Osaava Varsinais- Suomi Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä - PDF\nOsaava Varsinais- Suomi Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä\nDownload "Osaava Varsinais- Suomi 2001-2006. Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä"\n1 Osaava Varsinais- Suomi Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä\n2 Osaava Varsinais-Suomi Koulutus ja osaminen tukemaan alueellista kehitystä ISBN X Varsinais-Suomen liitto 2001\n3 Osaava Varsinais- Suomi Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä Varsinais-Suomen liitto\n5 Esipuhe Varsinais-Suomen maakuntahallitus päätti kokouksessaan , että maakuntaan laaditaan alueellinen koulutusohjelma. Alueellisen kehittämisen katsottiin tarvitsevan tuekseen erillisen osaamis- ja koulutuspoliittisen strategian. Osaamisella on keskeinen osuus koko maakunnan kehittämisessä. Varsinais-Suomen kehittämisohjelmassa yhtenä painopisteenä on panostaminen korkeaan osaamiseen ja sen hyväksi käyttöön sekä elinikäiseen oppimiseen. Erillisen ohjelman laatimisella pyritään saamaan aikaan yhteinen näkemys osaamisen ja koulutuksen kehittämisstrategioista ja - toimenpiteistä. Tämä tavoite edellyttää koko maakunnan sitoutumista yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen. Ohjelman tavoitevuodeksi on asetettu vuosi 2006, eli nykyisen EU:n rakennerahastokauden loppuaika. Maakuntahallitus nimesi ohjelman laadinnan asiantuntijaelimeksi Varsinais-Suomen TE- keskuksen työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen sekä aikuisten ammatillisen lisäkoulutuksen ennakointi- ja hankintatoimikunnan. Toimikunnan puheenjohtajana toimii johtaja Antti Koho TE- keskuksesta ja jäseninä henkilöstöpäällikkö Arto Hyytiä (Wärtsilä VSD Finland Oy), toimitusjohtaja Pirkko Paasio (Airiston Auto Oy), alueprojektisihteeri Jan Mikkonen (SAK, TATSI ry), Kalle Leinonen (STTK ry), asiamies Merja Fyhrberg (AKA- VA, TEK), aluepäällikkö Aino Launto-Tiuttu (MTK- Varsinais-Suomi), sivistystoimentarkastaja Harri Haarikko (Länsi-Suomen lääninhallitus), kalatalousjohtaja Kari Ranta-Aho (TE- keskus, maaseutuosasto), osastopäällikkö Tuula Kuntsi (TE- keskus, työvoimaosasto ja yritystutkija Timo Mäkelä (TE- keskus, yritysosasto). Ohjelmassa keskitytään käsittelemään toisen asteen ammatillista koulutusta, ammattikorkeakoulutusta, yliopistokoulutusta, aikuiskoulutusta sekä osaamista koko maakunnan kannalta. Peruskoulutukseen viitataan tiettyjen toimenpide-esitysten yhteydessä. 5 Ohjelma on laadittu Varsinais-Suomen liitossa ja valmistelusta on vastannut Eira Saari. Ohjelman valmistelun aikana on käyty keskusteluja asiantuntijatahojen kanssa. Myös maakuntavaltuusto on käsitellyt osaamiseen ja koulutukseen liittyvää teemaa seminaarissa Ohjelmaluonnos lähetettiin kommentoitavaksi ja mahdollisten lausuntojen antamista varten seutukuntiin, valtion aluehallintoviranomaisille, koulutusorganisaatioihin ja elinkeinoelämän ja työmarkkina- ja elinkeinoelämän järjestöihin sekä opetusministeriöön ja Suomen Kuntaliittoon. Ohjelma on hyväksytty maakuntahallituksessa\n7 S I S Ä L T Ö Tiivistelmä Ohjelman lähtökohdat Varsinais-Suomen yleiskuvaus Koulutuksen toteuttaminen Maakunnan koulutustaso ja oppilaitosten sijoittuminen Koulutusalakohtainen koulutustarjonta Varsinais-Suomessa Tutkimuslaitosten ja yritysten tutkimus- ja kehittämistoiminta Yhteydet maakunnan muihin ohjelmiin SWOT-analyysi maakunnan osaamisen ja koulutuksen tilasta Koulutustarvearviot Valtakunnalliset työvoiman ja koulutuksen tarvearviot Maakunnalliset ja seudulliset työvoiman ja koulutuksen tarvearviot Yhteenveto toimialojen kehittymisestä ja koulutus. tarpeesta Varsinais-Suomessa Koulutuksen tavoitteet maakuntatasolla Visio ja tahtotila osamisesta ja koulutuksen järjestämisestä Varsinais-Suomessa vuonna Koulutuksen tavoitteet Kehittämisstrategia ja toimenpiteet Kehittämisstrategia Toimintalinja ja toimenpidekokonaisuudet Toimenpiteiden vaikutukset ja rahoitus Ohjelman ympäristö- ja muut vaikutukset Kansalliset rahoitusmahdollisuudet EU:n tarjoamat rahoitusmahdollisuudet Toteuttaminen ja seuranta Kirjallisuutta... 67\n9 Tiivistelmä Yleistä Varsinais-Suomen tulevaisuudelle on tärkeää, että sosiaalista, inhimillistä ja aineellista pääomaa kartutetaan tasapuolisesti. Tieto ja osaaminen ovat menestyksen kivijalka. Tässä työssä koulutuksella on keskeinen asema. Varsinais-Suomen menestys perustuu tietoon ja osaamiseen sekä niiden taitavaan hyödyntämiseen. Korkea koulutustaso varmistaa, että meillä on riittävästi inhimillistä pääomaa taloudellisen ja sosiaalisen menestyksen turvaamiseksi. Koulutuksella hankittu tieto ja osaaminen eivät ole pelkästään korkea-asteen koulutukseen ja uuteen teknologiaan perustuvaa huippuosaamista. Siihen kuuluu myös käden taitojen ja muiden käytännöllisten lahjakkuuksien monipuolinen hyödyntäminen. Koulutus on koko eliniän kestävä prosessi. Osaamista, tietoja ja taitoja on jatkuvasti ylläpidettävä ja kehitettävä. Tietoyhteiskunnassa sekä yksityisen että julkisen sektorin suurimmat panostukset eivät ole enää koneissa ja rakennuksissa, vaan ne ovat investointeja inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan. Ohjelman lähtökohdat Varsinais-Suomen kehittämisohjelmassa/maakuntaohjelmassa osaamisella on keskeinen merkitys koko maakunnan kehittämisessä. Koulutuksella ja osaamisella on keskeinen rooli myös yritysten kilpailukyvyn ja elinkeinoelämän toimintaedellytysten turvaamisessa. Osaava Varsinais-Suomi -ohjelma pohjautuu Varsinais-Suomen kehittämisohjelmaan ja tulee täydentämään vuosille laadittavaa maakuntaohjelmaa. Ohjemassa tarkastellaan osaamista yleensä sekä erikseen toisen asteen ammatillista koulutusta, ammattikorkeakoulutusta, yliopistokoulutusta sekä koko aikuiskoulutuskenttää. 9 Osaamisen taso Varsinais-Suomessa Varsinais-Suomella on pitkä historia myös koulutuksen ja sivistyksen alalla. Tällä hetkellä maakunnan koulutustaso on hieman koko maan keskiarvon alapuolella. Kokonaan vailla perusasteen jälkeistä koulutusta oli maakunnassamme 42% 15 vuotta täyttäneestä väestöstä. Tilastokeskuksen koulutustasomittarin mukaan Varsinais-Suomi on koulutuksen suhteen maakunnista neljäntenä Uudenmaan, Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan jälkeen. Tutkijakoulutuksen suorittaneiden osuus Varsinais-Suomessa on toiseksi korkein, Uudenmaan jälkeen. Varsinais-Suomessa seutukuntien väliset erot koulutustason suhteen ovat melko korkeat. Koulutustaso on korkein Turun seudulla ja matalin Loimaan seudulla. Ero seutukuntien välillä näkyy etenkin korkeakoulututkintojen suorittaneiden suhteellisessa osuudessa. Koulutustaso on selvästi noussut kuitenkin kaikissa seutukunnissa viimeisten vuosien aikana. Varsinais-suomessa on 20 ammatillista oppilaitosta, maakunnallinen ammattikorkeakoulu sekä kolmen muun ammattikorkeakoulun toimipisteitä ja tiedeyliopistoja on kolme. Lisäksi on lukuisa määrä muita lähinnä aikuiskoulutusta antavia oppilaitoksia. Oppilaitosverkosto kattaa hyvin koko maakunnan alueen.\n10 SWOT- analyysi Varsinais-Suomea pidetään koulutusmaakuntana, maakunta vetää opiskelijoita muualta Suomesta enemmän kuin mitä täältä hakeudutaan muualle opiskelemaan. Alueellinen kehitys on viime vuosina johtanut siihen, että erityisesti pääkaupunkiseutu ja eräät maakunta- ja seutukuntakeskukset ovat kiihtyvällä vauhdilla vetäneet puoleensa väestöä ja taloudellista toimintaa. Tähän kehitykseen ei lähiaikoina ole odotettavissa muutosta. Ohjelmaa varten on laadittu katsaus maakunnan vahvuuksiin, heikkouksiin, mahdollisuuksiin ja uhkiin koulutuksen ja osaamisen suhteen. Näiden pohjalta on analysoitu maakunnan ylivoimatekijöitä ja katastrofialueita sekä toisaalta sitä miten heikkoudet muutetaan vahvuuksiksi ja miten uhat saadaan hallintaan. Ylivoimatekijöistä mainittakoon bio-alan ja muiden uusien kasvutoimialojen voimistuminen Varsinais-Suomessa. Seutukuntien mahdollisuutena ja vahvuutena on seudullisten osaamispisteiden toteuttaminen. Koko maakuntaa hyödyntää panostaminen kielitaitoon ja kansainvälisyyteen. 10 Heikkoudet on käännettävissä mahdollisuuksiksi. Merkittävä puute Varsinais-Suomessa on ollut erillisen teknillisen korkeakoulun puuttuminen alueelta. Sitä korvaamaan on käynnistetty korkeakoulujen yhteistyönä toteutettu DI- koulutus. Lisä- ja muuntokoulutus luo riittävän tarjonnan IT-toimialoille muutaman vuoden kuluttua. Lisäksi erityisesti aikuisväestön koulutustasoa on syytä ja mahdollisuus nostaa mm. opetusmenetelmiä ja -tarjontaa monipuolistamalla. Yhtäpitävien tutkimusten ja tilastojen mukaan koulutus on suoraan verrannollinen työpaikan saantiin. Koulutuksen työelämäyhteyksien tulee olla jatkuvan kehittämisen kohteena. Työvoimapula saattaa olla lähiaikoina merkittävä uhka koko maakunnalle. Tilanne vaatii työllistämistoimien ja koulutusohjelmien räätälöimistä kulloistakin tarvetta vastaavaksi. Syrjäytyminen ja työttömyyden jatkuminen eräillä alueilla korkeana on edelleen uhkana. Korkeasti koulutetun väestön poismuutto lähinnä pääkaupunkiseudulle on menetys, johon pitäisi pystyä vaikuttamaan. Työvoimapula tulee pahenemaan, kun suuret ikäluokat alkavat siirtyä pois työelämästä vajaan 10 vuoden kuluttua. Tällöin työvoimapulan lisäksi myös työvoimakustannukset saattavat nousta kestämättömiksi ja tämä voi pahimmillaan merkitä koko tuotannon siirtämistä ulkomaille tai lopettamista. Muita uhkakuvia osaamisen ja alueellisen kehittämisen kannalta ovat myöskin julkisen talouden romahtaminen ja väestön kahtia jakautuminen jo peruskoulusta lähtien koulutettuihin ja ei -koulutettuihin. Maakunnan koulutustarve Kohonneiden ammattitaitovaatimusten johdosta merkittävä osa koulutustarpeesta kohdistuu työssä olevaan väestöön. Koulutustarve kasvaa riippumatta eri toimialojen kehitysnäkymistä. On ennakoitavissa, että uutta työvoimaa etsitään nykyistä enemmän myös vanhempien ikäluokkien, työttömien ja maahanmuuttajien joukosta. Koulutussektorin kannalta työmarkkinoiden nopea muutos merkitsee myös sitä, että kasvualojen enna-\n11 kointi on vaikeaa. Lisähaasteen koulutustarpeen arvioinnille tuo työmarkkinoilta poistuvien suurten ikäluokkien vaikutuksen huomioon ottaminen. Tämän hetkisten arvioiden perusteella näyttävät kasvavia toimialoja Varsinais-Suomessa olevan seuraavat alat: Elektroniikka- ja sähköteollisuus, bioalat, energia-ala, kauppa ja palvelut, joista erityisesti yksityiset yrityselämää palvelevat yritykset, hoitotyö, johto- ja asiantuntijatyö, kulttuuriala ml. sisältötuotanto sekä talonrakennusala. Tietoteollisuuden ammateissa on kysymys paitsi koulutetun työvoiman määrän riittävyydestä myös uusista ja entistä laaja-alaisemmista ammatillisista valmiuksista. Turun seudulla on viime aikoina panostettu voimakkaasti bioalaan. Media-alan ja sisältötuotannon arvioidun nopean kasvun vuoksi viestintä- ja kuvataidealan koulutustarve kasvaa myös Varsinais-Suomessa. Vähenevän työvoiman toimialoja ovat puolestaan: Maa- ja metsätalous, perinteinen toimistotyö, rakennustuotteiden valmistus sekä perinteinen elintarvikkeiden valmistus. Vaikka maa- ja metsätalouden työpaikat edelleen vähenevät Varsinais-Suomessa ja määrällinen koulutustarve vähenee, alan työntekijöiltä vaaditaan entistä monipuolisempaa koulutusta. Elintarvikealalla on jossain määrin korkean osaamisen tarvetta esim. funktionaalisten elintarvikkeiden kehittämisessä. Kolmantena kiinnostuksen kohteena ovat ne alat, jotka eivät merkittävästi kasva, mutta joissa koulutusja rekrytointitarve on suuri työvoiman ikärakenteesta johtuvan poistuman takia. Näitä ovat: Metalli- ja konepajateollisuus, rakennusala, siivous- ja talousala sekä julkinen sektori. Varsinais-Suomessa työvoiman poistuma on määrällisesti suurinta perinteisessä teollisuudessa. Suurta se on myös palvelu-, hoito- sekä toimistotyössä. Palvelu- ja hoitoalojen on arvioitu olevan myös kasvualoja. Julkisella sektorilla hoitoalojen lisäksi poistuma tulee olemaan merkittävää valtion- ja kunnallishallinnossa sekä suunnittelutehtävissä. 11 Tavoitteet osaamiselle Koulutukselle ja osaamiselle on asetettu tavoitteita kaikilla tasoilla eri toimijoiden toimesta. Euroopan Neuvosto asetti huippukokouksessaan Lissabonissa koulutukselle tavoitteeksi puolittaa vuoteen 2010 mennessä sellaisten vuotiaiden määrä, joilla on vain alemman tason peruskoulutus. Euroopan Neuvoston avainsanoja ovat myös elinikäinen oppiminen ja perustaitojen edistäminen. Maakuntatasolla keskeisiä tavoitteita ovat seuraavat: 1) Korkeakouluopetukseen ja tutkimukseen: Kasvavien alojen tietoteollisuuden, uusmedian ja biotekniikan korkeasti koulutetun työvoiman saannin turvaaminen (ml. muuntokoulutus) Erityisesti teknillisen korkeakouluopetuksen (DI-koulutus) resurssien turvaaminen Alueen yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen osuuden lisääminen osaamiskeskustoiminnassa Edellytysten luominen kansainvälisesti korkeatasoisten tutkimusyksiköiden syntymiselle Varsinais-Suomessa Korkeakoulujen yritysyhteistyön lisääminen\n12 2) Ammatillinen nuorisoaste: Jatko-opintomahdollisuuksien tarjoaminen kaikille kohtuullisella etäisyydellä kotipaikkakunnalta Nuorten ammatillisen peruskoulutuksen tarjonnan suuntaaminen erityisesti työvoimapulan uhkaamille aloille Yrityselämän vastuun lisääminen koulutuksen hankinnan suunnittelussa ja ennakoinnissa Tyttöjen ja naisten osuuden lisääminen tietotekniikan alan koulutuksessa ja sitä kautta alan työpaikoilla Kädentaitojen elvyttäminen 3) Aikuiskoulutukseen Elinikäisen oppimisen edellytysten edistäminen, erityisesti aikuisten koulutuksen saatavuuteen ja alueelliseen tasa-arvoon panostaminen Henkilöstökoulutuksen aseman vahvistaminen 4) Syrjäytymisen ehkäisemiseen Panostaminen varhaiskasvatukseen ja oppimisvalmiuksien kehittämiseen Kouluvaikeuksissa olevien nuorten tukeminen luomalla erilaisia vaihtoehtoisia opiskelun ja työhön oppimisen yhdistelmiä Kehittämisstrategia ja toimenpiteet Ohjelman keskeinen ajatus on miten osaaminen ja koulutus saadaan tukemaan parhaalla mahdollisella tavalla alueellista kehitystä ja sitä kautta työllisyyttä ja yleistä hyvinvointia sekä miten koulutuksella voidaan kehittää alueen elinkeinorakennetta haluttuun suuntaan. Alueiden täytyy menestyäkseen omaksua tiedontuottamisen ja jatkuvan oppimisen periaatteet. Oppivan alueen avaintekijöitä ovat inhimillinen vuorovaikutus ja ne toiminnot, jotka tukevat vuorovaikutteista oppimista. 12 Koulutuspolitiikkaan vaikuttavia yhteiskunnan kehitystekijöitä on useita. Maailmantalouden yhdentyminen ja tietotekniikan nopea kehitys muuttavat elinkeino- ja ammattirakenteita ja työtehtävien sisältöjä aikaisempaa nopeammin. Yksilötasolla tämä merkitsee tarvetta jatkuvaan osaamisen päivittämiseen. Maakunnan kasvuodotukset, uuden yritystoiminnan käynnistäminen alueella sekä jo olemassa olevan korkeaa osaamista hyödyntävän teollisuuden laajeneminen pohjautuvat osaamiseen. Odotettavissa oleva työvoimapula ja työikäisen väestön keski-iän kohoaminen edellyttävät panostamista nykyisin työssä olevan väestön jatko- ja uudelleenkouluttamiseen. Osaava Varsinais-Suomi -ohjelma toteuttaa osaltaan Varsinais-Suomen kehittämis/maakuntaohjelmaa ja erityisesti sen osaamiseen liittyvää painopistettä, jota täsmennetään tällä ohjelmalla. Ohjelmalle on valittu vain yksi toimintalinja, joka jakaantuu toimenpidekokonaisuuksiin ja yksittäisiin toimenpide-esityksiin. Ohjelman toimintalinja: Koulutus ja osaaminen tukemaan alueellista kehitystä ja sitä kautta työllisyyttä ja asukkaiden hyvinvointia Koko ohjelmaa koskevia painotuksia ovat tietoyhteiskuntavalmiuksien, elinikäisen oppimisen, kestävän kehityksen ja kansainvälistymisen edellytysten edistäminen.\n13 Toimenpidekokonaisuus 1: Tiedon ja korkean osaamisen Varsinais-Suomi Toimenpidekokonaisuuden toteuttaminen vaatii seuraavia toimenpiteitä: Teknillisen korkeakouluopetuksen laajentaminen edelleen korkeakoulujen välistä yhteistyötä tiivistämällä Korkeaa osaamista hyödyntävien yksiköiden aikaansaaminen maakuntaan Osaamiskeskustoiminnan vahvistaminen ja teknologiakeskuksen roolin selkeyttäminen Panostaminen uusiin kasvutoimialoihin mm. lisäämällä tutkimusrahoitusta ja koulutusta näille aloille Avainklusterien tunnistaminen ja tukeminen Korkeakoulujen kansainvälisten yhteyksien selkiinnyttäminen sekä alueen yritysyhteyksien luominen Korkeakoulujen täydennyskoulutuskeskusten roolin selkeyttäminen ja yhteistyön lisääminen Vieraskielisen opetuksen ja tietoteknisten valmiuksien lisääminen kaikilla tasoilla Toimenpidekokonaisuus 2: Seudullisten osaamispisteiden kehittäminen Toimenpidekokonaisuuden toteuttaminen vaatii seuraavia toimenpiteitä: Ammatillisten toisen asteen oppilaitosten ja ammattikorkeakoulun tulosyksiköiden alueellinen yhteistyö ja niiden roolin vahvistaminen seudullisessa kehittämisessä Työelämän ja koulutuksen järjestäjien verkottaminen seudullisesti Ammattikorkeakoulun tulosyksiköiden välisen työnjaon selkeyttäminen seutukuntien vahvuuksien pohjalta Alueellinen (seudullinen) opiskelun tieto- ja neuvontapalvelu Toimenpidekokonaisuus 3: Koulutuksen ja työelämän yhteyksien tiivistäminen 13 Toimenpidekokonaisuuden toteuttaminen vaatii seuraavia toimenpiteitä Elinkeinoelämän vastuun lisääminen ammatillisen koulutuksen sisällön suunnittelussa ja kohdentamisessa Työssä oppimisen lisääminen; lisätään työpaikkaohjausta ja tiedotusta Oppisopimuskoulutuksesta kehitetään kilpailukykyinen vaihtoehto toisen asteen ammatillisen koulutuksen väylänä Yrittäjäkoulutuksen sisällöllinen kehittäminen ja yrittäjyyskasvatuksen lisääminen Työnantajien kanssa yhdessä järjestettävä työvoimakoulutus ja muu ammatillinen aikuiskoulutus työvoimakapeikkojen ja suhdannevaihtelujen tasaajana Työpaikoilla tapahtuva jatkuva kouluttaminen (henkilöstökoulutus) Toimenpidekokonaisuus 4: Korkeatasoisen ammatillisen koulutuksen turvaaminen Toimenpidekokonaisuuden toteuttaminen vaatii seuraavia toimenpiteitä: Alueellisten erojen eliminoiminen koulutukseen pääsyssä Jatkuva ennakointityö maakunnan koulutustarpeiden tyydyttämiseksi Ammatillisen koulutuksen turvaaminen erityisopetuksella kaikille tarvitsijoille Työpajatoiminnan jatkaminen Opettajien jatko- ja täydennyskoulutuksen tehostaminen (tietotekniset valmiudet, työelämän tarpei-\n14 den huomioon ottaminen) Ammatillisen koulutuksen arvostuksen nostaminen ja jatkuva vaikuttavuuden ar-viointi alueellisesti Kädentaitojen elvyttäminen Oppilaitosten rakentamishankerahoituksen turvaaminen Tasa-arvon edistäminen koulutuksessa Peruskoulun lisäopetuksen ( ent.10- luokka) turvaaminen kaikissa kunnissa Aikuisväestön koulutustason nostaminen Ohjelman toteuttaminen ja seuranta Koulutusohjelmaa toteutetaan eri tahojen yhteistyönä. Ohjelmaan sisältyvien hanke-esitysten toteuttaminen edellyttää jo käynnissä olevien hankkeiden selvittämistä ja eri tahojen aktivointia hankkeiden käynnistämiseen sekä rahoitusmahdollisuuksien selvittämistä. Koulutuksen ja osaamisen kehittäminen alueellisella tasolla kuuluu ensisijaisesti koulutuksen järjestäjille, lääninhallitukselle ja TE-keskukselle. Varsinaiset kehittämishankkeet toteutuvat Varsinais-Suomen maakuntaohjelman ja EU:n tavoiteohjelmien kautta. 14 Varsinais-Suomen maakuntaohjelman seurannan yhteydessä seurataan myös Osaava Varsinais-Suomi -ohjelman toteutumista. Kehittämishankkeiden käynnistymistä seurataan ja tarvittaessa niitä vauhditetaan, samalla myös tarkistetaan onko noussut esiin uusia kehittämistarpeita. Koulutuksen vaikuttavuutta pyritään seuraamaan koulutuksen jälkeisellä sijoittumisella ammattialoittain ja alueellisesti.\n15 1. Ohjelman lähtökohdat Varsinais-Suomen kehittämisohjelman mukaan osaamisella on keskeinen osuus koko maakunnan kehittämisessä. Koulutuksella ja osaamisella on keskeinen rooli myös yritysten kilpailukyvyn ja elinkeinoelämän toimintaedellytysten turvaamisessa. Vaatimukset oppilaitosten työelämäyhteyksien kehittämisestä ja vastuun kantaminen valmistuneiden työllistymisestä luovat painetta myös koulutuksen alueelliseen ohjaukseen. Myös koulutustarpeet alueellistuvat, kun koulutusta kehitetään yhdessä elinkeinoelämän kanssa. Innovaatiot ja muutokset perustuvat paljolti vuorovaikutteiseen oppimiseen. Tässä mielessä puhutaan oppivista organisaatioista, oppivista talouksista ja oppivista alueista. Tällä ohjelmalla pyritään osaltaan siihen, että Varsinais-Suomi maakuntana voisi olla oppiva alue. Oppivan alueen käsite tarjoaa viitekehyksen alueellisen kehittämispolitiikan ja inhimillisten voimavarojen yhdistämiseksi. Heikki K. Lyytinen on mm. seuraavien asioiden avulla määritellyt oppivan alueen alueeksi, jolla on yhteinen kehittämisnäkemys ja tulevaisuudenkuva jonka innovaatiokapasiteetti ja kilpailukyky ovat enemmän kuin osiensa summa jolla on luotettava tieto alueen osaamistasosta ja tulevaisuuden työmarkkinoista (kasvavat alat / supistuvat alat) sekä toimivat ennakointijärjestelmät jolla on toimivat järjestelmät, joiden avulla tieto ja osaaminen siirtyvät alueen sisällä organisaatiosta toiseen erityisesti koulutusjärjestelmän ja työnantajien välillä jossa työelämän organisaatioissa oppiminen kohdentuu ydinosaamisen kehittämiseen ja uudistumiseen joka huolehtii koulutustason laaja-alaisesta ylläpitämisestä jossa inhimillisten voimavarojen kehittäminen tapahtuu kiinteänä osana alueen kehittämisstrategiaa 15 Oppivan alueen kehittäminen vaatii toimivia verkostoja ja monipuolista yhteistyötä toisaalta koulutus- ja elinkeinoelämän organisaatioiden sekä julkisen sektorin välillä. Se edellyttää myös tieto- ja teknologiakeskittymiä sekä osaamista vahvistavia kansainvälisiä yhteistyöverkostoja. Konkreettisemmalla tasolla ohjelmalla pyritään vastaamaan myös seuraaviin kysymyksiin: miten osaaminen voidaan käyttää maakunnan hyväksi miten vastata työelämän muutoksiin ja miten ennakoida nopeasti ja luotettavasti koulutustarvetta miten huolehtia koulutuspaikkojen riittävyydestä miten saada pitkäaikaistyöttömät takaisin työelämään miten voisi parhaiten edistää kansainvälistymiskehitystä ja elinikäistä oppimista miten tulisi vastata syrjäytymisuhkaan miten selvitään uhkaavasta työvoimapulasta Varsinais-Suomi on korkeakoulujen ja lukuisten muiden oppilaitosten vuoksi koulutusmaakunta. Tätä asiaa pyritään hyödyntämään myös yritystoiminnassa. Koulutuksella on huolehdittava sekä yritysten koulutetun työvoiman tarpeesta että yksilöiden oikeudesta saada haluamaansa koulutusta. Kansantaloudellisesti tarkasteltuna on muistettava, että syrjäytymisen ja pitkäaikaistyöttömyyden yhteiskunnalle ja yksilölle aiheuttamat kustannukset ovat noin satakertaiset vuotuisen opiskelupaikan hintaan verrattuna.\n16 Koulutusta koskevaa päätösvaltaa on kaiken aikaa siirretty koulutuksen järjestäjille, jolloin alueellisen koulutussuunnittelun merkitys on korostunut. Koulutuksen on vastattava työelämän tarpeisiin, mutta samalla työnantajien vastuuta koulutuksen onnistumisesta on lisättävä. Oppilaiden vapaa hakeutumisoikeus on koulutusjärjestelmän kulmakiviä. Alueellisella yhteistyöllä voidaan välttää siitä mahdollisesti aiheutuvia ongelmia ja samalla huolehtia koulutuksen saavutettavuudesta. Tässä osaamista käsittelevässä ohjelmassa tarkastellaan osaamista yleensä sekä toisen asteen ammatillista koulutusta, ammattikorkeakoulutusta, yliopistokoulutusta sekä koko aikuiskoulutuskenttää (oheisen kaavion tummennetut osat). Peruskoulutus on rajattu pääosin ulkopuolelle, huolimatta siitä, että sen sisällöllä ja laadulla on ratkaiseva merkitys myöhempää koulutusta ajatellen. Peruskoulutus on Suomessa pitkälle lailla ja asetuksilla säädeltyä ja mahdollisuudet maakuntatasolla vaikuttaa sen toimenpanoon ovat vähäiset. Toisaalta asian käsittelyä oli sen laajuuden vuoksi pakko rajata. Yrityksissä ja työpaikoilla tapahtuvaa koulutusta pyritään myös sivuamaan. Kuva 1: Suomen koulutusjärjestelmäkaavio 16\n17 1.1 Varsinais-Suomen yleiskuvaus Maakuntaan kuuluu viisi seutukuntaa, jotka ovat Turun, Salon, Loimaan, Vakka-Suomen ja Turunmaan seutukunnat. Maakunta on rakenteeltaan maan pienkuntavaltaisin. Alueen erityispiirteet, työvoiman rakenne, infrastruktuuri, elinkeinorakenne, olemassa olevat resurssit jne. muovaavat koulutustarvetta ja koulutuksen toteuttamista alueellisella tasolla. Kuvassa 2 on verrattu Varsinais-Suomea koko maahan eräiden keskeisten tilastosuureiden osalta. Kuva 2: Varsinais-Suomi verrattuna Suomen keskiarvoon 17 Varsinais-Suomen vertailu koko maahan osoittaa maakunnan merkityksen kasvinviljelyalueena. Myös jalostuselinkeinojen ja ulkomaalaisten määrän suhteellinen osuus korostuu. Maakunnan teollisuus on monipuolista. Vahvimmat teollisuudenalat ovat telakka-, elintarvike-, sähkötekninen ja kulkuneuvoteollisuus. Yksittäisistä teollisuudenaloista Varsinais-Suomessa on viime aikoina kasvanut erityisen voimakkaasti elektroniikkateollisuus. Suurimmat vaikeudet on puolestaan ollut autoteollisuudella, joka on kuitenkin pystynyt varmistamaan alan tuotannon jatkumisen. Tällä hetkellä telakkateollisuus ja sen tulevaisuus Varsinais-Suomessa on keskustelun alaisena. Maaseudulla on olemassa työpaikkojen suhteen selvä uhka tilojen ja väestön vähentyessä entisestään. Lisäksi erityisesti elintarvikealan kehitys on merkittävä huolenaihe maakunnassa. Maakunnan bruttokansantuote asukasta kohden on 1990-luvulla ollut jonkin verran maan keskiarvon alapuolella. Vuoden 1999 ennakkotietojen mukaan se on noussut hieman koko maan keskiarvon yläpuolelle Salon seudun voimakkaan kehityksen ansiosta.\n18 Varsinais-Suomen arvioitu väkiluku , alueen BKT asukasta kohden vuoden 1999 ennakkotietojen mukaan (koko maa = 100) ja elinkeinorakenne v (ennakkotieto) % seutukunnittain Väkiluku 2000 BKT 1999 Alkutuotanto(%) 1998 Jalostus(%) 1998 Palvelut(%)1998 Loimaan seutu ,2 16,5 31,7 51,8 Salon seutu ,3 8,9 42,4 48,8 Turun seutu ,7 2,0 28,6 69,4 Turunmaa ,6 8,0 26,8 65,3 Vakka-Suomi ,0 10,8 40,3 48,9 Varsinais-Suomi ,1 5,3 31,8 62,9 Varsinais-Suomella on rikas kulttuuri ja pitkä historia myös sivistyksen ja koulutuksen alalla. Täällä on aloittanut toimintansa sekä maamme ensimmäinen yliopisto (Turun akatemia v.1640) että nykyisen peruskoulun edeltäjäkin (luostarikoulu v.1249). Tällä hetkellä maakunnan koulutustaso on hieman koko maan keskiarvon alapuolella. Yli 15- vuotiaasta väestöstä tutkinnon suorittaneita vuonna 1999 oli 58 %. Näistä keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 35,5 % ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneita runsaat 22,5 %. Vailla perusasteen jälkeistä koulutusta oli 42 % yli 15-vuotiaasta väestöstä. Kuva 3. Perusasteen jälkeisiä tutkintoja suorittanut väestö Varsinais-Suomessa 18 Korkea-asteen tutkintojen määrän selvä nousu vuonna 1998 johtuu uusista ammattikorkeakoulututkinnoista. Vastaavasti keskiasteen tutkintojen määrä on vähentynyt. Varsinais-Suomen väkiluku oli vuoden 2000 lopussa noin henkilöä. Varsinais-Suomen väestö on ollut kasvussa jo pitkään. Maakunnan sisällä muuttovoitto jakautuu Turun ja Salon seutukuntien kesken. Muut seutukunnat ovat olleet muuttotappioalueita. Varsinais-Suomen työpaikat ovat lisääntyneet vuoden 1993 jälkeen joka vuosi. Työttömyys on silti vielä\n19 korkealla tasolla. Varsinais-Suomessa poistui vuosina yhteensä noin työpaikkaa, joista teollisuuden työpaikkoja noin kolmannes. Alueelliset työttömyyserot maakunnan sisällä ovat edelleen merkittävät. Seutukunnista pahin tilanne on Turun seutukunnassa ja paras Turunmaalla. Yksittäisistä kunnista työttömyys on suurinta Turussa, marraskuussa ,0%. Koko Varsinais-Suomen työttömyysaste oli 10,1%. Huolestuttavana ja pitkään jatkuneena ilmiönä pitkäaikaistyöttömyys näyttää lähteneen selvään laskuun vuoden 2000 aikana. Koko Varsinais-Suomessa pitkäaikaistyöttömiä oli lähes 7000 henkeä, joista Turussa 59,3%.Viimeisen vuoden aikana (marraskuusta 1999 marraskuuhun 2000) työttömien määrä on vähentynyt 3400:lla henkilöllä eli 13,2%. Saman aikaisesti myös työvoimapoliittisissa toimenpiteissä olevia henkilöitä oli vajaat 400 vähemmän kuin vuotta aikaisemmin (Varsinais-Suomen työvoimakatsaus 11/2000). Kuva 4. Työttömyysaste Varsinais-Suomessa ja sen eri seutukunnissa vuosina (Varsinais- Suomen liitto) Koulutuksen toteuttaminen Ammatillinen koulutus Ammatillisen peruskoulutuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille ammattitaidon saavuttamiseksi tarpeellisia tietoja ja taitoja sekä valmiuksia itsenäisen ammatin harjoittamiseen. Ammatillinen peruskoulutus rakentuu perusopetuksen oppimäärälle ja tarjoaa 2-3 vuotista opetusta lähes kaikilla työelämän aloilla. Vuoteen 2001 mennessä kaikki ammatillinen perusopetus laajenee 3- vuotiseksi ja samalla vähintään 20 viikon mittainen työssäoppimisjakso tulee kuulumaan kaikkiin perustutkintoihin. Ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa joko oppilaitosmuotoisena tai oppisopimuksella. Oppisopimuskoulutus perustuu opiskelijan ja työnantajan väliseen työsopimukseen, jonka vahvistaa koulutuksen järjestäjä. Oppisopimuskoulutuksen suosio on viime vuosina kasvanut voimakkaasti. Valtakunnallisena ta-\n20 voitteena oli lisätä oppisopimuskoulutuksen osuutta vuoteen 2000 mennessä noin 20%:iin nuorten toisen asteen aloituspaikoista. Tähän tavoitteeseen ei kuitenkaan ole päästy. Näiden lisäksi ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa näyttötutkintona, jonka ottaa vastaan tutkintotoimikunta. Ammatillisena lisäkoulutuksena voi suorittaa ammatti- ja erikoisammattitutkintoja. Valtioneuvosto päättää ammatillisen koulutuksen yleisistä tavoitteista ja opetusministeriö päättää tarkemmin tutkinnoista. Koulutuksen järjestäjät voivat koulutuksen järjestämisluvan ja vahvistetun tutkintorakenteen rajoissa päättää koulutuksen suuntaamisesta haluamallaan tavalla alueensa elinkeinoelämän tarpeiden mukaan. Ammatillisen koulutuksen järjestäminen on Suomessa vapaaehtoinen tehtävä kunnille. Kunnat osallistuvat valtionosuusjärjestelmän kautta ammatillisen koulutuksen kustannuksiin. Opiskelijat voivat vapaasti hakea kotikunnastaan riippumatta mihin tahansa toisen asteen oppilaitokseen tai ammattikorkeakouluun. Ammatillisen koulutuksen kattavuus on Suomessa hyvä. Kunnat ja kuntayhtymät ylläpitävät kolmea neljäsosaa ammatillisista oppilaitoksista, kuntayhtymien osuus on 46 %. Ammattikorkeakouluopetus 20 Ammattikorkeakoulututkintoon johtavien opintojen tarkoituksena on työelämän ja sen kehittämisen asettamien vaatimusten pohjalta antaa tarpeelliset tiedolliset ja taidolliset valmiudet ammatillisissa asiantuntijatehtävissä toimivista varten. Suomen ammattikorkeakoulujärjestelmä on kehitetty luvulla korkea-asteen koulutuksen ei- yliopistolliseksi osaksi. Kunnat ovat olleet aktiivisesti käynnistämässä ja rahoittamassa ammattikorkeakouluverkoston syntymistä. Ammattikorkeakoulut ovat useimmiten monialaisia ja toimivat useissa eri toimipisteissä ja ne ovat useimmiten maakunnallisia. Niiden ylläpitäjiä ovat kunnat, kuntayhtymät tai yksityiset yhteisöt. Lukuvuonna on toiminnassa 31 vakinaista ammattikorkeakoulua ja niissä noin aloituspaikkaa. Ammattikorkeakoulut antavat opetusta asiantuntijatehtäviin luonnonvara-alalla, tekniikan ja liikenteen alalla, hallinnon ja kaupan alalla, matkailu-, ravitsemis- ja talousalalla, sosiaali- ja terveysalalla, kulttuurialalla sekä humanistisella ja opetusalalla. Perusrahoitus ammattikorkeakouluille tulee valtiolta ja kunnilta. Opetusministeriö vahvistaa tutkintoon johtavat koulutusjärjestelmät, mutta ammattikorkeakoulut päättävät itse koulutusohjelmien suuntautumisvaihtoehdoista, opetussuunnitelmista ja tutkintosäännöistä. Opetusministeriön kanssa käytävissä tavoite- ja tulossopimusneuvotteluissa sovitaan ammattikorkeakoulujen toiminnan tavoitteista, koulutustarjonnasta koulutusaloittain sekä toiminnan perus- ja hankerahoituksesta. Tutkintotavoitteisten opintojen lisäksi ammattikorkeakoulut tarjoavat teknologia- ym. asiantuntijapalveluja, laajenevat tutkimus- ja kehityspalvelut sekä aikuiskoulutusta. Tiede- ja taidekorkeakoulujen opetus Tiede- ja taidekorkeakoulujen tehtävänä on lain mukaan mm. edistää vapaata tutkimusta ja tieteellistä ja taiteellista sivistystä ja antaa tutkimukseen perustuvaa ylintä opetusta. Suomessa on 20 yliopistoa, joista\n21 10 monitieteistä yliopistoa, kolme teknillistä korkeakoulua, kolme kauppakorkeakoulua sekä neljä taidekorkeakoulua. Kaikki yliopistot ovat valtion yliopistoja. Yliopistot ja niiden tiedekunnat päättävät tutkintosäännöistä ja opetussuunnitelmista. Opetusministeriön kanssa käytävissä tulosneuvotteluissa sovitaan yliopistojen toiminnan tavoitteista ja asetetaan mm. yliopistokohtaiset aloittaiset tavoitteet tutkintojen määrille. Yliopisto-opiskelijoiden määrä on kasvanut noin 40%:lla viimeisen kymmenen vuoden aikana. Suhteessa ikäluokkaan uusia yliopisto-opiskelijoita on lähes 30%. Yliopistojen tutkintojärjestelmä on uudistettu 1990-luvulla. Tavoitteena on ollut laadullisen ja kansainvälisen vertailtavuuden ohella helpottaa joustavia koulutusjärjestelyjä yli koulutus- ja oppilaitosrajojen. Lisäksi on pyritty lisäämään opintojen valinnaisuutta ja tutkintojen laaja-alaisuutta. Tutkintotavoitteisten opintojen ohella yliopistojen tarjontaan kuuluu erilaisia tutkimus- ja konsultointipalveluja sekä aikuiskoulutusta, joka toteutetaan pääasiallisesti yliopistojen täydennyskoulutuskeskuksissa. Aikuiskoulutus Parin viimeisen vuosikymmenen aikana aikuiskoulutuksesta on tullut yhä tärkeämpi osa valtakunnallista koulutussuunnittelua ja -politiikkaa. Aikuisille tarjotaan sekä tutkintotavoitteista että vapaatavoitteista koulutusta. Aikuiskoulutusta järjestetään yli 1000 oppilaitoksessa; ammatillisissa aikuiskoulutuskeskuksissa, tiede- ja taidekorkeakouluissa, ammattikorkeakouluissa, ammatillisissa oppilaitoksissa, ammatillisissa erikoisoppilaitoksissa, kansanopistoissa, kansalais- ja työväenopistoissa, kesäyliopistoissa ja opintokeskuksissa. Aikuiskoulutuksen eräs erityismuoto on työvoimapoliittinen aikuiskoulutus, jossa työhallinto hankkii työttömille ja työttömyysuhanalaisille tiettyihin ammatteihin valmentavia kursseja. 21 Aikuiskoulutuksena toteutettava opetus on hyvin moninaista. Aikuisille järjestetään perustutkinto-opetusta, tutkintoon kuuluvia opintoja esim. avoimessa yliopistossa ja näyttötutkintoihin valmentavaa koulutusta. Tärkeä osa aikuiskoulutusta on ammattitaitoa uudistavaa ja laajentavaa lisä- ja täydennyskoulutusta. Aikuiskoulutus on vahvasti kytköksissä työelämään ja työmarkkinoihin. Tästä huolimatta kaikki koulutus ei liity suoraan työhön tai ammattitaitoon. Tarjolla on runsaasti mm. kansalaistaitoihin valmentavia ja yhteiskunnallisia opintoja sekä harrastustoimintaan liittyvää taitojen kartuttamista. Ammatillinen peruskoulutus aikuisille Aikuiset voivat opiskella yhdessä nuorten kanssa erilaisissa ammatillisissa oppilaitoksissa. Usein opetus on kuitenkin järjestetty aikuisten linjoilla tai monimuoto-opiskeluna. Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ovat aikuiskoulutukseen erikoistuneita oppilaitoksia. Aikuisille sopiva tapa suorittaa ammatillinen perustutkinto on koulutuksesta riippumaton näyttötutkinto Ammatillinen lisäkoulutus Ammatillinen lisäkoulutus on työnantajasta riippumatonta omaehtoista koulutusta, jonka tavoitteena on kohentaa ammatillista osaamista. Koulutusta voivat järjestää kaikki julkisen valvonnan alaiset oppilaitokset. Niiden rahoitus perustuu hankintasopimuksiin, jotka lääninhallitukset tekevät oppilaitosten kanssa\n22 valtion määrärahan turvin. Koulutuksen hankinnassa otetaan huomioon valtakunnalliset ja alueelliset painotukset. Koulutuksen pääpaino on ammattitutkintojärjestelmän mukaisissa tutkinnoissa ja niiden osissa. Koulutus suunnataan erityisesti henkilöille, joilta puuttuu ammatillinen peruskoulutus. Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tarkoituksena on koulutusta hankkimalla edistää ja ylläpitää työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainoa työmarkkinoilla sekä torjua työttömyyttä ja poistaa työvoimapulaa. Koulutus on suhteellisen lyhytaikaista. Koulutukseen pääseminen edellyttää työvoimaviranomaisten hyväksymistä ja koulutuksen rahoittaa pääosin työvoimahallinto. Työvoimakoulutus voi olla jatko- ja täydennyskoulutusta, uudelleen koulutusta tai muuta koulutusta (ohjaava koulutus, kielikoulutus, yrittäjäkoulutus, maahanmuuttajien koulutusta) työttömille ja työssä oleville. Sitä järjestetään myös ammatillisena peruskoulutuksena aikuisille. Työvoimakoulutus pyritään hankkimaan tutkintoon tai osatutkintoon johtavana aina, kun se on työvoimapoliittisesti perusteltua ja muutoin mahdollista. Työhallinto hankkii koulutusta aikuiskoulutuskeskuksilta, korkeakouluilta sekä muilta oppilaitoksilta ja koulutuksen järjestäjiltä. Työvoimapoliittista aikuiskoulutusta hankitaan myös yhdessä yritysten kanssa yrityksen palveluksessa oleville tai sen palvelukseen tuleville työntekijöille. Yhteishankintana toteutettavalla koulutuksella voidaan auttaa yrityksiä ja niiden henkilöstöä muutostilanteissa. Korkeakoulujen koulutustarjonta aikuisille 22 Kaikki yliopistot ja ammattikorkeakoulut tarjoavat runsaasti opiskelumahdollisuuksia aikuisille. Yliopistotutkintoihin johtavaan koulutukseen aikuiset osallistuvat normaalin opiskelijavalinnan kautta. Useilla aloilla on tarjolla työelämän tarpeisiin räätälöityjä koulutusohjelmia. Tarjolla on myös luonnollisesti tieteelliset jatko-opinnot. Kaikissa yliopistoissa toimii täydennyskoulutuskeskus, joka järjestää erimuotoista ja -pituista täydennyskoulutusta lyhytkursseista opintoviikon laajuisiin erikoistumisopintoihin. Avoin yliopisto-opetus on kaikille kansalaisille pohjakoulutuksesta riippumaton mahdollisuus suorittaa yliopistollisia arvosanaopintoja. Viime vuosina opiskelu tietoverkkojen avulla on kasvanut voimakkaasti. Ammattikorkeakoulujen tutkintoon johtavasta opetustarjonnasta yli viidesosa on suunnattu aikuisille. Pääosa opiskelijoista on opistoasteen tai muun ammatillisen tutkinnon suorittaneita, jotka täydentävät opintojaan ammattikorkeakoulututkinnoksi. Ammattikorkeakoulut järjestävät tutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi opintoviikon laajuisia ammatillisia erikoistumisopintoja. Myös ammatilliset opintoviikon laajuiset jatkotutkinnot ovat kehitteillä. Muu aikuiskoulutus Vapaatavoitteista koulutusta tarjoavat kansalais- ja työväenopistot, kansanopistot, joiden tarjonnasta noin kolmannes on vapaatavoitteista koulutusta sekä kesäyliopistot, sivistysjärjestöjen ylläpitämät opintokeskukset, eräät valtakunnalliset neuvontajärjestöt ja urheiluopistot. Näiden opintotarjonta on monipuolista ja monimuotoista. Tarjolla on erityisesti yleissivistäviä, yhteiskunnallisia ja harrastuspainotteisia opintoja.\n23 Tilastokeskuksen ja opetusministeriön tekemän aikuiskoulutustutkimuksen 1995 mukaan määrällisesti eniten aikuiskoulutusta järjestetään työpaikalla tai erityisissä täydennyskoulutusta antavissa yrityksissä (ml. konferenssit). Näin järjestettyyn koulutukseen osallistui aikuisista lähes kolmasosa. Seuraavaksi yleisintä oli opiskelu kansalaisopistoissa. Työantajan tuella opiskeltiin eniten tietotekniikkaa. Tutkimuksen mukaan noin puolet työvoimaan kuuluvista katsoo tarvitsevansa lisäkoulutusta työelämän vuoksi kielikoulutuksen lisäksi. Lähes kaikki julkisin varoin tuettu koulutus on opetusministeriön valvomaa. Eduskunta päättää opetustoimen lainsäädännöstä ja koulutuspolitiikan yleisperiaatteista. Valtioneuvosto, opetusministeriö ja opetushallitus vastaavat tämän politiikan toimeenpanosta keskushallinnon tasolla. Aluetasolla lääninhallitusten sivistysosastot käsittelevät koulutusta ja kulttuuria koskevat asiat. Alueelliset suunnittelu- ja kehittämistehtävät kuuluvat aluekehitysviranomaisina toimiville maakunnan liitoille. Paikallistasolla koulutuksen järjestäjien päätösvaltaa on lisätty merkittävästi. 1.3 Maakunnan koulutustaso ja oppilaitosten sijoittuminen Tilastokeskus on kehittänyt kolminumeroisen koulutustasomittarin, jolla voidaan mitata koulutuksen tasoa. Luku on laskettu 15 vuotta täyttäneen väestön suorittamien tutkintojen koulutusasteista. Se osoittaa alueen tutkintojen keskiarvon suhteutettuna väkilukuun ja sen kriteerinä on koulutusaika vuosina. Mitä pidempi on koulutuksen kokonaispituus sitä korkeampi on koulutustaso. Koko maan väestön koulutustasoluku vuonna 1999 oli 273. Maakunnittain Varsinais-Suomi oli neljäntenä (269) Uudenmaan (330), Pirkanmaan (274) ja Pohjois-Pohjanmaan (274) jälkeen. Maakunnista alhaisin koulutustaso oli Etelä-Pohjanmaalla (230). Tutkijakoulutuksen suorittaneiden enemmistö asuu Etelä-Suomessa, Uudellamaalla 49,4%, Varsinais-Suomessa 11,1% ja Pirkanmaalla 8,7% ja seuraavaksi eniten Pohjois-Pohjanmaalla 7,5 %. Edelliseen vuoteen verrattuna Uudenmaan osuus on hieman laskenut. 23 Varsinais-Suomen koulutustaso on aika lähellä koko maan keskiarvoa myös tutkintojen määrällä mitattuna. Varsinais-Suomen seutukuntakohtaiset erot ovat kuitenkin varsin suuret. Loimaan ja Vakka-Suomen seutukuntien perinteisesti teollisuuteen ja maatalouteen nojannut elinkeinorakenne on pääasiallisena syynä väestön valtakunnan keskiarvot alittavaan koulutustasoon. Tämä näkyy erityisesti korkeakoulututkinnon suorittaneiden vähäisessä suhteellisessa osuudessa.\n24 Kuva 5: Perusasteen jälkeisiä tutkintoja suorittaneen väestön koulutustaso seutukunnittain 1998 ja 1999 Koulutustasoindeksi Kuva 6 Perusasteen jälkeisiä tutkintoja suorittanut väestö seutukunnittain Kuvassa keskiasteen koulutus merkitsee 2-3 vuotta koulutusta peruskoulun jälkeen esim. ylioppilastutkinnot sekä 1-3 -vuotiset ammatilliset tutkinnot. Alin korkea-aste merkitsee 2-3 vuotta koulutusta keskiasteen jälkeen esim. teknikon, agrologin, hortonomin, artenomin ja sairaanhoitajan tutkinnot, jotka eivät ole ammattikorkeakoulututkintoja. Alemmaksi korkeakouluasteeksi luokitellaan 3-4 vuotta opiskelua keskiasteen jälkeen mm. ammattikorkeakoulututkinnot ja alemmat korkeakoulututkinnot. Ylempi korkeakouluaste merkitsee 5-6 vuotta koulutusta keskiasteen jälkeen esim. ylemmät korkeakoulututkinnot (kuten maisterit, di-koulutus ja lääkärit).\n25 Määrällisesti ylemmän tutkinnon suorittaneet jakaantuivat vuonna 1999 seutukunnittain seuraavasti: Loimaan seutu Salon seutu Turun seutu Turunmaa Vakka-Suomi Varsinais-Suomi Yl. korkeakouluaste Tutkijakoulutus Varsinais-Suomessa oli vuonna 1998 tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan työpaikkaa koulutusalalla. Seutukunnittain työpaikat jakaantuvat seuraavasti: Loimaan seutu Salon seutu Turun seutu Turunmaa Vakka-Suomi Varsinais-Suomi Koulutustyöpaikat Varsinais-Suomessa on 20 ammatillista oppilaitosta, joilla saattaa olla useitakin toimipaikkoja. Lisäksi Varsinais- Suomessa toimii maakunnallinen Turun ammattikorkeakoulu, sekä kolmen muun ammattikorkeakoulun toimipisteitä. Kansanopistoja tai niihin rinnastettavia oppilaitoksia Varsinais-Suomessa toimii kuusi. Tiedeyliopistoja Varsinais-Suomessa on kolme, kaikki Turussa. Seuraavassa esitetyt ammatillisten oppilaitosten ja ammattikorkeakoulujen koulutustarjontaa koskevat tiedot on kerätty OPM:n julkaisemista koulutusoppaista vuodelle Turun seutu 25 Turun seudulla korkeasti koulutettujen osuus on maakunnan korkein, 25,1 % vuonna 1999 kaikista yli 15 vuotiaista tutkinnon suorittaneista. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 36,1%. Hieman vajaa 39 % seutukunnan väestöstä on pelkästään perusasteen koulutuksen varassa. Koulutuksen kokonaistaso on 1990-luvulla selvästi parantunut. Turussa toimii kolme tiedekorkeakoulua Turun yliopisto, Åbo Akademi ja Turun kauppakorkeakoulu. Turun Ammattikorkeakoululla on useita toimipisteitä Turussa ja sen lisäksi Turun seudulla toimipisteet Raisiossa ja Kaarinassa. Opetusta annetaan kaikilla koulutusaloilla. Muista ammattikorkeakouluista Yrkeshögskola Sydvästilla (luonnonvara-, merenkulku-, käsi-ja taideteollisuus sekä sosiaali- ja terveysala), Humanistisella ammattikorkeakoululla (kulttuuriala) ja Diakonia - ammattikorkeakoululla (humanistinen ja opetusala) on toimipisteet Turussa. Turun seudulla toimivat seuraavat ammatilliset oppilaitokset Varsinais-Suomen maaseutuoppilaitos (Kaarina, Piikkiö ja Paimio), Turun ammatti-instituutti, TAO Turun ammattiopistosäätiö, Raision ammattioppilaitos, Raision kauppaoppilaitos, Naantalin kotitalous- ja sosiaalialan oppilaitos, Kaarinan sosiaalialan oppilaitos, Turun konservatorio sekä Kuulovammaisten ammattikoulu ja kehittämiskeskus. Turun kristillinen opisto, Paasikivi-opisto sekä Turun työväenopisto antavat myös ammatillista peruskoulutusta. Yrkesinstitut Sydväst antaa Turussa opetusta merenkulkualalla, käsi- ja taideteollisuusalalla sekä sosiaali- ja terveysalalla.\n26 Turun seudulla toimivat seuraavat ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset: Turun ammatillinen aikuiskoulutuskeskus, Paimion ammatillinen aikuiskoulutuskeskus, Raision ammatillinen aikuiskoulutuskeskus sekä Forssan ammatillisen aikuiskoulutuskeskuksen Turun oppimispiste. Turun seudulla on saatavissa koulutusta lähes kaikilla ammatillisen koulutuksen koulutusaloilla. Loimaan seutu Loimaan seudulla korkeakoulututkinnon oli vuonna 1999 suorittanut runsaat 16,2% kaikista yli 15 vuotiaista tutkinnon suorittaneista. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 35%. Hieman vajaa puolet seutukunnan yli 15-vuotiaasta väestöstä oli vain peruskoulun suorittaneita. Koulutuksen kokonaistaso on luvulla seutukunnassa kuitenkin noussut. Loimaan seudulla toimivassa Turun ammattikorkeakoulun toimipisteessä annetaan sosiaalialan, liiketalouden ja tietojenkäsittelyn opetusta. Loimaan Ammatti-instituutissa on tarjolla luonnonvara-alan, tekniikan ja liikenteen, hallinnon ja kaupan, matkailu-, ravitsemis- ja talousalan, sosiaali- ja terveysalan sekä kulttuurialan koulutusta. Lisäksi Loimaan evankelinen kansanopisto antaa ammatillista koulutusta. Salon seutu 26 Salon seudulla korkeakoulututkinnon oli vuonna 1999 suorittanut 18,9% kaikista yli 15 vuotiaista tutkinnon suorittaneista. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 33,2%. Noin 48 % seutukunnan yli 15-vuotiaasta väestöstä oli vain peruskoulun suorittaneita. Koulutuksen kokonaistaso on luvulla noussut myös Salon seudulla. Turun ammattikorkeakoulun Salon toimipisteen koulutusohjelmat ovat liiketalous, tietojenkäsittely, Business Information Techonology, International Business, hoitotyö, Nursing ja tietotekniikka. Salon ammattiinstituutissa on tarjolla tekniikan ja liikenteen, matkailu-, ravitsemis- ja talousalan, kauneudenhoitoalan sekä käsi- ja taideteollisuusalan (Halikon toimipisteessä) koulutusta. Salon terveydenhuolto-oppilaitoksessa on sosiaali- ja terveysalan koulutusta ja Salon kauppaoppilaitoksessa hallinnon ja kaupan alan koulutusta. Salossa toimii Salon ammatillinen aikuiskoulutuskeskus. Lisäksi Muurlan evankelinen kansanopisto antaa ammatillista koulutusta. Vakka-Suomi Vakka-Suomessa korkeakoulututkinnon oli vuonna 1999 suorittanut 16,8 % kaikista yli 15 vuotiaista tutkinnon suorittaneista. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 37,2%. Noin 46 % seutukunnan väestöstä on pelkästään perusasteen koulutuksen varassa. Koulutuksen kokonaistaso on luvulla kuitenkin lievästi parantunut. Vakka-Suomessa toimii kaksi Turun ammattikorkeakoulun toimipistettä. Mynämäellä annetaan muotoilun ja parturoinnin opetusta ja Uudessakaupungissa liiketoiminnan logistiikan ja tietojenkäsittelyn opetusta. Vakka-Suomen ammatti-instituutissa on tarjolla luonnonvara-alan, tekniikan ja liikenteen sekä matkailu-, ravitsemis- ja talousalan sekä kaupan ja hallinnon alan koulutusta. Mynämäellä toimii Lounais-Suomen\n27 käsi- ja taideteollisuusoppilaitos. Uudenkaupungin kansalaisopisto järjestää myös ammatillista peruskoulutusta. Laitilassa on Länsi-Suomen aikuiskoulutuskeskuksen Innovan toinen toimipaikka, toinen on Raumalla. Turunmaa Turunmaalla korkeakoulututkinnon oli vuonna 1999 suorittanut 21 % kaikista yli 15-vuotiaista tutkinnon suorittaneista. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 31,8%. Noin 47 % seutukunnan väestöstä omasi vain perusasteen. Koulutuksen kokonaistaso on 1990-luvulla lievästi parantunut. Turunmaalla toimii Turun Ammattikorkeakoulun toimipiste (kaksikielinen kala- ja ympäristötalouden koulutusohjelma) sekä Yrkeshögskolan Sydvästin toimipiste (matkailuala). Åbolands yrkeskola:ssa Paraisilla on tarjolla tekniikan ja liikenteen sekä ravitsemis- ja talousalan koulutusta. Yrkesinstitutet Sydvästissä on luonnonvara-alan ja sekä matkailu-, ravitsemis- ja talousalan koulutusta Kemiön toimipisteessä. Lisäksi Åbolands folkhögskola ja Houtskärs kyrkliga folkhögskola antavat ammatillista koulutusta. Turunmaalla toimii myös Karjaan Kurssikeskuksen sivupiste Paraisilla (aikuiskoulutus) Koulutusalakohtainen koulutustarjonta Varsinais-Suomessa Yliopistokoulutus Varsinais-Suomessa on kolme tiedekorkeakoulua, jotka kaikki sijaitsevat Turussa. Turun yliopisto ja Åbo Akademi ovat monialaisia tiedekorkeakouluja ja Turun kauppakorkeakoulu kauppatieteellisen koulutusalan erityisoppilaitos. Turun yliopistossa on kuusi tiedekuntaa: humanistinen, matemaattis-luonnontieteellinen, lääketieteellinen, oikeustieteellinen, yhteiskuntatieteellinen ja kasvatustieteiden tiedekunta. Åbo Akademi on Suomen ainoa ruotsinkielinen monialainen yliopisto. Åbo Akademissa on seitsemän tiedekuntaa: humanistinen, matemaattis-luonnontieteellinen, taloudellis- valtiotieteellinen, kemiallis-tekninen, teologinen, kasvatustieteellinen ja yhteiskunta- hoitotieteellinen tiedekunta. 27 Turun yliopiston tutkimuksen ja koulutuksen vahvuusalat ovat biotieteet, kulttuurinen vuorovaikutus ja integraatio, matematiikka ja matemaattiset menetelmät sekä oppiminen ja opetus. Vahvuusalojen lisäksi yliopistolla on neljä ulkoisen vaikuttavuuden kannalta keskeistä kehittämisaluetta: elektroniikan ja tietotekniikan koulutus ja tutkimus, yhteistyö Itämeren alueella, kulttuuri- ja sisältötuotanto sekä materiaalien tutkimus. Yliopistossa on valtakunnallisena tehtävänä lääketieteen PET-keskus yhdessä Åbo Akademin kanssa sekä Tuorlan observatorio. Psykonet, Aasia-verkosto ja Itämeren alueen yliopistoverkosto ovat Turun yliopiston koordinoimia verkostoja. Åbo Akademi panostaa ruotsinkielisenä tiedeyhteisönä lähivuosina erityisesti media suuntautuneeseen tutkimukseen ja koulutukseen sekä korkeakoulutasoiseen pedagogiseen tutkimukseen ja koulutukseen. Kansainvälisenä tiedeyhteisönä Åbo Akademi panostaa prosessikemiaan, exegetiikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tieto-osaamiseen sekä ympäristö- ja biotieteisiin. Åbo Akademi on mukana Unizon-projektissa, jolla pyritään kehittämään korkeakouluyhteistyötä Merenkurkun yli. Åbo Akademi panostaa myös tietotek-


Neljä vuosikymmentä yhden suvun valtaa | Yle Uutiset | yle.fi\n17.2.2012 klo 11:32\n| päivitetty 27.4.2012 klo 20:53\nNeljä vuosikymmentä yhden suvun valtaa\nAssadien dynastia on hallinnut Syyriaa rautaisella otteella yli 40 vuotta. Vuosituhannen vaihteessa valtaan nousseesta Bashar al-Assadista toivottiin uudistajaa, mutta toisin kävi.\nKyltti, jossa on Syyrian presidentin Bashar al-Assadin ja tämän isän Hafez al-Assadin kuvat maan kansallispäivänä Majdal Shamsin kylässä huhtikuussa 2008.\nNykyisen presidentin Bashar al-Assadin isä Hafez al-Assad nousi Syyrian johtoon Baath-puolueen sisäisessä vallankaappauksessa vuonna 1970. Hän oli upseeri, joka oli oli ollut mukana junailemassa puolueen nousua valtaan vuonna 1963 ja kohonnut sen jälkeen armeijan arvoasteikossa.\nIsä-Assad saattoi voimaan perustuslain, joka sementoi Baath-puolueen yksinvallan. Lojalistien mukaan häntä on kiittäminen Syyrian modernisoinnista ja teollistamisesta. Mutta hän hallitsi maata kovin ottein: kolme vuosikymmentä kestäneen presidenttikauden aikana oppositiolle ei ollut tilaa. Kymmenien tuhansien ihmisten arvioidaan kuolleen, kun armeija tukahdutti kapinan Haman kaupungissa vuonna 1982.\nUlkopolitiikassa sisällissota Libanonissa antoi Syyrialle tilaisuuden laajentaa poliittista ja sotilaallista vaikutusvaltaansa alueella.\nValta periytyy pojalle\nKun Hafez al-Assad kuoli vuonna 2000, hänen 35-vuotias poikansa Bashar peri vastuun järjestelmän ylläpitämisestä. Alun perin Basharista ei pitänyt tulla presidenttiä, mutta hän joutui parrasvaloihin ja sotilaskoulutukseen, kun presidentin tehtävään valmisteltu isoveli Basil kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1994.\nLännessä Bashar al-Assadilta toivottiin muutosta. Lontoossakin opiskellut silmälääkäri oli Syyrian tietokoneyhdistyksen puheenjohtaja ja hänellä oli näyttävä, Britanniassa syntynyt ja kasvanut investointipankkiirivaimo, Asma al-Assad. Ulospäin pariskunta näytti Syyrian uusilta, raikkailta kasvoilta.\nBasharin alkuaikoina tehtiinkin joitakin myönnytyksiä: poliittisia vankeja vapautettiin, riippumattomia sanomalehtiä sallittiin ja toisinajattelijat saivat äänensä kuuluviin. Mutta "Damaskoksen kevättä" kesti vain hetken, ja keskusjohtoisen talouden uudistukset ja aidot poliittiset vapaudet antoivat odottaa itseään.\nMuutosten vähäisyyttä yritettiin selittää sillä, että Assadin uudistusmieli oli jäänyt konservatiivisen vanhan kaartin panttivangiksi. Todellisuudessa vanhasta kaartista ei ollut enää juuri ketään jäljellä vuosituhannen puoliväliin mennessä.\nKehitys luisuu taaksepäin\nPoikkeustilalaki pysyi voimassa, toisinajattelijoita pidätettiin mielivaltaisesti, tehdyt talousuudistukset hyödyttivät lähinnä eliittiä. Valta pysyi tiukasti Assadien suvun ja heidän alaviittivähemmistöön kuuluvan lähipiirinsä käsissä. Tasavaltalaiskaartia ja armeijan eliittijoukkoja, neljättä panssaridivisioonaa komensi presidentin veli Maher, joka nyt on päätynyt EU:n ja Yhdysvaltain pakotelistalle yhdessä monien muiden sukulaisten kanssa.\nUlkopolitiikassa Assad veti kovaa linjaa Israelin suhteen, tuki Hamasia ja Hizbollahia ja ärsytti Yhdysvaltoja tukemalla myös Irakin kapinallisryhmiä. Suhteet Yhdysvaltoihin kiristyivät entisestään Libanonin entisen pääministerin Rafik Haririn murhan jälkeen vuonna 2005.\nLäheiset välit Assad rakensi sen sijaan etenkin Iraniin, Venäjään ja Kiinaan. Välit lämpenivät 2000-luvun loppupuolella myös muun muassa Turkin ja Ranskan kanssa. Suomenkin valtiojohto kävi Damaskoksessa virallisella vierailulla vielä pari vuotta sitten.\nSitten tuli kevät 2011 ja arabikevään innoittamat katumielenosoitukset. Turvallisuusjoukot saivat käskyn vaientaa ne voimalla.


Karmiwan Bordercollies: toukokuuta 2013\nJa juuri kun luulee jotain osaavansa...\nTajuaa, ettei mitään osaa.\nAhdistus maximus taas kyllä.\nSiinä missä hehkuin pari päivää sitten Vähiksen ja Jannen treenien jälkeen, nyt en kyllä niin tee.\nJuhan treenit siis ja taas ihan haastavaa oli hän rakennellut. Koko talven on niinko hoettu mulle; liikkeelle lähdöt on tärkeitä! Ni miksi minä sitten oon siellä kuin joku betoniin upotettu tönkkö ja ei vaan lähe liikkeelle ajois!?\nLäksyjä siis iso pino taas; valssiin jarrutus, pakkovalssin merkkaukseen tuleminen ja mä voin miettiä niitä liikkeelle lähtöjä maailman tappiin, toivon mukaan joskus onnistun!\nPennuilla menee hyvin, ainakin viesteistä päätellen. Ovat hyvin kotiutuneet ja alkaneet tutkimaan suurta maailmaa. Välillä kun katselee vaik videoita niiden taitojen karttumisesta, ihan vihlasee kun ois niin kiva itsekkin... Sitten oitis muistan, että minullahan on tääl emo, jolle en saa selitettyä mikä on tunnistusnouto. Ihan on pikkusen joutunut taukoa pitämään selitysyrityksissä kun niin on vaikeaa. Ink haluais vaan tehdä kaiken älyttömän nopeesti, nenän käyttöä se ei hiffaa lainkaan. Jos palkkaa ei ala kuulumaan, se noutaa jotain muuta, vaikka sohvatyynyn. Tarjonta on loputonta :) Jospa Heini keksis jotain kun mennään lapsia Mäntsälään tapaamaan sunnuntaina, ihanaa!!\nTässä yksi kasvateista eli Qla alias Ness. Ja kuulkaa (hän nimittäin kyllä kuulee!!) hän on kasvatellut korvia :)\nTakaisin touhuilun pariin.\nInkeri pääsi torstaina Juhan aksatreeneihin pitkän mammaloman jälkeen.\nJuha ei ollut paikalla vaan tuuramassa oli Jounin sijaan Maiju Korhonen.\nRata oli kyllä sellanen, että voe hyvää päivää.. Troyn kanssa ois voinnut viel räpistellä jotenkin, mutta tuon taskuraketin kanssa rytmiin pääseminen oli vähintäänkin hakusessa. Hinkattiin sitten alkua, ekaa yhdeksää estettä ja hyvä niin. Kyllä siinäkin jotain oivalluksia tapahtui.\nSunnuntaina (ed.viikon) kävin Mäntsälässä epiksissä molemilla koirilla. Osallistujia ei juuri ollut joten juostiin rataa Hasun Tiinan kanssa vuoron perään.\nInkin eka yritys oli hyvä ja siihen ois pitänyt tyytyä. Troy varasti lähdössä! Sitä ei oo kyllä koskaan tapahtunut ja onneksi oltiin nytkin epiksissä, oli helppo poistua radalta antamatta Troyn jatkaa.\nSaman teki Taijalle, joka myös kokeili mennä pariin otteeseen Troipalla. Roiski kontaktit ja oli kaikinpuolin aika sikamaisella tuulella. Liekö sitten likaa sen päänupille katsoa, kun menin Inkerillä ekana?\nTänään Jaun leiri kisaaville ja mulla oli aamusta yksi treeni, kouluttajana mun idolini Janne Toivola :).\nRata oli haastava, kiva ja täynnä sokkaripaikkoja. Niitä sitten tehtiinkin ja ah ja voi miten mahtava fiilis kun onnistu vissiin kuusi sokkaria peräkanaa! Koiraa en juurikaan nähnyt, mutta "yleisö" kohahti kyllä =D.\nJanne on kyllä super-hyvä kouluttaja; ymmärtää nopean koiran sielunelämää ja osaa auttaa sen kanssa juurikin oikein.\nHuomenna jatkuu leiri Jannen ja Vähiksen treeneillä, ehanaa!!\nKuvia pihatreenistä ja voikukkapellolta.\nPennut ovat lähteneet uusiin koteihinsa reilu viikko sitten.\nViimeisten kahden (Zebra ja Ralli) luovutus oli kyllä kova paikka. Kyllä niihin vaan kiintyy niin kovasti. Sitten alkaa se huoli, että kun ei vaan mitään pahaa sattuis...\nQla (Ralli) alias Ness muutti Rantasalmelle Katja Linnanrannan kaveriksi. Hänellä on aikaisempina kisakoirina riisenit Olga ja Niilo, kelpie Wirri ja bcn Pihu.\nNessistä tulee isona aksaaja, tokottaja ja varmaan paimenkin ;)\nQmis (Malja) alias Himo on tätä nykyä Taija Mäkelän tulevaisuuden toivo agilitykentille. Taija kisa mini 3 luokassa russeliuros Intolla.\nNyt on siis Innon lisäksi luvassa myös Himoa =)\nHimo asustelee Mäntsälässä.\nQ (Blondi) alias Ais on lisänä Sepän Heinin suuressa laumassa Mäntsälässä. Heini on kisannut menestyksekkäästi pk collieillaan ja bordercollieillaan tokossa ja agilityssa. Hanskassa on myös PK-lajit ja kaikki koirat osallistuvat talvisin valjakko-ajoon.\nAisin tulevaisuus tulee sisältämään tokoa ja kenties muitakin lajeja; PKjälki, haku?\nJos kaikki menee hyvin tulee Aisita Karmiwa-pentueen emo sitten aikanaan.\nQma (Prinssi) alias Devin asuu tässä lähellä Paippisissa Anna Silvanin harrastus kaverina.\nAnna on aikaisemmin kisannut agilityssa borderterriensä kanssa (Iron ja Pippin). Hänellä on myös toinen komea bc uros Tino, jonka lajina tulevaisuudessa lienee toko.\nDevin tulee varmasti vaikuttamaan agilityssa ja kenties tokossakin.\nQra (Sulka) asustaa Espoossa Hannamari Niemisen urheilullisessa perheessä. Perheen muut koirat Hammer (x) ja Dio (koikkerhoindje) harrastavat agilitya, Wilma (x) on eläkeläinen. Qran tulevaisuus on agilityn täytteinen.\nQlas (Zebra) alias Nasti muutti kauas pohjoiseen Ouluun asti. Nasti tulee harrastamaan agilitya nuoren lupauksen Iida Leinosen ohjauksessa ja PK jälkeä ja viestiä Johanna Leinosen ohjaamana. Perheessä on ennestään kaksi bordercollieta ja saksanpaimenkoira.\nLöysin pennuille ihan superkodit!\nSe olikin projektin haastavin osuus. Osa löytyi helposti, tiesin jopa heti mikä koira tietylle ihmiselle sopisi, osaa joutui pohtimaan enemmän. Jouduin myös sen ikävän tilanteen eteen, ettei kaikille halukkaille pentua riittänyt. Olen kuitenkin kiitollinen ihmisten kiinnostuksesta yhdistelmää kohtaan ja sain tutustua moneen todella mukavaan ihmiseen! Kiitokset heille kaikille kun tulivat meitä tapaamaan!\nKarmiwan Q-pennelit ovat siis maailmanvalloituksensa aloittaneet. Sujukoon se hyvin, olkoon elämänne rakkauden ja vauhdin täytteinen. Toivotavasti ne tuovat paljon iloa omistajiensa elämään.\nPus, pus! Toivottelee bc-mmmo Heidi\nTiistaina ois 7 viikoa täys ja siitä se hyvästien jättö sitten alkaakin. Malja lähtee keskiviikkona, Prinssi torstaina ja perjantaina sitten suurin osa. Mahtaa olla hiljainen pirtti sen jälkeen..\nPennut on varsin vauhdikkaita nyt ja onnekseni tyttärillä oli viikko lomaa koulusta. He ovat ahkeruudella ulkoiluttaneet porukkaa.\nEilen käytiin päivällä kaupoilla ja sillä aikaa oli hulivili jengi askarrellu portin auki (Ink on takuulla osallistunut renkutukseen!) ja huushålli oli sen näköinen kun palattiin. Kaikesta saattoi päätellä, että kivaa oli ollut =).\nPennut on olleet nyt myös meidän koiratarhassa (kun eivät enää mahdu verkon rakosista ulos) useampia tunteja kun keli on ollu hieno. Tarhan hiekkapohja inspiroi tyypit kaivuu hommiin ja monttuja syntyikin useampia.\nEilen käytiin myös lähimetsässä kävelemässä koko porukan kanssa. Hyvin sujui sekin alusta ja puunrungot ylitettiin ketterästi. Hauskinta tuntui kuitenkin olevan kotimatkan jalkakäytävä ja spurttisuora =D.\nPaperit lähti kennelliitton vapun alla, toivon mukaan ehtis tulla ens viikolla rekkaritkin.Pakastetuonti sperman kanssa on melkoinen paperisota, ennen kuin rekisteröinti on kunnossa.\nSulkan kanssa mennään tapaamaan sydänspesialistia Espooseen, koska häneltä kuului ell tarkissa pieni vinkuva sivuääni. Se voi hyvinkin olla ohimenevä, kasvuun liittyvä juttu, mutta parempi se on tutkia kuin hutkia. Huomenna siis ollaan viisaampia senkin osalta.\nInkeri täytti kolme perjantaina! Sankarin päivä sujui äidin velvollisuuksia hoitaen. Lauantaina käytiin juoksulenkillä ja hyvin jaksoi emokin mukana! Pian päästään treenailemaan aksaakin; jiiiihaaa!!\np.s. Sydänultra otettu ja Sulkan sydän todettu tyystin terveeksi. Ääni johtui virtauksesta.\nOhessa kuvia kuluneelta viikolta.\nPrinssi the berni\nMalja sai pannan...\nRalli ja Blondi\nSulka ja Zebra\nklo toukokuuta 05, 2013 4 kommenttia:


"Haluamme kunnioittaa esi-isiämme ja heidän kulttuuriaan" – Posiolla tallennetaan saamelaishistoriaa ajalta, jolloin paikalla oli Kitkan siida eli lapinkylä | Koillissanomat\n"Haluamme kunnioittaa esi-isiämme ja heidän kulttuuriaan" – Posiolla tallennetaan saamelaishistoriaa ajalta, jolloin paikalla oli Kitkan siida eli lapinkylä\nKuva: Pirkko Mäkelä\nNiko Rytilahden piirros ja kuvaselitteet peuranpyyntiin liittyvästä sanastosta.\n”En oo Jaksamojärven kummitus,\noon Puntarikeron haltija ja Kynsikosken voima.\nKun joutsenen jälkeen kirjoitan, sen käpälällä kuivaan...”\nNäin runoili Reino Hämeenniemi Miekka-Jussi palaa -kylämusikaalissa Puntarikeron haltijasta. Sekä Puntarikero että Kynsikoski esiintyvät Kemin Lapin alueen saamelaishistoriasta valokuvin ja tekstein kertovassa näyttelyssä Posion kirjastossa.\nMetsä-, kalastaja- ja tunturisaamelaiset ry sai loppuvuodesta 2014 Wihuri-säätiöltä apurahan valokuvatakseen ja dokumentoidakseen entisen Kemin-Lapin alueen saamelaishistorian paikkoja.\nAiemmat näyttelyt ovat esitelleet Keminkylää, Sompiota ja Kuolajärveä. Nyt on Kitkan siidan eli Posion vuoro.\nNäyttelyssä esitellään Kemin-Lapin siidat, joita on yhteensä 12. Posion ja Kuusamon alueen lapinkyliä ovat olleet Maanselkä (nyk. Etelä-Kuusamo) ja Kitkajärvi (nyk. Posio ja osa Kuusamoa). Kitkan siida muistuttaa muodoltaan jonkinlaista kalaa.\nSiidan rajapisteinä ovat olleet Puntarikero, Sarvivaara, Paanajärven keskiosan Ruskeakallio, Noukavaara, Kynsikoski, Kultimansalmi ja Puntarikero. Puntarikeron rajamerkki, pyramidinmuotoinen kivilatomus, on korkealla tunturin päällä kaukana asumuksista. Siksi se on säilynyt koskemattomana ainakin 500 vuotta, nykypäivään asti. Puntarikero tunnetaan nykyään Pikku-Palotunturina.\n– Näillä kuvilla ja kirjoituksilla haluamme kunnioittaa esi-isiämme ja heidän kulttuuriaan, näyttelyn kokoaja Tytti Sarivaara kirjoittaa.\nSallassa asuva Tytti Sarivaara, joka on kierrellyt ja kuvannut näyttelyssä esiteltyjä paikkoja kesällä 2016 ja 2018 yhdessä posiolaisen opettajan Seija Törmäsen kanssa.\nSarivaara tutustui Törmäseen toimiessaan Posiolla opettajana ensin Mourujärven koululla ja sen jälkeen Kattavanniemen koululla Kirkonkylässä vuosina 1966-83.\nKiinnostus sukujuurien tutkimiseen ja Saamenmaan historiaan lähti Paulaharjun kirjoista. Tytti Sarivaaran mummon mummo on syntynyt kodassa. Myös puolison suku on saamelaisperäistä - Sarivaara on saameksi Sarrivärri eli Mustikkavaara.\n– Posiolle tullessani kuvittelin, että täällä teen työurani, mutta toisin kävi. Posiolla on kuitenkin aina erityinen paikka sydämessäni.\n– Ajattelin, että tämä valokuvaustyö on tehtävä ennen kuin se on myöhäistä. Seijan kanssa kohteissa kiertely oli tosi hauskaa. Sanoin sukujuuriltaan posiolaiselle Seijalle että nyt tehdään Posio sinullekin tutuksi.\n– Joitakin paikkoja, kuten Korkeaniemenahon peuranpyyntiin tehtyä kuoppajärjestelmää jouduimme etsimään kauan. Vihdoin paikallinen opas vei meidät luonnonmuovaamalle supalle. Vanhakansa tiesi, että siihen ovat lappalaiset ajaneet peuransa.\n– Vaikuttavin paikka kierroksellani oli Lotanniemi, joka on Kynsijärveen pistävän niemen kärjessä. Siellä on sekä kristillinen että esikristillinen hautausmaa. Erityisesti esikristillinen hautausmaa pysäytti.\nPosio merkitsee saamenkielessä kodan takaosassa ollutta toista ovea, josta isäntä veti verisen saaliin sisään. Emäntä pirskotti pyyntimiehen kasvoille lepän kuoresta tekemäänsä nestettä.\nNaisväki ei saanut edes lähestyä pyhää posiota saatikka kulkea sen kautta. Posioaukko oli matala, joten saaliin kanssa piti kontata sisään.\nNäyttelyssä esitellään saamelaishistoriaan liittyvien paikkojen lisäksi elävästi mm. Kitkan siidan saamelaisten verotuskäytäntöjä, juomustusta eli verkkopyyntiä jään alla sekä peuranpyyntiin liittyviä paikkoja, esineitä ja rakennelmia\nJos et tiedä, mikä on keripää eli pattanen, laani, saiho tai purnu, niin näyttelyssä se selviää.\nTiesitkö, karku (Karkujärvi) tarkoittaa karia, risse (Riisitunturi) risua, kietka (Kitka) kiveä, suollus (Suolijärvi) pientä saarta, loksa (Luksua) sataista määrää peurojen jälkiä ja suonga (Suonnankylä) syystalven jäiden helinää? Ja mitähän tarkoitetaan jousiverolla, jota Venäjältä tulevat verottajat käyttivät mittanaan?\nKoska rajat olivat häilyviä, joutuivat saamelaiset maksamaan veroja sekä Ruotsille että Venäjälle. Esim. vuonna 1564 sai Mielipäiviä Uulanpoikaja Hannu Veininpoika sekä monet muut pulittaa verottajalle yhden näädän, 20 kpl oravannahkoja ja 30 haukea.\nSyyskuun loppuun saakka avoinna oleva näyttely on todella mielenkiintoinen ja taitavasti koottu. Posion koululaisten ja kaikkien historiasta kiinnostuneiden kannattaa viipyä pitkään Tytti Sarvaaran valokuvien ja tekstien äärellä.\nNäillä kuvilla ja kirjoituksilla haluamme kunnioittaa esi-isiämme ja heidän kulttuuriaan.


Nynnypornopelit-Aikuisten Pelit Verkossa\nUusi Alusta Tuhmille Pelaajille\nSeksileikkejä on paljon, mutta emme ole koskaan nähneet näin kapeaa sivustoa. Kokoelma Sissy Porno Pelejä on tulossa vain otsikot jossa voit kokea sissy koulutus sekä näkökulmia dominatrix ja näkökulma mies, joka menee läpi nöyryyttävä koulutustilaisuuksia. Harjoitusfantasiasi on mikä tahansa, voit toteuttaa sen tämän Alustan virtuaalimaailmassa. Tämän kokoelman monet pelit vievät sinut läpi kaikenlaisia teemoja ja erilaisia nynnykoulutustasoja., Alkaen tyttöystävä kokemus makuuhuoneessa villiä seksiä dungeon kidutusta, kaikki voi olla nautti otsikot tällä sivustolla. Olen pelannut näitä pelejä pari yötä, enkä ole saanut kaikkia valmiiksi. Löydän vielä asioita, enkä malta odottaa, että saan kirjoittaa tämän arvostelun loppuun, - jotta voin pelata pelejä omaksi ilokseni. Kun tutkin tämän sivuston otsikoita,tutkin myös kaikkia muita Alustan näkökohtia., Kuvasin sivut seuraavissa kappaleissa, - jotta tiedät tarkalleen, mihin ryhdyt, ennen kuin käyt sivustolla. Lue eteenpäin ja nauti sitten näiden nynnyjen xxx-pelien mahtavuudesta.\nKaikki Nynny Fantasiasi Toteutuvat.\nOlen pelannut aikuisten pelejä jo pitkään, ja sitä käytetään olla riesa ennen kuin löytyi sopiva peli fantasia. Naikkoset olivat harvinaisimpia netissä. En ole koskaan unelmoinut koko sivustosta, joka on omistettu tälle vinosilmälle. Mutta nyt meillä on se ja sillä on kaikki. Ei ole väliä millä puolella hihna haluat olla, voit nauttia realistinen otsikot joka simuloi perimmäinen sissy koulutus kokemus sinulle., On olemassa pelejä, jotka ovat uudestaan kotitekoinen sissy koulutus kokemus, jossa vaimo on vitun hänen miehensä perseeseen hihna, kun hän on yllään hänen pikkuhousut ja kukko häkki. On olemassa myös pelejä, joissa ammatillinen dominoille on nöyryyttävää avuton orja niiden täydellinen BDSM vaihde, joka sisältää kaikki ne, perverssiä seksiä, leluja ja kidutuksen laitteita olet aina halunnut käyttää. Tässä kokoelmassa on niin paljon titteleitä, että löydät pian tarvitsemasi. Sinun täytyy vain mennä sivustolle ja alkaa tutkia.\nGrafiikka, fysiikka ja realismi Nynnypornopeleissä.\nTämän kokoelman otsikot on luotu viimeisten viiden vuoden aikana, mikä tekee niistä melko uusia. Ne luotiin viimeisimmällä HTML5-tekniikalla, joka mullisti seksipeliteollisuuden. Voitte uppoutua keskelle toimintaa näihin peleihin liittyvän realismin vuoksi. Koska pelit tulevat eri studioissa, ei vain yhdestä lähteestä, voit nauttia eri vie tyylejä ja malleja merkkiä., Realistinen 3D-hahmot sarjakuvamainen babes ja jopa jotkut hentai tyyli malleja, ei väliä mitä pidät eniten löytyy täältä. Kaikki hahmot kunnioittavat anatomisesti oikeita ominaisuuksia. Joillakin saattaa olla ylisuuret tissit ja tissit, tai jättimäiset kullit, - se miten ne reagoivat, kun niitä kohtelee, tuntuu luonnolliselta. Lisäksi pienet yksityiskohdat lisäävät realismia., Iholla on mustelmia, reikiä edelleen gapped jälkeen voit ottaa pois hihna, ja ilmeet ovat synkronoida kaikki kinks voit jatkaa pelattavuus. On hämmästyttävää, miten pitkälle aikuisten pelaaminen on edennyt viime vuosina-ja Nynnypornopelit todistavat tämän kehityksen.\nAikuisten Rahapelien Asianmukainen Verkkofoorumi\nKun menen uudelle pelisivustolle, varmistan aina, että se tarjoaa turvallisen yhteyden. Varsinkin, kun on kyse ilmaisista paikoista. On paljon alustoja, jotka yrittävät varastaa datasi, - mutta voin vakuuttaa, että Nynnypornopelit eivät kuulu niihin. Salauksen loputtua tietosi ovat täysin turvallisia, varsinkin kun sinun ei tarvitse luoda tiliä ennen kuin pelaat pelejä. Kaikki muut alueen näkökohdat ovat myös tyydyttäviä., Saat iloisesti suunniteltu ja helppo navigoida käyttöliittymä, joka mukana tulee useita käyttäjän työkaluja ja ominaisuuksia, jotka tekevät selaamisen tehokkaampaa ja aikaa sivuston enemmän vuorovaikutteinen. Jokaisessa pelissä on kommentteja, jotta voi olla yhteisön aktiivinen jäsen. Luokitusvaihtoehdot auttavat teitä ja muita jäseniä luomaan hierarkian kaikille näille peleille. Kerron lopuksi parista mainoksesta sivustolla. Koska pelit ovat täysin vapaita pelaamaan, sinun on hyväksyttävä mainoksia., Mutta pelikokemukseesi ei tule kuulumisia tai äänekkäitä banderolleja. Kaiken kaikkiaan, aivan kuten pelit, sivusto, jolla ne tulevat, on aika mahtava.\nOletko Valmis Virtuaaliseen Nynnykoulutukseesi?\nVaikka haluaisit leikkiä koulutetun nynnyn näkökulmasta - tai olla Domina, joka kiduttaa avutonta orjaa, - kokemuksesi tällä sivustolla tyydyttävät sinua. Kanssa monia pelejä, joissa voit pelata dominatrix näkökulmasta, tämä sivusto on myös hyvä löytää tahansa nainen on fantasizing alistamisesta hänen miehensä tai poikaystävänsä. Suosittelen myös näitä pelejä pareille, jotka haluavat nynnykoulutukseen., He voivat helposti ajatella, että makuuhuoneessa on sissy-koulutusta, - samalla kun he antavat sinulle ideoita siitä, miten koko helinää pitäisi lähestyä. Pelaa näitä pelejä yksin tai parisi kanssa, tänä iltana!


USA houkuttelee P-Koreaa lupauksilla ydinkiistassa - MTVuutiset.fi\nUSA houkuttelee P-Koreaa lupauksilla ydinkiistassa\nJulkaistu 20.12.2006 11:26 (Päivitetty 22.12.2006 05:46 )\nPohjois-Korean kiistanalaista ydinohjelmaa koskevat neuvottelut jatkuvat Pekingissä kolmatta päivää.\nYhdysvallat on luvannut Pohjois-Korealle turvallisuustakeet, jos maa suostuu sulkemaan plutoniumia tuottavan ydinreaktorinsa, kertoo eteläkorealainen uutistoimisto Yonhap nimettömänä puhuneita diplomaatteja lainaten.\nLisäksi Pohjois-Korea saisi ruoka-apua ja muuta taloudellista tukea, jos se avaisi ydinlaitoksensa kansainvälisille tarkastajille. Yhdysvallat ei ole vahvistanut tietoja neuvottelutarjouksesta, jonka se Yonhapin mukaan esitteli vastapuolelle eilen.\nTämänkertaiset Pohjois-Korean kiistanalaista ydinohjelmaa koskevat neuvottelut jatkuvat Pekingissä tänään kolmatta päivää. Huolta eristäytyneen kommunistimaan ydinhankkeista lisäsi sen maanalainen ydinkoe lokakuussa.\nKuudenkeskisiin neuvotteluihin osallistuvat myös Pohjois-Korean naapurimaat Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Kiina. Kiina on isännöinyt vuoden elokuun 2003 jälkeen viisi vastaavanlaista neuvottelukierrosta laihoin tuloksin.


Entä jos 400 eläkemiljoonaa olisi uponnut biotekniikkaan? - Talous | HS.fi\nEntä jos 400 eläkemiljoonaa olisi uponnut biotekniikkaan?\nPienissä piireissä keskusteltiin takavuosina puolivakavissaan siitä, että pankkikriisi voitaisiin hoitaa työeläkevaroilla. Sen jälkeen työeläkemiljardeja on suunnattu kaikenlaiseen yleiseen hyvään kuten infrastruktuurihankkeisiin. Niistä Tallinnaan kaivettava tunneli taisi kuitenkin olla vitsi.


Telecom Italiaa uhkaa jako - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 17.8.2007 19:03\nItalian teleliikennettä valvova taho AGCOM haluaa Telecom Italian irrottavan verkkotoiminnot omaksi tytäryhtiökseen vuoden loppuun mennessä. Yhtiön jakaminen noudattaisi Euroopa Unionin pyrkimyksiä parantaa rajat ylittävää tietoliikennekilpailua, kertoo Wall Street Journal.\nNeuvottelut muutoksesta jatkuvat yhä. AGCOM haluaisi rikkoa pitkäaikaisen toimijan monopolin markkinoilla ja tuoda mukaan lisää kilpailua. Telecom Italia puolestaan ei suostu verkkopuolen irroittamiseen omaksi yhtiökseen.\n– Tämänkaltainen yhtiön jakaminen voidaan hyväksyä vain yhteisten neuvottelujen tuloksena. Jotta Telecom Italia suostuisi tähän, on AGCOM:in tultava vastaan ja vapautettava telemarkkinoita, Telecom Italian puheenjohtaja Pasquale Pistorio hahmotteli.\nTällä hetkellä Italiassa on rajoituksia muun muassa palveluiden hinnoissa. Telecom Italia vaatii vähittäismyynnin hintakaton nostamista tai poistamista kokonaan.


UP-V C01 leirillä aurinkoisessa Oulussa | Ulvilan Pesä-Veikot\nUP-V C01 leirillä aurinkoisessa Oulussa\nUP-V C01 osallistui Oulun Nuorisoleirillä 24.–29.7.2017 pelisarjaan. Matkaan lähdettiin bussilla jo sunnuntaina 23.7. joukkueenjohtaja Rane Kukonlehdon sekä pelinjohtajakaksikon Päivi Kankaanpään ja Jouko Tiittasen johdolla. Ensimmäiset ottelut pelattiin maanantaina. Alkulohkossa UP-V:llä oli vastassa kuusi joukkuetta, sijoitus oli neljäs. C01:en alkulohko oli sarjan kovatasoisin, mistä kertoo se, että pelisarjan 1. Oulun Lippo ja 2. TurkuPesis tulivat UP-V:n alkulohkosta. Molemmille joukkueille pojat hävisivät vain yhdellä juoksulla. Samoin lohkon kolmanneksi tulleelle Loimaalle hävittiin tiukan taiston jälkeen 3-1. Jatkolohkossa olivat vastassa Lahden Maila-Veikot, Tyrnävän Tempaus ja KaMa 02, joista kaikista joukkue hoiti selvät voitot. Ristikkäisottelussa vastaan asettui Napapiirin Pesis Rovaniemeltä, joka käänsi ottelun hyväkseen lopulta 4-9. Leirin viimeisen päivän sijoitusottelussa vastassa oli jälleen jatkosarjasta tuttu Lahden Maila-Veikot. Ottelun voitti UP-V 8-11, jolloin loppusijoitus 25 joukkueen sarjassa oli 11. Otteluita leirin aikana pelattiin yhteensä 11, tuloksena 7 voittoa ja 4 tappiota. Koko turnauksen joukkueen juoksusuhde oli 111-59.\nUP-V C01-joukkueessa pelasivat Aki Huhtala, Elias Härkälä, Matias Jalava, Eero Kallio, Samuli Kankaanpää, Kosti Kaunismäki, Severi Ketola, Atte Piisi, Leevi Salmi, Rasmus Sumia ja Paavo Tiittanen. Lisäksi joukkuetta leirillä vahvisti Nivalan Pesiksen Tuukka Suni. Onnistumisia tuli koko joukkueelle ja kokemusta syksyn peleihin saatiin roppakaupalla. Joukkueen yhteishenki UP-V:n ja Lallien pelaajista täksi kaudeksi kootussa ryhmässä on hyvä ja yhteen pelaaminen vahvistuu peli peliltä. Ilmat suosivat leiriläisiä, hellettä riitti, eivätkä sarjajärjestelmästä aiheutuneet herätyksetkään klo 6.00 viitenä päivänä peräkkäin aiheuttaneet ongelmia motivoituneille pelureille. Pienet loukkaantumisetkaan eivät haitanneet, kun pelaajia voitiin peluuttaa laajalla rintamalla.\nLeirin Itä-Länsi –ottelut pelattiin torstaina 27.7. Pelisarjan arvo-otteluun joukkueesta valittiin lukkari Samuli Kankaanpää, joka pokkasi kentän parhaan pelaajan palkinnon Lännen voittaessa ottelun 8-11. Joukkueen tsemppari-palkinnon sai Atte Piisi, onnistujaksi valittiin Tuukka Suni.\nUP-V C01 joukkueen kaikki pelit löydät täältä. Juuso Jalavan ottamia leirikuvia pääset katselemaan tästä linkistä.\nSamuli joukkueensa kanssa yhteiskuvassa arvo-otteluiden jälkeen


Peda.net > Pomarkun koulutoimen ja koulujen yhteinen kotisivu > Pomarkun yhteiskoulu > Yhteiskoulun opetussuunnitelma 2017 > Pomarkun perusopetuksen opetussuunnitelma vuosiluokille 7-9 1.8.2017 > LUKU 4 Yhtenäisen perusopetuksen toimintakulttuuri > 4.1 Toimintakulttuurin merkitys ja kehittäminen\nMiten toimintakulttuuri syntyy ja miten se ilmenee\nPerusopetusta kehitetään opetussuunnitelmallisesti ja pedagogisesti yhtenäisenä kokonaisuutena. Perusopetus jäsentyy valtioneuvoston asetuksen mukaisesti vuosiluokkien 1-2, 3-6 sekä 7-9 muodostamiin jaksoihin. Vuosiluokat muodostavat opetuksellisesti eheän ja kasvatuksellisesti johdonmukaisen jatkumon. Yhteistyö esiopetuksen kanssa vahvistaa työn pitkäjänteisyyttä.\nOpetuksen järjestäjä huolehtii yhteistyöstä ja opetuksen yhtenäisyydestä riippumatta siitä, toimivatko esiopetus ja perusopetus tai perusopetuksen eri luokka-asteet hallinnollisesti eri yksiköissä tai eri rakennuksissa. Yhteistyötä tehdään mahdollisuuksien mukaan myös seuraavan koulutusvaiheen oppilaitosten kanssa.


Näin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 21.44 Ei kommentteja:\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 10.36 Ei kommentteja:\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 22.15 1 kommentti:\nAnalogisten TV-lähetysten päättyminen on 43 päivän päässä. Kuulun siihen valtavaan joukkoon suomalaisia, jolla on televisio mutta ei digiboksia. En tiedä, tarvitsenko koko toosaa niin paljoa, että hankkisin lisälaitteen. Mietintäaikaa onneksi on kaapeliverkossa ensi helmikuuhun asti.\nKun muutin omilleni jouluna 2000, en hankkinut televisiota. Muistan, että luin kotona paljon kirjoja sen jälkeen ja olin ihan tyytyväinen. Paholaisen silmä tuli kotiini puolivahingossa vuonna 2003, kun isoveljeni luopui omastaan. Onnea kesti kaksi vuotta, kunnes yhteiselomme päättyi salamoiden. Minun piti hankkia uusi, jotta näkisin miten Agnesin käy Idolsissa.\nMuuten en kyllä mitään hömppäviihdettä katso. Seuraan televisiosta uutisia, ajankohtaisohjelmia ja dokumentteja. Ehkä jonkun elokuvankin silloin tällöin. Parasta television katsominen on silloin, kun se toimii ikkunana historiaan tai toisiin maailmankolkkiin. Eilen esimerkiksi päättyi David Sutherlandin hieno kolmiosainen dokumentti Country Boys, joka seurasi kahden huono-osaisen nuoren miehen elämää Kentuckyssa muutaman vuoden ajan. Se oli koskettava ja avartava tarina tavallisista amerikkalaisista, joita tosi-tv:ssä ei näe.\nToinen vaikuttava dokumenttisarja on vastikään päättynyt kuusiosainen Get up, stand up - Musiikki politiikan voimana. Siinä kerrattiin populaarimusiikin (anteeksi, jos olen väkivaltainen niputtaessani jopa punkin pop-nimekkeen alle...) roolia lähihistorian yhteiskunnallisissa murroksissa Yhdysvalloissa ja Euroopassa bussiboikoteista terrorismin vastaiseen sotaan. Dokumentti näytti suuret joukot ja suuret persoonat, jotka ovat saaneet jotain aikaan, ja näin innosti jatkamaan omalta osaltani naivia maailmanparannusta.\nNyt kesällä viestintäministeri Suvi Lindén käynnisti keskustelun valtiollisen TV-toiminnan rahoituksesta. Pitäisikö lupamaksut lopettaa?\nYleisradion ohjelmatoiminnan rahoittavat kansan syvät rivit, ja se näkyy ja kuuluu. Yle tekee tärkeää yleishyödyllistä työtä ja kohtaa katsojansa syvälliseti ihmisinä. On hyvin tärkeää, ettei Ylen tarvitse kantaa huolta edes valtion veropotin lisäämisestä, vaan se voi harjoittaa julkista palvelua kaikessa rauhassa. Mainosrahoitteisilla MTV3:lla ja Nelosella puolestaan puhuvat markkinavoimien äänet, joille katsojat ovat ennen kaikkea kuluttajia. Ohjelmistakin heijastuu selvästi pinnallisempi ihmiskäsitys.\nToki joskus tuntuu, että Ylessäkin on omalla tavallaan etäännytty todellisuudesta. Varsinkin Yle Radio 1:n ohjelmia kuunnellessa herää monesti kysymys: kenen tätä pitäisi jaksaa kuunnella? Tuntuu, että Yle hyvää hyvyyttään ottaa töihin kaikki ne akateemiset höpöttäjät, joille muut työnantajat eivät keksi käyttöä. No, toisaalta esimerkiksi meneillään olevan Jumalaisen heinäkuun teemaohjelmat ovat minullekin olleet älyllisesti ja sivistyksellisesti antoisia.\nYksi on silti ylitse muiden: Kansanradio. Siinä ollaan viisauden alkulähteillä, kun "yks mummo vaan täältä" soittaa ja kertoo elämästään ja mistä hän on iloinen, vaikka yksinäisyys ja sairaudet vaivaavat. Tai kun savolaiset vääräleuat ehdottavat milloin mitäkin kansanedustajien palauttamiseksi maan pinnalle. Sitä jos jotain pitäisi meidän demarienkin tänä itsetutkiskelun aikanamme kuunnella.\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 12.53 Ei kommentteja:\nSanat: kansanradio, televisio, TV\nKalastaja Pentti Linkola on ehkä Suomen tinkimättömin ympäristönsuojelija. Tai ainakin hän pitää tinkimättömyydestään suurinta ääntä. Hänhän ei ole mikä tahansa kalastaja vaan tunnettu yhteiskunnallinen ajattelija. Ja sellaisena varsin ansiokas, sillä Linkolan ajatuksia ei kyllä muualta kuule.\nLinkola varttui Helsingin Kaisaniemessä, hänen isänsä professori Kaarlo Linkola oli yliopiston kasvitieteellisen puutarhan johtaja, ja Pentti Linkola itsekin on opiskellut biologiaa. Linkolaa varten on keksitty termi ekofasisti. Hän kantaa syvää huolta luonnosta, muttei arvosta ihmistä muuten kuin varsin kehittyneenä luontokappaleena. Linkola onkin kirjoituksissaan (viimeisimpänä kirjassa Voisiko elämä voittaa vuonna 2004) avoimesti kannattanut ihmiskunnan - vai pitäisikö sanoa ihmiskannan - pienentämistä väkivalloin. Näin pelastetaan maapallo ekokatastrofilta. Terroristit ja sotapäälliköt saavat Linkolalta kiitosta, siviiliuhreille ei myötätuntoa heru. He eivät Linkolan silmissä ole yksilöinä hyttystä arvokkaampia.\nTällaiset ajatukset ovat omiaan lietsomaan kauhua ja järkyttämään yhteiskuntarauhaa, mutta Suomi on tottunut 74-vuotiaaseen Linkolaan. Tuskin edes Suojelupoliisi pitää häntä varteenotettavana uhkana. Toissa vuonna Tampereen yliopiston Aikalainen-lehti julkaisi haastattelun, jossa Linkola sympatisoi natseja, ja päätoimittaja joutui rehtorin puhutteluun, mutta sen suurempaa vaikutusta Linkolalla ei näytä olevan. Ehkä jotkut ekoherätyksen saaneet teinit kokevat järisyttäviä oivalluksia lukiessaan Unelmia paremmasta maailmasta, mutta kollektiivinen paine ohjaa heidät heti takaisin oikeille urille. Pian hekin jo liittyvät Amnestyyn. Tai Demarinuoriin, kuten allekirjoittanut. :P\nLinkola on siis vailla opetuslapsia. Ei pelkästään siksi, että hänen mielipiteensä ovat liian epäsovinnaisia vaan myös siksi, että Linkolan seuraaminen olisi liian vaativaa. Hän elää mökissä Valkeakosken liepeillä hyvin vaatimattomasti kalastaen ravintonsa ja paikaten vaatteensa moneen kertaan. Sellaista elämää eivät edes hänen vaimonsa ja lapsensa jaksaneet kovin montaa vuotta. Nykyajan ympäristötietoiset nuoret taas ovat kasvaneet sellaisen yltäkylläisyyden keskellä, että ekologinen elämänvaihe kestää vain sen aikaa, kun ollaan köyhiä opiskelijoita. Sen jälkeen ollaan kypsiä liittymään elintasoporvareihin tai -sosialisteihin.\nSilti ei voida kieltää, etteikö Linkola olisi paljossa oikeassa. Ihmiskunta sahaa omaa oksaansa eikä osaa lopettaa. Kestävä kehitys myönnetään kauniiksi ajatukseksi, mutta poliittista tahtoa sen saavuttamiseksi ei kuitenkaan löydy. Väestönkasvun ja elintason nousun jatkuessa voidaan oikeutetusti arvella, ettei siihen ole enää edes mahdollista päästä hallitusti.\nOnkin nähtävissä merkkejä siitä, että kehittyneet maat varustautuvat tulevaa kriisiä varten sen sijaan, että pyrkisivät estämään sen. Viimeisistä öljyvaroista soditaan verisesti jo nyt, ja myös vedestä ennustetaan syntyvän yhä vaikeampia konflikteja. Maailma muuttuu arvaamattomammaksi ja vaarallisemmaksi paikaksi, mutta kävi miten kävi, suomalaiset jos ketkä ovat katsomon puolella; meitä ei uhkaa muu kuin taloudellinen taantuma (joka tosin porvareille tuntuu riittävän painajaisten aiheeksi).\nTässä joudumme kuitenkin selkä seinää vasten. Jos elämäntapamme on hiljalleen hivuttamassa maailmaa kohti ennennäkemätöntä ekologista ja humanitaarista tragediaa, voimmeko hyvällä omallatunnolla väittää, ettemme ole sellaisia fasisteja kuin Pentti Linkola on? Eikö passiivisuutemme ole juuri sitä, että suostumme ihmiskunnan natsimaiseen jalostamiseen, kamppailuun, jossa etevimmät voittavat ja turhasta pohjasakasta päästään eroon? Onko elämäntapamme linkolamaisempi kuin haluamme tunnustaa?\nAloitellessani Riihikone-blogia valitsin blogikuvani otsikoksi "Linkolamaisen elämäntavan jäljillä..." kuitenkin pitääkseni yllä toivoa, että vielä ei ole liian myöhäistä. Haluan Linkolan esimerkin mukaisesti pyrkiä aineellisesti niukkaan, mutta aatteellisesti rikkaaseen elämään. On huomattava, että Linkola ei omassa elämässään toteuta epäinhimillisiä ajatuksiaan, kuten esimerkiksi Unabomber. Linkola ei ole kääntänyt selkäänsä sivistykselle, vaikka suhtautuukin siihen halveksivasti. Hän elää yhteisten normien mukaan, ja antaa panoksensa yhteiskunnalliseen keskusteluun yhä edelleen korkeasta iästään huolimatta.\nSosialidemokraattina vakaumukseni on varsin kaukana Pentti Linkolan mielipiteistä. En aio täyttää tyhjiötä, jonka Linkola tulee jättämään, mutta aion pitää vainun linkolamaisen elämäntavan jälkiin.\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 22.53 Ei kommentteja:\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 18.41 Ei kommentteja:\nTänään Eurooppa-päivänä Jyväskylän eurooppanuorten kirjoituskilpailussa palkittu kirjoitus.\nOlen hyvin ylpeä synnyinmaastani. Tämä on kaunis ja rauhaisa maailmankolkka, jossa lounaistuuli henkäilee lauhkeasti ja jonka paikannimissä soi ikivanhan kulttuurin sävyisä luontosuhde. Elämä lienee ollut ankaraa mutta mukavaa aina siihen saakka, kun tuuli toi mukanaan eurooppalaisen ihmisen. "Missä EU, siellä ongelma", jupisi tuo sopeutumaton körmyniska ja rakensi turvekamminsa niemen notkoon. Alkuperäisasukkaat katsoivat parhaaksi vetäytyä pohjoiseen, kun Euroopan järkyttämä kansa otti Suomenniemen suojapaikakseen.\nOngelmat tietysti seurasivat perässä. Unioni kietoi karkurit lopullisesti kainaloonsa vuonna 1995.\nSuomi-polo on aina tuntenut itsensä Euroopan nurkassa häpeäväksi paksukalloksi, vaikka Euroopan Unionissa se taitaa olla lähempänä eturivissä aina viittaava kympin oppilasta. Direktiivit huomioidaan lainsäädännössä säntillisesti, ja EU-puheenjohtajuuskaudet viedään läpi siististi ja tulosvastuullisesti. Silti meitä ahdistaa seurassa. Emme oikein tiedä miten päin Euroopassa olisimme, jotenkin emme vain sovi joukkoon. Toisaalta olemme huomionkipeitä, mutta toisaalta joudumme paniikkiin, jos meidät huomataan. Voitto euroviisuissa oli aikamoinen kolaus kansalliselle itsetunnollemme, ja nyt kärvistelemme maanosan kokoisen identiteettikriisin kourissa. Meillä on euroangstia.\nEuroangsti ei ole mikään akuutti vaiva, vaan sen historia on pitkä ja tuskainen. Mahtoi jo Mikael Agricola tuntea häpeää junttiudestaan 1530-luvun Saksassa. Ei ole hohdokasta olla Pernajasta kotoisin. Sen jälkeen olemmekin luterilaisen raskain askelin pyrkineet lähemmäs muita sivistyskansoja. Tutkimustuloksia suomalaisten humalahakuisesta alkoholinkäytöstä toistetaan kuin synnintunnustusta, ja ministerien kielitaidottomuutta paheksutaan yhtä kerkeästi kuin kiroilua ennenvanhaan. Me haluamme tehdä parannuksen. Huttusen Hilkkakin rientää töitten jälkeen kansalaisopiston Ranskan kurssille tai Vieremän viiniklubin vuosikokoukseen.\nKyllä joskus 1800-luvulla osattiin olla ylpeitä Suomesta. Mutta samaan aikaan, kun fennomaanit ihastelivat kansallismaisemaa Kolilla, euroangstasi maiseman takana Riion Pekka, isoisäni isoisä. Kotitalon Repolassa piti näyttää mahdollisimman suomalaiselta, ei sellaiselta kuin muut Aunuksen asumukset. Yritys oli hyvä, mutta maantiede vei kuitenkin voiton: Tarton rauhassa 1920 tila jäi kuuden kilometrin päähän Euroopasta.\nSitä me suomalaiset pelkäämme yhä tänäänkin: ettei vain jouduttaisi takaisin Aasiaan, itään, äiti Venäjän peräkammariin. Kulttuurimme vaietuiksi häpeäpilkuiksi on valittu juurikin sellaiset asiat, jotka jotenkin viittaavat itänaapuriin. Tuurijuopot ja ladanromut pitää siivota Helsingin kaduilta aina, kun huippukokous lähestyy. Slaavilainen melankolia tarkoittaa korkeita itsemurhalukuja, ja kirjaimet YYA nostavat palan kurkkuun. Jokainen Suomen kaupunki kyllä mainostaa itseään paikkana, jossa itä ja länsi kohtaavat, onhan itä kiva ja houkutteleva nähtävyys - mutta olisiko vähän noloa, jos ei oltaisi oikeasti lännessä.\nNyt olemme olleet ihan virallisesti läntisessä kulttuuripiirissä jo 12 vuotta. Sen luulisi vähitellen vakuuttavan heikkouskoisimmankin. Vaan ei, edelleen vaivumme itsesääliin aina kun mahdollista. Lordin tappion viisuissa piti olla varma paikka piehtaroida syvässä euroangstissa, mutta se perkele voitti. Näinhän aina meille täällä käy... Ja näin kaiken ahdingon keskellä unohtuu, että jos Eurooppa rakastaa Suomea, se rakastaa Suomea siksi, että Suomi on omalla tavallaan omituinen. Ei Kaurismäki olisi Cannesin tähti, jos hän tekisi ranskalaisia elokuvia, eivätkä Eläkeläiset katu-uskottavia, jos he laulaisivat englanniksi ilman aksentin häivää.\nMikä siis on tämä eurokansalainen, joksi suomalainen itsensä on velvoittanut muuttumaan? Eurooppa on hieno esimerkki siitä, kuinka hyvinkin erilaiset kansat pystyvät päättämään asioista yhdessä erilaisuudesta tinkimättä. Nationalismista on siirrytty terveeseen, suhteellisuudentajuiseen kansallisylpeyteen.\nÄrsyttävintä eurohermoilussa onkin, että se välittää kuvan Euroopasta jotenkin muuta maailmaa parempana liittoumana. Rakennamme näkymätöntä (ja paikoin jo näkyvääkin) muuria EU:n rajalle aivan kuten vanhanaikaiset kansallisvaltiot. Onko Unionin perustamisaikojen ajatus rauhan ja sovinnon rakentamisesta kääntymässä itsetyytyväiseksi sulkeutumiseksi muun maailman ongelmilta? Säilyykö EU:n aito tahto hillitä ilmastonmuutosta, vähentää eriarvoisuutta ja puolustaa ihmisoikeuksia kaikkialla maailmassa?\nEi ole fiksua angstata sitä, mitä Eurooppa Suomesta ajattelee. Ei sillä ole niin suurta väliä. Mutta siitä pitää olla huolissaan, mihin Suomi vie EU:ta ja mihin EU vie muuta maailmaa, yritämmekö sopeutua eilisen töppäyksiin vai ennakoimmeko huomisen riskejä. Kun EU-puheenjohtajuus tämän syntymässä säikähtäneen valtion harmiksi seuraavan kerran napsahtaa, emme saa pudota puusta. Meidän täytyy nähdä EU:ssa ongelmien lisäksi sen kyky muuttaa maailmaa paremmaksi ja ennen kaikkea oma kykymme viedä tätä muutosta eteenpäin.\nNäin Hermanni Riikonen kellonlyömällä 9.32 Ei kommentteja:\nSanat: EU, Eurooppa


MAAHANMUUTTAJAYHDISTYSTEN KORONATOIMENPITEIDEN TUKEMINEN\nTurkulaisten maahanmuuttajayhdistysten on mahdollista hakea kaupungilta tukea koronan vuoksi tehtäviin toimenpiteisiin. Tuki on tarkoitettu maahanmuuttajayhdistyksille, jotka jatkavat vuoden 2020 aikana tehtyä koronatiedotusta koskevaa yhteistyötä kaupungin kanssa.\nTukea voidaan erillisestä hakemuksesta myöntää koronatiedotukseen ja muihin pandemian ehkäisemistä edistäviin sekä sen haittavaikutuksia lieventäviin toimenpiteisiin.\nTuen määrä yhdelle yhdistykselle voi olla enintään 10.000 euroa vuoden 2021 aikana.\nTurun kaupungille osoitetussa vapaamuotoisessa hakemuksessa tulee kuvata yhdistyksen:\n– perustiedot: yhdistyksen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä yhteyshenkilön nimi ja puhelinnumero\n– maksatustiedot: pankkitili IBAN muodossa sekä pankin BIC-koodi\n– vuonna 2020 tekemät toimet\n– asiakkaiden/kohderyhmän koko\n– kuvaus tehtyjen toimien vaikuttavuudesta\n– suunnitelma vuoden 2021 toiminnalle sekä talousarvio ja\n– selvitys samaa tarkoitusta varten anotuista ja saaduista avustuksista tai muusta tuesta.\nHakemukset toimitetaan kaupungin kirjaamoon viimeistään 21.5.2021 mennessä. Hakemuksen voi toimittaa sähköisesti osoitteeseen turun.kaupunki@turku.fi\ntai kirjallisena osoitteeseen Puolalankatu 5.\nHakemusten tiedot talletetaan kaupungin avustusrekisteriin. Rekisteriseloste on saatavilla osoitteessa: https://rekisteri.turku.fi/\nmaahanmuuttotyön koordinaattori Sari Kanervo:\nKOULUTUS PAKOLAISTAUSTAISTEN MIELENTERVEYSTYÖHÖN\nTervetuloa THL:n, yliopistosairaaloiden ja MIELI ry:n yhteiseen webinaariin, jossa esitellään PALOMA2-hankkeessa on kehitettyjä ja tutkittuja työkaluja pakolaistaustaisten parissa tehtävään mielenterveystyöhön.\nTilaisuus järjestetään perjantaina 6.5.2021 klo 12:30-15:45 verkon välityksellä.\nWebinaari on maksuton, mutta vaatii ilmoittautumisen.\nOhjelman ja ilmoittautumislinkin löydät THL:n tapahtumakalenterista.\nTYÖLLISTY SUOMESSA -KOULUTUS\nMIKÄ: Työllisty Suomessa -koulutus\nMILLOIN: 12.4-31.5.2021 maanantaisin klo 9–15\nMISSÄ: Turun ammattikorkeakoulu Joukahaisenkatu 3, Turku\nKENELLE: Maahanmuuttajataustaisille henkilöille, jotka ovat kiinnostuneet saamaan yksilöllistä tukea työllistymisessä.\nKOULUTUKSEN PÄÄSISÄLLÖT: Työelämäsanasto ja suomen kielen käyttö, osaamisen tunnistaminen ja työnhaku, työelämän käytännöt ja dokumentit sekä työhaastattelut ja työelämäviestintä.\nKoulutuksessa käytetään virtuaalilaseja erilaisissa harjoituksissa ja valmennusta tukevissa tehtävissä. VR-harjoittelu auttaa kehittämään työelämän osaamista ja eri alojen sanastoja.\nKoulutus toteutetaan voimassa olevia koronasuosituksia noudattaen. Toimimme pienissä ryhmissä ja tarjoamme kasvomaskit kaikille osallistujille.


Front end -kehityksen tehostaminen : Case: Audile\nWallenius, Pekka (2014)\nOpinnäytetyön aiheena on front end -kehityksen tehostaminen. Opinnäytetyössä tutkitaan front end -kehityksessä käytettävien työkalujen hyödyntämistä verkkokehityksessä. Tutkimus suoritettiin osana verkkosivustoprojektia, joka tehtiin Auditive Edu Oy:n toimeksiantona. Sivus-toprojektissa kehitettiin Audile-yhtyeelle verkkosivusto.\nNykyään sovelluskehityksessä pyritään käyttämään hajautettua arkkitehtuuria, jossa verkko-sivuston tai -palvelun arkkitehtuuri on jaettu käyttäjän selainpuolen ja palvelinpuolen sovellus-osiin, eli front ja back endiin. Tässä opinnäytetyössä esitellään front end -kehitystä helpottavia työkaluja ja -menetelmiä ja niiden tehokkuutta arvioidaan case-osion kautta, jossa projektin vaatimusten mukaan on valittu siihen parhaiten soveltuvat työkalut.\nFront end -kehityksen tueksi on tehty useita eri työkaluja, ja niitä löytyy kaikille front end -kehityksen tärkeimmille osa-alueille. Osa-aluekohtaisten työkalujen välillä erot ovat pieniä, joten olennaista työkalun valinnan kannalta on se, että löytää parhaiten itselle tai kehitystiimille sopivat työkalut. Työkalujen käyttö nopeuttaa ja selkeyttää kehitystä.\nKoska kehitystä tehtiin yksin, ei työkalujen ja -menetelmien hyödyistä saada aivan täyttä hyö-tyä irti. Front end -kehityksen tueksi kehitetyt työkalut ovat parhaimmillaan kun kehitystä teh-dään tiimissä.