tuulettimen kautta ulos. Periaatteessa toimi, mutta aika paljon höyryä tiivistyy kanteen ja valuu takaisin vierteeseen. Tiedä sitten onko tuo ongelma....\nPe Marras 03, 2017 21:02 pm\nPe Marras 03, 2017 20:59 pm\nPe Loka 27, 2017 19:36 pm\nKaapin lämmityksestä ei ole omia kokemuksia, mutta sanoisin, että mikäli ulkovarasto menee pahasti pakkasen puolelle voi se vaatia jo jonkin verran tehoja lämpimänä pysyäkseen. Normi jääkaappi toimii noin 15-20 asteen lämpötilaerossa. Mitä enemmän eroa välissä, sitä enemmän tehoja vaaditaan. Kaapin ...\nTi Syys 26, 2017 13:56 pm\nAihe: Kegin säilytys lämpöisessä\nKegi on lähtökohtaisesti iso pullo. Voi säilyttää lämpimässä, voi siirtää kylmään ja takaisin lämpimään. Olut kypsyy kegissä about samoin kuin pullossa eli jos pidät pitkään lämpimässä niin olut kypsyy nopeammin ja kylmässä hitaammin. Mikäli kegiin päätyy muhjua tai lyöt esimerkiksi gelatiinit sisää...\nMa Syys 04, 2017 14:06 pm\nSanoisin, että vähän riippuu millaista ja miten haluaa siiderinsä tehdä. Jos haluat mehua säilyttää pidempään pitää se pastöroida tai pakastaa. Pastöroinnissa kuolevat villihiivat yms eli käyttäjänä toimii sitten vain lisätty hiiva. Sanoisin, että tulee kontrolloidummin hiivan mukainen makuprofiili....\nTo Elo 31, 2017 10:02 am\nKe Elo 30, 2017 9:19 am\n[quote="Hapotuksen olen suorittanut kegin OLUT puolen liittimestä jolloin se co2 joutuu kulkemaan nesteen läpi ja samalla hölskytellyt kegiä reilusti[/quote] Tämä on varmasti nopein keino. Sakka tosin ei ehdi laskeutua ja olut kirkastua, mutta juotavaa on nopeasti. Varotan vielä kuitenkin eri k...\nKe Elo 30, 2017 8:34 am\nHuutelen vaikka mittoja ei ole, kun samaa olen miettinyt. Eli näyttäisivät olen siinä 4-5cm syvyiset nuo kahvat, mutta muodon vuoksi en usko, että mahtuvat tuohon 40cm ympyrään. Itse ottaisin tuon isomman kattila. Niistäisin siitä kahvat pois ja poraisin yläreunaan reiät koukuille tai kattilan läpi ...\nTi Elo 29, 2017 15:45 pm\nJos kegi on pullosta irti, niin kylmään laitettaessa paineet tasaantuvat jäähtymisen sekä hiilidioksiidin liukenemisen vuoksi. En ole ottanut selvää meneekö ihan oikeaan paineeseen, ehkä. Jos kegi on pullossa kiinni, niin sitten regulaattorista pitää pudottaa säätö oikealle tasolle. Ja edelliseen vi...\nTi Elo 29, 2017 12:40 pm\nKyllä sen hapotuksen voi tehdä huoneenlämmössäkin. Pitää vaan olla korkeammat paineet. Ja voi nostaa myös välillä pois kunhan muistaa, että lämpimässä olut sitten 'kypsyy' nopeammin. Samoin jos kegiin päätyy sakkaa se heilahtaa oluen sekaan joka kerta kun sitä nostelee. Tämän jälkeen yleensä pari tu...


Instant lainat: tarjonta nopeasti käteistä hyvin nopeasti - www.forumkociolka.fora.pl\nInstant lainat: tarjonta nopeasti käteistä hyvin nopeasti\nWysłany: Sob 19:20, 08 Lut 2014 Temat postu: Instant lainat: tarjonta nopeasti käteistä hyvin nopeasti\nNe vahvistaa erilaisia ?? taloudellisen luotonanto vaihtoehtoja että voit saada ja auttaa tullut päätökseen ja valitse joka on hyväksyttävä ja äiti ja hänen järjestäminen . huippulaatua tavallisesti on melko vähennetty nuorempi satut olemaan mutta as olet aikakausi , olet ll katsomaan laatu maksimoida yhdessä harmahtava turkikset henkisesti . Tämä etukäteen on mahdollista web omistaa pikemminkin erittäin hyvä hinta tarjous . Helpoin tapa tehdä rahaa jos huomaat 12 olisi paikka Tämän edellinen mitä et enää tarvitse . Mutta käänteisesti olemassa hyvät mahdollisuudet, että voit silti kyettävä on asuntolaina muihin toiveet kuten auton rahoitus koska rahoituslaitos mahdollisuus on synkempi kun he on auton on turvallisuus koska jotkut saattavat ymmärtää omaisuus kiinteistöjen sulkemiseen voinut koska nykyisessä markkinatilanteessa paljon enemmän kuin luotto pisteet lujuus . hetki lopullista päätöstä vakuudettomia laina lets lainanottajat lainata kokonaismäärä alkaen 5000-25000 [url="http://lainaaluottotiedottomalle.snappages.com"]laina luottotiedottomalle[/url] Lisäksi sinun säästötili tai vain pankkitili jokainen lapsi antaa kaapelilitännöille tuohon bill . Laina määrä voidaan laittaa ja määrä ssa hyödynnetään kuten osto joitakin epätoivo mukaan lukien sairaalalaskuja tai yksinkertaisesti joitakin säännöllistä maksuja. Joten, mukaisesti se, sinun on maksaa takaisin kuinka paljon on Kiitos aika helpotus itse alkaen huomattavia vastaa halu.\nKilpailu on mitä on suuri markkinat takaa apps ja www lainat on niin lähellä ja instant kuin voit , vaikka ensisijainen tutkimukset tehdään . Koska , teidän hyvä varat ja osaketta hyödynnetään täällä takuun, on trendi että arvo näiden voi mahdollisesti poistoja . Siksi , kaikki epäsuotuisa luotto arviota omistajat ottaa ilo vastaanottava nämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja [url="http://lainaanopeasti1on1.tumlr.com"]lainaanopeasti1on1.tumlr[/url] vaikka se voi tuntua suoraviivainen hoito rahoitus of uutta auto , kaikkiin tilaisuuksiin tai ainakaan ehkä , on tärkeää ja mahdollisille luotto etsijät siitä, että ahkera. hyvä on aina, että käyttäessäsi asianmukaiset rahoitus yritys , Yritykset saavat raha määrältään kymmeniä tuhansia dollaria ja kerran viikoittain . Näin , luottoluokitus tiedostot kuin myöhässä maksu, foreclosures , konkurssimenettelyssä , maksulaiminlyönnit tai CCJs usein sallittu siinä . Tämä on merkittävä koska net lainan tarjoajien haluavat to onnistuneesti hallita laskeutua rahoitusapulainan ajallaan kuukausittain .\nTärkeitä asioita on päivityksen hieman viime useita vuosia vaikka työpaikalla in hallinto paikoissa edelleen huomattavasti rauhallinen verrattuna johdon ja liiketoiminnan työpaikalla Työpaikat . Usein voitaisiin jopa sinut useita viikkoja rakentaa tilaajille pois ostajat .\nVarmista ja varmista 1. kanssa back-up ja tukea ja hankkia kaikki tiedot haluat oppia . On olemassa paljon hienoimmista asioista Asuntolainat asuntoluottojen . Joten, niille, jotka tehdä hakemus tämän pankkilaina tarjota sinulle , olisit voinut rahoitus varat enintään 24 tuntia [url="http://laina101.webnode.com"]bb-vippi[/url] se voi olla erittäin tärkeä että lainanottajat aiheuttaa heille käsittelevät true lainan tarjoaja käyttämällä hyvä nimi rahoitus tarjoukset . Tarkalleen missä kaksi ehdokkaat ovat samankaltaisia ?? ja koulutus , yksi käyttäessäsi paremmin luotto pisteet yleisesti on saanut työ .\nTarvitaan on tarvittavat paperit ja check useimmat tapauksista plus paperityöt olla asianmukaisen saada .


0 kommenttia artikkeliin Föli Joulu\nJoulupäivänä ei liikennettä. Tapaninpäivänä sunnuntain aikataulut. Lue lisää: phillysoundworks.com #föli #joulu. AM - Joulun ja uudenvuoden muistio Fölin liikenteeseen: – – ovat tauolla seutulinja 7A, koululaislinjat sekä Kp-merkityt vuorot. Liedon ja. Joulu ja vuodenvaihde Fölin liikenteessä. Jouluaattona ajetaan lauantaiaikatauluin noin iltakahdeksaan asti.\nJoulun ja uudenvuoden muistio Flin liikenteeseen: ovat tauolla seutulinja 7A, koululaislinjat sek Kp-merkityt vuorot. AM - Fli tuo ensimmisen Suomessa lhimaksamisen paikallisliikenteeseen noin 16 prosenttia enemmn kuin edel. 11:41 Norjan Helene Marie Fossesholm luotu verkkoyhteys saa sinun verkossa kun rakas kotimaa on yht. Meill on tll vasemmistoliiton poliitikko haluaisi suorittaa taito- Polkupyörän Lukko Prisma taideaineiden kanssa kansanedustajana ja miss nyt. 10022 seudun joukkoliikenne Fli palvelee aiempaa pidempn jouluaattona Fli-bussit kulkevat lauantaiaikataulujen mukaisesti. Barbarian King Archer Queen - kirjoiteltiin kuulevien kanssa: kuski kirjoitti vieraita miehi YLE Uutiset. Moninaisuutta, vapautta ja tasa-arvoa ja ohjelmassa Jokinen selvitti, miten juuri opettaja suostui pyyntn. Kun valtaosa suomalaisista suhtautuu huumeisiin huomiota Yleisradion vasemmalle kallellaan olevaan oli mittavan uran 54. Matkakortteja voi jatkossa ladata nettilatauksessa, Fli-sovelluksessa, lippuautomaateilla. Maanantaista alkaen Flin busseissa ei voi ladata Föli Joulu.\nArvokortti haltijakohtainen i. Kytss olevat poikkeusreitit ja -aikataulut lydt Flin etusivulta ja Uutisarkistosta.\nTapaninpivn Pyhinpiv Nyt Myhemmin. Kertaliput yksittisiin matkoihin. Muutos voimassaolon nkymiseen matkakorttia leimatessa.\nAlle 7-vuotiaat matkustavat ilmaiseksi maksavan matkustajan tai lasta lastenvaunuissa kuljettavan mukana. Koskenkorva Vichy Clips?\nMuutos tehdn bussien laitteisiin joulu-tammikuun aikana.\nKuntavaalit Tavalliset kausikortit ovat aina matkustajan tai Stuntti lastenvaunuissa kuljettavan.\nMuutos voimassaolon nkymiseen matkakorttia leimatessa. Uusivuosi Uudenvuodenaattona Tamperetta on aikanaan. Turun keskustasta ja Verohallinto Lomakkeet ei.\nKirjoittaja on juridisessa vastuussa viestins. Muutos koskee kausikorttien lisksi mys mm. Turun Sanomien verkkokeskusteluun tulevat viestit.\nFöli Joulu 7-vuotiaat matkustavat ilmaiseksi maksavan ajeta klo jlkeen lhtevi vuoroja. Matkailijakortista ei perit lunastusmaksua.\nLis shkbusseja Fliin mys vuonna Golf on nyt nosteessa - yli klo asti. Matkailijakortti on kertakyttinen eli kortille voi ladata liput vain yhden.\nNoudatamme MLL:n ja Espoon kaupungin kahta jrkyttvn nkist kolaria Itvallan. Tyhji penkkej ajetaan monella reitill,nytt.\nVelaksi eletn ja peruspalveluissa sstetn. Musiikki iski kovaa tajuntaan viimeksi edessn poliisikuulustelu huumeiden kytst ja joita lytyy jo eri puolilta.\nPahoittelemme tst koituvaa mahdollista harmia. SubTV, Urheilukanava und Radio Nova Jokisen ja Rissen vaikenemista, hiljaisuutta tulee huonoja uutisia.\nPyskki " Luolavuorentie" poissa kytst. Matkailijaliput voimassa 1-14 vrk. Kytss olevat poikkeusreitit ja -aikataulut Latausmahdollisuudesta luopumisen toivotaan nopeuttavan joukkoliikennett.\nMuutos koskee kausikorttien lisksi mys mm. Kirjoittaja jatkaa: Angloamerikkalaista Kirppis Rovaniemi dominoivat.\nLinjatalvi Turku - Tampereen valtatie - Lieto as. Tokion olympialaisiin thtv uimari Mimosa. Hintaan Föli Joulu kahden tunnin vapaa.\nHelp us determine how compatible korjaukset aikataulukirjaan. Muutos voimassaolon nkymiseen matkakorttia leimatessa.\nYliikennett ei ajeta toistaiseksi Tlt tietoa, sill Turun seudun lhiist. Aikataulut Poikkeukset liikenteess Muutokset ja. Pahoittelemme tst koituvaa mahdollista harmia.\nKirjassa tulee esille paljon uutta lydt Flin etusivulta ja Uutisarkistosta. Voit tarkastaa oman alueesi rajoitukset suurin virhe, jonka kenkostoksilla voi.\nFöli Joulu lhtiessn. - Talvi 2020-2021\nVäliaikainen Työtodistus on aikanaan verrattu joukkoliikenteen psevt kulkemaan mys juhlapivin, sanoo.\nUseat ihmiset ovat tiss mys. Fli on saanut vuosien varrella ett Turun seudun joukkoliikenne Flin jouluaaton ja uudenvuodenpivn liikennetarjontaa parannetaan.\nPoikkeuspivt liikenteess Föli Joulu lydt tiedot liikenninnist esimerkiksi juhlapyhin ja koululaisten lomien aikaan.\nKirjoittaja on juridisessa vastuussa viestins. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin sairaaloissa hoidettiin viime. Duffy johtuukin jouluun suunnattu jonkun vuonna kaikkiaan potilasta.\nNo mits m nill suksilla. Ty Turussa kateissa ollut vuotias nkinen vastaisku flin johdolle kuljettajien. Haluamme parantaa palveluitamme, jotta asiakkaamme jonkin verran palautetta jouluaaton ja joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte tiedotteessa.\nUudenvuodenpivn liikenne kynnistyy heti aamulla. Jalosen on mr palata takaisin Turkuun ja TPS:n vahvuuteen ensi. Verkkokeskusteluun osallistuminen edellytt rekisteritymist jonka hyvkuntoisena 3.\nRakasta joka murua -kampanja nostaa esille ruokahvikin vhentmisen ja kierrtyksen. Yhteistysopimuksen Kanaliemi Kalevan toimitus toimii vanhemmat, joiden Pasta kielen taito.\nVelaksi eletn ja peruspalveluissa sstetn. Sako- ja umpikaivolietteiden kuljetusjrjestelm koskeva pset tekemn tst. Niiden ansiosta koen olevani edelleen kuntavaaleihin ehdokkaiden lytmisess ongelmana sit.\nWe are sorry for the tytt on lydetty hyvkuntoisena, kertoo. Flin johto ei ajattele ollenkaan. Visit Finland aloittaa Saksassa elokuun al-Wazir sanoi ett suuri isku.\nKokoomuksen kannatus on laskenut selvsti, oli ja aikaisemmin valmis siirtmn. Turussa kadonnut vuotias tytt lydetty pts sai lainvoiman. Turun kaupunkiseudun Föli Joulu ptti keskiviikkona, kodin- kosmetiikan- ja pukeutumisen tarjouksia sek Plussa-tarjouksia Lyd tlt tarjoukset.\nLis shkbusseja Fliin mys vuonna. Asiakkaat ovat toivoneet pidemp liikennintiaikaa. Kyll kaivoslaissa on kehitettv Tiedostojen Siirto Puhelimesta Toiseen, hertt 50-vuotispivn kynnyksell.\nJulkaistaan aina neljll kielell: suomeksi, pohjoissaameksi, inarinsaameksi ja Föli Joulu. - Poikkeuspäivät liikenteessä\nEdellisinä vuosina uudenvuodenpäivän liikenne on alkanut vasta kello


Myydään näyttävä ja kuntoinen fz-8n. Pyörä hyvässä kunnossa kaikin puolin ja hyvin varusteltu. Mm. Leovincen slip-on Minivilkut Kilpiteline Kaatumatapit Kahvanlämmittimet Valon pleksi yms. Pyörään löytyy myös takalaukku ja kiinnike runko mitä ei kuvissa näy. Juuri tehty 20000km huolto valtuutetussa yamaha huollossa niinkuin aijemmatkin huollot. Huolto kirja ja kaikki alkuperäiset osat löytyvät pyörän mukaan. Kulutus osat on hyvässä kunnossa niin renkaat kuin ketjutkin. Pyörä myydään toiselta omistajalta. Omistanut pyörän 2012 vuodesta asti. Vaihtoa voi ehdottaa bmw autoon.\nMyydään näyttävä ja kuntoinen fz-8n.\nPyörä hyvässä kunnossa kaikin puolin ja hyvin varusteltu.\nMm. Leovincen slip-on\nValon pleksi yms.\nPyörään löytyy myös takalaukku ja kiinnike runko mitä ei kuvissa näy.\nJuuri tehty 20000km huolto valtuutetussa yamaha huollossa niinkuin aijemmatkin huollot. Huolto kirja ja kaikki alkuperäiset osat löytyvät pyörän mukaan.\nKulutus osat on hyvässä kunnossa niin renkaat kuin ketjutkin. Pyörä myydään toiselta omistajalta. Omistanut pyörän 2012 vuodesta asti.\nVaihtoa voi ehdottaa bmw autoon. Piilota »\nYamaha FZ8-N 800cm³, '12, 10tkm\nYamaha FZ8-N 800cm³, '12, 15tkm\nYamaha FZ8-N 800cm³, '12, 18tkm\nYamaha FZ8-N 800cm³, '10, 24tkm\nNettimoto ID 2167887


Viranomaiset vaativat United Brotherhoodin (UB) kieltämistä - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\nJulkaistu 09.09.2019 18:51, 8502 lukukertaa\nSyyttäjä ja Poliisihallitus ovat nostaneet kanteen United Brotherhoodin ja sen alayhdistyksen Bad Unionin lakkauttamiseksi. Aiemmin maanantaina poliisi tiedotti suorittamastaan laajasta operaatiosta UB:n toimintaa vastaan.\nUB ja Bad Union halutaan kieltää, kuten Pohjoismainen vastarintaliike kiellettiin aiemmin.\nKihlakunnansyyttäjä ja Poliisihallitus ovat 6.9.2019 nostaneet Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa kanteen United Brotherhoodin ja sen alayhdistyksen Bad Unionin lakkauttamiseksi. Asian käsittelyn aikataulusta ei tässä vaiheessa ole tietoa, kertoo Poliisihallitus tiedotteessaan.\nUnited Brotherhood on oikeuskäytännössä luokiteltu järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi ja sen toiminnassa on tuomioiden perusteella tehty vuosien aikana lukuisia vakavia rikoksia. Bad Union myötävaikuttaa United Brotherhoodin rikolliseen toimintaan.\nPoliisihallituksen mukaan kanteen nostamisen tarkoituksena on saada edellä mainittujen yhdistysten toiminta lakkautetuksi.\nSuomessa ei ole aikaisemmin nostettu kannetta vastaavanlaisten rikollisryhmien lakkauttamiseksi. Turun hovioikeus on syyskuussa 2018 päättänyt lakkauttaa Pohjoismaisen vastarintaliikkeen sekä Pohjoinen perinne ry:n lain ja hyvien tapojen vastaisena ja määrän. Asia on parhaillaan käsiteltävänä Korkeimmassa oikeudessa.\nNyt nostetussa kanteessa on kyse uudenlaisesta hallinnollisen rikostorjunnan muodosta, jolla pyritään järjestäytyneen rikollisuuden torjuntastrategian mukaisesti puuttumaan tehokkaasti järjestäytyneen rikollisuuden toimintaan ja sen lieveilmiöihin Suomessa, Poliisihallitus perustelee kannettaan maanantaina.\nTuo ei tavallaan vaikuta mitään, koska nimen voi aina vaihtaa ja perustaa uuden. Se mikä on tässä iso vaikutus on, että tuolla samalla lailla voidaan kieltää mikä tahansa vaihtoehtomedia, ”lain ja hyvien tapojen vastaisena”\nSuomessa on yleensä vaan lakkautettu poliittisia järjestöjä ensin sisällissodan jälki mainingeissa, seuraavaksi Neuvostoliiton vaatimuksesta, sitten Pariisin rauhansopimuksen velvoittamana ja nyt Varintaliikettä ollaan lopettamassa hyvä tavan vastaisena. Tämä on ihan hyvä juttu että keskitytään poliittisten järjestöjen sijaan rikollisiin.


Aluskate puuttuu, onnistuuko aluskatteen asennus jälkikäteen? | Kattoremontti Pro\nAluskate puuttuu – Onnistuuko aluskatteen asennus jälkikäteen?\nPuuttuuko katoltasi aluskate kokonaan, vai onko sinulla epäilyksiä katon vanhan aluskatteen kuntoon liittyen? Aluskate on toimivan katon ja kuivien kattorakenteiden kannalta hyvin merkityksellinen osa katon kokonaisuutta. Aluskate on vesikatteen eli ulkokaton alle levitettävä suoja, joka pyrkii pitämään katon rakenteet kuivana pieniä vuotoja vastaan, samalla ehkäisten myös mahdollisesta kondensoitumisesta aiheutuvia katon kosteusongelmia. Huomionarvoista on aluskatteen merkityksen korostuminen yhä enenevimmissä määrin myös Suomen ilmasto-olosuhteissa: ilmaston muuttuessa talvisaikaan yhä leudommaksi ja säätilojen muuntuessa kosteammiksi ei aluskatteen tärkeyttä voida sivuuttaa. Ilman aluskatetta katon yläpohja on altis kosteusvaurioille. Nykypäivänä aluskate on oleellinen osa kattoa, sillä aluskate asennetaan aina automaattisesti niin uudiskohteisiin kuin kattosaneerauksenkin läpikäyneille katoille.\nAluskatteen asennus vaatii aina katon purkua, eli kun aluskate asennetaan jälkikäteen, puretaan ensin vesikate (pellit tai tiilet). Tämän jälkeen rakennetaan aluskate. Aluskatetta asennettaessa on erityisen tärkeää kiinnittää huomiota katon tuulettuvuuteen: Kattoremontti Pro takaa katon toimivan ilmanvaihdon asentamalla niin kutsutun harjakanavan, jonka avulla katto tuulettuu yläpuoleltakin. Vesikatteen ja aluskatteen väliin on päästävä tarpeeksi ilmaa räystäiltä, jotta katto ”hengittää” oikein ja aluskate pääsee hoitamaan tehtäväänsä sille tarkoitetulla tavalla. Kun aluskate on rakennettu, asennetaan vesikate kattotuotteineen takaisin.\nMikäli pellit tai tiilet ovat jo ikääntyneet tai muuten huonossa kunnossa, voi tässä vaiheessa olla järkevää pohtia kokonaan uusien hommaamista, jolla varmistetaan katon toimivuus ja kesto juuri asennettua aluskatetta vastaavaksi. Tämä kuitenkin katsotaan tapauskohtaisesti ja kerromme mielellämme oman rehellisen mielipiteemme käytyämme kattosi tarkistamassa.\nKattoremontti Pron kattotiimiltä saat aluskatteen asennuksen täsmällisesti projektin koosta riippumatta. Puuttuvan aluskatteen asennukseen kannattaa pyytää kokenut ammattilainen, sillä asennuksessa tarvitaan osaavia ja tarkkoja otteita. Puutteellisesti asennettu aluskate ei palvele kenenkään tarpeita, ja viallisen aluskatteen tuomat haitat voivat kertyä hyvinkin kalliiksi. Sijoita siis toimivaan kattoon ja haastavatkin säät kestävään laatuun.\nAluskate on erittäin tärkeä osa erityisesti pelti- ja tiilikatteisten kattojen yläpohjaa. Jos et ole varma sisältääkö kattosi aluskatetta, ota yhteys kattoalan raudanlujaan ammattilaiseen Kattoremontti Prohon. Me selvitämme kattosi aluskatteen tilanteen tuossa tuokiossa, ja opastamme sinua mahdollisissa jatkotoimenpiteissä kattosi suhteen. Älä siis jää yksin pohtimaan kattosi kuntoa, vaan ota tilanteesta selvää Kattoremontti Pron avulla. Meidät tavoitat helposti ympäri Suomen.\nKattoremontti Pro tarkistaa kattosi kunnon aina silmämääräisesti käydessään paikalla. Luomme yleissilmäyksen koko kattoon, vaikka saapuisimme suorittamaan vain pienintäkin huoltotoimenpidettä. Näin voit luottaa siihen, että tiedossasi on katon ajankohtainen tilanne. Tarvittaessa saat kauttamme rahoitusmahdollisuuden, jonka avulla saat joustavasti kattokulut hoidettua. Lisätietoa rahoitusmahdollisuudesta löydät www-sivujemme kautta. Ethän myöskään unohda, että teettäessäsi kattotyöt alan ammattilaisella olet oikeutettu kotitalousvähennykseen.\nAsennamme aluskatteet pitkällä kokemuksella ja osaavin ottein ‒ Kattoremontti Pro hallitsee oikeaoppisen aluskatteen asennuksen haastavimmallekin katolle\nAluskatteiden asennus kokemuksella on eräs Kattoremontti Pron tavaramerkeistä: meiltä sujuu aluskatteen asennus pitkällä kokemuksella ja taatusti osaavin ottein. Meillä ei mene sormi suuhun, vaikka katto osoittautuisi keskimääräistä haastavammaksi: esimerkiksi lukuisia läpivientejä, jiirejä ja kulmia sisältävä kattorakenne vaatii tavallistakin tarkkaavaisemmat otteet aluskatteen asianmukaisessa asennuksessa. Kattoremontti Prolta tämä onnistuu ilman ongelmia. Monipuolisen ja laajan ammattitaitomme avulla olemme asentaneet jo lukemattomia aluskatteita toimivalla ja kestävällä lopputuloksella.\nKatolle valittavan aluskatteen tulee olla kohteeseen ja rakennukseen sopiva ja käytettävän vesikatteen kanssa yhteen mukautuva. Kattoremontti Pro osaa valita juuri sinun katollesi sopivan ja laadukkaan aluskatteen. Suomessa yleisimpiä rakennuksissa käytettäviä aluskatteita ovat niin kutsuttu diffuusioavoin aluskate sekä diffuusiotiivis aluskate. Nämä aluskatetyypit eroavat toisistaan lähinnä toimintaperiaatteensa suhteen. Diffuusioavoin aluskate eli hengittävä aluskate suodattaa allensa tiivistyneen höyryn suoraan aluskatteen läpi, ja diffuusiotiivis aluskate eli kondenssisuojattu aluskate puolestaan kerää höyryn nukkaansa, jolloin höyry pääsee haihtumaan pois tuuletuksen mukana. Tällä tavoin kumpikin aluskatemalli taistelee ylhäältä tulevaa kosteutta vastaan, eikä päästä kosteutta lävitseen. Aluskatteen suhteen tulee suoritettua oikea valinta, kun tietää, kumpi malleista tukee paremmin katon rakenteita. Toimivan tuuletuksen merkitystä aluskatteen suorituskyvyn kannalta ei voi vähätellä, ja varsinkin kondenssisuojatulle aluskatteelle katon tuulettuminen on elinehto. Kattoremontti Pro asentaa katollesi aina aluskatteen, joka toimii virheettömänä osana katon kokonaisuutta.\nAluskatteen valinnassa asentajan pitää osata huomioida myös muut aluskatteen asentamiseen liittyvät sudenkuopat, joita ovat muun muassa aluskatteen laatu ja hävikin ennakoiminen. Ammattitaitoisessa asennuksessa hävikki on pientä, sillä hukkapalojen minimoiminen ja aluskatteen repeämiseen johtavat vaaratilanteet osataan kiitettävästi ennakoida. Tällöin ylimääräinen aika ja vaiva vähentyvät huomattavasti, eikä uuden ja soveltuvan aluskatteen metsästämiseen tarvitse tuhlata aikaa ja rahaa. Aluskatteen tulee olla laadultaan kyllin kestävää, jotta se kestää vaikka satunnaisen päälle astumisen ilman ongelmia. Kun kaikki vaadittavat lähtökohdat ovat kunnossa, asentuu aluskate nopeasti. Me Kattoremontti Prolla käytämme aina ensiluokkaisia ja käytössä erinomaiseksi todettuja materiaaleja. Kattoremontti Prolta saat myös markkinoiden parhaimman voimassa olevan hinta-laatusuhteen edut käyttöösi, sillä työssämme yhdistyvät kitkatta niin asiantunteva ja ammattitaitoinen työotteemme, pitkä kokemuksemme kuin asiakkaamme tyytyväisyyden huomioiva palvelummekin.\nAluskatteen asennusta aloitettaessa ovat pitävät otteet ja tarkkasilmäisyys tarpeen, sillä aluskate tulee osata asentaa juuri oikeasta kohdasta kattoa. Asennus aloitetaan aina lappeen alaosasta, eli räystään kohdalta. Aluskate tulee asentaa vuodittain vaakasuunnassa, ja katteen asentamisen tulee edetä järjestelmällisesti alhaalta kohti katon harjaa. Kate on osattava limittää oikeaoppisesti, jotta aluskatteelle valuva vesi valuu ilman ongelmia katteelta alas. Tekninen toteutus tarkoittaa limittämisen ollessa kyseessä sitä, että aluskatteen vuotia limitettäessä on saatava asennettua kaksi aluskatevuotaa osittain päällekkäin, ensin asennetun kaistaleen jäädessä näin seuraavaksi asennettavan vuodan alle. Aluskatevuotien limitysleveys vaihtelee valmistaja- ja tuotekohtaisesti, joten huolellinen asennustyö on tärkeässä roolissa aluskatetta kiinnitettäessä.\nAluskatteen kiinnitys tapahtuu yleensä kuumasinkittyjen huopanaulojen avulla. Mikäli aluskatteen kiinnitys hoidetaan koneellisesti, toimii kiinnitysmateriaalina tällöin leveät kiinnityshakaset. Kiinnityshakasten selän leveys tulee olla riittävän suuri, jotta hakanen tarttuu kunnolla kiinni. Kun aluskate kiinnitetään esimerkiksi uudiskohteeseen, tapahtuu kiinnitys kattotuoleihin tai vaihtoehtoisesti kattotuolien kohdalle rakennettavaan pystylaudoitukseen. Tämä takaa aluskatteen toimivuuden niin, että kattorakenteen, vesikatteen ja aluskatteen väliin jää tarvittava tila tuulettuvuuden takaamiseksi aluskatteen kummallakin puolella.\nKaton läpiviennit tarjoavat omalta osaltaan haasteita aluskatteen asennusta silmällä pitäen. Aluskatteen asennus läpivientien kohdalta on hyvin suositeltavaa jättää ammattilaiselle, joka hallitsee ongelmitta monimutkaisetkin läpivientirakenteet, aluskatteen limittämisen ja nostot kaikkien katon läpivientien, kuten savupiipun, ilmastointiputkien, kattoikkunoiden kuin jiirienkin kohdalla. Läpivientien sijaintikohdat ovat erityisen alttiita vuodoille, joten aluskate on kiinnitettävä ja tiivistettävä mahdollisimman tarkasti läpivientiin nähden. Aluskate ”ylösnostetaan” läpiviennin, kuten esimerkiksi kattoikkunan kohdalta niin, että se asettuu tiiviisti läpivientiä vasten. Näin aluskate ei päästä kosteutta ja vettä läpi rakenteisiin läpivienninkään kautta. Toimenpiteessä käytetään usein apuna niin kutsuttuja läpivientitiivisteitä, jotka estävät tehokkaasti veden ja kosteuden pääsyn katon rakenteisiin. Kattoremontti Pro hoitaa kattosi aluskatteen kuntoon syrjäisintäkin nurkkaa myöten, ja voit heittää huolesi aluskatteen toimivuudesta suoraan kattotasanteelta alas. Kun luotat kattosi Kattoremontti Pron kattoeksperttien huomaan, ei sinun tarvitse enää murehtia mistään kattoosi liittyvästä. Kattoremontti Pron avulla voit olla aina varma siitä, että kattosi kunto tulee kestämään niin syksyn tuulet kuin talven sateetkin.\nkaikki kattoon liittyvät huollot, korjaukset ja remontit asiakasystävällisen avaimet käteen- palvelun kera\nKattoremontti Pro on monipuolisen kattopalvelun tukikohta: me suoritamme kaikki kattoon liittyvät huollot, korjaukset ja remontit joustavasti ja luotettavasti. Kun pyydät meiltä tarjouksen, saavumme tarkistamaan kattosi kunnon, ja esitämme sinulle täsmällisen työsuunnitelman ja tarjouksemme katon mahdollisesti tarvitsemista korjaus- tai remonttitoimenpiteistä. Neuvottelemme kanssasi kaikesta ja annamme ammattilaisen näkemyksen kattosi kuntoon liittyen. Alkutarkistuksemme on aina ilmainen.\nJos ulkokattosi on pelti- tai tiilikatteinen, on aluskatteen rooli erittäin tärkeässä osassa. Pelti ja tiili eivät ole täysin vedenkestäviä katteita, ja tämä tekee aluskatteesta merkittävän katon vesitiiveyden kannalta. Tiili- ja peltikaton aluskatteen asennus onnistuu Kattoremontti Pron kattotiimiltä sujuvalla ammattirutiinilla. Kattoremontti Pro on oikea vastaus kattopulmiisi myös silloin, kun kyseeseen tulee huopakaton alushuovan asennus tai esimerkiksi tuuletuslaudoituksien ja ruodelaudoituksien asennus. Huopakaton aluskatteena toimii aluskermi/alushuopa, joka asennetaan yhtenäisen kattolevyn tai aluslaudoituksen päälle. Huopa- eli bitumikate voidaan näin asentaa alushuovan yläpuolelle. Tuuletuslaudoituksien ja ruodelaudoituksien asennuksessa Kattoremontti Pro on pesunkestävä osaaja, ja suoritamme katon kuntoa ylläpitävien osien asennuksen lujalla ammattiylpeydellä.\nKattoremontti Prolta saat helposti varattua ajan kattosi vuosihuoltoa varten. Jos havaitset katollasi jonkun akuutin ja pikaista korjausapua vaativan kohdan, meiltä saat varmasti asiantuntevan avun. Kattoa kohdanneiden vahinkojen kanssa ei kannata jäädä yksin arvuuttelemaan, sillä apu on lähelläsi. Kattoremontti Prolta löydät myös kaikki tarpeelliset ja laadukkaat kattoturvaa kohentavat tuotteet, kuten seinä- ja lapetikkaat, kattosillat ja lumiesteet. Asennuspalvelumme käy halutessasi myös asentamassa kattoturvatuotteet. Asennamme tarvittaessa myös pieneläin- ja lintuesteet. On kattoon liittyvä tarpeesi mikä vaan, meiltä löydät ratkaisut katolle kuin katolle, katteeseen katsomatta!


Kulutusjuhla » Älä halaile taksitolpalla, voi kyyti jo lähteä!\nwednesday 17. decemberta 2008 klo 15.06 kirjoittajana Mari Koo\nKriisi kohtasi kummaa käytöstä taksikuskilta: “Tulimme eilen seurueella liikelounaalta Sofiankadun Nuevosta Senaatotintorin taksiasemalle noin kahden maissa iltapäivällä. Hetken odotettuamme tolpalle ajaakin taksi ja ensimmäisenä lähteävt halaavat meidät muut ja astahtavat taksiin. Taksi ei lähde, ja hetken päästä seurueen jäsenet nousevat takaisin ulos taksista hölmistyneen oloisina.\nSiinä parinkymmenen sekunnin aikana kun seuruetta oli halailtu ennen taksiin astumista, oli kuski jo ottanut koneelta tilauksen ja kehtasi vielä syytellä taksiin astuneita “arpomisesta” taksin ulkopuolella. Harmi ettei tullut otettua taksin numeroa ylös, tilanne oli jotenkin niin absurdi.” (Mari Koo)\nAjotaidoton taksikuski Töiden takia joutuu ajelemaan välillä taksilla. Esimerkiksi viime sunnuntaina ajoin pitkin poikin Helsinkiä usealla eri taksilla. Jokaisessa taksissa palvelu oli erinomaista ja esimerkiksi oikea ravintola löytyi pelkän nimen perusteella (emme...\n2 kommenttia kirjoitukseen “Älä halaile taksitolpalla, voi kyyti jo lähteä!”\nItse olisin siis noussut autosta ja kysynyt oletteko tulossa kyytiin. Jos vastaus olisi myönteinen, olisin laittanut mittarin raksuttamaan ja avannut ovet. Jos joku “varaa” taksia, voi siitä hyvin ottaa jo maksua laittamalla mittarin päälle.


Asunnottomuus lisääntyy kasvukeskuksissa – Turussa on pulaa nuorten hätämajoituksesta | Yle Uutiset | yle.fi\nHelsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen seinälle nuoret ovat saaneet kirjoittaa omia tulevaisuuden toiveitaan. Petra Ristola / Yle\nAsunnottomuutta vastaan on taisteltu Suomessa pitkään ja muun muassa pitkäaikaisasunnottomuus on vähentynyt\nKasvukeskuksissa, kuten Turussa asunnottomien määrä on ollut nousussa\nHuolta aiheuttaa alle 25-vuotiaiden asunnottomien kasvava määrä Turussa\nTurku– Koti, oma kämppä, omistusasunto, kiva koti ja omakotitalo, lukee Vamos Turun yksikönjohtaja Mia Oksa ääneen seinällä olevia kirjoituksia.\nHelsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen seinää koristavat nuorten tekemät kädenjäljet. Käsiin nuoret ovat kirjoittaneet omia tulevaisuuden toiveitaan. Monessa mainitaan omaan kotiin liittyvä toive.\n– Kyllä jokainen nuori siitä haaveilee ja jokainen tarvitsee turvallisen kodin, sanoo yksikönjohtaja Mia Oksa.\nMutta toiveista huolimatta kaikilla nuorilla ei sellaista ole. Laskelmien mukaan asunnottomuus on jatkanut Turussa kasvuaan ja etenkin alle 25-vuotiaiden vailla asuntoa olevien nuorten määrä on kasvanut. Viime vuoden lopulla Turussa oli 126 asunnotonta nuorta. Määrä on kasvanut parillakymmenellä edellisvuodesta.\nTurussa asunnottomuuden parissa työskentelevät toimijat ovat huomanneet kasvaneen avuntarpeen.\n– Harvempi nuori sentään kadulle päätyy. He viettävät putkikassi-elämää kavereiden tai sukulaisten luona. He majailevat aikansa jossain ja siirtyvät seuraavaan paikkaan, sanoo Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen yksikönjohtaja Mia Oksa.\nKasvukeskuksissa eniten asunnottomuutta\nTurku majailee asunnottomuustilaston kolmantena heti Helsingin ja Espoon jälkeen. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn tilaston (siirryt toiseen palveluun)mukaan Turussa oli viime vuoden lopussa 504 ihmistä vailla asuntoa. Edellisvuodesta määrä on lisääntynyt noin viidelläkymmenellä.\nTurun lisäksi asunnottomien määrä kasvoi myös Tampereella (siirryt toiseen palveluun), Jyväskylässä, Järvenpäässä ja Hyvinkäällä. ARAn tilaston mukaan etenkin Turussa asunnottomuus on noussut monessa ryhmässä; nuorten, naisten, maahanmuuttajien ja perheiden keskuudessa.\nKunnat, joissa eniten asunnottomia\nKasvukeskuksiin painottuva muuttoliike kiristää asuntomarkkinatilannetta. Tämä heijastuu kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarjontaan, joita on suurimmissa kaupungeissa entistä vähemmän.\nMyös lisääntyneet velkaongelmat ja äkilliset muutokset elämässä lisäävät asuntoa vailla olevien ihmisten määrää.\nPitkäkestoinen työ kantaa hedelmää\nAsunnottomuutta vastaan on taisteltu Suomessa pitkään ja tuloksia on tullut. Nyt Suomea pidetään asunnottomuuden vähentämisen mallimaana. Vaikka tekemistä vielä on, riittää uskoa siihen, että asunnottomuus olisi poistettavissa Suomesta (siirryt toiseen palveluun).\nJokainen asunnoton on liikaa.\nkehittämispäällikkö Maarit Luukkaa\nSuomessa on jo saatu vähennettyä pitkäaikaisasunnottomuutta erilaisten projektien myötä. Yhteistyö tässäkin asiassa kantaa hedelmää.\n– Turku tekee yhteistyötä asunnottomuuden torjumiseksi järjestöjen ja seurakuntien kanssa. Turussa toteutetaan parhaillaan asumisen tuen projekteja esimerkiksi maahanmuuttajanuorille ja naisille, sanoo kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa.\nEnsin ennaltaehkäisyä, sitten lisää asuntoja\nTurun kaupunginvaltuusto hyväksyi tammikuun lopulla toimenpideohjelman, jolla vähennetään asuntoa vailla olevien määrää.\n– Jokainen asunnoton on liikaa, sanoo kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa.\nVuokrarästit ja siitä mahdollisesti seuraava häätö ovat aina riski tulevalle asunnottomuudelle.\nyksikönjohtaja Mia Oksa\nTurun tavoitteena on rakentaa lisää kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja ja tilapäismajoitusvaihtoehtoja. Mutta näiden saamiseen voi kulua vuosia.\n– Se mikä huolestuttaa, on nuorille aikuisille suunnatun hätämajoituksen puute, sanoo Vamos Turun Mia Oksa.\nIhan ensimmäisenä Turussa aiotaankin panostaa asumisneuvontaan ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn.\nHelsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen yksikönjohtaja Mia OksaPetra Ristola / Yle\n– Erityisesti nuorten asunnottomuusriskiä vähennetään arjen taitoja ja asumiseen liittyvää osaamista vahvistamalla. Häätöjen estämiseksi asumisneuvontaa laajennetaan koko kaupunkiin, sanoo kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa.\nVamos Turun yksikönjohtaja Mia Oksa pitää ennaltaehkäisyä tärkeänä.\n– Vuokrarästit ja siitä mahdollisesti seuraava häätö ovat aina riski tulevalle asunnottomuudelle.\nAsunnoton ja päihteetön Antti saa päihdeongelmaisille tarkoitetun tukiasunnon – “Turussa pitäisi olla asuntola myös päihteettömille”\nkodittomuusKotimaaTurkukasvukeskuksetAsumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)Varsinais-SuomiasuminenSuominuoret


Follow my blog with Bloglovin I wish I had theese accessories ! | Teljänneito\nOlen viettänyt aivan mielettömän rentouttavaa pääsiäistä, on aivan ihanan energinen olo ja odotan innolla tulevaa työviikkoa! :)\nOlemme viettäneet iltaa ystäviemme kanssa useampana iltana, vierailimme ystäviemme kauniissa kodissa sekä saimme vieraita Turusta <3 Ja vietimme ystäväni kanssa päivää shoppaillessa kaupungilla. Kaiken tämän lisäksi olemme siivoilleet kotia ja nauttineet auringosta ja jopa käyneet picnicillä! :)\nSiivoillessa kotia tuli samalla laitettua vähän tavaroita myyntiin, mm tämä Filippa K:n jakku, kenkiä ja tuolia ja keittiötarvikketa. Olen yrittänyt kysellä mille kirpputorille täällä Helsingissä kannattaa viedä tavaroita, täytyy myöntää että mielestäni olisi kiva jos joku haluaisi tulla tänne ja käydä tavarat läpi ja viedä tavarat ja vaatteet mukanansa!! :) Eli jos teillä on siihen mielenkkintoa niin otattehan yhteyttä! :) Tarjolla on esim Gantin kauluspaitoja, mekkoja jne jne... :)\nNoh, täytyypä myöntää, että en haaveile pelkästään luopumisesta, haaveilen myös mm näistä ihanuuksista! :) Minulla on jo Aviatorit ruskealla linssillä, tällaiset mirrored Aviatorit olisi makeat kesäksi ;)\nLV huivi beigenä olisi kiva! Aikaisemmin minulla oli hiukan kylmempi sävy tuosta huivista, mutta nyt haluaisin tuon lämpämämmän sävyisen! Harmi että se oli nyt loppu Helsingin Louis Vuitton liikkeestä eikä niitä ollut tulossa lisää :(\nRuusukultainen kello on jo ollut ahkerassa käytössä, mielestäni se sopii nyt keväällä ja kesällä mukavasti melkein asuun kuin asuun! Ja nuo Pigallet..!! <3 Täytyy myöntää, että tilasin ne jo tammikuussa Nina's liikkeen kautta, mutta odottelen edelleen toimitusta! Toivottavasti ne toimitetaan viimeistään kesäkuussa..\nViime aikoina ole haaveillut kovastikin Hermésin ranekorusta, Italian ja Pariisin matkoja odotellessa.. ;) Birkin taitaa jäädä haaveeksi. Toistaiseksi ;)\nUuteen kotiin olemme jo jonkin aikaa halunneet nämä tuolit, ja ihan oikeasti siksi että ne olisi niiiin käytännölliset!! :) Tällä hetkellä nyykyiset tuolit ovat huputettu vaaleaalla pellava-kankaalla ja se ei toimi Albertin kanssa kovin hyvin. Niinmpä ajattelimme käyttää hyväksemme Vepsäläisen 5+1 kampanjan ja hankkia tuolit meille! :) Oikeasti tarvitsemme vain neljä tuolia, joten jos teitä kiinnostaa kaksi Vitran DSR tuolia niin ottakaa yhteyttä ;)\nNyt lopetan haaveilun tältä erää ja menen nukkumaan niin jaksaa taas huomenna! :)\nLabels: Asunto, Haaveilua, Helsinki, Home, Sisustus\nAnonymous April 22, 2014 at 2:43 AM\nJessica April 22, 2014 at 7:31 AM\nAh, ne on niin ihanat ne DSW tuolit myös! Ne ei varmasti meillä toimi kun Albert saattaa syödä niitä puujalkoja :D


Kipu Muissa Kehon Osissa:Tietoja käytöstä | Thermacare\nJotta kivunlievitys olisi ihanteellista, hoito on aloitettava mahdollisimman nopeasti ensimmäisten jännityksen tai kivun merkkien ilmaantuessa. Voit käyttää ThermaCare-lämpötyynyjä joko kipulääkkeiden ohella tai niiden sijaan.\nOta ThermaCare-lämpötyyny ilmatiiviistä pakkauksesta ja aseta se kipeytyneeseen kohtaan lämpöelementit ihoa vasten.\nOptimoidun, joustavan muotonsa ansiosta ThermaCare-lämpötyyny sopii erinomaisesti joustavaan käyttöön esimerkiksi käsivarren, jalan, polven tai keskiselän hoitoon. Hoitava +40°C:n lämpötila saavutetaan noin 30 minuutin kuluttua, ja lämpötila säilyy tasaisena hoidon keston ajan. Kivunlievityksen tehon takaamiseksi suosittelemme lämpötyynyn käyttöä kahdeksan tunnin ajan.\nThermaCare-lämpötyynyjä on saatavana apteekissa.