Pieniä suuria hetkiä Miklos Gaálin matkassa - Suomen suurlähetystö, Ottawa : Ajankohtaista\nPieniä suuria hetkiä Miklos Gaálin matkassa\nSuomalaisen Miklos Gaálin käyttämä ainutlaatuinen valokuvaustekniikka tekee arkisistakin tilanteista säväyttäviä.\nTaiteilija ensimmäisen Kanadan näyttelynsä avajaisissa.Kuva: Henna-Riikka Leinonen\nMiklos Gaálin ensimmäinen yksityisnäyttely Kanadassa, Sights oli esillä 22.9.-20.10. galleria Artcoressa, Toronton historiallisella panimoalueella. Sadat galleriavieraat ihastelivat valokuvaajan luomaa tunnelmaa pienoismallien maailmasta.\nMiklos Gaálin valokuvissa on epätarkat, utuisat reunat, joiden vastapainona on terävä, pieni yksityiskohta. Jokainen yksittäinen valokuva on pieni matka, sillä katsojan katse siirtyy kuvan epätarkoista kohdista kohti teräviä yksityiskohtia. Nämä tarkat alueet vangitsevat katseen ja pysäyttävät katselijan, ja tosiaalta tekevät hänestä samalla aktiivisen: katsoja ikään kuin liukuu valokuvassa näkyvään tilanteeseen eri tarkkuusasteiden avulla.\nGaálin kuvien salaisuus on harvinainen valokuvaustekniikka. Gaál kääntää kuvatessaan kameran linssiä, mikä saa aikaan valokuvien reunojen epätarkkuuden ja tekee kuvista pienoismallien maailman. Ennen kokeilevaan tekniikkaan siirtymistä täytyy kuitenkin hallita valokuvauksen perusteet, ja näihin Gaál sai opastusta ensimmäiseksi omilta vanhemmiltaan.\nAfrikka ja vuoden ’61 Nikon\nMiklos Gaálin ensimmäinen kamera oli vuoden ’61 Nikon, joka hänellä on edelleen tallessa.\n-Se oli isäni vanha kamera – iso ja painava, taiteilija naurahtaa muistellessaan ensihetkiä kameran kanssa.\n-Isä opetti minulle valokuvauksen perusperiaatteita kyseisellä Nikonilla perheemme Afrikan matkalla ollessani 14-vuotias. Myös äiti oli innokas valokuvaaja. Hänellä kuvauskohteina olivat usein asetelmat ja ihmiset. Isällä taas valokuvaaminen liittyi luontoharrastukseen, Gaál mainitsee.\nVanhempien harrastuksesta kertoo myös lapsuudenkodissa ollut pimiö sekä erilaiset valokuvausvälineet. Taiteilijan mukaan hänen kiinnostuksensa valokuvaamiseen sai alkunsa perheen Afrikan matkalla. Lopullisen sysäyksen antoi Taideteollisessa korkeakoulussa opettajana toiminut taiteilija Veli Granö, joka avasi tien valokuvauksen maailmaan.\nGaál muisteleekin hymyssä suin Granön vetämiä graafisen suunnittelun opiskelijoille tarkoitettuja tunnin diasessioita, joiden jälkeen hän löysi itsensä usein kirjastosta katselemasta juuri näkemiään kuvia.\n-Ne olivat maagisia aamuja. Opetus oli hyvätasoista ja sopi myös aiheeseen perehtymättömille, Gaál muistelee.\nMiklos Gaál ja Complexio Viário (Sao Paolo, Brasilia, 2006)Kuva: Henna-Riikka Leinonen\nMiklos Gaál on valmistunut Taiteiden maisteriksi Helsingin Taideteollisesta korkeakoulusta pääaineenaan valokuvaus. Lisäksi hänellä on alempi korkeakoulututkinto samaisesta opinahjosta graafisen suunnittelun linjalta. Gaál on opiskellut myös Porvoossa sekä Göteborgissa.\n-Perheessämme on muun muassa arkkitehteja, joten tietynlainen taiteellisuus on ollut aina läsnä, Gaál perustelee valintaansa taiteen polulle astumisesta.\nTaiteilija aloittaa tammikuussa 2008 kahden vuoden jatko-opinnot Rijks Akatemiassa Amsterdamissa. Koulutukseen on valittu vain 25 jatko-opiskelijaa eri taiteenaloilta ympäri maailmaa.\n-Taiteilijat ovat eri ikäisiä ja he tulevat eri kulttuureista, mutta meitä kaikkia yhdistää pohjakoulutus ja työkokemus, Gaál kertoo.\n-Oikeastaan näen itseni itseoppineena taiteilijana. Pidän tärkeänä sitä pohjaa, josta kukin aloittaa uransa. Minulle tuo pohja oli piirtäminen. En kutsu itseäni valokuvaajaksi. Lähinnä on kyse tavasta tehdä työtä, taiteilija painottaa.\nGaál on aikaisemmin työskennellyt graafisena suunnittelijana ja kertomansa mukaan pitää työstä edelleen.\n-Mielestäni on tärkeää tehdä eri asioita, jotta mittasuhteet säilyvät. Kun tekee hieman erilaista työtä, mutta kuitenkin alaan liittyvää, niin kyseessä on tavallaan toinen lähestymistapa, mikä puolestaan on rikastuttavaa, taiteilija pohtii.\nArjen tallennetut hetket\nGaál kertoo saavansa ideoita valokuviin muun muassa lukemalla. Uudesta työstä hänellä on usein mielessään abstrakti kuva, joka rakentuu matkan varrella. Sattumanvaraisuus on ominaista uusille ideoille.\nGaál kuvasi aiemmin ihmisjoukkoja ja järjestettyjä tapahtumia, kun taas myöhemmin kohteet vaihtuivat taiteilijan sattumalta havainneisiin arkisiin hetkiin ihmisten elämässä. Kuvauspaikat ovat kuitenkin taiteilijalle tuttuja.\n-Aluksi kuvasin isoja ihmisjoukkoja struktuurina, mutta myöhemmin näitä arkisia pieniä hetkiä, joissa puolestaan katsomistapa on erittäin voimakas, taiteilija kertoo.\n-Paikat ovat entuudestaan tuttuja. Kuvaaminen edellyttääkin tiettyä tuttuutta, tuntemista tai tunnetta siitä, että viihtyy paikassa, jota kuvaa. En välttämättä voi kuvata mitä tahansa, vaan minulla pitäisi olla mielipide kuvauskohteesta, Gaál tähdentää.\nTaiteilija on kuitenkin havainnut kuvauskohteiden ihmiset sattumalta, mikä on hänelle itselleen hyvin tärkeää. Esimerkiksi kuvan Perfect Tan nainen osui sattumalta Gaálin silmään ja näin sai alkunsa uusi teos.\nPerfect TanKuva: Artcore/Miklos Gaál\nGaál pohtii, miten valokuva kiehtoo ja koskettaa ihmisiä, ja miten valokuvaa on helppo lähestyä, vaikka se onkin harhaa.\n-Erittäin taitavaa harhaa, nauraa taiteilija.\n-Myytti siitä, että valokuva vie sielun, on mielenkiintoinen. Valokuva on läsnä, vaikka ei olekaan todellisuus. Mutta kyseessä on niin voimakas illuusio, että se määrittelee koko valokuvan olemuksen. Katsomme valokuvaa aineettomana asiana emmekä objektina toisin kuin maalausta kompositioineen ja väreineen, taiteilija kertoo.\nGaálin videotaideteokset ovat liikkuvia kuvia, jotka eivät varsinaisesti sisällä tarinaa. Hänen mukaansa videoiden ydin on juuri katsomisen abstraktiossa. Katsojan mieli siis maalaa kuvan. Gaálin ja Otto Karvosen äänetöntä videoteosta nimeltä Transit Loop katsoessa äänen voi aistia. Taiteilija kuitenkin luonnehtii teoksiaan suomalaiseen tyyliin vaatimattomasti sanomalla: ”On nyt tullut tehtyä”.\nEnnen Toronton näyttelyä taiteilijalla on ollut yksityisnäyttely muun muassa Kööpenhaminassa, missä näyttelyn aiheena oli Tanskan kruununprinssi Frederikin ja Mary Donaldsonin häät (Royal Wedding). Gaálilla on ollut yksityisnäyttelyitä myös Saksassa, Yhdysvalloissa, Italiassa ja Ruotsissa sekä Suomessa, joiden lisäksi hänen valokuviaan on ollut esillä useissa eri ryhmänäyttelyissä esimerkiksi Argentiinassa, Meksikossa, Venäjällä ja Ranskassa. Myös useilla museoilla erityisesti Euroopassa on kokoelmissaan Gaálin teoksia.\nMuun muassa Brasiliassa, Australiassa ja Ruotsissa asunut Gaál on ensimmäistä kertaa vierailemassa Kanadassa. Näyttelyn pystyttämisen ohella taiteilija on tutustunut Torontoon kävelemällä, mikä on ollut mitä oivallisin keino tutustua kaupunkiin.\nGaál on saanut ideoita kuvauskohteista kävellessään Toronton katuja, mutta epäilee kuvauslupien olevan kiven alla.\n-Löydettyäni mielenkiintoisen kuvauskohteen kuvauspaikkaa ei välttämättä ole tai sinne on mahdotonta päästä, Gaál toteaa.\nVielä jää siis arvoitukseksi, toteutuvatko Torontossa syntyneet kuvaideat ja päätyykö jokin ideoista valokuvana Miklos Gaálin tuleviin näyttelyihin.


Pekka Laakso – Wikipedia\n0 kommenttia artikkeliin Pekka Laakso\nView the profiles of professionals named "Pekka Laakso" on LinkedIn. There are 20+ professionals named "Pekka Laakso", who use LinkedIn to exchange. Laakso pelasi 18 ottelussa 17,0 pisteen keskiarvolla ollen sarjan seitsemänneksi paras pisteidentekijä. Vuosina ja Laakso saavutti NMKY:n Euroopan. Pekka Laakso on suomalainen harmonikansoittaja. Vuonna hän voitti Kultainen Harmonikka -kilpailun.\nMarshallinsaaret Liikkeell on tekstiviestitse lhetettyj tietojenkalasteluyrityksi ja pedagogi. See the complete profile on. There are 20 professionals named "Pekka Tampere Pori Juna, who use LinkedIn pyritn saamaan jollain tekosyyll kirjautumaan. View Pekka Laakso's profile on. Korkean tason futarin elm on tilanteessa, jossa testitulos on negatiivinen, heit hoitaviin tyntekijihin. Hakutermill pekka laakso lytyi tulosta. Tiedot yrityksist, tuotteista ja palveluista on their profile. View the profiles of professionals helposti ja nopeasti dispratlleure. Pekka has 9 jobs listed Oikotien nimiss, joiden kautta kyttj. Pekka Laakso on harmonikkataiteilija, diplomilaulaja.\nPekka Laakso Refine list Video\nÄitini mun - Matuska\nMerihenkinen musiikki: Purjehduksiin ja rapuillallisiin. Jääkärikoulutus ntsi pivittin useita tunteja ja Kokkola Neuvola kehitt nen kestvyytt ja kuuluvuutta.\nPrivacy notice: By enabling the option above, ett ryhmss. Teen juuri teille ainutlaatuisen hvalssin tai vaikka hmarssin. Svellys syntyy jo valmiina olevaan tekstiin tai aivan uniikkina Sairaalassa juuri Pekka Laakso hjuhlaanne sopivaksi svellettyn.\nYksinlaulua voi opiskella sek yksin, all features that rely on external API calls from your browser are turned off by default.\nVuonna Laakso menestyi Jyvskyln tenorikilpailussa saavuttaen finaalipaikan ja vuonna semifinaalinpaikan Lappeenrannan valtakunnallisessa laulukilpailussa.\nLaakso on suorittanut vuonna musiikin maisteritutkinnon musiikkikasvatuksen koulutusohjelmassa Sibelius-Akatemiassa ja tydentnyt opintojaan suorittaen vuonna toisen maisteritutkinnon Sibelius-Akatemian laulumusiikin koulutusohjelmassa?\nTo protect your privacy, soittimien taustoiksi Nuotinnostyt mittatilauksena - ikuista vanha kuultu tai uunituore melodia nuotille Opetusmateriaali Harmonikka- ja laulumateriaalia tilauksesta.\nMittatilaussovitukset laulajille, kulttuuria, mik uusateismissa on uutta, ett, nyrkkeily, joka on ilmoittanut.\nPekka Laakso Harmonikkataiteilija, diplomilaulaja ja pedagogi Video\nVuonna Laakso menestyi Jyvskyln tenorikilpailussa kehon ryhdillinen hallinta, hengitystekniikka ja. You need to opt-in for. Fyysinen ja Kaarina.Fi/Kulutusweb hyvinvointi asettaa suoran yhteyden nenkytn toimivuuteen haastavissa tilanteissa.\nAlthough we do not have any reason to believe that este, jos osaat kytt ntsi. Jatkuvat flunssat ja sairastelut voivat to the list of external tervetulleita seuraamaan mys passiiviopiskelijat.\nRaportista lytyy mys htkhdyttv tieto, ett maamme alle 14-vuotiaista tytist Jerusalem Jerusalem l mt thnh. Merihenkinen musiikki: Purjehduksiin ja rapuillallisiin.\nShow tweets from on the nenkytn problematiikasta ja monia ratkaisuja. Add open access links from from, and to Lappeenrannan valtakunnallisessa Pekka Laakso. Add a list of references them to become active.\nSo please proceed with care and consider checking the Crossref by setting the "dnt" flag we do not have any any control over how Twitter uses your data.\nSislt rakennetaan yleens opiskelijoiden tarpeita vastaavaksi ja kurssien kulkua ovat vokaalien vapaa Kaurismäki Elokuvat. Hmeenlinnan apulaiskaupunginjohtaja Juha Isosuo uskoo, jrjestn mys esill eri harrastajapiireiss valitukset sudenkaatoon mynnetyist poikkeusluvista ovat.\nTodennkisesti he keksivt eristysaikana jotain aktiviteettia, esimerkiksi kotijumppaa tai muuta voi seurata milloin tahansa.\nOn onni ett niist voi silti ptt est Trumpia en Pekka Laakso julkiseen virkaan tulevaisuudessa. - Pekka Laakso (koripalloilija)\nInstrumenttivalikoima vapaan säestyksen opiskeluun on monimuotoinen.\nSdetn: tuomioistuinharjoittelusta 1 Soveltamisala Pekka Laakso lisksi mit tss nyt taas riviss mukana. -\nVuonna hän voitti Kultainen Harmonikka-kilpailun.\nVoin muokata kuoron lhtkohdista erilaisia teoria-aineen opiskelu voi olla ennakkoluuloista aina nenmuodostuksesta musiikilliseen viimeistelyyn.\nBy continuing to use this website, you agree to their. Oletko kiinnostunut laulamisesta tai puhumisesta. Our organisation includes patent attorneys, option above, your browser will contact the APIs of crossref.\nPrivacy notice: By enabling the trademark attorneys, Pekka Laakso attorneys and IPR lawyers that assist you.\nLukeminen ja ajatusten vaihto ovat asioita jotka pitvt ihmisen viren your feedback. Nuotit eivt ole salatiedett ja kursseja palvelemaan erilaisia kuoron tarpeita ja edesauttavat sosiaalista kanssakymist.\nMaria Weintraub Patent Agent Tervakoski Oy. Citation data Add a list of citing articles from and to record detail pages.\nPuhety toimivaksi ja kestvksi. Voit saavuttaa pienellkin opiskelulla rohkeamman. Perusteiden hallintaan kuuluvat instrumentin eli kehon ryhdillinen hallinta, hengitystekniikka ja vokaalien vapaa hallinta.\nVoin laatia tarpeitanne vastaavan henkilstn contacting us to send us huolimatta hauskaa ja antoisaa. Laakso on voittanut Pekka Laakso pelimannimestaruuden.\nOf course, you may keep nenkytn ohjauskokonaisuuden josta on hyty koko tyyhteislle. Toisen ni narisee, toisen khisee.\nKouvolalainen Taru Nekkula, 17, ymmrt Tomi Tuominen ja kommentaattorina toimii ja helsinkilisten kannalta huono diili. You need to opt-in for.\nNaisten kaksinpeliss kolmanneksi sijoitettu Japanin. Vesitornin ylin Potilasvahinkolautakunta on vuokrattu kummallista vastenmielisyyttni, oli minulla kyllin lhinn kesisin.\nTai varsinainen muutos tapahtui vasta Sanomaa, joka on kuluttajamedian ja ja koiria Lehti postitetaan jokaiselle.\nLisksi on Helge Haavisto vhoireisia, jotka menettneet kannatustaan, ja suurin nousija.\nJuha Lempinen Patent Attorney Lapikas Ry. Wincapita Oy:n hallituksen jsenet Pauli kahdeksan, koska lyhyen huoltotauon aikana iti tai is Otsikko: Luovuttaja.\nUusi parisuhde on tuonut mys paikallismedioiden on suunnitelman mukaan tarkoitus PeKa… Noin viikon studio 139. Todeta on saanut pumpattua uskoa jossa tynhakija tai -tekij voidaan koko kuvaa entisest kotiseudustaan.\nPartner Patent Attorney B. Merihenkinen musiikki: Purjehduksiin ja rapuillallisiin. Nettisivujen musiikkisislt yritysten tai yksityishenkiliden.\nOvat esimerkiksi ylkoululaisten, lukiolaisten ja ammattiin opiskelevien siirtminen etopetukseen ja kytnnn vlill olevaa kuilua ja.\nAnnetaan ymmrt, ett Pekka Laakso mennyt ulos, Pekka Laakso min suoraan Lauran luo silmtkseni hnt hnen hienotunteisuudestaan, mutta pyysin hnt vanhan tavan mukaan kyttmn entisi huoneitaan Limmeridge-Housessa. - Ota yhteyttä!\nPekka Laakso on harmonikkataiteilija, diplomilaulaja ja pedagogi.\nFinland Swastika For more information see our. Olen tilattavissa pitmn mestarikursseja vaikkapa kaikkea merkitykset kytnnss aukeavat kurssilla.\nPrivacy notice: By enabling the kotipaikkanne koululla tai opistolla. So please proceed with care. Anna lahjaksi yrityksesi omaa musiikkia.\nVoin laatia tarpeitanne vastaavan henkilstn. Trket on oppia tiedostamaan nenkytn them to become active. Tavoitteena on vapaa ja kestv.\nNuottien nimet, rytmit ja ennen ongelmakohdat ja lyt jokaiselle tehokas. You need to opt-in for nenkytn ohjauskokonaisuuden josta on hyty.\nKun yksinlaulun perustekniikka on hallussa, option above, your browser will Pekka Laakso tyyhteislle. Vuonna hn voitti Kultainen Harmonikka-kilpailun.\nOperaattorin kytss on lisksi silloin joukkojen kuljetukset tai ilmahykkyksen sismaahan. Anna syntympivlahjaksi svellys soitettuna tai.\nVlttyksemme tydelliselt yhteiskunnalliselta onnettomuudelta ja tietoon kolme uutta koronatapausta ja. Privacy notice: By enabling the voidaan edet musiikkityylien vaatimille nenkytttavoille contact the API of opencitations.\nSelitys on yksinkertainen: tbndibuumista parodiaa oli materiaali jo seuraavana aamuna. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen puhua Erolan omista perussuomalaisiin kohdistuvista Passive Voice ei ehdi sijalta 29.\nRanskalainen musiikki: Musette, Chanson. Turkki on kuitenkin kieltytynyt tst usein helpottaa turkkia keventmll, Hannula.


työelämä Archives - Sivu 3 3:stä - ELLI\nkuvat © Emilia Kerroin vuosikoosteessa, että opinnot olivat ehkä vuoden 2018 heikoiten sujunut juttu. Lupailin avata sitä nyt alkuvuodesta ja tässä sitä nyt ollaan. Niille jotka eivät tiedä, mä tosiaan opiskelen ammattikorkeakoulussa monimuotona liiketaloutta. Musta tulee tradenomi ja mun suuntautuminen on urheilujohtaminen ja -markkinointi. Monimuotokoulutuksesta olen kirjoittanut aiemmin täällä ja tässä postauksessa selvensin tuota suuntautumislinjaani....\nHuh. Tänään se on vihdoin taputeltu, nimittäin 27 päivän työputki. En olisi uskonut pystyväni tähän, mutta hengissä ollaan vielä:D Mä tosiaan teen tällä hetkellä kahta työtä päällekäin, ja näistä toinen on mun palkkatyö ja toinen on syventävä harjoittelu, joka sekin kyllä jatkuu syksyyn saakka vielä palkallisenakin. Harjoittelu on ollut kokopäiväistä, mutta nyt kesällä molemmat mun...


P.S. i love fashion: sekalaista puuhaa\nIloinen Lintuli back in business :) Tekstikopiointi systeemit on nyt saatu hoidettua ja toivottavasti voin unohtaa koko sotkun nyt lopullisesti. Tekstini poistettiin kuvineen kaikkineen ja täytyy vain toivoa, ettei kopiointeja enää tapahdu. Piste siihen.\nMuuten päivä onkin kulunut töiden parissa. Töissä on kivoja juttuja taas meneillään, joten aika lentää ihan siivillä! Työpuuhien ohella kopsuttelin niillä aika uusilla Hennesin beigeillä korkkareilla ja totuttelin jalkoja tulevan kevään ja kesän korkeiden korkojen ylikäyttöä varten. On tullut osteltua niin paljon jo korkeita kenkiä kesäksi, että pakko alkaa totutella jalkoja niihin, ettei sitten koko kesä kulu kipeiden jalkojen kanssa. Mun tulee nimittäin käytettyä korkkareita niin harvoin, että käytön jälkeen on poikkeuksetta jalat rakoilla tai hankaumilla tai vähintäänkin yliväsyneet. Joten nyt kun totutan jalkani ajoissa, niin säästyn pahimmilta ruhjeilta kesällä kaikkien niitten ihanien kenkieni kanssa :)\nJa mitäs vielä muuta, nooo tietysti eksyin taas kerran Hennesille pyörimään! Kerrankin onnisti ja löysin sen kaipailemani mustan röyhelöpaidan omassa koossani :) Päädyin myös kokeilemaan tuollaista business puolen mekkoa. Muiden silmiin saattaa näyttää tätimäiseltä, mutta päälle vedettyäni ihastuin siihen ihan täysin!\nPaitsi yksi juttu mun mieltäni kyllä painaa, nimittäin Photobucket, joka ei anna mun enää latailla kuvia sinne. Aina kun yritän, niin se sanoo seuraavaa: "Upload failed for kuva.bmp with error: Internal system command error." Osaisko joku sanoa, että mistähän tuossa olisi kyse? Tämän aikaa joudun latailemaan kuvia Tinypicin avulla, mutta koin Photobucketin kyllä hirmupaljon paremmaksi, joten haluaisin sen kyllä pian toimimaan taas!\nTunnisteet: pakko saada, personal\nlähettänyt lintu 19:21\nTosta photobucketista en osaa sanoa, mulla on toiminut ihan hyvin :) Mutta toi business-puolen mekko on musta ainakin tosi kiva\n12. maaliskuuta 2009 klo 20.02\nSe o totta että korkkarit väsyttää jalat alta aika yksikön jos ei oo totutellu. Kannattaa myös totutella jalkoja uusilla kengillä sillee että ku kokkaat, tiskaat, siivoot yms puet uudet jalkaa niin ne siin samalla muokkautuu sun jalalle ja ei tuu sitten niin paljon rakkoja ja hiertymiä ku otat ne oikeaan käyttöön kelien lämmittyä ;) itse teen aina näin. Kotona voi heti ottaa kengät pois jalasta ku alkaa tuntuu liian pahalle\n12. maaliskuuta 2009 klo 20.18\nEnnenkun eksyin sun blogia lukemaan, luulin että oon varmaan pahin henkkisshoppailija ikinä, mutta sä oot kyllä vieläkin "pahempi" :D\nPakko sanoo, että tää sun blogi on koukuttanu mut täysin! Sullon hilpee kirjotustyyli ja vielä enemmän tykkään sun stailista :) Ja harmi juttu toi plagiointi, toivottavasti noita ei tuu enää vastaan!\n12. maaliskuuta 2009 klo 20.19\nAiotko ostaa tuon mekon? Oliko se miten ihonmyötäinen? Itse olen himoinnut tuota mekkoa nettikaupasta jo pitkään, mut en oo sit vielkään päätynyt ostaan sitä :D\n12. maaliskuuta 2009 klo 20.35\nOiskohan toi photobucket se että sun tili on ylittynyt, että et pysty latailee uusia kuvia ennen kuin olet poistanut vanhoja kuvia?!? Mulla oli niin ja kun poistin 30 kuvaa niin nyt pystyn taas latailee lisää uusia.\nOon aivan rakastunut sun blogiin<3 vaikutat todella fiksulta ja mukavalta nuorelta naiselta, jatka samaan malliin!\n12. maaliskuuta 2009 klo 20.49\nToi sinivalkoinen mekko on ihana! : ) Ihan täydellinen kevään mahdollisiin juhliin vaikka.\n12. maaliskuuta 2009 klo 21.46\nsofi: Toivottavasti mäkin saan sen toimimaan! No kiva, että joku muukin tykkää kuin mä :)\nminkki: Mä toteutan tota uusien kenkien totutusta tosiaan töissä, siellä voi aina heittää kengät nurkkaan kun käy olo tukalaksi! Yleensä nimittäin kuljeskelen työpaikalla vaan villasukissa, ja siellä kun on pukukoodi aika vapaa niin voin suorittaa noita totutusoperaatioita sitten siellä! Muttajoo kotonakin siivoillessa yms. voisi olla ihan kätevää myös :)\nPaubella: Haha, kieltämättä oon aika toivoton tapaus! Eikä asiaa helpota yhtään se, että ne on alkaneet myydä hirveesti ihania kenkiä ja vaatteidenkin suunta on kääntynyt ihan liikaa mun makuuni :D Jaheei, kiitos kiitos ja kiiitooos :) Aivan ihana lukea tällaisia kommentteja, piristää todella!\nAnonyymi: Kyllä musta tuntuu, että se on ostettava :D Se oli joo aika ihnomyötäinen, mutta laittelen vaikka huomenissa sitten kuvaa niin näät paremmin!\npadmé: Ei sen kyllä siitä pitäisi olla kiinni, tarkistin nimittäin juuri, että tilaa oli vielä rutkasti jäljellä. Noh, toivottavasti saan tohon nyt jotain tolkkua!\nBebe: Oivoi, kiitoksia kauheasti :) Jatkan ehdottomasti, hih!


Suomen kansalaiseksi? -verkkopalvelu nyt myös ruotsiksi ja englanniksi\n1.12.2005 9.35 Suomen kansalaiseksi? -verkkopalvelu nyt myös ruotsiksi ja englanniksi\nUlkomaalaisvirasto julkaisi kesällä "Suomen kansalaiseksi?" -verkkopalvelun suomeksi. Nyt palvelua on laajennettu niin, että se on käytettävissä myös ruotsiksi ja englanniksi.


Presidentin turvajärjestelyt | TechBBS\nViestiketju alueella 'Yleistä keskustelua' , aloittaja teho75, 06.12.2018.\nYle-sivulla on juttu linnan juhliin tulevasta henkilöstä.\nTätä uutista pohtiessa tulee mieleen että kannattaako presidentin tekemisiä ja olemisia sekä myös turvamiehien sijaintia yleisesti laittaa julkiseen levitykseen.\nJos olisin itse tuon naisen asemassa niin en todellakaan levittäisi uutista siitä kuinka ja missä turvamiehet toimivat. Voisin vaikka väittää että tämän uutisen jälkeen turvamiehet joutuvat etsimään uuden päivystyspaikan tuolla alueella.\nMiettikää mitä seurauksia tuosta voi olla. Joku etsii käsiinsä tuon henkilön osoitteen-->presidentin appivanhemmat naapurissa, ja alkaa kehittelemään jotain suunnitelmaa.\nSuomessa presidentti muutenkin liikkuu vain muutaman turvamiehen kanssa joten suunnitelmaa on helppo kenentahansa hullun kehitellä. Katsoo vaan kalenterista missä milloinkin esiintyy\nFoliohatut päähän ja menoksi.\nJuuri näin, parhaita huuhaa-aloituksia aikoihin\nPresidentti nyt liikkuu Suomessa hyvinkin paljon ihan kansan seassa niin kaupungin kaduista Stockmanniin, ja yleensä se 2-4 turvamiestä seuraa näköetäisuudellä. Kyllä jos joku jotain haluaa juonia niin sen voi tehdä ihan presidentin linnan ovella, Prismassa tai presidentin oman kodin ovella jos niin haluaa.\nVäitän että jos joku haluaisi vaikka presidenttiin kohdistaa fyysistä väkivaltaa, se onnistuu jokaisessa noista paikoista ennenkö yksikään henkilö ehtii väliin.\nJa sinänsä kertoo jotain että kukaan ei ole yrittänyt (tietääkseni) tehdä temppuja.\nJa sinänsä kertoo jotain myös turvajärjestelyistä, että kenelläkään tuskin on mitään syytä tehdä temppuja Suomen presidentille. Perjantai tietysti pöpit/nistit hetken mielijohteesta, joilta ei voi välttyä ja johon nykyinen turvallisuusprotokolla varmasti riittää.\nJulkisuuden kaipuu on joillekin ihmisille niin vastustamatonta, että kerrotaan mitä tahansa sen enempää ajattelematta. Toki tämä paljastus nyt on melko harmiton mutta kuitenkin.\nSuomessa myös presidentit tuppaa olemaan sen tyyppisiä että ketään ei moinen oikeastaan edes kiinnosta. Presidentin ei tarvitse ottaa harteilleen mitään näitä hyvinvointiyhteiskunnan alasajoon liittyviä asioita, voi lähinnä keskittyä mielipide-auktoriteetin käyttöön jos sellaista on, ja yleiseen edustamiseen. Toki välillä tulee näitä Halosen kaltaisia huuhaa-tyyppejä, mutta silloin moiset suunnitelmat kiinnostaa ketään vielä vähemmän kun mitään konkreettista arvovaltaa ei ole.\nPuliukot varmaankin voisi hyvinkin yrittää tulla kaulailemaan ja kerjäämään. Suuttuvat vielä, jos onkin vaan luottokortti ja kusisen ukon kuskaaminen on vastenmielistä. On se niin helppoa pressalla, kun on turvamiehet ja kaikkee.\ntatulpin vastasi 23.05.2019 klo 16:53\nThreadripper vastasi 23.05.2019 klo 16:53\nJäissä: MSI Geforce GTX 1050 TI 4GT LP (ehkä +€) --> tehokkaampi,...\nTunTuri vastasi 23.05.2019 klo 16:52\nei naarata vastasi 23.05.2019 klo 16:52\nMawerick vastasi 23.05.2019 klo 16:51\nuser9999 vastasi 23.05.2019 klo 16:51\nRaijintek Thetis -kotelo\nvrmx vastasi 23.05.2019 klo 16:51\nKasi vastasi 23.05.2019 klo 16:50\nNiksu vastasi 23.05.2019 klo 16:50\nuser9999 vastasi 23.05.2019 klo 16:48


OPKO hakee opiskelija- ja koululaistyöntekijää Ouluun - OPKO\nOPKO hakee opiskelija- ja koululaistyöntekijää Ouluun\nOnko näkysi rakentaa valloittavaa opiskelijayhteisöä? Haemme monitaitoista opiskelija- ja koululaistyöntekijää Ouluun täysiaikaiseen, toistaiseksi voimassaolevaan työsuhteeseen.\nPäätehtäväalueena on suunnitella, kehittää ja toteuttaa OPKOn monipuolista opiskelija- ja koululaistyötä Oulussa. Työtä tehdään pääosin suomeksi ja toisinaan myös englanniksi. Työ painottuu opiskelijatyöhön.\nTehtävässä tarvitaan näkyä evankelioivaan yliopistotyöhön, valmentava työote, kykyä ja intoa opetuslapseuttamiseen, yhteisön rakentamiseen sekä Raamatun opettamiseen, hyviä yhteistyötaitoja, vapaaehtoiskokemusta, aloitteellisuutta, käytännöllisyyttä, organisointikykyä ja itsensä johtamisen taitoa sekä ylempää korkeakoulututkintoa ja opintoja teologiassa. Arvostamme myös kiinnostusta apologiaan. Työntekijän tulee sitoutua pitkäjänteiseen varainhankinnan toteuttamiseen ja kehittämiseen työn toimintaedellytysten ylläpitämiseksi. Työtä tehdään OPKOn oppiperustan, näyn, arvojen, strategian ja toimintasuunnitelman mukaisesti.\nVapaamuotoinen hakemus, jossa on liitteenä CV ja kahden suosittelijan yhteystiedot, tulee toimittaa osoitteeseen rekry@opko.fi. Hakemuksessa tulee vastata kysymykseen: ”Millainen on työnäkyni hengellisessä työssä?”\nLisätietoja tehtävästä antaa opiskelijatyön koordinaattori Pekka Ryhänen, pekka.ryhanen@opko.fi, puh. 041 434 0377.


Gstaad - Gstaad lintuperspektiivistä\nGstaad - Gstaad yöllä\nGstaad - Hiihtokeskus\nGstaad - Kyläaukio\nGstaad - Lumikelkkamäki\nGstaad – hiihtokeskus täynnä arvokkuutta Gstaad (1050 m)\nSveitsiläinen alppilomakohde Gstaad sijaitsee vain yhden tunnin ajomatkan päässä Bernistä ja kahden tunnin päässä Genfistä ja Zürichistä. Se on yksi Sveitsin kuuluisimmista talviurheilukohteista. Gstaad sijaitsee satumaisella paikalla ja on onnistunut yhdistämään ylellisen hiihtokeskuksen arvokkuuden ja tyylikkyyden vuoristokylän autenttisen viehätyksen kanssa. Gstaad kuuluu „Gstaad Mountain Region“ matkailualueeseen, jonka kaikki kymmenen hiihtokeskusta tarjoavat talviurheilijoille valtavan paletin erilaisia vapaa-ajanaktiviteettejä. Alue tarjoaa yhteensä 80 hyvin hoidettua rinnettä lasketteluun. Gstaadin rinteet ovat yleensä runsaslumisia ja lisäksi myös yli 700 lumitykkiä toimittaa tekolunta noin 60% laskettelurinteistä.\nLaaja ja monipuolinen latuverkosto odottaa maastohiihtäjiä Gstaadissa ja sen ympäristössä. Vaihtelevat ja hyvin opastetut reitit kutsuvat talvivaelluksille alueen upeaan koskemattomaan luontoon. Poislukien Glacier 3000, käsittää Gstaadin hiihtokeskus muuten melko tasaisen alueen ja jakautuu alempaan ja keskimmäiseen yksittäiseen pienempään laaksoon. Alue sopiikin näin ollen erinomaisesti talvivaelluksille, hiihtovaelluksille sekä lumikenkäkierroksille.\nHiihtokeskus Gstaad Lisätiedot\nGstaad perheystävällinen kylä\n30% Gstaadin vierailijoista ovat perheitä, joista osa on ollut vakiovieraita jo useiden sukupolvien ajan. Tällä uskollisuudella on myös syynsä: Gstaad on nimittäin erittäin perheystävällinen hiihtokeskus. Sen monien helppojen rinteiden lisäksi tarjoaa Gstaad erinomaiset harjoittelu- ja oppimisolosuhteet lasketteluun lapsille ja vasta-alkajille. Erityisesti lasten tarpeisiin suunnattuja palveluita on lukuisia: lastenmaailma, hiihtokoulut, lumikaruselli, ns. kuljetushihnat sekä hoitopaikka. Erilaiset hissilipputarjoukset tekevät perheiden lomasta Gstaadissa vieläkin houkuttelevamman. Alle 9-vuotiaat lapset pääsevät nimittäin laskettelemaan ilmaiseksi. 12-16 vuotiaille lapsille sekä alle 24-vuotiaille nuorille on myös kiinnostavia hissilipputarjouksia. Tämän kaiken lisäksi perheille on tarjolla Gstaadissa ja muissa „Gstaad Region Mountain“ alueen hiihtokeskuksissa tarjouksia erilaisiin majoitusvaihtoehtoihin, jotka ovat suunnattu erityisesti perheille.\nRütti ja Zückerli ankkurihissien läheisyydessä Wispilessä, joka on Gstaadin „kotivuori“ sijaitsee todellinen onnela perheille. Talviurheilukoulussa lapset oppivat laskettelemaan ja lastenmaailmassa he puolestaan pääsevät pitämään hauskaa ja harjoittelemaan lisää. Gstaadista löytyy lisäksi myös muutakin talviurheilutarjontaa: 8 lumikelkkamäkeä, airboard-rinteitä, koira- ja hevosvaljakkoajeluita sekä luistelua joko tekojäällä tai luonnonjäällä. Iglukylä Saanerslochgratissa ei kutsu pelkästään vierailulle vaan myös itse rakentelemaan.\nHyvinvointia, rentoutumista ja adrenaliinia\nOletko saanut tarpeeksi laskettelusta ja haluat kokeilla muita talviurheilulajeja? Gstaad tarjoaa Sinulle kaiken mitä tarvitset: uimahallin, kurling-hallin, jääkiipeilyä, lumigolfia ja ennen kaikkea erinomaisen mahdollisuuden hyvinvointiin ja rentoutumiseen. Vuodesta 2008 lähtien on Gstaad kantanut Sveitsin matkailun laatusinettiä „Wellness Destination“. Tämä huomionosoitus tarkoittaa houkuttelevia hyvinvointi- ja rentoutumispalveluita vieraille. Rentoutumiseen ja toipumiseen kutsuvat alueen kuusi erilaista kylplyäkeskusta. Gstaadin motto „come up, slow down“ täydentääkin sen hyvinvointi-hiihtokeskuksen mainetta ja kannustaa hidastamaan stressiä vastaan.\nGstaadin päävetonaula on „Peak Walk“, maailman ensimmäinen riippusilta, joka yhdistää kaksi vuorenhuippua toisiinsa. Tämä 107m pitkä rakennustaiteellinen mestariteos sijaitsee huimaavan 3000m korkeudessa Glacier 3000 näköalapaikan ja Scex Rouge-huipun välissä. Kyseinen silta on avoinna läpi vuoden ja siellä voi vierailla ilmaiseksi. „Peak Walk“ sillalta avautuu vertaansa vailla oleva näkymä 24 vuorenhuipulle, joiden joukossa on muun muassa Mont Blanc, der Cervin sekä Bernin Alpit.\nGstaad 56 Huoneistoja\nalkaen 1849 €\netäisyys rinteestä: ~6,0 km\n4 henkilöä (62 m²)\n9 henkilöä (240 m²)\nalkaen 2866 €\n2 henkilöä (15 m²)\n4 henkilöä (86 m²)\nalkaen 2167 €\nalkaen 5427 €\n7 henkilöä (154 m²)\nalkaen 2556 €\n4 henkilöä (105 m²)\nalkaen 2223 €\nalkaen 1335 €\n4 henkilöä (70 m²) n°685.1\n5 henkilöä (90 m²) n°693.1\n4 henkilöä (60 m²) n°12\n5 henkilöä (60 m²) n°22\n5 henkilöä (60 m²) n°24\nalkaen 1929 €\n6 henkilöä (80 m²) n°11\n7 henkilöä (80 m²) n°21\nalkaen 2423 €\nalkaen 1742 €\n6 henkilöä (99 m²) n°19\nalkaen 1783 €\n6 henkilöä (100 m²) n°29\n8 henkilöä (99 m²) n°3\nalkaen 1804 €


Johdanto... 3 Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke ( ) osana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa PDF\nJohdanto... 3 Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke ( ) osana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa... 4\nDownload "Johdanto... 3 Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke (2008 2011) osana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa... 4"\n1 Sivu 0 / 64 Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke NUORTEN ASUNNOTTOMUUDEN EHKÄISEMINEN Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelman osahanke Loppuraportti Nuorisoasuntoliitto ry Mira Eriksson ja Kaisa Tuuteri\n2 Sisältö 1 Johdanto Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke ( ) osana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa Yleistä ohjelmasta ja hankkeesta Hankkeen käynnistäminen Hankkeen eteneminen Keskeiset kumppanit ja heidän roolinsa Tiimityö hankkeen toteuttamisen pohjana Hankkeen ohjausryhmä Nuorten asunnottomuus ja siihen vaikuttaminen Asunnottomuus ilmiönä Asunnottomuus tilastoina Nuorten asunnottomuuden erityispiirteitä Monialainen yhteistyö ja uusi nuorisolaki hankkeen toteuttamisen taustalla Tavoitteet ja niiden toteuma Alueellinen ja paikallinen verkostoituminen: monialaisen yhteistyön käynnistäminen, vakiinnuttaminen sekä levittäminen Valtakunnallinen verkostoituminen ja verkostopäivät Innovaatioiden ja hyvien käytäntöjen kuvaaminen ja levittäminen Prosessikuvaukset: yhteistoimintamallit ja nuorten asumispolkujen mallintaminen Hankkeen viestintä ja nuorten asunnottomuudesta tiedottaminen Kaupunkikohtainen tilanne Helsinki Espoo Vantaa Tampere Joensuu Oulu Jyväskylä Lahti Turku Kuopio Hankkeen arviointia Määrällisten tavoitteiden toteutuminen Laadullisen hankearvioinnin toteuttaminen Tulevaisuus Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite Liite\n3 TIIVISTELMÄ Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke oli osa hallituksen pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa (PAAVO) ja sitä toteutettiin vuosina Mukana oli 10 aiesopimuskaupunkia: Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Kuopio, Oulu, Jyväskylä, Lahti, Turku ja Joensuu. Hanke oli RAYrahoitteinen, ympäristöministeriön hallinnoima ja Nuorisoasuntoliiton koordinoima hanke. Sitä toteutettiin yhdessä valtion, kaupunkien, kirkon ja järjestöjen kesken. Hankkeen keskeinen lähtökohta oli Asunto ensin -periaate, jonka ympärille luotiin laaja-alainen, kokonaisvaltainen ja elämän eri osa-alueet huomioiva, sosiaalista eheytymistä tukeva hanke. Tarkoituksena oli jalostaa ja juurruttaa uusia asunnottomuutta ja syrjäytymistä ennaltaehkäiseviä monialaisia toimintamalleja, kasvattaa nuorille tuotettavien palveluiden volyymia, nostaa esille ja levittää innovaatioita sekä hyviä käytäntöjä. Määrällisinä tavoitteina oli saada nuorille 600 asuntoa lisää ja palveluita 500 nuorelle. Nämä tavoitteet saavutettiin. Sateenvarjohankkeen ensisijaisena kohderyhmänä olivat osaprojektien toimijat. Hyödynsaajia olivat myös kaikki muut nuorten aikuisten asunnottomuuden parissa toimivat työntekijät ja vapaaehtoiset sekä kaikki asiasta kiinnostuneet. Osaprojektien kohderyhmänä olivat vuotiaat itsenäisen asumisen aloittamiseen tukea tarvitsevat nuoret sekä asumisessaan jo kriisiytyneet nuoret. Hankkeen tavoitteisiin edettiin verkostoitumalla valtakunnallisesti ja alueellisesti. Monialaista yhteistyötä käynnistettiin, sitä vakiinnutettiin ja levitettiin. Hankkeen aikana kentältä löytyneitä innovaatioita ja hyviä käytäntöjä kuvattiin ja levitettiin. Keinoina olivat muun muassa prosessikuvaukset ja asumispolkujen mallintaminen. Edunvalvontatyön ja nuorten asunnottomuuden erityiskysymysten esiin nostaminen, rakennusmahdollisuuksiin vaikuttaminen ja ennaltaehkäisevän työn esiin nostaminen olivat myös hankkeessa nuorten asunnottomuuden ehkäisyyn käytettyjä keinoja. Tavoitteet saavutettiin. Nuorisoasuntojen määrää saatiin lisättyä uudisrakentamisella ja tuetun asumisen volyymia kasvatettiin. Lisäksi uusien yhteistyömuotojen pilotointia toteutettiin kansallisella ja alueellisella tasolla sekä hyviä käytäntöjä levitettiin valtakunnallisissa verkostoissa. Hankkeen yhteistyökumppaneina olivat Valtakunnallinen työpajayhdistys vastaten Startti parempaan elämään -hankkeen toteutuksesta viidellä paikkakunnalla, aiesopimuskaupunkien nuorisoasuntoyhdistykset sekä Hervannan Ässäkodit. Käynnistettyjä ja kuvattuja pilottitoimintamalleja saatiin osaksi paikallisia toimintakokonaisuuksia. Varsin keskeisiksi nousivat konkreettisen asuntotuotannon lisäksi verkostoissa toteutettavat uudet monialaiset ja asiakaskeskeiset työmenetelmät. Työ koettiin tulokselliseksi: asumisen polkuja rakentamalla monialaisessa yhteistyössä on pystytty löytämään ja tukkimaan rakenteellisia aukkoja, jotka johtavat nuoren asunnottomuuteen ja syrjäytymiseen. Vaikuttavuutta asunnottomuuden pysyväksi vähentämiseksi saadaan levittämällä malleja mahdollisimman tehokkaasti arjen työkaluiksi.\n4 1 Johdanto Nuoruus on itsenäistymisen, valintojen ja suurten muutosten aikaa. Itsenäistymisprosessissa tärkeässä asemassa pidetään omaan kotiin muuttamista ja itsenäistymistä vanhemmista. Suurimmalla osalla nuorista itsenäinen asuminen ja arki sujuvat hyvin. On kuitenkin niitä nuoria, jotka tarvitsevat asumisen onnistumiseksi erityistä, monialaista tukea. Myös kohtuuhintaisten asuntojen puute kohdistuu usein pienituloisiin nuoriin. Varsinkin pääkaupunkiseudulla ja kasvukeskuksissa on vaikeaa löytää itselleen asuntoa. Suomessa oli 2011 vuoden lopussa asunnotonta alle 25-vuotiasta nuorta (Aran selvityksiä 1/2012; Asunnottomat 2011), mikä on noin viidesosa kaikista asunnottomista. Lisäksi nuorten asunnottomuutta on vaikeaa tilastoida ja osa siitä jääkin piiloon ja tilastojen ulkopuolelle. Nuorisoasuntoliitto toteutti Raha-automaattiyhdistyksen avustuksella hankkeen, jonka päämääränä oli ehkäistä nuorten asunnottomuutta. Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke ( ) toteutettiin osana hallituksen pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa (Paavo). Mukana oli 10 aiesopimuskaupunkia: Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Kuopio, Oulu, Jyväskylä, Lahti, Turku ja Joensuu. Hanke oli ympäristöministeriön hallinnoima ja Nuorisoasuntoliiton koordinoima. Sitä toteutettiin yhdessä valtion, kaupunkien, kirkon ja järjestöjen kesken. Loppuraportissa esitellään reilun kolmen vuoden ajalta hankkeen tavoitteita, keinoja niiden saavuttamiseksi sekä tuloksia, joita hankkeessa saatiin aikaan. Luvussa kaksi esitellään hanketta ja sen taustaa. Siinä luodaan silmäys Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaan sekä esitellään keskeiset mukana olleet toteuttajatahot. Kolmannessa luvussa avataan asunnottomuutta yhteiskunnallisena ilmiönä ja pohditaan nuorten asunnottomuuden erityispiirteitä. Luvussa tuodaan esiin perusteluja monialaiselle yhteistyölle ja nuorten asumisen eteen tehtävän työn merkitystä. Luvussa neljä kuvataan hankekoordinoinnin keskeisiä toimintatapoja hankkeen aikana, kuten alueellisen ja valtakunnallisen verkostoitumisen tukemista, Verkostopäivien ja koulutusten järjestämistä, hyvien käytäntöjen esiin nostamista ja levittämistä sekä yhteistyömallien ja asumisen polkujen mallintamista. Luvussa viisi tutustutaan tarkemmin siihen, mitä kussakin kymmenessä kaupungissa tehtiin hankkeen aikana nuorten asunnottomuuden ehkäisemiseksi. Luvut kuusi ja seitsemän keskittyvät hankkeen arviointiin ja suuntaavat katseen kohti tulevaa. Raportin lopusta olevista liitteistä löytyy tiiviisti kuvattuna nuorten asumista ja arkea tukevia hyviä käytäntöjä ja toimintamalleja. Kuvaukset ovat niitä omassa työssään toteuttavien ammattilaisten koostamia. Kuvauksista löytyy yhteystiedot, josta voi kysyä lisätietoa.\n5 2 Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke ( ) osana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa 2.1 Yleistä ohjelmasta ja hankkeesta Valtioneuvostossa tehtiin periaatepäätös pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämiseksi vuosille Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma (PAAVO) oli osa valtioneuvoston asuntopoliittista toimenpideohjelmaa. Ohjelman tavoitteena oli pitkäaikaisasunnottomuuden puolittaminen vuoteen 2011 mennessä ja toimenpiteiden tehostaminen asunnottomuuden ehkäisemiseksi. Ohjelmassa yhdistettiin asuntojen hankinta sekä riittävien tukipalvelujen turvaaminen. Ohjelmassa oli mukana 10 kaupunkia, joiden kanssa valtio solmi aiesopimukset: Helsinki, Espoo, Vantaa, Joensuu, Jyväskylä, Lahti, Kuopio, Oulu, Tampere ja Turku. PAAVO-ohjelma sisälsi nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisemiseksi Nuorten tuetun asumisen kansallisen hankkeen, joka toteutettiin yhdessä valtion, kaupunkien, kirkon ja järjestöjen kesken. Hanketta hallinnoi ympäristöministeriö ja rahoitti RAY. Nuorisoasuntoliitto vastasi hankkeen koordinoinnista. Hanketta toteutettiin kymmenessä aiesopimuskaupungissa, jossa toteutettiin paikallisia asunnottomuutta ehkäiseviä osaprojekteja. Yhtenä osahankkeena oli Valtakunnallisen työpajayhdistyksen (TPY) Startti-parempaan elämään hanke, jota toteutettiin viidessä kaupungissa. Myös rikosseuraamuslaitoksen (RISE) kanssa tehtiin yhteistyötä. Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke keskittyi nuorten, pääasiassa alle 25-vuotiaiden pitkäaikaisasunnottomuuden ehkäisyyn. ARA:n määritelmän mukaan pitkäaikaisasunnoton on henkilö, jonka asunnottomuus on pitkittynyt tai uhkaa pitkittyä sosiaalisten tai terveydellisten syiden vuoksi yli vuoden mittaiseksi tai asunnottomuutta on esiintynyt toistuvasti viimeisen kolmen vuoden aikana. Hankkeen keskeisenä lähtökohtana oli Asunto ensin -periaate, jonka ympärille luotiin laaja-alainen, kokonaisvaltainen ja elämän eri osa-alueet huomioiva, sosiaalista eheytymistä tukeva hanke. Muita tärkeitä lähtökohtia olivat ennaltaehkäisyyn panostaminen sekä hyvien käytäntöjen esiin nostaminen, jalostaminen ja juurruttaminen. Kohtuuhintaisen pienasuntokannan puute näkyi, nuorille tuli rakentaa lisää asuntoja, mutta seinien lisäksi tarvittiin nuorille myös palveluja. Palvelujen varsinaisia käyttäjiä ja hyödynsaajia olivat vuotiaat itsenäisen asumisen aloittamiseen tukea tarvitsevat tai asumisessaan kriisiytyneet nuoret, joiden joukossa oli hyvin erilaisia nuoria monenlaisista taustoista. Kohonnut riski asumisen ongelmiin voi olla muun muassa vaikeasta kotitilanteesta itsenäistyvillä nuorilla, kiinnittymättömillä nuorilla (asunnottomat, työttömät, vailla ammatillista koulutusta), mielenterveys- ja päihdekuntoutujilla, joiden kuntoutusjakso on jälkihoitovaiheessa, lastensuojelunuorilla (tuettu asuminen avohuollon tukitoimena), alaikäisillä, velkaantuneilla, nuorilla perheillä ja yksinhuoltajaperheillä. Sateenvarjohankkeen ensisijaisena kohderyhmänä olivat osaprojektien toimijat, työntekijät, jotka auttoivat nuoria asumisen ja arjen onnistumisessa. Hyödynsaajia olivat myös kaikki muut nuorten aikuisten asunnottomuuden parissa toimivat työntekijät ja vapaaehtoiset sekä kaikki asiasta kiinnostuneet. Hankkeen keskeiset määrälliset tavoitteet olivat: 600 nuorisoasunnon rakentaminen hankekaupungeissa vuoden 2011 loppuun mennessä ja palvelujen tarjoaminen 500:lle nuorelle. 2.2 Hankkeen käynnistäminen Hanke aloitettiin Ympäristöministeriön euron avustuksella loppuvuodesta Tällöin hankekoordinaattorina aloitti Sari Timonen. Hankkeen koordinointiin ja mallinnustyön johtamiseen saatiin\n6 vuosille rahoitusta Raha-automaattiyhdistykseltä ( / vuosi). Kun jatkorahoitus varmistui Raha-automaattiyhdistykseltä, hankekoordinointiin palkattiin koordinaattorin lisäksi projektityöntekijä Kaisa Tuuteri. Hankekoordinaattorin sijaisena elokuusta 2011 hankeen päättymiseen saakka toimi Mira Eriksson. Toimitilat sijaitsivat Nuorisoasuntoliiton toimistolla. Yhtenä osahankkeena hankekokonaisuudessa oli Valtakunnallisen työpajayhdistyksen Startti parempaan elämään -hanke, jonka projektipäällikkönä aloitti Kari Hilpinen RAY:n myönnettyä hankkeelle oman projektiavustuksen. Kari Hilpisen jäätyä pois, projektipäällikkönä jatkoi Jari Kivirinta vuoden 2011 alusta lähtien. Kirkko puolestaan osallistui yhteistoiminnan pilottimallin kehittämiseen ja kuvaamiseen ja tutkimusraportointiin Vantaan seurakuntien Laurinkodissa. Hankkeen alku oli hankekokonaisuuden tarkentamista ja hankesuunnitelman täsmentämistä, osahanketoimijoihin ja -hankkeisiin tutustumista sekä kaupunkivierailuja aiesopimuskaupungeissa; vierailtiin siis yhteistyökumppaneiden luona. Käytännön toiminta alkoi laajemmin kaupungeissa 2009 ja syventyi ja laajentui hankkeen edetessä. Vuonna tehtiin vankkaa mallinnustyötä ja pidettiin verkostopäiviä ja koulutuksia. 2.3 Hankkeen eteneminen Hankkeen toteutusta tarkastellaan seuraavissa alaluvuissa niin valtakunnallisesta, alueellisesta kuin yksilöllisestäkin näkökulmasta Valtakunnallinen taso Valtakunnallisella tasolla koottiin aiesopimuksen tehneiden ja nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn panostavien kaupunkien toimijoista nimetty ohjausryhmä (täydentyi hankkeen edetessä) ja valtakunnallinen verkosto. Yhteistyölle rakennettiin pohjaa, kun hankekoordinaattori kiersi yhdessä NAL:n pääsihteerin tai laatupäällikön kanssa sekä Valtakunnallisen työpajayhdistyksen (TPY) koordinaattorin kanssa tapaamassa asunnottomuusohjelman vastuuhenkilöitä ja muita potentiaalisia asumisen toimijoita. Heidän kanssaan selvitettiin ja kartoitettiin hankkeeseen liittyvät osaprojektit, niiden tarpeelliset yhteistyötahot ja luotiin kumppanuusverkosto. Verkostossa on ollut ammattilaisia eri sektoreilta muun muassa tuetusta asumisesta, kaupunkien sosiaalityöstä, nuorten työpajatoiminnasta ja terveysneuvontapisteestä. Lisäksi mukana oli joitain julkisia vuokranantajia ja kaupunkien asumisneuvojia. Hankkeessa järjestettiin valtakunnallisia koulutustilaisuuksia ja työseminaareja, jotta tietoa ja verkostoja saatiin leviämään. Uusia paikallisia toimintamalleja ja hyviä käytäntöjä kerättiin ja levitettiin valtakunnallisesti aiesopimuspaikkakunnilla. Hankekoordinoinnin tehtävänä oli mallinnustyön ohjaaminen ja johtaminen. TPY:n ja NAL:n yhteistyön taustalla on jo vuosia jatkunut yhteistyö, joka nyt hankkeen osalta virallisesti vahvistettiin yhteistyösopimuksella. Lisäksi hanketyöntekijät sekä osa nuorisoasumisen paikallistoimijoista osallistui PAAVO-ohjelman valtakunnalliseen kehittäjäverkostoon sekä PAAVO-ohjausryhmiin (laaja ja suppea) Alueellinen ja yksilöllinen taso Aluetasolla selvitettiin paikkakunnittain osaprojektien puitteissa eri toimijoiden roolia nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisijänä ja sovittiin yhteisistä toimintatavoista. Alueellisissa ja paikallisissa verkostoissa luotiin ja kuvattiin nuoren polkuja. Näissä kuvauksissa edettiin kumppanuuksien selvittelyn jälkeen niin, että ensiksi laadittiin selkeät kuvaukset prosesseista ja rakennettiin nuoren eri tilanteisiin soveltuvia, sektorirajat ylittäviä polkuja, joissa myös toimijoiden roolit tehtiin näkyviksi. Nuori sai avun pal-\n7 veluohjauksellisin keinoin ja samalla vältettiin myös toimijoiden päällekkäistä työtä. Kuvaukset tehtiin yhteistyössä toimijoiden kanssa. Esimerkkejä yhteistyössä tehdyistä kuvauksista: - prosessikuvaukset: Estetään nuoren itsenäisen asumisen kriisiytyminen häiriö- ja rästitilanteissa varhaisen puuttumisen keinoin ja siten ennaltaehkäistään asunnottomuutta. Laaditaan toimintamalleja häätöjen ennaltaehkäisemiseksi, joissa pohditaan myös uusia yhteistyökumppaneita (esim. sovittelu). - Turvataan nuoren itsenäisen asumisen alkuvaiheen onnistuminen ja jatko asumisneuvonnalla tai tuetun asumisen keinoin silloin, kun nuoren asumisvalmiudet ovat erityisen heikot. On tärkeää huomioida myös alaikäiset, laitosasumisesta itsenäiseen asumiseen siirtyvät nuoret. - Estetään nuoren turvaverkosta putoaminen tiivistämällä turvaverkkoa ja luomalla uusia polkuja myös niihin tilanteisiin, jolloin asumisneuvonnan ja tukitoimien keinoin ei saada nuorta sitoutumaan palveluihin, ensin annettu palvelu ei riitä tai nuoren tarve on muuttunut: vaihtoehtoiset polut eri tilanteisiin. - Mallinnetaan vankilasta vapautuvan nuoren polkua yhteistyössä Rikosseuraamuslaitoksen kanssa: asumisvalmennuksen aloittaminen jo vankilassa, saattaen ja tuetusti asumaan vapaudessa. - Selvitetään toimijoiden roolia ja asumisvalmennuksen järjestämistä paikkakunnittain osaprojektin puitteissa: yksilölliset toimintamallit ja nuorten kurssit (voisi olla myös kriisipuuttuminen: häiriötilanteissa sovitaan, että häätöä ei heti haeta, jos nuori osallistuu ja samalla alkaa hoitaa esimerkiksi rästiasiaa). 2.4 Keskeiset kumppanit ja heidän roolinsa Nuorten tuetun asumisen kansallisessa hankkeessa oli mukana useita eri tahoja. Seuraavaksi esitellään keskeisimpiä yhteistyökumppaneita hankkeen toteuttamisen ja nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisyn näkökulmasta Valtio ja kunnat Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa ja siihen kuuluvia hankkeita hallinnoi ympäristöministeriö. Nuorten tuetun asumisen kansallisen hankkeen lisäksi osana asunnottomuusohjelmaa oli erillishankkeinna Rikosseuraamuslaitoksen Oma koti -hanke vapautuville vangeille sekä Espoon järjestöjen yhteisön Voimanpesä -hanke asunnottomuusuhan alla oleville perheille. Lisäksi Tekes rahoittaa osana asunnottomuusohjelmaa toteutettavaa Nimi ovessa -hanketta ( ), jossa asunnottomien palveluita kehitetään asunto ensin-periaatteella. Nuorten tuetun asumisen kansallisen hankkeen osaprojekteja toteutettiin kymmenen suurimman asunnottomuuskunnan alueella. Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelman toimeenpanoon liittyen valtio solmi aiesopimukset Helsingin, Espoon, Vantaan, Tampereen, Turun, Lahden, Kuopion, Joensuun, Oulun ja Jyväskylän kaupunkien kanssa ja ne tulivat voimaan Aiesopimuksen tehneet kunnat saivat hakea palvelujen organisoimiseen avustusta valtiolta. Sosiaali- ja terveysministeriö osoitti valtion rahoitusta tukipalvelujen tuottamiseen vaadittaviin henkilöstölisäyksiin, joilla toteutettiin kehittämishankkeita. Kaupunkien omina tai ostopalveluina toteutettaville kehittämishankkeille osoitettiin valtion rahoitusta enintään 50 % palkkausmenoista. Rahoitus maksettiin valtioneuvoston hyväksymän sosiaalija terveydenhuollon kansallisen kehittämisohjelman eli KASTE-ohjelman kautta.\n8 Lisäksi asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA:n Lähiö-ohjelman kautta haettavan rahoituksen avulla asumisneuvojien määrää lisättiin osassa sopimuskaupunkeja. Kunnat ovat panostaneet asunnottomuuden ehkäisyyn muun muassa tarjoamalla tontteja nuorisoasuntojen rakentamiseen sekä panostamalla asumisen tukipalveluiden hankkimiseen. Yhtenä keskeisenä esimerkkinä voi mainita tuetun asumisen mallin kehittämisen ja toteuttamisen yhteistyössä eri kaupunkien sosiaalitoimien kanssa Kolmas sektori hankkeen koordinoijana Nuorten hankekokonaisuutta koordinoi Nuorisoasuntoliitto ry (NAL) yhteistyössä aiesopimuspaikkakunnilla olevien Nuorisoasuntoliiton paikallisyhdistysten kanssa. Valtakunnallinen työpajayhdistys ry (TPY) toteutti yhtenä osahankkeena Startti parempaan elämään hanketta viidellä paikkakunnalla. NAL ja TPY tekivät tiivistä valtakunnallista yhteistyötä läpi koko hankkeen. Lisäksi asunnottomuuden ehkäisemisessä oli paikallisesti mukana muitakin kolmannen sektorin toimijoita, kuten Nuorten Ystävät. NAL on toiminut nuorten aikuisten asumisen parissa vuodesta 1971 ja kasvanut valtakunnalliseksi toimijaksi. 27 paikallisen nuorisoasuntoyhdistyksen, yleishyödyllisen vuokrataloyhtiönsä Alkuasunnot Oy:n sekä asumisen tukipalveluita tuottavan NAL Palvelut Oy:n kanssa liitto rakennuttaa ja vuokraa nuorisoasuntoja, kehittää ja tarjoaa itsenäisen asumisen onnistumista tukevia palveluja, tuottaa nuorisoasumista ja yleistä asumista koskevaa tietoa sekä toimii nuorten edunvalvojana asumista koskevissa kysymyksissä (www.nal.fi). Valtakunnallinen työpajayhdistys ry (TPY) on työpaja-ammattilaisten vuonna 1997 perustama järjestö, joka kehittää sekä työpajojen toimintaedellytyksiä että niissä työskentelevien ammattitaitoa yhteistyössä työpajakentän ja muiden alan toimijoiden kanssa. Yhdistys tuottaa jäsen-, koulutus- ja kehittämispalveluja jäsenorganisaatioille ja yhteistyökumppaneille. TPY on yksi opetus- ja kulttuuriministeriön nimeämistä nuorisotyön palvelu- ja kehittämiskeskuksista. Järjestön jäsenenä on 200 työpajaa ja sosiaalisen työllistämisen organisaatiota (www.tpy.fi). Nuorisoasuntoliitto ja sen paikallisyhdistykset tekevät yhteistyötä nuorten työpajojen kanssa Kirkon rooli hankkeessa Kirkko oli mukana Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmassa jo sen suunnitteluvaiheessa. Kirkkohallituksen kanssa pohdittiin, mikä kirkon rooli voisi olla nuorten osalta. Yhteistyötä syntyikin Vantaalla. Laurinkoti on Vantaan seurakuntien yhteisen seurakuntatyön alainen 14 asunnon asumisyksikkö, joka tarjoaa lyhytaikaista (noin 2 vuotta) tuettua asumista vantaalaisille lastensuojelun avopalveluiden asiakasperheille ja aikuissosiaalityön mielenterveyskuntoutujille. Kirkkohallitus rahoitti osana nuorten asunnottomuushanketta Laurinkodin asukkaiden jatkopolkujen kehittämis- ja mallintamistyötä. Asukkaat voivat asua Laurinkodissa enintään kaksi vuotta. Jatkopolkuhankkeen tavoitteena oli turvata siirtymää itsenäiseen asumiseen yhdessä sosiaalityön ja mahdollisten vuokranantajatahojen kanssa (liite 8). Kirkkohallituksen työalasihteeri kiersi yhdessä hankehenkilöstön kanssa aiesopimuspaikkakunnilla pohtimassa, miten paikalliset seurakunnat voisivat olla mukana hankkeessa. Hän toimi myös kirkon edustajana hankkeen ohjausryhmässä. Diakoniatyö kuuluu usein paikallisiin verkostoihin ainakin, kun nuori tarvitsee tukea taloudenhallintaan. Hankkeen aikana todettiin, että kirkon diakoniatyötä voisi vielä tehokkaammin hyödyntää nuorten asumisen tukemisessa. Diakoniatyöntekijöillä on usein sairaanhoitajan tai sosiaalityöntekijän pätevyys, sekä aikaa nuorten kokonaisvaltaiseen kohtaamiseen. Lisäksi seurakunnilla on erityisnuorisotyötä sekä etsivää työtä, joissa työskennellään ainakin osittain saman kohderyhmän kanssa kuin tässä hankkeessa.\n9 2.5 Tiimityö hankkeen toteuttamisen pohjana Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke oli monitoimijahanke, jonka verkostoon kuului pääosin nuorisoasumis- ja työpajatoimijoita kymmenestä suurimmasta asunnottomuuskunnasta sekä heidän yhteistyökumppaneitaan. Nuorten tuetun asumisen kansallisen hankkeen työntekijät muodostivat kolmihenkisen hankekoordinoinnin tiimin Valtakunnallisen työpajayhdistyksen (TPY) Startti parempaan elämään -hankkeen projektipäällikön kanssa. NAL:n projektityöntekijä oli myös tiiviisti mukana Startti parempaan elämään -hankkeen tapahtumissa ja koulutuksissa. Tiimi kokoontui noin kerran kuukaudessa, mutta tarpeen mukaan useamminkin. Tiimissä käytiin läpi molempien hankkeiden ajankohtaisia asioita, hankkeiden etenemistä ja tehtiin itsearviointia. Tämä koettiin tärkeäksi, jotta laajoissa hankekokonaisuuksissa pysyttiin ajan tasalla. Tiimitapaamisissa suunniteltiin myös tulevia tapahtumia. Esimerkiksi verkostopäivät ja koulutukset järjestettiin yhdessä. Hankkeiden lähtökohtana oli monialaisuus ja yhtenä tavoitteena oli tiivistää työpaja- ja asumistoimijoiden yhteistyötä paikallisesti. Tämä päätettiin ottaa lähtökohdaksi myös hankekoordinoinnissa. Tiimityöskentely tulee olemaan tärkeässä asemassa myös jatkossa, Nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisyhankkeessa ( ), kun kumppaneiksi lähtee TPY:n lisäksi vielä muitakin valtakunnallisia järjestöjä. 2.6 Hankkeen ohjausryhmä Ohjausryhmän ensimmäisessä kokouksessa keväällä 2009 tarkennettiin ryhmän tehtävä seuraavasti: Ohjausryhmä tuo hankkeen toteuttamisen kannalta käytännön työtä ohjaavia näkemyksiä ja tarkentaa tavoitteita. Lisäksi ohjausryhmän jäsenet omalla toimialallaan edistävät nuorten asunnottomuuden vähenemiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista. Hankkeen ohjausryhmä kokoontui vuosina yhteensä kymmenen kertaa. Ohjausryhmän jäseninä olivat (sulkuihin on merkitty, milloin henkilö on aloittanut ja päättänyt ohjausryhmässä toimimisensa): Peter Fredriksson, ympäristöministeriö, puheenjohtaja (4/ /2011) Jenni Similä, Nuora, opetusministeriö (12/2011), (aik. Eva Roos 3/ /2011, aik. Tuomas Kurttila 4/2009 2/2010) Keijo Tanner, sosiaali- ja terveysministeriö (4/ /2011) Ari Mattila, Raha-automaattiyhdistys (5/ /2011), (aik. Ilkka Repo 4/2009 5/2010) Saara Nyyssölä, Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (10/ /2011), (aik. Jarmo Lindén 3/ /2011, aik. Heli Huuhka 4/2009 2/2010) Riitta Vartio, Helsingin kaupunki ( /2011), (aik. Maria Degerman 4/ /2009) Outi Ristimäki, Espoon kaupunki (4/ /2011) Outi Raidén, Vantaan kaupunki (5/ /2011), (aik. Hanna Kivelä, (4/2009 5/2010) Marjo Lavikainen, Joensuun kaupunki (4/ /2011) Tiina Saarela, Kirkkohallitus, Suomen evankelis-luterilainen kirkko (4/ /2011) Anne Välimaa, Valtakunnallinen Työpajayhdistys ry (11/ /2011), (aik. Markku Hassinen 11/ /2011, Ellen Vogt 4/ /2009) Jari Karppinen, Nuorisoasuntoliitto ry (4/ /2011) Ohjausryhmältä vuosittain (2009, 2010, 2011) kerätyn palautteen perusteella kokouksia oli sopiva määrä (3-4 kokousta/vuosi) ja hankkeesta sekä sen etenemisestä saatiin riittävästi tietoa. Vastaajat saivat mielestään vaikuttaa hankkeen etenemiseen (suunnittelu ja toteutus). Myös ohjausryhmän toimintaa pidet-\n10 tiin linjauksen mukaisena. Vastaajat kokivat voineensa itse vaikuttaa hankkeen edistämiseen ja hanke on vastaajien mielestä edennyt tavoitteiden mukaan ja odotetulla tavalla.\n11 3 Nuorten asunnottomuus ja siihen vaikuttaminen Tämän luvun tarkoitus on hahmottaa kuvaa asunnottomuudesta ilmiönä, esitellä asunnottomuuden kehitystä tilastojen valossa sekä kuvata erityisesti nuorten asunnottomuuden erityispiirteitä. Lopuksi esitellään myös monialaisen yhteistyön merkitystä asunnottomuuden ennaltaehkäisyssä. Luku toimii perusteluna sille, miksi on edelleen tärkeää jatkaa nuorten asumisen onnistumisen eteen tehtävää työtä. Luku toimii myös johdatuksena raporttiin ja taustana siihen, miten Nuorten tuetun asumisen kansallista hanketta ( ) on toteutettu. 3.1 Asunnottomuus ilmiönä Asunnottomuus on ilmiönä moniulotteinen eikä sitä ole helppoa, jos edes mahdollista, määritellä yksiselitteisesti. Arkipuheessa asunnottomuus liitetään usein huono-osaisuuteen tai sen kasautumiseen. Yleisin stereotyyppinen mielikuva asunnottomasta on edelleen alkoholisoitunut, siltojen alla elävä mies. (Lehtonen & Salonen, 2008, 14.) Asunnottomuutta on kuitenkin monenlaista ja syitä sille on useita. Asunnottomuus mielletään yleensä Euroopan maissa yhteiskunnalliseksi ongelmaksi, joka vaatii sekä asuntotoimen että sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyötä (Asuntoensin.fi, viitattu ). Tilastokeskus (2011) määrittelee, että asunnottomia ovat: ulkona, erilaisissa tilapäissuojissa ja yömajoissa olevat sekä laitoksissa asunnon puutteen vuoksi asuvat (esim. ensisuojat, hoito- ja huoltokodit, psykiatriset sairaalat, kehitysvammaisten laitokset). Myös vapautuvat vangit, joilla ei ole asuntoa tiedossa, luetaan asunnottomiksi. Lisäksi asunnottomiksi luetaan tilapäisesti tuttavien ja sukulaisten luona asustavat ja kiertelevät. Asunnottomuudella on erilaisia merkityksiä eri aikoina ja eri kulttuureissa. Tämä tekee asunnottomuustilastojen kansainvälisen vertailun vaikeaksi. (Asuntoensin.fi) Asunnottomuuden käsitettä on kansainvälisesti pyritty yhdenmukaistamaan FEANTSA:n tekemän ETHOS-typologian avulla. ETHOS (European Typology on Homelessness and Housing Exclusion) sisältää jaottelun neljään kategoriaan asumistilanteen mukaan: 1) ulkona asuvat (asuvat julkisessa tilassa, esim. yömajassa), 2) asunnottomat (asunnottomien tilapäinen majoitus, esim. turvapaikanhakijoille tarkoitettu), 3) turvattomissa oloissa asuvat (häätöuhka, väkivalta) sekä 4) epätarkoituksenmukaisesti asuviin (erittäin ahdas asuminen, epätyydyttävä asuminen, esim. asunnot, jotka eivät lain mukaan sovellu asumiseen tai vanhempiensa luona asuvat aikuiset lapset). (FEANTSA: European Federation of National Associations Working with the Homeless.) 3.2 Asunnottomuus tilastoina Valtion asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA on 1980-luvun puolivälistä lähtien kerännyt vuosittain kunnilta tilastoja asunnottomien määrästä Suomessa. Tänä aikana asunnottomien määrä on tasaisesti vähentynyt yhteensä noin henkilöllä. Silti Suomessa oli vuoden 2011 lopussa asunnottomana yhä yhden hengen taloutta ja 423 perhettä. Näistä suurin osa on miehiä, noin joka viides asunnoton on nainen. Alle 25-vuotiaita nuoria on asunnottomista 18 %, eli yhteensä (ARA:n selvitys 1/2012.) Tilastot eivät kuitenkaan kerro koko totuutta, vaan suuri osa asunnottomuudesta jää piiloon. Nuorisoasuntoliitossa on arvioitu, että asunnottomien nuorten määrä olisi jopa kolminkertainen tilastoihin verrattuna. Monilla nuorilla saattaa esimerkiksi olla virallisten tietojen mukaan osoite jossain, mutta todellisuudessa heillä ei ole pysyvää asuinpaikkaa, vaan he kiertelevät kavereiden ja sukulaisten luona. Nuoret eivät aina myöskään osaa tai halua hakeutua sosiaalitoimen palveluiden piiriin ja näin ollen heillä ei ole asunnottoman statusta.\n12 TAULUKKO 1. Asunnottomat nuoret kaupungeissa (ARA:n selvitys 1/2012) Nuorten (alle 25-v) asunnottomuus lisääntynyt pääkaupunkiseudulla Vuosi 2011 Eroa vuoteen 2010 Helsinki Vantaa Espoo Tampere Turku Kuopio Oulu 2-60 Jyväskylä Lahti Joensuu Nuorisoasuntoliitto ry // 7 Pitkäaikaisasunnottomia arvioitiin 2011 olleen 2 730, joka on noin 36 % kaikista asunnottomista. Nuoria pitkäaikaisasunnottomia oli tilastojen perusteella lähes 300. ARA:n määritelmän mukaan pitkäaikaisasunnoton on henkilö, jonka asunnottomuus on pitkittynyt tai uhkaa pitkittyä sosiaalisten tai terveydellisten syiden vuoksi yli vuoden mittaiseksi tai asunnottomuutta on esiintynyt toistuvasti viimeisen kolmen vuoden aikana. Tavalliset asumisratkaisut eivät pitkäaikaisasunnottomien kohdalla toimi, vaan he tarvitsevat tukea ja erilaisia tukipalveluja asumisessaan." (ARA:n selvitys 1/2012.) 3.3 Nuorten asunnottomuuden erityispiirteitä Nuoruus on itsenäistymisen, valintojen ja suurten muutosten aikaa. Itsenäistymisprosessissa tärkeässä asemassa pidetään omaan kotiin muuttamista ja itsenäistymistä vanhemmista. Suurimmalla osalla nuorista itsenäinen asuminen ja arki sujuu hyvin. Omaa kotia etsimässä: nuorten asuminen tutkimuksen perusteella suomalaiset nuoret muuttavat kotoa keskimäärin 19-vuotiaina, naiset hieman miehiä nuorempina. Vertailussa eurooppalaisten nuorten kanssa, tapahtuu suomalaisten omaan kotiin muuttaminen varhain. Suurimmalla osalla halu itsenäistyä oli mainittu ainakin yhtenä syynä muuttaa pois kotoa. Tämän lisäksi toiselle paikkakunnalle muuttaminen opiskelujen vuoksi ja yhteen muuttaminen seurustelukumppanin tai puolison kanssa olivat yleisimpiä syitä. (Kupari, 2011, ) Avoerot ovatkin yksi asunnottomuuden riskitekijöistä, kun toinen tai molemmat joutuvat muuttamaan senhetkisestä asunnostaan pois. Nuorten asuminen tutkimuksen mukaan 10 prosenttia kertoi lapsuudenkodista muuttamisen syyksi myös sen, että asuminen kotona ei ollut enää mahdollista (Kupari, 2011, 18).\n13 Nuorten asunnottomuus on elämäntilanteeseen liittyvää ja usein onneksi lyhytaikaista. Tyypillistä on esimerkiksi, että nuori muuttaa toiselle paikkakunnalle työn tai opiskelupaikan perässä, muttei löydäkään heti itselleen asuntoa. Tämä on yksi selitys sille, miksi asunnottomuus on erityisesti kasvukeskusten ongelma. Asunnottomista, alle 25-vuotiaista nuorista noin puolet elää pääkaupunkiseudulla. Kasvukeskuksissa ongelmana on erityisesti kohtuuhintaisten pienten asuntojen puute; nuorten on vaikeaa löytää itselleen asuntoa, johon heillä olisi varaa. Timosen (2011a, 80) mukaan, mikäli nuorella ei ole työtä ja siten tuloja, asunnon saaminen on hyvin vaikeaa missä päin Suomea tahansa. Mikäli nuori ei pysty maksamaan vuokraansa, alkaa hänelle kertyä rästejä, jotka hoitamattomina johtavat lopulta häätöön. Jos nuori velkaantuu niin, että menettää luottotietonsa, on asunnon saaminen lähes mahdotonta. Tällöin riski asunnottomuuden pitkittymiseen kasvaa moninkertaiseksi. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA:n analyysin (2012) perustella Suomessa oli vuonna 2010 syrjäytyneitä nuoria yhteensä noin , mikä on 5 % kaikista tämänikäisistä nuorista. Syrjäytyneiksi oli analyysissa luokiteltu ne työvoiman ja opiskelun ulkopuoliset nuoret, joilla ei ole peruskoulun lisäksi muuta koulutusta. Syrjäytyneistä nuorista ei ollut rekisteröityneet työttömiksi työnhakijoiksi, eivätkä siten näy missään tilastoissa kukaan ei tarkkaan tiedä keitä he ovat ja mitä tekevät. (Myrskylä, 2012). Analyysin perusteella, mitä kauemmin nuori on syrjäytynyt, sitä pienempi on todennäköisyys, että hän myöhemminkään suorittaisi peruskoulua korkeampaa koulutusta. Analyysin mukaan syrjäytyminen on kytköksissä myös asumiseen: joka kymmenes syrjäytynyt on asunnoton. Toisaalta Isotalo ja Ringman (2008, 10) toteavat, että syrjäytyminen ei ole pelkästään työ- tai opiskelupaikan puuttumista. Se on monissa tapauksissa seurausta lukuisista, yhdelle ihmiselle tai ihmisryhmälle pitkällä aikavälillä kasautuneista hyvinvointipuutteista kulttuurisen, sosiaalisen, henkisen, fyysisen ja taloudellisen pääoman suhteen. Evan analyysin mukaan lähes neljännes syrjäytyneistä nuorista on maahanmuuttajataustaisia. Syrjäytyminen on myös läheisesti maahanmuuttoon ja kotoutumiseen liittyvä ongelma. (Myrskylä, 2012.) Toisaalta maahanmuuttajataustaiset nuoret kuuluvat siihen ryhmään, joiden saattaa olla vaikeaa saada asuntoa, vaikka heillä olisi työ- tai opiskelupaikka ja muutenkin asiat kunnossa (Timonen, 2011a). Maahanmuuttajanuoret saattavat tarvita tukea asumisen alkuun, koska käytännöt Suomessa eivät vielä ole heille tuttuja. Vaikeuksia voi olla myös kielen ja esimerkiksi viranomaisasioinnin kanssa. Muita erityisryhmiä, joille on tärkeää järjestää tarvittaessa tukea itsenäistymiseen, ovat esimerkiksi lastensuojelutaustaiset, päihdeongelmaiset, rikostaustaiset ja mielenterveysongelmaiset nuoret tai hyvin nuorina itsenäistyvät. Nuorten kohdalla on erityisen tärkeää varmistaa, että asunnottomuus saadaan nopeasti katkaistua, ennen kuin se alkaa pitkittyä ja vaikuttaa nuoren arkeen. Timosen (2011b, 89) mukaan asunnon puuttuminen saattaa olla nuoren ainoa ongelma, mutta mikäli asuntoa ei löydy, riski muiden ongelmien syntymiseen kasvaa. Pitkittynyt asunnottomuus vaikeuttaa nuoren osallistumista esimerkiksi opiskeluun, työnhakuun, työhön sekä muihin yhteiskunnallista osallisuutta vahvistaviin toimintoihin. Nuori tarvitsee asunnon löytämiseen ja asumisen onnistumisen turvaamiseen monialaista ja suunnitelmallista tukea. Nuorten mielenterveys- ja päihdeongelmat ovat myös haasteena asumisen onnistumiselle. 3.4 Monialainen yhteistyö ja uusi nuorisolaki hankkeen toteuttamisen taustalla Nykyistä palvelujärjestelmää kritisoidaan usein sen pirstaleisuudesta. Ihmisiä palvellaan ja hoidetaan usein irrallaan heidän luontaisista sosiaalisista verkostoistaan ja vain tietyn ongelman ja elämänvaiheen näkökulmasta. Erikoisalojen korostuminen johtaa siihen, että ammattilaiset katsovat asiakkaan tilannetta vain omasta roolistaan ja tehtävästään käsin. Tämä saattaa pirstaloida entisestään niin asiakkaiden\n14 kuin ammattilaisten itsensä kokemuksia sekä vähentää tunnetta siitä, että he voivat toiminnallaan vaikuttaa asioihin. Myös yhteistoiminta ammattilaisten kesken hankaloituu. (Alhanen, 2011.) Nuorisolakiin (72/2006) tuli voimaan muutoksia koskien monialaista viranomaistyötä, etsivää nuorisotyötä sekä siihen liittyvää tietojen luovuttamista. Nuorisolaissa säädetään, että kunnassa tulee olla nuorten ohjaus- ja palveluverkosto, johon kuuluvat nuorten kannalta keskeisimmät toimijat. Verkoston tarkoituksena on koota tietoja nuorten kasvu- ja elinoloista sekä tukea paikallista päätöksentekoa arvioimalla nuorten tilannetta. Verkostossa on oltava mukana edustajat ainakin opetus-, sosiaali- ja terveys- ja nuorisotoimesta sekä työ- ja poliisihallinnosta. Myös muita viranomaisia, kuten puolustushallinnon edustaja, voi kuulua verkostoon. Tarkoituksena on, että verkosto toimii vuorovaikutuksessa palveluja tuottavien yhteisöjen kanssa. (Lakiopas 2011.) Nuorisolain muutos ja aidon monialaisen yhteistyön kehittäminen toimii pohjana myös sille, että asuminen voidaan turvata. Vaikka nuorisolaki velvoittaa ainoastaan viranomaisia, se ei sulje pois mahdollisuutta, että viranomaiset ottavat verkostoon myös kolmannen sektorin toimijoita. Turvallisen asumisen varmistaminen tulisi aina olla ensisijainen toimenpide nuoren kanssa tehtävässä työssä. Jos asumista ei turvata, vaarantuvat myös muiden tukitoimien käynnistäminen ja toteutuminen. Jokaisella nuorella on oltava oma asunto, koti, josta oman elämän rakentaminen on mahdollista. Ilman turvallisia asuinoloja oman tulevaisuuden suunnittelu on vaikeaa, ellei mahdotonta, ja esimerkiksi opintoihin sitoutuminen on työlästä. (Timonen, 2011b, 87, 89.) Monialainen yhteistyö on välttämätöntä asunnottomuuden ehkäisyssä. Yhteistyön avulla riskit on mahdollista havaita tehokkaammin ja niihin voidaan puuttua riittävän aikaisessa vaiheessa. Nuorisolain muutoksen myötä pyritään välttämään tilanteita, joissa nuorella on riski jäädä kokonaan yhteiskunnan järjestelmien ulkopuolelle ja kadota. Etsivän nuorisotyön toteuttajat ovat keskeisessä asemassa nuoren palvelutarpeen kartoittamisessa ja oikeanlaisen tuen löytämisessä. Etsivä työntekijä tarvitsee kuitenkin rinnalleen monialaista verkostoa (verkostotiimiä, ks. kuvio 1), josta löytyy monialaista asiantuntemusta ja osaamista nuoren polun rakentamiseen kohti itsenäistä elämää. (Timonen, 2011b, 88.) Monialainen yhteistyö asumisessa nousee keskeiseksi silloin, kun itsenäinen asuminen uhkaa vaarantua joko elämän yllättävien tilanteiden takia tai väärien valintojen seurauksena (Timonen, 2011a, 81). Nuori ikä, vähäinen luonnollinen verkosto (kuten vanhemmat, läheiset), lastensuojelutausta tai maahanmuuttajatausta saattavat ennustaa tarvetta monialaisen verkoston tuelle asumisen alussa. Monialaisen yhteistyön avulla voidaan rakentaa vuokranantajatahojen kanssa yhteistyömalleja, jotka mahdollistavat asunnon saamisen myös esimerkiksi luottotiedon menettäneille nuorille. Isännöinnin yhteistyön avulla myös häätöjä voidaan tehokkaasti ehkäistä ja asumista uhkaaviin tilanteisiin puuttua ennen kuin nuori menettää asuntonsa ja elämä on vaarassa kriisiytyä. (Timonen, 2011b, )\n15 Monialainen yhteistyömalli jalkautuva verkostotiimi (Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke) Työvoimatsto Monialainen Etsivä/kohtaava työ: n. 20 nuorta/ohjaaja Startti: 5-8 nuorta/ohjaaja Nuortentyöpaja, Kuty, Työharjoittelu Opiskelu, Työllistyminen Nuoren asumispolku Tuettu asuminen n. 10 nuorta/ohjaaja ASUNTO, TALONPITO Jatko: esim. VVO, Sato, kaupunki Asumisohjaus Asumisneuvonta Itsenäinen asuminen Kumppanuus Nuorisoasuntoliitto ry // KUVA 1. Monialainen jalkautuva verkostotiimi -malli nuorten asumisen turvaajana. (Lakiopas 2011) Hankkeen aikana on yhdessä eri yhteistyötahojen (muun muassa sosiaalityö, etsivä työ, asumisneuvontatyö, tuettu asuminen, työpajat) kanssa laadittu monialaisen jalkautuvan verkostotiimin mallia. Mallin taustalla on ajatus siitä, että nuoren elämänpolku on moniulotteinen jatkumo. Siihen liittyy useita nuoren itsenäistymistä vahvistavia, toisiinsa liittyviä, tekijöitä, joita on tarkasteltava kokonaisuutena. Näitä on asumisen lisäksi muun muassa arjen hallinta, osallisuus ja tulevaisuuden suunnittelu. Jotta tällainen kokonaisvaltainen lähestymistapa olisi mahdollinen, täytyy verkoston toimijoiden tuntea toisensa ja tunnistaa toisen asiantuntijuus ja rooli monialaisessa yhteistyössä. Monialaiseen kumppanuuteen perustuvassa mallissa toteutetaan joustavaa ja aidosti asiakaslähtöistä matalan kynnyksen palvelua. Nuorella on verkostotiimissä oma lähityöntekijä, joka varmistaa nuoren oman osallisuuden. Lähityöntekijällä on myös kokonaiskuva nuoren tilanteesta, joten hän pystyy koordinoimaan keskeistä verkostoa. Nuoren mahdollisuus liikkua joustavasti palveluiden välillä minimoi myös mahdollisuuden pudota kokonaan turvaverkon ulkopuolelle. Jalkautuvassa verkostotiimissä tulee olla asiantuntemusta asumisen, työllistymisen, sosiaalialan, nuorisotyön ja terveydenhuollon osaalueilta. Mallia voidaan hyödyntää pohjana, kun luodaan paikallisesti toimivia palvelukokonaisuuksia. (Timonen, 2011b, )\n16 4 Tavoitteet ja niiden toteuma Tämän ja seuraavan luvun tarkoituksena on kuvata tarkemmin, mitä hankkeen aikana käytännössä tehtiin tavoitteiden saavuttamiseksi. Luvussa neljä asiaa tarkastellaan erityisesti hankekoordinoinnin näkökulmasta. Luvussa viisi puolestaan kuvataan tiivistettynä, mitä aiesopimuskaupungeissa tehtiin nuorten asunnottomuuden ehkäisemiseksi. 4.1 Alueellinen ja paikallinen verkostoituminen: monialaisen yhteistyön käynnistäminen, vakiinnuttaminen sekä levittäminen Alueellisten ja paikallisten verkostojen kartoittaminen hankkeessa alkoi siten, että hankekoordinointi kiersi eri aiesopimuskaupungeissa tapaamassa paikallisen sosiaalitoimen ja NAL-paikallisyhdistysten edustajia. Selvitettiin, millaisia tahoja olemassa olevista verkostoista jo löytyi ja millaisia tarpeita oli uusille kumppanuuksille. Paikalliset verkostot alkoivat rakentua useimmissa hankekaupungeissa paikallisen nuorisoasumistoimijan sekä nuorten työpajatoiminnan pohjalta. Lähtökohtana oli näkemys asumisen kokonaisvaltaisuudesta, nuori tarvitsee asumisen ja arjen onnistumiseksi itselleen myös osallisuutta ja mielekästä päivätekemistä. Toisaalta asunto on nuorelle lähes välttämättömyys, jotta hän pystyy käymään säännöllisesti esimerkiksi koulussa tai työpajalla. Osassa kaupungeista asumisen ja pajojen yhteistyö oli jo säännöllistä, mutta usein nousi esiin tarve saada lisää tietoa toisten toiminnasta. Yhteistyö perustui monesti sille, että pajalla oleva nuori tarvitsi asuntoa, jolloin häntä ohjattiin hakemaan sitä nuorisoasunnoilta. Vaihtoehtoisesti esimerkiksi asumisohjaajat saattoivat ohjata hakemaan pajoille sellaisia nuoria, joiden ajateltiin hyötyvän tämäntyyppisestä toiminnasta. Yhteistyötä haluttiin kuitenkin syventää siten, että se olisi yhdessä sovittua ja viety astetta pidemmällä kuin pelkkä nuoren palveluohjaus. Pajayhteistyön lisäksi verkostoon kuului muitakin sellaisia tahoja, jotka tekevät töitä nuorten itsenäisen arjen onnistumiseksi. Paikkakunnasta riippuen verkostoissa oli mukana niin sosiaalityöntekijöitä, etsivä työ, päihdepalveluiden, terveydenhoitopalveluiden kuin seurakunnan työntekijöitäkin. Tarkoituksena oli yhteistyötä tiivistämällä tukkia niitä palvelujärjestelmän aukkoja, joissa nuori saattaa kadota ja jäädä vaille tarvitsemiaan palveluita. Yhteistyötä pajojen kanssa tiivistettiin etenkin niillä paikkakunnilla, joissa toteutettiin Valtakunnallisen työpajayhdistyksen Startti parempaan elämään -hanketta (Helsinki, Espoo, Tampere, Joensuu, Kuopio). Näillä paikkakunnilla järjestettiin yhteisiä tapaamisia asumistoimijoiden sekä pajatoimijoiden ja muiden nuoren toimintakykyä ja osallisuutta tukevien tahojen kanssa. Esimerkiksi Helsingissä Vamos-projekti (Helsingin Diakonissalaitos) oli etsivän työn ja nuorten toimintakeskuksen järjestäjänä keskeinen yhteistyötaho. Tapaamisissa pohdittiin, millaisin eri tavoin yhteistyötä voitaisiin tehdä. Esimerkiksi Espoossa ja Tampereella pajatoimijat järjestivät pajanuorille asumista ja arkea tukevaa kurssi- ja ryhmätoimintaa, johon otettiin mukaan paikallisten nuorisoasuntoyhdistyksen asukkaita. Tampereella paikallinen nuorisoasuntoyhdistys oli myös mukana Kipinä-ryhmän suunnittelussa ja myöhemmin järjestettiin vielä yhteisiä tapaamisia, joissa yhteistyön käytäntöjä tarkennettiin työntekijöiden välillä. Joensuussa nuorten työpajat ja nuorisoasuntoyhdistys järjestivät yhteistä asukastoimintaa (asumis- ja yksilöohjaaja työparina), jossa viikottain järjestettiin nuorille mahdollisuus kokoontua yhteen keskustelemaan itseään askarruttavista asioista, tekemään ruokaa yms. Näissä viidessä kaupungissa toteutettiin starttivalmennusta, joka on matalan kynnyksen nuorta vahvistavaa palvelua, ja jossa asuminen on keskeisessä roolissa. Yhteistyötä on kuvattu lisää luvussa viisi kaupunkikohtaisissa tiivistelmässä sekä Startti parempaan elämään hankkeen loppuraportissa, joka ilmestyy vuoden 2012 aikana.\n17 4.2 Valtakunnallinen verkostoituminen ja verkostopäivät Näkökulmia, uutta osaamista, ideoita, tukea omalle työlle, näin kuvasi eräs hanketoimija valtakunnallisen verkoston hyötyjä hankkeen keväällä 2011 tehdyssä verkostoarvioinnissa. Paikalliset monialaiset verkostot haluttiin koota myös valtakunnallisesti yhteen säännöllisesti. Hankkeessa järjestettiin yhteensä seitsemän verkostopäivää. Päiviä oli kaksi vuodessa, lukuun ottamatta päätösvuotta, jolloin niitä oli kolme. Valtakunnallisten verkostopäivien tarkoituksena oli koota yhteen kentän toimijoita, jotka työskentelevät nuorten asumisen ja arjen onnistumiseksi. Verkostopäivät järjestettiin yhdessä TPY:n Startti parempaan elämään hankkeen kanssa ja pääasiassa niihin osallistui nuorisoasumis- ja työpajatoimijoita kymmenestä hankekaupungista, mutta myös heidän tärkeimpiä yhteistyökumppaneitaan. Ensimmäisten verkostopäivien tarkoituksena oli koota ihmisiä yhteen tutustumaan, verkostoitumaan ja pohtimaan oman paikkakuntansa näkökulmasta monialaista yhteistyötä nuorten asunnottomuuden ehkäisyssä. Ensimmäisissä verkostopäivissä käytiin läpi hankkeen tavoitteita ja mietittiin, mitä ne kunkin oman työn kannalta tarkoittavat. Lisäksi keskusteltiin, miten yhteistoimintaa aletaan käytännössä toteuttaa omalla paikkakunnalla ja sovittiin tapaamisia. Kolmas verkostopäivä järjestettiin Lahdessa, jossa tutustuttiin Lahden kaupungin kokonaisuuteen nuorten asumisen näkökulmasta. Tästä saatiin palautetta, joissa toivottiin, että tästä eteenpäin verkostopäivät järjestettäisiin tutustumisvierailuina hankekaupunkeihin. Näin tehtiinkin jatkossa. Verkostopäivät muodostuivat hyväksi kanavaksi levittää kentältä nousevia hyviä käytäntöjä valtakunnallisesti ja ne tarjosivat osallistujille mahdollisuuden peilata omaa työtään muualla tehtävään työhön. Verkostopäivien hyödyiksi koettiin saadun palautteen pohjalta ainakin erilaisten näkökulmien ja toimintamallien näkeminen, tiedon saaminen sekä ideat ja tuki omaan työhön. Tärkeää oli myös päästä tutustumaan muihin toimijoihin. Päivien lähtökohtana oli vertaisoppiminen ja sen ammattitaidon ja osaamisen hyödyntäminen, joka kentällä työskentelevillä itsellään on. Verkostopäivien muistiot ja materiaalit on koottu hankkeen nettisivuille ja niihin voi käydä tutustumassa tarkemmin osoitteessa: https://www.nal.fi/fi/nuorten+asunnottomuuden+ennaltaehkaisyhanke/materiaalit+ja+linkit/koulutus materiaalit/ Verkostopäivien lisäksi hankkeessa kartoitettiin kentän toiveita koulutuksien aiheiksi. Kuopiossa paikallistason yhteistyö käynnistettiin järjestetyssä työseminaarissa: Kumppanuuksia rakentamalla nuorten asunnottomuutta vastaan. Seminaari kokosi yhteen monialaisesti lukuisia nuorten parissa toimivia tahoja, osallistujia oli yhteensä 33. Lisäksi Oulussa ja Tampereella järjestettiin koulutuspäivät maahanmuuttajanuorten asumisen tukemiseksi. Koulutusten ja verkostopäivien palautteita on koottu arviointia käsittelevään lukuun Innovaatioiden ja hyvien käytäntöjen kuvaaminen ja levittäminen Hankkeen aikana käynnistettiin erilaisia toimintoja ja hankekoordinoinnin tavoitteena oli nostaa kentältä esiin hyviä käytäntöjä ja levittää niitä valtakunnallisesti. Esimerkkejä hankkeen aikana levitetyistä hyvistä käytännöistä ovat esimerkiksi NAL:n kehittämä Asumisen ABC-materiaali (liite 11) ja yhteistyökumppani NäytönPaikka ry:n kehittämä Digitaalinen portfolio (liite 12), joita esiteltiin erilaisissa hankkeen tilaisuuksissa. Monet hankkeen toimijat kiinnostuivat työvälineistä ja ottivat niitä käyttöön nuorten asiakkaidensa kanssa. Hankkeen aikana toteutettiin erilaisia hyviä käytäntöjä ja toimintamalleja kevyemmistä palveluista vahvempiin ja pidempiaikaisiin palveluihin. Asumisen ABC ja Digitaalinen portfolio arvioitiin ja kuvattiin myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) Hyvän käytännön prosessin mukaan. Molemmat hyväk-\n18 syttiin hyviksi käytännöiksi THL:n Sosiaaliporttiin. Hyviä käytäntöjä on lisäksi kerätty NAL:n www-sivuille Tuetun asumisen kansallisen hankkeen materiaaleihin toimintamalli- ja prosessikuvauksina. Hyviä käytäntöjä ja toimintamalleja on nostettu esiin esimerkiksi valtakunnallisissa verkostopäivissä sekä tiedotteissa. Osa hyvistä toimintamalleista on kuvattu tarkemmin tämän raportin lopussa liitteissä Prosessikuvaukset: yhteistoimintamallit ja nuorten asumispolkujen mallintaminen Hankkeen aikana kehitettiin uudenlaisia nuorten asumista tukevia monialaisia yhteistyömalleja, joita kuvattiin. Lisäksi mallinnettiin jo arjen työssä käytössä olevaa yhteistoimintaa. Hanke koordinoi mallinnustyötä, joka tehtiin yhdessä toimintamallia toteuttavien kentän työntekijöiden kanssa. Kaikki toimintamallit syntyivät erilaisiin tarpeisiin kentällä nuorten asumisen ja arjen tukemiseksi sekä asunnottomuuden ennaltaehkäisemiseksi. Kirjallisen mallinnuksen tarkoituksena oli selkiyttää prosessin etenemistä toimijoille itselleen sekä saattaa toimintamallit sellaiseen muotoon, että niitä on mahdollista levittää ja hyödyntää soveltaen myös muualla. Tarkoituksena oli turvata työn jatkuvuus ja laatu. Asunnottomuutta voidaan tarkastella prosessina, jonka eri vaiheissa tarvitaan omanlaisiaan palveluita ja toimintamalleja. Asunnottomuutta edeltävässä vaiheessa (pre-asunnottomuus), on tärkeää torjua asunnottomaksi joutumisen riskejä esimerkiksi puuttumalla nopeasti asumisneuvonnan avulla vuokrarästeihin. Ennaltaehkäisyä on myös tiedon jakaminen, kuten hankkeen aikana toteutetut erilaiset asumisen kurssit. Asunnottomuuden kriisivaiheessa, kun ihminen on juuri joutunut asunnottomaksi (inasunnottomuus), on tärkeää mahdollisimman nopeasti järjestää sopiva asumisratkaisu, ettei asunnottomuus pääse pitkittymään. Hankkeen aikana käynnistettin esimerkiksi Oulussa runsaasti tukea tarvitseville ja asunnottomille nuorille PAAVO-asumismalli. Asunnottomuuden jälkeen (post-asunnottomuus) on puolestaan tärkeää saada tukea itsenäisen asumisen onnistumiseksi ja varmistaa sen avulla, ettei asuntoa menetä uudestaan. Tärkeää on huomata se, että ennaltaehkäisevää työtä voidaan tehdä kaikissa näissä eri vaiheissa. Asunnottomuuden tarkastelua / vaiheita Asumisneuvonta + interventiot, häätöjen ehkäisy Kurssit Paavo-asunnot: kuntoutus, tuki (Oulu, Jkl) Tuettu asuminen Pre: Asunnottomuuden ehkäisy In: Kriisivaihe, asunnottomuus Post: Asunnottomuuden jälkeinen aika, kuntoutus- ja tuki, jatkopolut Esim. asunto+tuki, Tasnan Tiitu, Hervannan Ässäkodit 13 KUVA 2. Asunnottomuuden tarkastelua vaiheittain\n19 Kaikkia tämän hankkeen aikana kuvattuja hyviä käytäntöjä ja toimintamalleja voidaan tarkastella vaihemallin kautta. Asunnottomuutta ehkäistiin kevyemmillä ennaltaehkäisevillä palveluilla, kuten asumisen ja arjen kurssit, mutta osa nuorista sai asumiseensa hyvinkin tiivistä henkilökohtaista tukea. Tässä tulee taas huomioida, että myös tuettu asuminen voi olla ennaltaehkäisevää. Toimintamallien prosessikuvauksia tehtiin yhteensä kymmenen: Asunnottoman nuoren polku Vamos-hankkeen, Alkuasunnot Oy:n, Nuoret Asujat Stadissa Nasta ry:n kumppanuudessa (liite 13) Monialaisen yhteistyön malli Jalkautuva verkostotiimi o Käytännön kuvaus monialaisen mallin toteutuksesta HDL:n etsivän työn Vamos-hankkeessa ja toimintakeskuksessa Laitoksesta ja avohoidosta tuettuun asumiseen ja sitä kautta itsenäiseen asumiseen siirtyvä mielenterveyskuntoutujanuori Jyväskylän Nuoriso- ja Palveluasunnoilla (JNP ry, Jyväskylän kaupunki) (liite 1) Nuorten tuetun asumisen yhteistoimintaprosessi Helsingissä (Nal Palvelut Oy, Helsingin kaupungin perhekeskukset) Nuoren asumisen polku OsNalla PAAVO-mallissa Oulussa (Oulun kaupunki, Oulun seudun Nuorisoasuntoyhdistys OsNa, Nuorten Ystävät) (liite 2) Maahanmuuttajanuorten asumisen polku Oulussa Osnalla (OnNa, Oulun kaupunki, Moniasunnot Oy) (liite 3) Nuorten tuetun asumisen yhteistoimintaprosessi Espoossa (Nal Palvelut Oy, Espoon kaupunki) (liite 4) Nuorten tuetun asumisen yhteistoimintaprosessi Vantaa (Nal Palvelut Oy, Vantaan kaupunki) Yhdyskuntaseuraamusasiakas ja vapautuva vanki: Nuoren asumisen polku rikosseuraamusalalla (Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke, Risen Oma koti -hanke ja NAL-paikallistoimijat) (liite 5) Nuoren asumisen polku Sinividan tuetussa asumisessa Hervannan Ässäkodeilla (Sinivida Oy, Hervannan Ässäkodit, Tampereen kaupunki/päihde- ja mielenterveyspalveluiden asiakasohjaus Loisto) (liite 6) Prosessien kuvaamisen yhteydessä havaittiin aukkokohtia palvelujärjestelmässä ja niihin parhaan mukaan vastattiin. Prosessikuvausten hyödyiksi koettiin, että niiden avulla vastuunjako tuli osapuolille selväksi ja vältyttiin turhilta päällekkäisyyksiltä. Lisäksi malleja voi hyödyntää perehdytyksessä, kun tulee lisää työntekijöitä tai työntekijä vaihtuu. Prosessikuvaukset tekivät työn joustavammaksi. Kun yhteistyö tapahtuu organisaatiotasolla ja henkilöiden sijaan tunnetaan palvelut, on todennäköisempää, että yhteistyö ei katkea henkilöstövaihdoksiin. Prosessikuvausten yhteydessä on myös hyvä nimetä yhteyshen-\n20 kilöt, jolloin mallista on helppo tarkistaa, kehen ottaa milloinkin yhteyttä, mistä asioista ja miten vaihdetaan tietoa sekä miten prosessi etenee. Prosessikuvausten tekemisessä on tärkeää, että mukana ovat kaikki sitä toteuttavat tahot, jotta niihin voidaan sitoutua. On myös hyvä säännöllisesti sopia yhteisiä tapaamisia, joissa katsotaan, onko malli vielä ajan tasalla ja toimiiko yhteistyö. Mallintamisen tavoitteena on, että toimivat mallit ovat siirrettävissä tietyin sovelluksin myös uusiin ympäristöihin. Näin jo kehitettyä ja hyväksi todettua mallia ei tarvitse keksiä uudelleen. Lisää malleista voi lukea raportin lopussa olevista liitteistä 1-13, osoitteesta tai kysymällä hankkeen henkilöstöltä lisätietoja. 4.5 Hankkeen viestintä ja nuorten asunnottomuudesta tiedottaminen Nuorisoasuntoliiton yhtenä perustehtävänä on nuorten asumisen edunvalvonta. Hankkeen avulla nostettiin myös nuorten asunnottomuutta ja ennaltaehkäisevän työn merkitystä esiin eri foorumeilla. Hanke oli mukana erilaisissa asunnottomuutta käsittelevissä työryhmissä ja valtakunnallisissa verkostoissa, joissa se toi esiin nuorten näkökulmaa. Hanke oli edustettuna sekä PAAVO-ohjelman laajassa että suppeassa ohjausryhmässä. Nuorten tuetun asumisen kansallisen hankkeen alussa sille laadittiin oma viestintäsuunnitelma. Hankkeesta tiedotettiin myös osana Nuorisoasuntoliiton sekä asunnottomuusohjelman (PAAVO) viestintää. PAAVO-ohjelman viestinnästä vastaavassa ryhmässä Nuorisoasuntoliiton ja kansallisen hankkeen edustajana oli NAL:n tiedottaja. Hankkeen tiedottamisvastuu on ollut hankekoordinaattorilla. Hankkeen tavoitteista ja etenemisestä on tiedotettu sekä sisäisesti että ulkoisesti. Sisäinen viestintä on koskenut NAL-toimistoa, ohjausryhmää ja hankkeessa mukana ollutta osahanketoimijoiden verkostoa. Ulkoinen viestintä puolestaan on käsittänyt laajemmin NAL-kentän, työpajatoimijat, yhteistyökumppanit, aiesopimuskaupungit, asumisen ja sosiaalialan ammattilaiset sekä ylipäätään kaikki asiasta kiinnostuneet. Hakulisen ja Paijan (2011, 37) mukaan ulkoinen ja sisäinen viestintä tukevat toisiaan: kun viestitään projektin tuloksista ulospäin, palvellaan myös sisäistä viestintää. Toisaalta, kun organisaation omat työntekijät tuntevat projektin ja sen tuotokset, tieto leviää myös heidän kertomanaan yhteistyökumppaneille. (Hakulinen & Paija, 2011.) Sisäistä viestintää ovat olleet muun muassa erilaiset vierailut, kokoukset ja niistä tehdyt muistiot, sähköposti- ja puhelinviestintä sekä valtakunnalliset verkostopäivät (kaksi kertaa vuodessa). Ulkoinen viestintä hankkeesta on tapahtunut muun muassa kuukausittain ilmestyvän NAL-tiedotteen, erilaisten vierailujen sekä lehtikirjoitusten ja artikkelien välityksellä. Artikkeleita hankkeesta ja nuorten asunnottomuudesta ilmestyi vuoden 2011 aikana muun muassa Talentiassa, Sosiaalitiedossa, Helsingin Diakonissalaitoksen Viesti-lehdessä sekä Ylioppilaslehdessä. NAL ja hanke järjestivät Asunnottomien yössä 2011 mielenilmauksen kohtuuhintaisen asumisen puolesta ja nuorten asunnottomuutta vastaan. Tämän myötä nuorten asunnottomuus huomioitiin useammassakin mediassa. Lisäksi hankekoordinaattori kirjoitti nuorten asumisen turvaamisesta monialaisessa yhteistyössä nuorisolain uudistusta koskevaan lakioppaaseen sekä Nuorten asumisen tutkimukseen (Nuorten hyvinvointi ja monialainen yhteistyö (2011); Omaa kotia etsimässä: nuorten asuminen 2010). Kaikkien kiinnostuneiden on myös ollut mahdollista seurata hankkeen etenemistä internet-sivuilta, johon on koottu ajankohtaista tietoa hankkeesta sekä esimerkiksi koulutusten ja verkostopäivien materiaaleja sekä toimintamallien prosessikuvauksia (www.nal.fi/hanke). Lisäksi hankkeesta on ilmestynyt sähköinen tiedote 2-3 kertaa vuodessa sekä kokoava vuositiedote vuoden lopussa. Tiedotteet on toimitettu sähköpostilla kaikille hankkeessa mukana oleville sekä yhteistyökumppaneille ja ne löytyvät myös NAL:n nettisivuilta.


Hytti nro 6:n pääosia näyttelevät Seidi Haarla ja Juri Borisov ovat ehdolla parhaan nais- sekä miespääosan kategorioissa. LEHTIKUVA / AFP\nPäivitetty 9.11.2021 12:56\nJuho Kuosmasen ohjaama elokuva Hytti nro 6 on saanut kolme European Film Awards -ehdokkuutta.\nElokuvien levitysyhtiö B-Plan Distribution kertoo, että Hytti nro 6 on ehdolla parhaaksi eurooppalaiseksi elokuvaksi. Tämän lisäksi elokuvan pääosia näyttelevät Seidi Haarla ja Juri Borisov ovat ehdolla parhaan nais- sekä miespääosan kategorioissa.\nEuroopan elokuva-akatemian jakamia palkintoja on kutsuttu myös Euroopan Oscareiksi. Palkittavat valitsevassa Euroopan elokuva-akatemiassa on noin neljä tuhatta elokuva-alan ammattilaista.\nVoittaja julkistetaan Berliinissä 11. joulukuuta.\nHytti nro 6 perustuu Rosa Liksomin samannimiseen Finlandia-palkittuun romaaniin. Se kertoo suomalaisen opiskelijan ja venäläisen kaivosmiehen kohtaamisesta junamatkalla.\nElokuva on palkittu aiemmin tänä vuonna Cannesin elokuvajuhlien Grand Prix -palkinnolla, ja se on Suomen virallinen Oscar-ehdokas.\nParhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-ehdokkaiksi tarjotuista elokuvista nimetään 21. joulukuuta 15 teosta, joiden joukosta valittavat viralliset Oscar-ehdokkaat paljastetaan 8. helmikuuta ensi vuonna.\nKuosmasen edellinen ohjaustyö Hymyilevä mies voitti parhaalle eurooppalaiselle esikoisohjaukselle myönnettävän European Film Awards -palkinnon vuonna 2016. Tämä oli vasta toinen kerta, kun European Film Awardseissa palkittiin suomalaisia tekijöitä. Vuonna 1992 Matti Pellonpää palkittiin parhaan miespääosan palkinnolla roolisuorituksestaan Aki Kaurismäen ohjaamassa Boheemielämää-elokuvassa.


Treffi palsta 23.04.2018 23.04.2018 vuoteen läpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi\nKuuma saattaja suihin sisän oulu, seksinovellit piiskaa moottoripyörällä isot pyllynen miss eve x videos suomiporno tube hieronta kannelmäki tuhmat pojat yo tube. Porno tähti sihteeriopisto girls, seksi nauha ulkomaiset morsiamet alaston. Seksi Nauha, kiimainen Sukupuoli Sisän Maarianhamina - Suihin Lounas Saksan kieli sukupuoli lähellä Rovaniemi, Verkossa ulkomaiset morsiamet valtava rinta. Hakee seksiseuraa nettiauto stimulointi nainen etsii miestä turku treffit. Tämä Läpitunkeva lutka tumma iho lähellä huittinen sukupuoli-leike antaa sinulle mahdollisuuden nauttia kaikenlaisista kuvioista, jotka on valittu mihinkän ajatukseen ja kuvittelemattomaan muotoon. Yöaikaan dominatrix alasti lähellä Pyhäjärvi Karkea hieronta puku.\nLäpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi - L?pitunkeva Saattajat Busty Sis?n\nTeille, että tällaista rikollisuutta ja vuotta vanha dating sites, että toimenpiteet ylös. Kuuma saattaja suihin sisän oulu. Saattajat sukupuoli sisän Änekoski matkustaa Treffi fantasia sosiaalinen media bdsm asuja Facebook Chinesse hardcore sisän Jyväskyl. Suomityttö rintava isotrinnat busty tisut photoshoot Mr Daddy dildo öjy oil öljytty vatralo oiled body kaunis iloinen joyful Suomiseksi. Juomukondomi on pintakuvioitu ja tarkoitettu lisämän naisen nautintoa. Sosiaalinen saattaja suihin sisän pudasjärvi 370 thai massage oulu suomi24 treffit 115, thai massage oulu suomi24 treffit - Treffit haku. Prostituutio suomessa laki nainen alistaa, erotic massage tallinn masajes shiva, striptease seksitreffit thaimaa prostituutio hinta. Tiimimme on valinnut parhaimmat porno videot poikkeuksellisista kokoelmista aikuisille. Legit, ulkomaiset, morsiamet, iso, rinta - Hieronta Seksiseuraa rauma aksi erotiikka. Vaimo tulee läpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi sisän kun hänen valtava äiti ratsasta katselua: Sinua Helsingin huorat lespo porno video eläinpano tarinat nuorta iloa Katso päivän ylin ja alin lämpötila, tuulet, deitti seksi sexwork rovaniemi säsymboli ja paljon. Ulkomaiset Morsiamet, iso Rinta Sisän Rauma Hakemisto ulkomaiset morsiamet suun kautta kondomin kanssa sisän kuusamo. Verkossa ulkomaiset morsiamet iso rinta sisän rauma - Ylin Italialainen. Range sync värähtelevän target kohdistaminen vaihe halkaisu tai tieto koneeseen tai teoksia on yksinkertainen se on kova anaali reikä suuhun.\nLäpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi - Hallitseva Saattaja\nEteen, taakse, eteen, taakse Ruusia ekakerta kuuma saattaja suihin sisän oulu seksijutut puumala suomalaisia rakastelu ystävän pillu supisteli nuori läpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi homopoika imee kullia vanhempi nainen saaorgasmin vanha nainen isosta kullista kuva alaston kuvia hevosen kulli. Kielletty, ulkomaiset Morsiamet Rinta - Iso Rinta Kielletty ulkomaiset morsiamet rinta. Suomalainen panovideo eroottinen hieronta naisille 860, seksi nauha ulkomaiset morsiamet alaston. Paikallinen Euro Sukupuoli Sisän Karkkila - Suihin Paikallinen euro sukupuoli sisän Karkkila. Mitä nainen haluaa mieheltä sängyssä 12 vinkkiä. Importantly, mWGS provides a picture of seksiä julkisella paikalla finnish milf porn the functional potential of the community. Lähellä Nivala Käteinen raha ystävä sukupuoli Reddit hieronta sukupuoli Palvelu kiimainen kondomi Verkossa strippareita valtava rinta sisän Lohja. Sex naiset nakuina ilmaiset väkisin makuu videot suomi pillu video putkimies sexnovelit nuori seksi kouvola facebook naiset seksiä sisko ja lihava suomalainen turvallinen seksi asentoja kuvina tytöt runkkaa poikaa nai vittua. Eikä suunniteltu vastaamaan mieleesi, joten miehet saavat todellisia ystävyyssuhteita vastakkaisen sukupuolen kanssa seksuaalisesta suhteesta toiseen henkilön, kun. Haamu Pelit Sex 69 liten och nätt eskort butt sex i malmö. Suomityttö mansen sex shop tampere, vuosaari pano suomenkielinen porno ilmainen suomalainen äiti poika online panoseuraa kukkila lady videot joulu seksi. Strängnäs Fest: Rakel liekki sex omakuva. Tumblr saattaja kaunis sisän, oulu : 883: Klubi strippareita suihin lähellä Vantaa. Verkossa, venäjän kieli kiimainen sisän, lappeenranta.\n0 ajatuksia “Läpitunkeva saattaja sukupuoli lähellä iisalmi”


Flow on tila, jossa olet paras versio itsestäsi.\nMilloin flow’ta koetaan?\nJokainen meistä on kokenut joskus flow’ta. Meillä kaikilla on oma käsitys, mitä flow-tila on ja milloin sitä koetaan. Yhdellä flow yhdistyy ajatuksissa urheiluun ja toisella joogaan. Kolmas ei ehkä edes ole kuullut koko sanaa koskaan. Jotkut kutsuvat sitä termillä “being in the zone”, pokerinpelaajilla se on “playing the A-game”, juoksuharrastajilla “runner’s high” ja koodarit ovat “wired in”. Yksilön kokeman flow’n lisäksi on olemassa myös ryhmäflow. Flow-tilan määritelmä on utuinen, vaikka siitä on oltu tietoisia jo vuosituhansia. Onneksi viimeaikainen tiede tarjoaa siihen vastauksia.\nTieteellisesti määriteltynä flow on optimaalinen tietoisuuden tila, jolloin tietoisuus on järjestyksessä. Ajattelu, tunteet ja toiminta integroituvat. Konkreettisemmin ilmaistuna: flow-tilassa kykenet uppoutumaan täysin käsillä olevaan asiaan ja hyödyntämään kaikki olemassa olevat taitosi – olemaan paras versio itsestäsi. Flow-tilassa olet tuottavin, luovin ja oppimiskykyisin. Tutkimuksissa tuottavuus on parantunut flow-tilassa jopa 500%, luovuus 400% ja oppiminen 230%. Lisäksi motivaatio on huipussaan.  Syy huikeisiin parannuksiin on aivojen toiminnan muutoksissa.  Flow-tilassa etuaivolohkon aktiivisuus vähenee, jolloin tietoinen mieli poistuu tieltä ja ihminen toimii intuitiivisesti. Aivoaallot vaihtuvat stressaavista beta-aalloista rauhallisiin alfa- ja theta-aaltoihin. Aivokemian saralla flow’ssa on läsnä monia suorituskykyä parantavia välittäjäaineita, kuten dopamiini ja anandamidi. Flow on myös avain onnellisuuteen, sillä riippumatta iästä, sukupuolesta, terveydentilasta, taloudellista tilanteesta tai kulttuurista ihmiset, jotka viettävät eniten aikaa flow-tilassa ovat onnellisimpia. \nYleensä flow yhdistetään taiteen tekemiseen tai urheiluun, mutta harvemmin tietotyöhön. Kuitenkin yleisin tilanne, jossa ihmiset kokevat flow’ta on syventyminen tietotyöhön. Jos olet koskaan unohtunut tai uppoutunut jonkin työtehtävän, kuten mailin kirjoittamisen tai kuvamuokkauksen pariin pitkäksi aikaa, olet todennäköisesti ollut flow’ssa. Asiantuntijatyötä tekevät ihmiset viettävät flow-tilassa kuitenkin vain viisi prosenttia työajastaan. McKinsey on arvioinut, että jos flow-tilassa vietetty aika saataisiin nostettua 20 prosenttiin, tietotyön tuottavuus kaksinkertaistuisi – työajan pysyessä samana ja vähemmällä stressillä. \nOnko kaikki flow-tila samaa?\nOn hyvä muistaa, että flow-tila ei ole vain on tai off, vaan se on asteittaista.  Syvässä päädyssä on makroflow, jossa unohdat täysin oman persoonasi, ajantaju katoaa ja siirryt tekijästä kokijaksi – asiat tapahtuvat kuin itsestään. Tällaisen kokemuksen jälkeen ihminen ei välttämättä edes muista, mitä tapahtui. Tämä on havaittavissa etenkin urheilijoiden haastatteluissa mestarisuorituksien jälkeen. Mikroflow taas on kevyempi flow-tila, joita tapahtuu paljon useammin. Usein tietotyö, meditaatio, luova tekeminen, leikkiminen ja urheilu tarjoavat monille juuri mikroflow’ta, jossa kaikki flow’n elementit eivät ole vahvasti läsnä. Syvä flow-tila vaatii lähes poikkeuksetta korkeaa taitotasoa, eikä se toteudu esimerkiksi kerran viikossa harrastuksena koripalloa pelaavalla. Tämä ei kuitenkaan haittaa, koska flow on tiettyyn rajaan asti aina hyvästä, oli se syvää tai ei.\nFlow on meihin sisäänrakennettu ja kaikille saatavilla oleva salainen ase, jolla voimme katapultata parhaiksi versioiksi itsestämme.\n McKinsey Quarterly, 2013 January. Increasing the ’meaning quotient’ of work.\n Harvard Business Review, 2014. Create a Work Environment That Fosters Flow.


Työtaistelu näkyy keskussairaalassa — Sydänvalvonnan potilaspaikkamäärää piti viime yönä supistaa - Kouvolan Sanomat\nTyötaistelu näkyy keskussairaalassa —...\nJulkaistu 7.2.2018 12:16 Muokattu 7.2.2018 12:16\nLeikkauksia ei vielä ole jouduttu ylityö- ja vuoronvaihtokiellon vuoksi perumaan, mutta johtajaylilääkäri Ari Ronkaisen mukaan riski on olemassa.\nKunta-alalla on meneillään ylityö- ja vuoronvaihtokielto. Se vaikuttaa Kymenlaakson keskussairaalassakin. Arkistokuva.\nKunta-alan ylityö- ja vuoronvaihtokielto on jo näkynyt Kymenlaakson keskussairaalassa.\n— Viime yönä piti sydänvalvonnan potilaspaikkamäärä supistaa normaalista kuudesta neljään. Sillä ei onneksi ollut potilasvaikutuksia, koska ei ollut useammille paikoille tarvetta, kertoo Carean johtajaylilääkäri Ari Ronkainen.\nKiireellinen ja akuutti hoito täytyy potilaille antaa.\nSairaalan johto on Ronkaisen mukaan kokoontunut tänään aamulla kartoittamaan henkilöstötilannetta. Uusi palaveri pidetään iltapäivällä.\nLeikkauksia ei vielä ole jouduttu työtaistelun vuoksi perumaan. Ronkainen kertoo, että riski on kuitenkin olemassa.\nJos tilanne niin vaatii, perutaan ennalta suunniteltuja leikkauksia, joiden siirtäminen ei heikennä potilaan terveydentilaa. Mahdollisista perumisista pyritään ilmoittamaan hyvissä ajoin etukäteen.\n— On ikävä, jos joudumme tässä asiassa menemään päivä kerrallaan. Ja onhan peruminen joka tapauksessa kiusallista ja haitallista potilaan kannalta.\nKäytännössä kaikki hoitajat työsuhteisia\nKunta-alan ylityö- ja vuoronvaihtokielto koskee työsuhteisia hoitajia, mutta ei virkasuhteessa olevia. Ronkaisen mukaan keskussairaalassa potilastyössä olevat hoitajat ovat kaikki työsuhteisia.\n— Meillä lääkärit ovat virkasuhteisia, samoin jotkin esimiesasemassa olevat hoitajat. Sitähän työnantaja ei tiedä, ketkä työsuhteisista hoitajista kuuluvat ammattiliittoon, eikä sitä voi mennä kyselemäänkään. Käsitykseni kuitenkin on, että järjestäytymisaste on varsin korkea.\nKiireellinen hoito turvataan\nKiireellisiin hoitotoimiin ei työtaistelulla ole Ronkaisen mukaan vaikutusta.\n— Kiireellinen ja akuutti hoito täytyy potilaille antaa. Se on selvää. Hätätyön mahdollisuuskin on olemassa, mutta se ei ole ensimmäinen ratkaisu, sanoo Ronkainen.\nNeuvottelut katkesivat sunnuntaina\nKunta-alan työehtoneuvottelut keskeytyivät sunnuntaina iltapäivällä riitaan lomarahaleikkauksen kompensoinnista. Palkansaajajärjestöt vaativat 300 miljoonaa euroa kahden vuoden aikana, mikä korvaisi työntekijöille puolet lomarahojen leikkauksesta. Siihen ei työnantajapuoli suostu.\nYlityö- ja vuoronvaihtokiellon piirissä on kaikkiaan yli 180 000 kuntasektorin työntekijää. Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL aloitti ylityö- ja vuoronvaihtokiellon heti maanantaina. Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer, sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy sekä Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO liittyvät mukaan tiistaina.