Ristiriita ruokajätteestä ja köyhien nälästä sai toimimaan – ravintolan eteen jääkaappi vähäosaisille - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nUlkomaat Julkaistu 02.04.2016 14:04\n”Jos ei koskaan tee mitään, mikään ei voi muuttua” Vapaasti käännettynä näin kommentoi intialainen ravintolan omistaja päätöstään, kun hän nosti ravintolansa eteen jääkaapin, jonne hän jätti ravintolasta ylijääneet ruuat kenen tahansa noudettavaksi.\nAsiasta kertoo muun muassa sanomalehti Independent nettisivuillaan.\nIntialainen ravintoloitsija Minu Pauline oli järkyttynyt siitä, että ruokaa jäi ravintoloista hukkaan ja toisaalta kaduilla kulki nälkäisiä ihmisiä, jotka etsivät syötävää roskakoreista.\n28-vuotias Pauline ratkaisi ongelman omalta osaltaan niin, että hän sijoitti jääkaapin ravintolansa ulkopuolelle, josta nälissään olevat ihmiset voisivat hakea sieltä myymättä jäänyttä tai asiakkaiden annoksista syömättä jäänyttä ruokaa.\nJääkaappi sai lempinimen ”namma maram”, mikä tarkoittaa hyvyyden puuta. Kyseisen jääkaappi sai niin paljon huomiota, että ihmiset eri puolilta kaupunkia ovat alkaneet tuoda ruokia sinne nälkäisille jaettavaksi.\nRavintoloitsija on rohkaissut asiakkaitaan jättämään jääkaappiin myös heidän lautasiltaan syömättä jääneet ruuat.\nJääkaappi on aina auki, ja kuka tahansa voi käydä hakemassa sieltä ruokaa.\nVideo: Muslimiperhe poistettiin lennolta turvallisuussyistä: Syynä heidän ulkonäkönsä Palmyrasta löytyi Isisin joukkohauta - 42 ruumista


Tarina Selänteen ystävän lapsen joukko-raiskauksesta täynnä ?merkkejä – media oudon haluton tutkimaan\nTeemu Selänteen maahanmuuttokriittiset Twitter-postaukset synnyttivät tammikuussa Suomi-somen liekkeihin. Selänne sammutti roihun kaatamalla sen päälle ämpärillisen kylmää vettä blogikirjoituksellaan.\nSelänne kirjoitti sanatarkasti näin.\n”Kun kuulin ystäväni alaikäisen tyttären tulleen raiskatuksi turvapaikanhakijoiden toimesta heräsi iso kysymys, missä menee raja auttamisen, suvaitsemisen ja riskinottamisen välillä”.\nLapsen joukkoraiskaus on kova väite, jonka media julkaisi kritiikittä ja tarkistamatta. Kaikki avainkysymykset jäivät kysymättä.\nMillä poliisilaitoksella törkeä rikos on tutkittavana? Keitä tekijät ovat? Näitä asioita toimittajat tavallisesti selvittävät, kun näin poikkeuksellisia rikosepäilyjä tulee ilmi. Toimittaja Salla Vuorikoski kysyi asiasta Selänteen asiamieheltä, jonka mukaan Selänne ei kommentoi tai täsmennä asiaa tarkemmin sanallakaan.\nOvatko turvapaikanhakijat uhka – romahtaako arvomaailmamme?\nKun lehdissä on ollut todella paljon kaikkea negatiivista näistä turvapaikanhakijoista, ihmisillä on pelko siitä, että omille lapsille sattuu jotain, hän sanoo.\nA2 Turvattomuus-ilta keskiviikkona 2.3. klo 21.30 Yle TV2:ssa. #a2ilta.\nMiksi #a2ilta an on kutsuttu uusnatsiyhdistyksen (FDL) puheenjohtaja? Ihan turha tehdä julkilausumia kun suomalaisen median taso on tämä.\n— Veronika Honkasalo (@veronikahonka) March 1, 2016\nElokuva-alan kuuluisimmat ja tavoitelluimmat palkinnot jaettiin 88. kerran. Paras elokuva on Spotlight. Tässä ovat kaikki palkitut.\nSpotlight: Josh Singer ja Tom McCarthy.\nLeonardo DiCaprio sai vihdoinkin Oscarin\n”En ota tätä itsestäänselvyytenä”\nLeonardo DiCaprio palkittiin miespääosa-Oscarilla roolistaan elokuvassa The Revenant. Hän esittää elokuvassa turkistenmetsästäjää, jonka toinen turkistenmetsästäjä pettää.\nEn ota tätä palkintoa enkä tätä iltaa itsestäänselvyytenä! DiCaprio päätti puheensa.\nMari Rantasila: "Raa'an maksan syöminen ei ole sama asia kuin hyvä näytteleminen." #oscarit\n— Yle Teema (@YleTeema) February 29, 2016\nOnkohan Rantasila edes katsonut Revenanttia? Risto Räppääjän ohjaajalta aika tiukkaa kritiikkiä 😂#oscarit\n— Joonas Laasila (@JLaasila) February 29, 2016\nYlen Oscar kommentaattorina toiminut Mari Rantasila antoi kovaa palautetta DiCaprion näyttelijätaidoista elokuvassa\nThe Revenant, ohjaus ja leikkauskaan eivät Rantasilaa miellyttänyt.\nMiksi #Nelonen ei lähetä #Oscarit ? Monena vuonna niillä oli hyvä lähetys. pic.twitter.com/tGZIJz0Q8W\n— DPK (@DPK_News) February 29, 2016\nPitämässään puheessa DiCaprio kiitti ohjaaja Alejandro González Iñárritua ”transsendenttisesta” näyttelijäkokemuksesta. Lisäksi hän kiitti vastanäyttelijäänsä Tom Hardya, jonka esittämä John Fitzgerald jättää DiCaprion esittämän Glassin metsään kuolemaan.\nIlmastonmuutos on totta. Se tapahtuu juuri nyt. Meidän täytyy työskennellä sen voittamiseksi yhdessä, DiCaprio vetosi.\nEnnio Morricone Wins Best Original Score at Oscars 2016\nMusiikki: The Hateful Eight, Ennio Morricone\nBlack Donuts Engineeringin perusti vuonna 2010 joukko turhautuneita Nokian Renkaiden entisiä työntekijöitä.\nViime kesänä kymmentä Nokian Renkaiden entistä työntekijää vastaan nostettiin syytteet yrityssalaisuusrikoksista.\nSyyttäjän mukaan epäiltyjen hallusta on takavarikoitu kymmeniätuhansia Nokian Renkaiden tuote- ja tuotannonkehitykseen liittyviä tallenteita. Syyttäjä epäilee, että yrityssalaisuuksia on käytetty tarjotessa ja myydessä rengastehdashankkeisiin liittyvää teknologiaa ja renkaiden tuotekehitystä useille ulkomaisille yhtiöille.\nMikä saa yrityksen venyttämään moraalin rajoja voitontavoittelun takia?\nMiljoonahuijauksissa moni yritysjohtaja käyttäytyy kuin videopelejä pelaava pikkulapsi – tuloksella ei ole muuta merkitystä kuin se, että päihittää edellisen ennätyksen.\nNäin analysoi Turun yliopiston käytännöllisen filosofian professori Juha Räikkä Nokian Renkaiden paljastunutta rengasvilppiä. Kauppalehti kertoi perjantaina Nokian Renkaiden peukaloineen talvi- ja kesärenkaiden testituloksia jopa 14 vuoden ajan.\nTestitulosten ansiosta Nokian Renkaiden osakekurssi on pysynyt hyvänä.\n”Kyse on psykologisesta palkkiosta, sillä usein suurten huijausten takana ovat jo valmiiksi varakkaat ihmiset. En tiedä, onko ahneus oikea termi, toiminta on lähempänä pelihimoa”, Räikkä sanoo.\nYhdysvaltalais-yhtiö: ”Hylkäämme Androidin, tulemme Suomeen, valmistamme Salossa 300 000 puhelinta 2016”\nTämä uutinen tulee vaikuttamaan moniin ihmisiin pitkän aikaa, tiedottaa kalifornialainen tietoturvallisiin mobiililaitteisiin erikoistunut Turing Robotic Industries -yhtiö (TRI) Facebook-sivullaan.\nVasta ensimmäistä puhelintaan myyntiin tuova yhtiö vahvistaa Techcrunch-sivuston uutisessa päättäneensä tuoda tulevan älypuhelimensa valmistuksen sekä pääkonttorinsa Suomen Saloon. Samalla yhtiö on hylännyt Android-käyttöjärjestelmän ja siirtyy suomalaisyhtiö Jollan Sailfish-käyttöjärjestelmään. Yhtiö kertoi helmikuun alussa Facebook-sivullaan, että ”Sailfish toimii nyt täydellisesti Turing Phone -puhelimella ja olemme aloittaneet käyttöjärjestelmän testaamisen viimeisen vaiheen”.\nStubb haluaa alleviivata...\nAlexander Stubb otti kantaa muun muassa tämän viikon aikana kuumana käyneeseen ulko- ja turvallisuuspoliittiseen keskusteluun.\nStubb kirjoitti maanantaina blogissaan, että Yhdysvallat on Suomen Puolustusvoimille tärkein kahdenvälinen kumppani. Blogikirjoituksesta virisi vilkasta keskustelua, sillä esimerkiksi pääministeri Juha Sipilä (kesk) ei halunnut laittaa Puolustusvoimien kumppaneita tärkeysjärjestykseen, mutta nosti esille puolustusyhteistyön syventämisen erityisesti Ruotsin kanssa.\nSuomi on puolensa valinnut, ja se puoli on länsi.\nPerjantaina Stubb seisoi edelleen maanantaisen blogikirjoituksensa takana. Hänen mielestään Yhdysvallat on Suomen Puolustusvoimien tärkein materiaalikumppani.\nArvokuljetus-autoa ammuttiin tuulilasiin – poliisi kertoo dramaattisista tapahtumista moottoritiellä\nKaikki haluavat taivaaseen, mutta kukaan ei halua kuolla. Lopulta uudistuksessa häviävät kaikki, professori lataa.\nKysymys on Venäjän kansallisesta vapautusliikkeestä, joka tunnetaan kiivaana presidentti Vladimir Putinin tukijana. Järjestö on avoimen länsivastainen, ja Venäjällä kyseistä liikettä käytetään muun muassa opposition tukahduttamiseen.\nArtikkeli ja kuvakooste väitetystä tapaamisesta löytyvät NODin omilta nettisivuilta otsikolla ”NODin suomalaisten aktiivien tapaaminen ex-ulkoministeri Paavo Väyrysen kanssa”. Tekstistä käy ilmi, että konferenssiksi nimetty tilaisuus on ollut Helsingissä 17. elokuuta viime vuonna.\nVR, Posti ja Alko ajautumassa ansaan – ”Kenelle lasku lankeaa?”\nValtio-omisteiset eriasteiset monopoliyhtiöt ovat ahtaalla, kirjoittaa kansanedustaja Toimi Kankaanniemi (ps.).\nKankaanniemen mielestä terve kilpailu ja EU:n mukanaan tuomat kilpailunvapausvaatimukset ovat osin ”paikallaan”, mutta monopolien sortumisen seurauksista hän on huolissaan.\nOn helppo ennustaa, että suuret muutokset ovat edessä seuraavien 10 vuoden kuluessa. Viisautta olisi varautua niihin. Esimerkiksi Postin, Vr:n ja Alkon osalta kansantaloudellisten ja aluepoliittisten vaikutusten kiihkoton tutkiminen juuri nyt olisi paikallaan, Kankaanniemi kirjoittaa Puheenvuoron blogissaan.\nJaetaanko vuonna 2026 postia edes viikottain koko maassa, kulkevat[ko] junavuorot pohjoisesta etelään ja päinvastoin, saako maaseutupaikkakunnilta tai edes keskisuurista taajamista pullon miestä väkevämpää? Kenelle laskut lankeavat? hän jatkaa.\nKun seuraa keskustelua Ylen roolista ja tehtävistä, ei voi kuin ihmetellä. Niin paljon perusteettomia epäilyjä, väitteitä ja vaatimuksia keskustelussa esiintyy.\nYle kuulemma vie markkinaehtoisilta toimijoilta markkinaosuuksia ja ajaa ne taloudellisesti ahtaalle. Tämän väitetään jopa kaventavan monipuolista tiedonvälitystä ja sananvapautta. Kaikki täysin perusteettomia väitteitä.\nKaupalliset mediat kisaavat kyllä keskenään markkinaosuuksista, mutta tähän kilpailuun Yle ei osallistu. Ylen tavoite ei ole markkinaosuuksissa vaan tavoitettavuudessa. Tätä eroa tuntuu olevan vaikea ymmärtää.\nKeskusteluun osallistuville olisi tarpeen lukaista läpi Yle-lainsäädäntö. Yhtiön lakisääteisenä tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheispalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Siis jokaisen suomalaisen saataville ja yhtäläisin ehdoin.\nYleä syytetään liian viihteellisestä sisällöstä ja rahan haaskaamisesta ulkomaille. Tosiasiassa esimerkiksi Areenan katselusta viihdesisältöjä on 2 prosenttia. Suurin osa viihteestä ostetaan suomalaisilta tuotantoyhtiöiltä. Ulkomaiset ohjelmaostot ovat vain alle 3 prosenttia Ylen budjetista.\nYlen resurssit eivät ole kasvaneet vaan pienentyneet. Henkilökunta on vähentynyt kymmenessä vuodessa lähes 20 prosenttia, vaikka ohjelmatuntien määrä tv:ssä on noussut 5 prosenttia ja verkkopalveluja on lisätty merkittävästi. Tehokkuus on siis lisääntynyt tuntuvasti.\nTodella huolestuttavaa on, että yllättävän suuri joukko poliitikkoja on kaventamassa Ylen roolia ja resursseja poliittisista ja journalistisista syistä.\nUudenvuodenaattona räpduo JVG ilmoitti Iltalehden haastattelussa, etteivät he aio enää tehdä cd-albumia. Uutta musiikkia kaksikolta on silti tulossa, mutta ei enää perinteisen, kymmenkunta kappaletta sisältävän albumikokonaisuuden muodossa.\nJVG on Suomen suosituimpia yhtyeitä, ja yhtä lukuun ottamatta sen kaikki albumit ovat nousseet listaykköseksi ja viipyneet listoilla kymmeniä viikkoja.\nFyysisinä äänilevyinä niitä ei tosin ole myyty paljoakaan. JVG on malliesimerkki digitaalisen ajan poptähdestä, jonka musiikki tavoittaa yleisönsä ennen kaikkea suoratoistokuuntelun kautta.\nAlbumin kuolemasta on puhuttu jo vuosia, mutta JVG:n ilmoitus on siitä Suomessa ensimmäinen konkreettinen osoitus. Artisti keskittyy vastedes siihen mitä yleisö odottaa: hittikappaleisiin.\nMyös Sannin ja Anna Abreun kaltaisten artistien suosio näyttää perustuvan entistä enemmän yksittäisten uusien kappaleiden saamaan huomioon.\nSannin tuore kappale Että mitähän vittua sai julkaisupäivänään 350 000 kuuntelua Spotifyssa.\nEi ole itsestään selvää, että Suomi säilyttää kärkipaikkansa lehdistönvapausindeksissä.\nLehdistönvapautta kuvaavissa kartoissa Suomi hehkuu vitivalkoisena läiskänä tulipunaisen Venäjän vieressä. Suomi oli viime vuonna kuudetta kertaa peräkkäin ykkösenä kansainvälisen Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksissä. Myös yhdysvaltalaisen Freedom Housen mittauksissa Suomi on vuodesta toiseen yltänyt mitalisijoille.\nLehdistönvapaus on Suomelle koulujen hyvien Pisa-tulosten veroinen ylpeyden aihe, mutta sen syitä ei ymmärretä. Siksi lehdistönvapauteen kohdistuvia uhkiakaan ei huomata. Niitä on nyt ilmassa paljon.\nUusi lakialoite lasten koulumatkoista\nKansanedustaja Mikko Kärnä (kesk.) teki lakialoitteen lasten koulumatkoista. Hän ehdottaa, että oppilaan koulumatka saisi olla korkeintaan 160 kilometriä päivässä ja kestää odotuksineen enintään kaksi ja puoli tuntia.\nEihän tämän pitänyt olla mahdollista, F-Secure?\nTieteentekijöiden liiton tuoreiden tilastojen mukaan yli puolet alle 30-vuotiaista tutkijoista oli harkinnut hakeutumista pois yliopistolta\nEpävarmuus, pätkätyöt ja huonot uramahdollisuudet.\nYliopistojen työtilanne Suomessa on huonontunut merkittävästi kun hallitus on leikannut niiden rahoitusta. Esimerkiksi tohtoreiden työttömyys lisääntyy koko ajan: joulukuussa Suomessa oli 1 066 työtöntä tohtoria.\nUusia tutkijapaikkoja ei synny vaan ne vähenevät kun rahoitus vähenee, sanoo Tieteentekijöiden liiton toiminnanjohtaja Eeva Rantala.\nUunila pääsi harvojen ja valittujen joukossa ihastelemaan läheltä valtavia satelliitteja, kuten 6 500 kiloa painavaa ja 6,5 metriä halkaisijaltaan olevaa James Webb Space Telescopea. Hän oli iloinen jopa kävellessään vessaan, eikä harmaa, ikkunaton työhuone haitannut.\n”Nauroin itsekseni kun kävelin vessaan, että jes, mä oon Nasalla!”\nElokuva on kertomus ristiriitaisista, likaisista sankareista, taitavista pörssimiehistä, jotka kaatoivat pankit vuonna 2008 ja hyötyivät kaaoksesta.\nThe Big Short on nokkela ja vetävä, hauska ja älykäs elokuva niinkin epäelokuvallisesta aiheesta kuin jättimäinen asuntokupla Yhdysvalloissa viime vuosikymmenen lopulla. Miljardien lainasotkut johtivat lopulta pankkikriisiin ja kansainväliseen, Suomeenkin heijastuneeseen lamaan vuonna 2008.\nPuisto tarjoaa virkistystä ja lepoa puineen ja kasveineen. Moni meistä lukee puiston penkillä tai nurmella.\nEntä jos viherkasvusto olisi myös kirjasto – tai datapuisto? Yksi ainoa puu voisi kantaa suunnattoman määrän dataa.\nSlovenialainen Karin Fister kokeili tätä. Hän ujutti tavallisen tupakkakasvin dna:han viestin. Se kuului: ”Hello world.”\nHän myös onnistui lukemaan viestinsä saman kasvin kloonista. Näin ihmiskielinen viesti oli ensi kertaa ujutettu elävän eliön perimään ja luettu sieltä.\nFister on laskenut, että maailman kaikki arkistot voisi tallentaa laatikolliseen siemeniä.\nMaahanmuuttoon liittyy vakavia turvallisuusuhkia ja rikollisuutta\n”Nykyisestäkään tilanteesta hädin tuskin selvitään”\nMalmin lentokenttä oli vuoteen 1952 asti Suomen merkittävin reittiliikenteen keskus.Kun Vantaan lentokenttä valmistui Helsingin olympialaisten alla, Malmin lentokentästä tuli lentokoulutuksen ja yleisilmailun keskus.\nVirolaisten vapaa liikkuminen syyniin\nSaalista säilytettiin maatilalla Orimattilassa\nKohteena oli muun muassa moottoripyöriä, kuorma-autoja, mönkijöitä ja rakennustarvikkeita.\nPoliisi epäilee virolaisen rikollisryhmittymän tehneen mittavia omaisuusrikoksia eri puolilla Etelä-Suomea viime kevään ja syksyn välisenä aikana. Rikosten kohteena oli poliisin mukaan muun muassa moottoripyöriä, kuorma-autoja, mönkijöitä ja rakennustarvikkeita.\nVarastetun omaisuuden arvo oli yhteensä noin 400 000 euroa.\nPoliisi luonnehtii virolaisten toimintaa järjestäytyneeksi ja ammattimaiseksi. Ryhmittymän jäsenet ovat tehneet omaisuusrikoksia eri kokoonpanoissa ryhminä. Heillä oli käytössään kuorma-autoja anastetun omaisuuden kuljettamista varten.\n”Yhtä rikosta on voinut olla tekemässä jopa seitsemän henkilöä”, kertoo keskusrikospoliisin rikoskomisario Markku Heinikari.\nKylvikö Fister tempullaan siemenet tiedontallennuksen kumoukseen? Dataa ja tekstiä nimittäin sopii kasvien dna:han lähes rajattomasti.\nKasvit voisivat korvata tiedon tallentajana helposti kaikki maailman kirjastot ja kalliit datakeskukset, sellaiset kuin hakujätti Googlella on Haminassa.\nFister on laskenut, että vain yksi gramma dna:ta voi tallentaa 700 teratavua. Yhteen teratavuun sopii esimerkiksi 300 tuntia videokuvaa.\nMuukalais-vihamielisyys kumpuaa keskiluokan ahdingosta ja alistetusta köyhälistöstä\nOvatko kaikki tulleet hulluiksi? Kysymys on aiheellinen, kun seuraa suomalaista yhteiskunnallista keskustelua. Ei ole niin pientä kipinää, ettei siitä syntyisi tulinen väittely maahanmuuttoa vastaan tai sen puolesta.\nOli aihe mikä tahansa, some-keskustelut lipsuvat kerta toisensa jälkeen samaan teemaan, jota muut mediat jatkavat. Näin on ollut jo pitkään. Uutta on se, että samaan keskusteluun osallistuvat nyt myös viihdejulkkikset, urheilutähdet ja kaikki kynnelle kykenevät.\nOn turha teeskennellä, etteikö väestö olisi jakautunut myönteisesti ja kielteisesti maahanmuuttajiin suhtautuviin. On turha vaatia tolkkua, koska keskitietä ei enää ole. Samalla ei voi välttyä vaikutelmalta, että molemmilla puolilla rintamaa keskustelua ylläpidetään ja jopa kärjistetään irtopisteiden hankkimiseksi. On vaara, että ääripäät hakeutuvat yhä kauemmaksi toisistaan eikä väkivallalta vältytä. Pohtii: Valtiotieteiden tohtori, filosofian tohtori, kauppatieteiden maisteri Heikki Hiilamo.\n”Soini puhuu muunneltua totuutta” – Raskaan liikenteen kohtalo kuumentaa tunteita\nSDP:n kansanedustaja Katja Taimela tyrmää ulkoministeri Timo Soinin (ps.) väitteen siitä, että edellinen hallitus olisi hyväksynyt EU:n kiistellyn kabotaasiliikenneasetuksen. Käytännössä asetus vapauttaisi ulkomaisten rekkojen tulon Suomen teille.\nVasta nykyinen hallitus on perussuomalaisten Timo Soinin johdolla taipumassa ja luopumassa kokonaan kansallisesta lainsäädännöstä, vaikka siihen ei olisi tarvetta, Taimela muistuttaa.\n”Liikenneministeri Bernerin esitys on kuolinisku” – AKT: Hallitus ulosliputtaa suomalaiset kuljettajat\nTähän asti yliyritysmyönteinen hallitus kääntää nyt selkänsä kuljetuselinkeinolle. Erikoista hallituksen linjauksessa on vielä sekin, että ministerivaliokunnassa tämän kannan esitteli ulkoministeri Timo Soini. Perussuomalaiset ovat rekkaprotesteissa mekkaloineet sillä, että AKT ja muut alan järjestöt eivät tee mitään suomalaisen kuljetuselinkeinon puolustamiseksi. Nyt perussuomalaiset ulosliputtavat hallitusrintamassa suomalaiset kuljettajat, sanoo Piirainen.\nTämän lapsi oppii jo ennen kuin kävelee\nScratch on Massachusetts Institute of Technologyn julkaisema verkkopalvelu, jossa voi luoda animaatioita graafisen Scratch-ohjelmointikielen avulla. Vaikka Scratchista ei itsestään ole hyötyä palvelun ulkopuolella, se on oiva tapa tutustua ohjelmoinnin peruskäsitteisiin ja metodologiaan. Se on aloittelijoille helpompi oppia kuin esimerkiksi html tai css. Tweet\nEx-puheenjohtaja Jouko Ahonen vaatii irtisanomisestaan jättikorvauksia Paperiliitolta\nPaperiliiton entinen puheenjohtaja Jouko Ahonen on haastanut Paperiliiton oikeuteen. Ahonen vaatii Paperiliitolta irtisanomiskorvauksia. Oudoksi tapauksen tekee se, että Jouko Ahonen erosi Paperiliiton puheenjohtajan tehtävästä vuonna 2011.\nSAK:lainen Paperiliitto sai tällä viikolla käräjäoikeudesta erikoisen haasteen. Paperiliiton entinen puheenjohtaja Jouko Ahonen on vetänyt entisen työnantajansa käräjille. Hän vaatii korvauksia yksipuolisesta irtisanomisesta.\nPaperiliiton puheenjohtaja Petri Vanhala on ällistynyt. Tapaus olisi tuiki tavallinen, jollei kyseessä olisi liiton entinen nokkamies, joka irtisanoutui vuonna 2011.\nYle Areena siirtyy HTML5-soittimeen, luopuu Flashista vuonna 2016\nYle Areena on yksi kotimaisen median rakastetuimpia palveluita ja palvelu on saanut kiitosta käyttäjiltä jo vuosien ajan. Yle on sisukkaasti laajentanut palvelun laitetukea aina vain uusille alustoille ja kehittänyt palvelua muutenkin eteenpäin.\nPari ongelmakohtaa kuitenkin on noussut jatkuvasti, etenkin teknisesti kehittyneiden käyttäjien taholta, esiin: FullHD-videon puute sekä selainversiossa pakollinen Flash-lisäosa.\nMyös uusien alustojen tuesta saatiin uutisia, kun samassa kirjoituksessa kerrottiin yhtiön kehittävän AppleTV:lle virallista Areena-sovellusta.\nUusi tutkimus suomalaisista fasisteista\nSuomalaiset fasistit on, hämmästyttävää kyllä, ensimmäinen kokonaisesitys 1920–40-lukujen laitaoikeistosta. Sen eri ilmentymistä, haaroista ja henkilöistä on toki kirjoitettu valtavasti.\nTekijäkolmikon Oula Silvennoinen on aiemmin perehtynyt Suomen ja natsi-Saksan suhteisiin, Marko Tikka sisällissotaan ja populaarikulttuuriin, Aapo Roselius vuoden 1918 teloittajiin ja muistamiseen. Viimeksi mainitun panos on kai vähäisin, kun nimi tulee viimeisenä.\nAnsioitunut tohtorikolmikko on nelissäkymmenissä, mutta vielä heistä löytyy vihaista nuorta miestä ja missio: ”Tässä kirjassa riitautetaan suurin osa, ellei kaikkia suomalaisesta fasismista vallitsevista käsityksistä.”\nDokumentti Pekka Siitoimesta ja Isänmaallisesta Kansanrintamasta Julkaistu 21.10. 1977\nEtenkin riitautetaan se uskomus, ettei Suomessa varsinaista fasismia oikein ollutkaan. Tai jos oli, se jäi marginaaliin vailla suurempaa vaikutusta.\nVuosikymmenten sievistelystä, vähättelystä ja hyssyttelystä irtautuvat tekijät nojautuvat Simo Salmisen metodioppiin, jossa ruma sana sanotaan niin kuin se on. Heidän tulkinnassaan ”avoin fasismi” oli Suomessa vain pieni osa fasismin todellisesta vaikutusvallasta, jonka pääedustajia olivat Lapuan liike, IKL ja uutena painotuksena Vapaussodan Rintamamiesten Liitto.\n”Olen niin sinivalkoinen ihminen kuin ihminen voi olla”\nVuorineuvos pakeni perintöveroa Portugaliin, sai moitteet presidentiltä ja myi perheyhtiönsä\nTummansininen Mercedes ajaa portista sisään ja työntyy auraamattomassa pihassa väkisin eteenpäin.\nAutoa ajaa ammattikuljettaja. Hän on sukupuoleltaan nainen, mikä siinä ammatissa on yhä epätavallista.\nKuljettaja pysäyttää Mersun Katajanokan Kasinon portaiden eteen. Takapenkiltä nousee toinen nainen. Hänellä on yllään ruskea turkki ja vasemmassa kädessään kaksi kassia.\nVastassaolijat pelästyvät, sillä vieraan mekossa on kesäisen lyhyet hihat. He ehdottavat, että tämä kääriytyisi villahuopaan. Kasinon tiloissa on viimaisena pakkaspäivänä viileää.\n”Kiitos, mutta kiitos ei”, vuorineuvos Maarit Toivanen-Koivisto sanoo ja naurahtaa päälle: ”En minä puolessa vuodessa Portugalissa ole Suomen talvea unohtanut. Sitä paitsi minulla on veressä nyt niin paljon adrenaliinia, että kyllä minä tarkenen.”\nToivanen-Koivisto tulee suoraan tiedotustilaisuudesta, jossa julkistettiin alkuvuoden suuri talousuutinen: Toivasten 102 vuotta vanha perheyhtiö Onninen myydään Keskolle.\nKesko ostaa perheyhtiö Onnisen 369 miljoonalla eurolla. Onninen on rakentamisalan tukkukauppa. Kaupassa Keskolle siirtyy noin kolmetuhatta työntekijää.Konsernilla on noin 150 toimipistettä Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Baltian maissa sekä Venäjällä.\nKommentti: Taas yhden perheyrityksen tie on lopussa. Sääli.\nKatajanokan Kasino sopii merkittävän päivän henkeen myös sen vuoksi, että talo sattuu olemaan yhtä vanha kuin Onninen, jonka turkulainen urakoitsija Alfred Onninen perusti helmikuussa 1913.\nMaarit Toivanen-Koivisto on dynastian neljättä polvea, Alfred Onnisen lapsenlapsen Anja Toivasen ja tämän puolison Erkki J. Toivasen toinen tytär.\nMaarit Toivasen ura Onnisella alkoi kesällä 1973, kun hän 18-vuotiaana ylioppilaana aloitti apulaisena yhtiön varastossa. Isä, toimitusjohtaja Erkki Toivanen, oli neuvonut tytärtä kunnioittamaan vanhempien varastotyöntekijöiden ammattitaitoa.\n”Historian vakavin uhka keskustalle\nEx-puoluesihteeri Korhonen (kesk) kiistää jyrkästi, että hän toimisi Paavo Väyrysen (kesk) puoluehankkeen taustalla.\nTähän mennessä vakavin tilanne oli 1970 ja 2011. 70-luvulla puolueen pelasti presidentti Urho Kekkonen hajottaessaan eduskunnan kahdesti, minkä seurauksena SMP:n kannatus laski. 2011 keskustan kannatus putosi 15,8 prosenttiin, mutta Väyrynen pelasti puolueen vuoden 2012 presidentinvaaleissa, räväköistä näkemyksistään tunnettu Korhonen sanoo.\nFinlandia-talon vieraita kierrättävillä oppailla oli vieraille mielenkiintoista kerrottavaa. Heidän mukaansa Alvar Aalto oli alun perin ehdottanut, että Finlandia-talo olisi voitu verhoilla myös mustalla kivellä.\nSe oli hätkähdyttävä tieto: esimerkiksi kestävä, kotimainen graniitti olisi säästänyt Helsingiltä kymmenien miljoonien eurojen remonttikustannukset.\nMinisteri Bernerin arvio tyrmättiin suorassa tv-lähetyksessä\nOnko Berner enää kartalla?\nLiikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) arvioi Ylen aamu-tv:ssä, että kuljetusliikenteen hinnat saattavat laskea kun kotimaan kuljetukset avataan ulkomaiselle kilpailulle. Suomen kuljetus- ja logistiikka SKAL ry:n toimitusjohtaja Iiro Lehtonen tyrmää hintojen laskun.\nMonet ajattelevat, että tämä tarjoaisi automaattisesti elinkeinoelämälle halvemmat kuljetukset. Siinä on tietty väärinymmärrys. Kabotaasiliikenteessäkin on noudatettava ”maassa maan tavalla” -periaatetta. Toisin sanoen, sen puolalaisen kuljetusyrityksen, joka täällä Suomessa toimisi, sen on maksettava puolalaiselle kuljettajalle Suomen sisäisestä liikenteestä kansallisen työehtosopimuksen mukaiset palkat, Lehtonen sanoo.\nSauli Niinistö vastasi yllättäen Facebookissa: ”Puhettani vääristeltiin”\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö on vastannut Facebook-sivullaan kansalaiselle, joka kysyi presidentin puheen herättämästä riemusta ”maamme äärioikeistolaisissa piireissä”.\nKysyjä viittasi Niinistön turvapaikanhakuilmiötä käsittelleeseen puheen valtiopäivien avajaisissa. Hän tiedusteli, ”millaisia ajatuksia teissä herättää se, että tämä pitämänne puhe on otettu riemuissaan vastaan maamme äärioikeistolaisissa piireissä”.\nMTV:n kertoman mukaan aika moni hyväksyi puheeni, ovat siihen varmaan tutustuneet. Puhettani kuitenkin vääristeltiin aika lailla, ”tulkittiin” mm. että olisin vaatinut rajojen sulkemista tai että Suomen pitäisi rikkoa sopimuksia. Niin en tehnyt. Nämä puheeni panettelijat, johon toivon mukaan ette kuuluneet, saivat paljon julkisuutta eivätkä ollenkaan ymmärtäneet, että saattoivat vääristelyllään luoda intoa ääripäähän, Niinistö vastaa kysyjälle Facebook-sivullaan.\nKolmikko Juha Sipilä (kesk), Alexander Stubb (kok) ja Jari Lindström (ps) olivat keskiviikkoiltana yhtä hymyä, kun he ilmoittivat, että hallitus hyväksyy vesitetyn kilpailukykysopimuksen ja luopuu niiden vastineeksi valmistelluista pakkolaeista.\nSipilä intoutui jopa sanomaan, että keskiviikko oli hänen paras päivänsä pääministerinä.\nSipilän hallituksen suosio notkahti syksyllä sen jälkeen, kun hallitus oli esitellyt suurta porua nostattaneen pakkolakipakettinsa.\nEnsin tyytymättömyys näkyi hallituksen ainoan työväenpuolueen perussuomalaisten kannatuksessa. Sitten se iski myös kokoomukseen ja keskustaan. Toki kansalaisten tyytymättömyyden taustalla oli muitakin syitä, kuten maahanmuuttokriisi ja kasvava työttömyys, mutta pakkolakipaketista tuli lopulta se taakka, joka söi hallituksen yleistä suosiota, heikensi sen toimintakykyä ja uhkasi kolmikon yhtenäisyyttä.\nMissä ovat bin Ladenin jättämät 29 miljoonaa dollaria?\nOsama bin Laden kiisteli tulevan Isisin kanssa mestauksista ja epäili, että hammaslääkäri oli kätkenyt hänen vaimonsa hammaspaikkaan mikrofonin.\nTerroristijohtaja Osama bin Laden jätti jälkeensä 29 miljoonan dollarin omaisuuden, jonka hän toivoi käytettävän jihadiin eli pyhään sotaan. Omaisilleen hän toivoi jätettävän pienempiä summia.\nÄäri-islamilaisen al-Qaidan perustajan Bin Ladenin testamentti tuli julki tiistaina, kun Yhdysvaltain tiedusteluvirasto julkaisi 113 bin Ladenin talosta Pakistanissa takavarikoitua kirjettä tai tekstiä.\nYhdysvaltain erikoisjoukot saivat tekstit haltuunsa tappaessaan bin Ladenin tämän kotitalossa Pakistanin Abbottabadissa toukokuussa 2011.\nBin Ladenin testamentissa mainitsemien rahojen kohtalo ei ole selvillä. Bin Laden viittaa rahojen olevan Sudanissa, mutta ei tarkenna, missä. Hän ei myöskään täsmennä, onko kyse käteisestä rahasta vai esimerkiksi osakkeista tai muista sijoituksista.\nMaanantaina julkistettu työmarkkinajärjestöjen neuvottelutulos yhteiskuntasopimuksesta antaa pääministeri Juha Sipilän (kesk) mukaan edellytykset siihen, että sillä voidaan korvata hallituksen valmistelema kilpailukykypaketti.\nSiis vasta ”edellytykset” – hallitus ei hyväksynyt tulosta oikopäätä, vaan tapaa tiistaina 1.3.2016 kello 8 työmarkkinajärjestöt ja tekee tarkentavia kysymyksiä.\nValta on sitä, että onnistuu uskottavasti esittämään oman etunsa yhteisenä intressinä\nKansanedustaja Anna Kontula kirjoittaa Facebookissa tutustuneensa huolellisesti ”yhteiskuntasopimukseen”. Hänen mukaansa sillä ”työstä syntyvän arvon jakosuhdetta muutetaan työnantajapuolen eduksi” ja ”vastineeksi työntekijäpuoli välttää sen, että arvon jakosuhdetta muutettaisiin työnantajapuolen eduksi toisella tavalla”.\nPäätoimittajat vetoavat luotettavan median puolesta\nOscar-juontajan syyttävä sormi löysi kohteensa – valkoinen yleisö vaivaantui\nJos akatemia saisi äänestää gaalan juontajan, en olisi täällä tänään, Rock vitsaili kiusaantuneelle yleisölleen.\nAkava hyväksyi neuvottelu-ratkaisun\nKorkeasti koulutettujen Akava kertoo hyväksyneensä työmarkkinajärjestöjen neuvotteluratkaisun. EK käsittelee neuvottelutulosta iltapäivällä. Keskusjärjestö SAK puolestaan lähettää neuvottelutuloksen pohdittavaksi jäsenliitoilleen.\nTyömarkkinajärjestöt osoittivat jälleen vastuullisuutensa kirjoittaa @SFjder Pj-kolumnissaan. https://t.co/hYebVndhlv #yks\n— Akava (@AkavaRy) February 29, 2016\nAkava toteaa olevansa valmis hyväksymään ratkaisun, koska sen mielestä yritykset saisivat sopimuksen avulla "nopeavaikutteista parannusta kustannuskilpailukykyyn".\nSAK ei hyväksynyt eikä hylännyt neuvottelutulosta\nSAK:n puheenjohtaja Lauri Lyly kertoo, että SAK lähettää neuvottelutuloksen liittojen käsiteltäväksi. SAK odottaa myös hallituksen kommentteja tuloksesta. SAK tekee lopullisen päätöksen ensi viikolla, kun järjestön hallitus kokoontuu uudelleen maananantaina.\nTyöajan pidennys 24 tunnilla on vaikea asia\nSe on yleinen työajan pidennys, sen kukin sopimusala parhaalla tavalla katsoo, miten sijoittaa, jos tästä ratkaisu syntyy, Lyly sanoi.\nYhteiskuntasopimus karvasta kalkkia työntekijöille\nLisäisi työtä, mutta palkasta hupenisi maksuihin entistä enemmän\nTyömarkkinajärjestöjen alustavan neuvottelusopimuksen mukaan palkat eivät nousisi ensi vuonna lainkaan. Työntekjöiden palkkapussi pikemminkin kevenisi, sillä sosiaalivakuutusmaksut nousisivat. Korotus koskisi sekä yksityisen että julkisen sektorin työntekijöitä.\nTyöaika pitenisi 24 tuntia vuodessa. Pidennys voidaan toteuttaa kokonaisina työpäivinä. Julkisen sektorin lomarahoista leikattaisiin 30 prosenttia.\n”Sosiaaliturva vie suomalaisten työmotivaation, työviikon pituudeksi 45 tuntia”\nHesburgerin Salmela tylynä yhteiskuntasopimuksesta\nPikaruokaketju Hesburgerin Heikki Salmelan mielestä sosiaaliturva on ”vienyt suomalaisten työmotivaation”.\nKokemuksesta voin sanoa, että meillä on aivan turha järjestelmä, joka neuvottelee näistä työehdoista. Jos me purettaisiin yleissitovuus työehtosopimuksista ja laitettaisiin työlakeihin minimiehdot, [MINIMIEHDOT? EURON TUNTI JA TÖITÄ MUUTAMA TUNTI VIIKOSSA] jotka ovat oikeudenmukaiset ja kohtuulliset, niin meidän ei tarvitsisi joka vuosi näitä asioita säätää, Hesburgerin hallituksen puheenjohtaja Heikki Salmela sanoo.\n[JOKAINEN TORKKUPEITON ALLA LYMYILEVÄ POLIITIKKO ON RASITE KANSANTALOUDELLE]\nSalmela näkee turvapaikanhakijat enemmän mahdollisuutena kuin ongelmana,[MINIMIEHDOT!] jos heidät saadaan töihin. Paikallinen sopiminen antaisi yrityksille joustovaraa tilanteen mukaan ja nopeuttaisi päätöksentekoa.\nTaipuminen työmarkkina-järjestöjen tahtoon otti Stubbille koville\nHallituksessa kokoomukselle otti todella lujille taipua työmarkkinajärjestöjen tahtoon siinä, että paikallinen sopiminen annetaan niiden neuvottelupöytään, eikä hallitus päätä asiasta.\nKokoomuksen linja on ollut, että paikallista sopimista edistetään ensisijaisesti hallituksen toimesta lainsäädännön kautta.\nSydän huutaa, että Thatcherin ja Lepomäen linjalla pitkä päätyyn ja perään. Mutta järki sanoo, että edes pieni askel oikeaan suuntaan on plussaa, Stubbin kerrotaan viestittäneen muulle kokoomusjohdolle.\nElina Lepomäki on kokoomuksen uusliberaaliin oikeistosiipeen luettu kansanedustaja Uudeltamaalta. Lepomäki toimii ajatuspaja Liberan hallituksen puheenjohtajana.\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö puhui tiedotusvälineille pitämässään tiedotustilaisuudessa Euroopassa alkaneesta ketjureaktiosta.\nLähes kaoottinen tilanne Etelä- ja Keski-Euroopassa on johtanut sitten siihen, että kukin maa kehittelee omia toimiaan, ja on hyvin kyseenalaista, ovatko ne sopusoinnussa kansainvälisten sopimusten kanssa, Niinistö sanoi.\nSaattaa olla, että tämä Nato-ratkaisu, joka EU :n puitteissa nyt on otettu esiin, voi olla tuloksiltaan paras ratkaisu. Mutta varmasti senkin sopusointuisuutta kansainvälisten sopimusten kanssa kyllä tullaan keskustelemaan, hän jatkoi.\nEläketurvakeskus ja Tela levittävät ”valheita"\nYlipormestari, menneinä vuosina kokoomuksessa vaikuttanut Raimo Ilaskivi ottaa Puheenvuoro-blogissaan kantaa kuumana käyvään työeläkekiistaan.\nYli 70 000 kansalaisen allekirjoittama kansalaisaloite niin sanottuun palkkaindeksiin siirtymisestä etenee eduskunnan käsittelyyn. Niin Eläketurvakeskus kuin Työeläkevakuuttajat Telakin ovat väittäneet, että kansalaisaloite perustuu väärin tulkittuihin laskelmiin ja että eläkemuutos hyödyttäisi nykyeläkeläisiä mutta rankaisisi tulevia.\nEläkelaitosten palkkaamien lobbareiden työtahti on kiristynyt. Harva se päivä ETK tai TELA lähettävät medialle "todistuksiaan" siitä, että taitetun indeksin korvaaminen on tilastollisesti järjetöntä. Rahat eivät riittäisi, kerrotaan tilastojen perusteella, jotka ennakoivat kehitystä ihan vuoteen 2060 saakka, siis 45 vuoden päähän. Jos laskelmat olisivat oikeita, voisi vain ihailla niitä tehneitä matematiikkoja, Ilaskivi kirjoittaa.\nMuistan hyvin, kuinka menneiden parin vuosikymmenen aikana on aina muutaman vuoden väliajoin kerrottu, että nyt on edessä eläkepommi. Se räjähtää, koska maksetaan liian korkeita eläkkeitä, rahat eivät riitä. Rahastot kuivuvat. Kaikki tiedämme, kuinka on käynyt. Päinvastoin. Eläkelaitosten rahastot ovat kasvamistaan kasvaneet ja yltävät nyt jo 183 miljardiin, kolminkertaiseen summaan valtion budjettiin verrattuna ja lähes vuotuisen kansantulomme tasolle, hän kirjoittaa.\nHän ennakoi, että nuorten ja eläkeläisten vastakkainasettelu vain kiihtyy jatkossa. Koko eläkekiista puhesi, kun työmarkkinajärjestöjen Akavan ja STTK:n opiskelijajärjestöt nousivat kritisoimaan kansalaisaloitetta.\nKovilla hinnankorotuksillaan huomiota saanut sähkönsiirtoyhtiö Caruna jatkaa numerokikkailua kertoessaan uusimmista korotuksistaan.\nKuluttaja-asiamies Päivi Hentunen ja Caruna kertoivat viime viikon torstaina päässeensä neuvotteluissaan sopimukseen siitä, että Caruna kohtuullistaa korotuksia, jotka se panee toimeen maaliskuun alussa.\nTiukkaan arvosteluun törmännyt Caruna kertoi edelleen nostavansa siirtomaksuja, mutta alentavansa samalla kiinteää perusmaksua, jonka jälkeen maaliskuun korotus on yhtiön mukaan asiakkaille keskimäärin 14 prosenttia, kun sähkövero lasketaan mukaan.\nEpäluulo jäytää Suomen suhteita Venäjään\nSuomen suhteet Venäjään ovat osa lännen ja Venäjän suhteita, jotka eivät ole paranemassa. Kiista rajavalvonnasta syvensi Suomessa epäluuloa Venäjää kohtaan.\nLännen ja Venäjän suhteet pysyvät toistaiseksi huonoina. Poliittista yhteydenpitoa elvytetään, mutta suhteet eivät ole palaamassa edes sille tasolle, jota pidettiin normaalina ennen Ukrainan sotaa. Samalla Syyrian sota uhkaa syöstä suhteet uusiin syvyyksiin.\nKehityssuunta on ratkaiseva myös Suomen ja Venäjän suhteille. Ne ovat osa laajempaa kokonaisuutta, vaikka Suomessa korostetaan kahdenkeskisten yhteyksien merkitystä käytännön kysymyksissä.\nSuomen suhteet Venäjään ovat taas arvioitavina useista syistä, joista kaikki eivät ole hälyttäviä, mutta jotkut ovat.\nKoko kansan Boris tuo lisää iskuvoimaa EU:sta irti haluavalle leirille\nLontoon pormestari Boris Johnson ilmoitti sunnuntaina kannattavansa Britannian eroa EU:sta. Kyseessä on suuri voitto erokampanjalle.\n”Päätöksentekeminen on ollut todella vaikeaa. Olisin halunnut Britannian jäävän perusteellisesti uudistettuun unioniin, mutta se mahdollisuus ei ollut tarjolla”, Johnson ilmoitti.\nHajanainen eroleiri on etsinyt valovoimasta nimeä joukkoihinsa jo pitkään, joten Johnsonin kanta vahvistaa erokampanjaa selvästi.\n”Yksi asia on varmaa: Britannia ei eroa EU:sta”\nArvostettu ekonomisti, Moskovassa syntynyt ja vuodesta 1966 Englannissa ja Yhdysvalloissa asunut Anatoli Kaletsky pitää varmana, ettei Britannia eroa Euroopan unionista.\nEuroopan unionilla on tänä vuonna edessään useita vakavia haasteita: pakolaiset, populistiset liikkeet politiikassa, Saksan ajama kova talouspolitiikka, talousvaikeudet Kreikassa ja Portugalissa - yksi kriisi on kuitenkin varmaa: Britannia ei eroa EU:sta, hän kirjoittaa Project Syndicate -sivustolla.\nKalenskin mukaan britit joutuvat ennen kansanäänestystä miettimään, mitä EU:sta lähteminen maksaisi ja mitä se hyödyttäisi.\nEU:sta lähteminen tarkoittaisi valtavia taloudellisia kustannuksia eikä toisi mukaan mitään poliittista hyötyä. Äänestäjät ymmärtävät tämän viimeistään muutama viikko ennen kansanäänestystä, hän kommentoi.\nYksi tutkimuksen tärkeimmistä kohteista oli talvi- ja jatkosodan sekä Lapin sodan maastoon jättämät jäljet ja rakennelmat. Niitä löytyi metsistä noin 2 000.\nMonet toisen maailmansodan aikaisista jäänteistä ovat tuhoutumassa jo pysyvästi. Tuhoaan ovat tehneet niin eroosio kuin sotaromuturistit, jotka käyttävät uudenaikaisia metallinpaljastimia.\nMetsähallitus on kieltänyt maillaan kulttuuriperintökohteiden ja toisen maailmansodan aikaisten rakenteiden kaivelun. Se ei ole kuitenkaan kaikkia tonkijoita estänyt. Jotkut yrittävät tehdä sotaromulla ilmeisesti myös rahaa.\n”Meille ehkä yllätys olivat sotavankileirit, joita oli niinkin paljon. Niistä ei ole hirveästi puhuttu.”\nTrump ja paavi sanasodassa\nPaavi Franciscus arvosteli torstai-iltana poikkeuksellisesti Meksikon-vierailultaan palatessaan yhdysvaltalaista presidenttiehdokasta Donald Trumpia.\nIhminen, joka suunnittelee pelkästään muurien pystyttämistä eikä siltojen rakentamista, ei ole kristitty, paavi sanoi.\nVähän myöhemmin Trump vastasi paavin kommenttiin kutsuen niitä häpeällisiksi. Hän sanoi olevansa ylpeä siitä, että on kristitty, eikä hän presidenttinä sallisi jatkuvia hyökkäyksiä ja heikennysyrityksiä kristinuskoa kohtaan, kuten nyt tapahtuu.\nMitä Britannia sai?\nSydän-tahdistimien Mercedes ja mitätön sairaalalasku saivat havahtumaan: On lottovoitto sairastaa Suomessa\nEnsin pimeni päätteen ruutu, sitten maailma sen ympärillä. Suussa maistui metalli ja rintaa puristi. Kun maailma lakkasi pyörimästä, suunnistin miestenhuoneeseen huuhtelemaan kasvot kylmällä vedellä.\nVielä tuntien kuluttua olo oli hutera kuin auton töytäisemällä rusakolla. Suuntasin työpaikan terveysasemalle. Sieltä matka jatkui Meilahteen.\nParemmin Meilahtena tunnetun Tornisairaalan sydänvalvomossa laite annosteli nitroa suoraan suoneen. Monitori näytti sykkeeksi 27. Vähän päästä käsivarressa tuntui puristus, kun automatiikka mittasi verenpainetta. Mieleeni hiipi, että tästä saattaa tulla vähän pidempi reissu.\nKun kotiuduin, rinnassani oli tahdistinten Mercedes, josta data luetaan bluetoothilla ja välitetään sairaalaan älypuhelimella. Laitteen hintaa ei sanottu, mutta Tampereen teknillisen yliopiston diplomityö vuodelta 2010 kertoo älykkäimpien tahdistinten maksavan noin 20 000 euroa. Etälaite kuulostaa älykkäältä.\nTunsin piston rinnassani kuullessani englantilaisesta perhetuttavastamme, jolle kahden infarktin jälkeen oli luvattu, että vielä jos kolmannen kestät, niin sitten saat tahdistimen. Näin säästää julkinen terveydenhuolto Britanniassa.\nJossain vaiheessa posti tuo Meilahden-retken laskun: 32,50 euroa vuorokausi. Loput maksaa kotikunta. Jos tämä kohdalle piti osua niin Luojalle kiitos, että se tapahtui Suomessa.\nSuomelta palaa ”600 000 €/päivä” – Talvivaaran letkut kiinni?\nTalvivaaran kaivoksen haltuun ottanut valtionyhtiö Terrafame arvioi, että kaivoksen toiminta saadaan kannattavaksi vuodenvaihteessa 2017–2018. Asiasta kertoo Terrafamen hallituksen puheenjohtaja Lauri Ratia Ylen Aamu-tv:ssä.\nKansanedustajien kärsivällisyys on kuitenkin koetuksella, kun hallitus esittää kaivokselle uutta 38,5 miljoonan euron lisärahoitusta. Viime kesänä kaivokselle myönnettiin 209 miljoonaa euroa valtion rahaa, jonka piti riittää kahdeksi vuodeksi. Vertailun vuoksi Juha Sipilän hallitus satsaa 1 000 miljoonaa euroa kärkihankkeisiinsa, joista 300 miljoonaa suunnataan erilaisiin biotaloushankkeisiin.\nSe mikä tässä on erityisen huolestuttavaa on, että aika pienillä lompakon varoilla tässä mennään, jos eduskuntaa täytyy vaivata tällaisen 38 miljoonan euron kassavipin takia. Viime vuonna puhuttiin vielä 200 miljoonasta. Selvästi tämä toiminta ei oikein vakaalla pohjalla ole, kun päiväkustannukset taitavat olla 600 000 euron luokkaa, sanoo kokoomuksen kansanedustaja Kai Mykkänen Ylellä.\nViesti Venäjälle, että Suomi huolehtii puolustuksestaan\nTimo Soinin mukaan amerikkalaisten panssareiden tulo ei ole uhitteleva viesti Venäjälle.\nPuolustusministeri Jussi Niinistö (ps) paljasti torstaina, että Suomeen on keväällä tulossa parikymmentä amerikkalaista Stryker-rynnäkköpanssarivaunua harjoittelemaan. Niinistö kertoi Iltalehdelle, että amerikkalaisia on tulossa Suomeen ainakin kolmeen harjoitukseen.\nJulkisuudessa on keskusteltu Venäjän suhtautumisesta harjoitukseen. Soinin mielestä kyseessä ei ole uhitteleva viesti.\nAsiantuntijoiden mukaan Turkki ei lähde sotilaalliseen interventioon Syyriassa ilman kansainvälisen koalition tukea.\nTurkin ja Venäjän väliset suhteet pysyvät pitkään kireinä, mutta tilanteen kehittyminen sotilaalliseksi selkkaukseksi vaatisi kansainvälisen koalition hyökkäämistä Syyriaan, arvioi vanhempi tutkija Toni Alaranta Ulkopoliittisesta instituutista.\n”Maiden välinen tilanne on äärimmäisen tulehtunut, eikä se tule paranemaan niin kauan kuin Syyrian tilanne jatkuu tällaisena eli ratkaisemattomana.”\nNaton jäsenmaa Turkki on osoittanut haluavansa aloittaa maaoperaation Syyriassa, jossa hallituksen joukot ovat edenneet lähelle Turkin rajaa Venäjän ilmaiskujen tukemana.\nVäyrysen vastaus kajahti heti: Luovun politiikasta vasta korjattuani Ahtisaaren pahan virheen\nKeskustan konkaripoliitikko Paavo Väyrysen mukaan presidentti Martti Ahtisaaren kommentti Väyrysen puoluehankkeesta vauhdittaa Kansalaispuolueen perustamista.\nAhtisaari kommentoi aikaisemmin, että hän olisi pikemminkin toivonut, että Väyrynen ryhtyisi ajamaan sitä, miten tämä jättää politiikan.\nVäyrynen vastaa tiedotteessaan harkitsevansa politiikasta luopumista sitten, kun on saanut korjattua yhden Ahtisaaren pahimmista virheistä. Tällä hän tarkoittaa sitä, että Ahtisaari tuki turvallisuuspoliittisin perustein Suomen liittymistä euroalueeseen.\n19 kantajaa on riitauttanut asian. He vaativat, että Metsä Board joko jatkaa jauhatusta tai maksaa korvauksia kullekin kantajalle 378 922,67 euroa vuodesta 2012 juoksevine viivästyskorkoineen. Kokonaissumma kohoaa siis yli 5,6 miljoonaan euroon.\nEuroopan unionin sisälle on muodostumassa aiempaa tiiviimpi itäisen Keski-Euroopan liittouma.\nPuolan, Unkarin, Tšekin ja Slovakian pääministerit kokoontuvat maanantaina Prahaan muodostamaan yhteistä linjaa ennen loppuviikon EU:n huippukokousta, jonka pääaiheina ovat Britannian EU-sopimus ja pakolaispolitiikka.\nNiin sanottu Visegrád-nelikko vastustaa pakolaisten uudelleensijoittamista EU:n sisällä ja muslimimaista tulevaa maahanmuuttoa ylipäänsä.\nAntti Rinne pelkää syrjäyttämistään\nHelsinkiläinen vasemmistodemari Kaarin Taipale kysyi Timo Harakalta viime keskiviikkona, asettuuko Harakka Sdp:n puheenjohtajaehdokkaaksi ensi vuoden helmikuussa. - Vastaa viisikirjaiminen sana, Taipale maanitteli.\nTuskin, Harakka vastasi nieleskellen.\nKansanedustaja Timo Harakka kirjoitti radikaalin uudistusmallin Sdp:lle\nKansanedustaja Timo Harakka (sd) ravistelee uudistusteeseillään puoluekenttää. Oman muutosohjelmansa puolueelle kirjoittanut Harakka katsoo, että ”kaikkein vaarallisinta Sdp:lle on pitää kiinni työväenromantiikasta”. Harakan mukaan ”näyttää myös siltä, että Sdp on lukittautunut puolustamaan vähenevää vientiteollisuutta ja vastustamaan tulevaisuutta”.\n”Meillä ei ole varaa siihen, että Sdp on peräkammaripuolue”, Harakka kiteyttää.\nSuomesta yritetään tehdä EU:n ”heikointa lenkkiä”\nEnää ei tarvitse arvuutella, minkä vuoksi Venäjä painostaa Suomea pakolaisilla, kirjoittaa Ilta-Sanomien erikoistoimittaja Arja Paananen Münchenistä.\nSuomessa on viime kuukaudet ihmetelty itärajan kiihtyvää turvapaikanhakijoiden virtaa ja sitä, mikä ihmeen käsikirjoitus Venäjällä on koko draamalle laadittu.\nPääministeri Dmitri Medvedevin saksalaislehdelle antamasta haastattelusta, Venäjän varapääministerin Sergei Prihodkon lausunnoista ja muutamista Venäjän median artikkeleista voi tehdä johtopäätöksen, että Venäjän ensisijaisena tavoitteena on nyt saada Euroopan unioni luopumaan kiireen vilkkaa Venäjän vastaisista talouspakotteistaan.\nMedvedevin Handelsblattille antaman haastattelun yksi pääviesteistä oli se, että Euroopan täytyy itse parantaa suhteet Venäjään, sillä Venäjä ei katso omasta puolestaan tehneensä mitään väärää esimeriksi Krimin vallatessaan.\nSchöder on oikeassa. Ne (pakotteet) olivat virhe. Nyt (Euroopan) täytyy vain löytää itsestään rohkeus tunnustaa se, Medvedev lateli.\nVenäjä haluaa heikon Euroopan.\nVenäjän asevoimille riittää rahaa\nVanhempi neuvonantaja Laura Solanko Suomen Pankin BOFIT-tutkimuslaitoksesta on tutkinut Venäjän taloutta pitkään.\nVuonna 2015 Venäjän puolustusmenot nousivat 28 prosenttia, kun muita budjetin menoeriä ei tarkistettu edes yhtä prosenttia.\nMinisteri varoittaa: Jopa miljoonat voivat lähteä liikkeelle Venäjältä\nItärajan yli tuleva muuttoliike on tällä hetkellä vakavin ja akuutein haaste Suomen turvallisuuspolitiikassa, arvioi puolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) Brysselissä.\nMinisteri Niinistön mukaan Venäjällä on satojatuhansia tai jopa miljoonia ihmisiä, jotka voivat lähteä liikkeelle kohti Eurooppaa.\nRobotit ja automaatio luovat ympäri maailmaa uusia työpaikkoja, uusia ja uudenlaisia innovaatioita ja yrityksiä sekä aivan uudenlaisia mahdollisuuksia ratkoa maailman suuria ongelmia. Mutta aikaikkuna saattaa sulkeutua. Mitä tapahtuu, kun robotit kehittyvät niin hyviksi, että ne voivat tehdä jopa korkeasti koulutettujen, älykkäiden, luovien ja palveluhenkisten ihmisten töitä? Tämä aikaikkunan sulkeutumisen hetki voi olla lähempänä kuin haluamme uskoa.\nMonen poliitikon unelmana lienee vieläkin näky tehtaasta, jonne ihmiset vyöryvät töihin viidessä vuorossa. Tämä poliittisten päättäjien ”märkä unelma” ei valitettavasti tule toteutumaan.\nEnsimmäiset miehittämättömät tehtaat ovat jo toiminnassa. Ilmiö on leviämässä myös palvelualoille. Ensimmäiset hotellit, joissa työvoimana ovat robotit, on jo avattu. Heikot signaalit uudesta kehityksen suunnasta on vastaanotettu ja rekisteröity.\nMikä siis on työn tulevaisuus?\nPätkätyöt, mikrotyöt, joukkoistetut työt, yrittäjyys – kaikkea tarjotaan mahdollisuutena, näistä ehkä yrittäjyys on se varmin vaihtoehto. Tällä hetkellä joukkoistavat työmuodot ovat käytössä, mutta niidenkin tulevaisuus on muuttuva. Esimerkiksi Über, jota pidetään jakamistalouden edelläkävijänä, on jo hankkinut ensimmäisen robottiautonsa.\nUusi tapa ajatella työmarkkinoita. Tweet\nVasemmistoliiton entinen europarlamentaarikko Esko Seppänen on päivittänyt listaansa Suomen suurituloisimmista.\nSeppänen korostaa, että Suomen rikkaimmat eivät hänen listallaan ole, koska ”veroja kierretään laillisesti”.\nSe tapahtuu ennen muuta holding-yhtiöiden välityksellä: perustetaan yhtiöitä omistamaan toisia yhtiöitä. Tämän johdosta eivät tälläkään listalla ole kaikki Suomen rikkaat, Seppänen selittää.\nTulkintaongelmista huolimatta listassa ei Seppäsen mukaan ole paljon virheitä\nOrpo vastasi Halla-ahon väitteisiin maasta-poistettavien määrästä\nMyönteisiä päätöksiä on 24,5 prosenttia, 2 324 ja kielteisiä päätöksiä 1 500. Perusteettomia, eli niin sanottuja Dublin-tapauksia 1 571, ja rauenneita 4 100. Jos lasketaan yhteen vain myönteiset ja kielteiset, voidaan saada isoja prosenttilukuja myönteisten osalta. Jos katsomme koko määrän, niin prosentti on 24 myönteisissä.\nNorja ei aio kotouttaa\nMinua on jossain määrin yllättänyt se, että Suomessa puhutaan niin vähän siitä, miten naapurimaa Norja aikoo ratkaista pakolaiskriisinsä. Norjassakin pantiin merkille, että nyt asyylioikeuteen viittaamalla maahan pyrkii ihmisiä, jotka haluavat ensisijaisesti maan kansalaisuuden ja pääsyn korkeamman sosiaaliturvan piiriin.\nTämän katsottiin heikentävän varsinaisen turvapaikan tarpeessa olevien ihmisten tilannetta. Siksi Norja teki päätöksen, joka toisaalta pyrki nopeuttamaan turvapaikanhakijoiden päätösten käsittelyä, mutta rajoittamaan heidän oikeuttaan jäädä maahan. Päätöksen mukaan maahan ei oteta ihmisiä, joilla ei ole oikeutta suojeluun, ja ne jotka siihen ovat oikeutettuja, joutuvat lähtemään Norjasta poliittisen tilanteen vakiinnuttua. Norja ei siis itse asiassa aio ”kotouttaa”.\nVerojen pakoilu Portugalissa pannaan kuriin – "Meillä on tasan kaksi vaihtoehtoa"\nEsko Valtaoja ehdottaa kuukauden sometaukoa\n"Viidennes ihmisistä uskoo lähes mihin tahansa"\nValtaoja tunnetaan ahkerana julkisena keskustelijana. Hän jäi eläkkeelle Turun yliopiston avaruustähtitieteen professorin tehtävästä viime syyskuussa.\n"Nyt muodissa ovat enkelit, seuraavaksi ehkä kummitukset"\nValtaoja totesi uskovansa, että noin viidennes ihmisistä uskoo melkeinpä "mihin tahansa". Se, mihin milloinkin uskotaan, vaihtelee aikakaudesta toiseen.\nNyt muodissa ovat enkelit. Ufot ovat menneet pois kokonaan. En ymmärrä, minne avaruusveljet ja -sisaret ovat häippäisseet.\nUKK'RAM - SALAPERÄINEN ALUS Avaruustähtitieteen professori Esko Valtaoja kertoo miksi täällä ei hiippaile ulkoavaruudesta vieraita.\n”Yes” – Kansalaisaloite taitetusta indeksistä luopumisesta sai kasaan 50000 nimeä\nKansalaisaloite saa eduskuntakäsittelyn, jos se onnistuu saamaan taakse 50 000 kannatusilmoitusta kuuden kuukauden aikana. Kiljunen riemuitsi asiasta maanantai-iltana Twitterissä.\nYes! Nyt 50 000 allekirjoitusta. Eduskunnan kantaa kysytään seuraavaksi. Palkkaindeksi on eläkeläisen oikeus. Se turvaa ansaitun tulotason.\n— Kimmo Kiljunen (@kimmokiljunen) February 8, 2016\nAloitteella on nyt takanaan 51 700 nimeä. Kannatusilmoitusten keräys jatkuu maaliskuun viimeiselle viikolle. Aloite haluaa muuttaa nykyisen työntekijäin eläkelain seuraavaa kohtaa:\n”Maksussa oleva eläke tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta lukien indeksillä (työeläkeindeksi), jota laskettaessa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,2 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,8.” Aloite muuttaisi sen muotoon: ”Maksussa oleva eläke tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta lukien indeksillä (työeläkeindeksi), jota laskettaessa palkkatason muutoksen painokerroin on 1,0.”\nAloite perustelee asiaansa:\nPresidentiksi pyrkivä Marco Rubio on nyt kuumaa laavaa lumisessa New Hampshiressa, jonka esivaalit järjestetään tänään tiistaina 9.2.2016. Iowassa kolmanneksi tullut republikaaniehdokas Rubio on toistaiseksi niiden paras toivo, jotka haluavat puolueen ehdokkaaksi keskitien kulkijan.\nSunnuntai-iltana heitä oli kokoontunut satamäärin palloiluhalliin Manchesterin pikkukaupungissa: vakavaa ja vaatimatonta valkoista väkeä, joka arasteli täyttää penkkirivejä edestä. Leveästi hymyilevä Rubio asteli lavalle kuin kotiinsa näyttäen sinisessä villapaidassaan paljon 44-vuotiasta nuoremmalta.\n” Barack Obama haluaa tehdä tästä maasta sellaisen kuin muut maat. Mutta jos pitää ulkomaista, kannattaa muuttaa ulkomaille. Me olemme Amerikassa.” Sanat ovat jyrkkiä, mutta Rubio hymyilee lämpimästi kuin puhuisi tutuille, jotka kyllä tietävät, ettei hän tarkoita pahaa.\nHallituksen kilpailukykypaketti vie hallituksen alueelle, jossa sen ei kuuluisi olla Korkman sanoo.\nHän näyttää harmistuneelta, silmien välissä olevat pohtimisrypyt on syventyneet. Mutta harmaiden silmien katse tummasankaisten silmälasien takana on tarkka.\nKas, iltapäivä on pimentynyt. Lunta ei sada, ja kelmeän toimistolampun loisteessa ärtymys paistaa Korkmanin kasvoilta. Mutta eivätkö he kysyneet? Hallituksen lähipiriin kuuluu muun muassa kokoomuksen kansanedustaja, Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen entinen johtaja Juhana Vartiainen. ”En tiedä, mitä hän on siellä tehnyt, jos on ollut mukana”, Korkman sanoo.\nJuuri nyt pelkokerrointa lisää turvapaikanhakijatilanne. Syyrian kriisi on tullut uimahallin saunaan ja kaupan kassajonoon, ja se näkyy huolissa. Taloustutkimuksen tekemän kyselyn mukaan enemmistö suomalaisista kannattaa esimerkiksi rajojen sulkemista, ja yli puolet aloittaisi rajatarkastukset myös Pohjoismaiden rajoilla.\nVaikka turvattomuuden tunne on subjektiivinen kokemus, se on toki syytä ottaa tosissaan. Samankaltainen tilanne nähtiin 1990-luvun laman aikaan. Yhtä tärkeää on kuitenkin ymmärtää myös, että peloilla tehdään politiikkaa.\nSuomalaisten vainoaminen on typerintä maahan-muuttokritiikkiä


Bikken pilttuu: NORDALIN PEILI UA-39839136-1\nJenna 8. elokuuta 2012 klo 14.30\nOnpas hieno! Sulla on kans aina kaikkee kivaa tavaraa, me voidaa tulla käymään ja viedä sun nurkistas pölyttymäst kaikkee mitä et enää käytä/tarvi ni saadaan uuteen kotiin jotain kivaa ja sää saat uusille tavaroille lisää tilaa;)\nBikke 9. elokuuta 2012 klo 20.02\nTupari kutsua odotellaan :)\nSeija 8. elokuuta 2012 klo 15.25\nTodella kivan näköistä :-) Ihanuutta :-)\nBikke 9. elokuuta 2012 klo 20.03\nNiin onkin :)) Kauneus on katsojan silmissä ja mä näen sitä joka puolella :)\nMaanvaiva 8. elokuuta 2012 klo 19.28\nSairaan makee peili!!!\nBikke 9. elokuuta 2012 klo 20.04\nJoo ja oma kuva tuosta peilistä näyttääkin vähän sairaalta! ja pulleelta\nAnne-Mari 8. elokuuta 2012 klo 19.43\nVoi kun ihana naulakko + peili systeemi, ja mitä välii vaikka olisin vain kuvausrekvisiittaa, sitähän minäkin harrastan;)\nMagneettikuvaus, eikös siinä joudu onkaloon makaamaan?? Kääk, iskee paniikki jo ajatuksestakin!!?\nBikke 9. elokuuta 2012 klo 20.05\nNiin meinas iskeäkin! En kärsi ahtaanpaikan kammosta mutta nyt piti oikein aluksi keskittyä silmät kiinni radio rockkiin! Tunnin kesti\nhttp://marjonsivuilut.blogspot.fi/ 8. elokuuta 2012 klo 21.08\nTuo pelihyllykkö on aika hauska ja varsin vanhan näköinen :D Mitä siitä käyttökelpoisuudesta, jos silmä lepää :D Ja vaikka saunan ovi ei aukeaisikaan, voi sitä hetken likaisenakin olla :D Sitten vain suihkukannusta tekaistu Tee-se-itse suihku sinne pihamaalle ja saippuaa kainaloon. Olisi naapureilla ainakin ihmettelemistä :)\nBikke 9. elokuuta 2012 klo 20.07\nKyllä meen naapurit on aina välillä saanukkin ihmetellä meen menoa :)


Ehdolle kuntavaaleihin - Paavo Arhinmäki\nKirjoitettu 29.6.2012 Paavon blogi\n”Jokaisella on oikeus lepoon ja vapaa-aikaan, työajan järkevään rajoittamiseen sekä määräaikaisiin palkallisiin lomiin.” Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 24. artikla. Loma on paitsi oikeus, myös ihmisen velvollisuus itseään kohtaan.\nVirallinen Suomi menee kiinni heinäkuuksi. EU:n päätöksenteko pyörii kuitenkin täysillä, joten heinäkuun aikana eduskunta saattaa joutua kokoontumaan ja pohtimaan mahdollista Espanjan tukemista.\nKotimaisen politiikan syksy käynnistyy osaltamme jo elokuun ensimmäisinä päivinä, kun puolueen ministeriryhmä tapaa kesäkokouksessa Rovaniemellä. Elokuussa järjestetään myös eduskuntaryhmän ja puoluehallituksen kaksipäiväiset kokoukset.\nNäissä kokouksissa Vasemmiston pitää katsoa tulevaisuuteen. Millaisia vaihtoehtoja tarjoamme suomalaisen yhteiskunnan kehittämiselle? Mitä tehdä Euroopan talousjärjestelmäkriisille ja globaalin tason vaikuttamiselle? Hallitustyössä olemme saavuttaneet monia asioita, mutta paljon on vielä tavoiteltavaa.\nSyksyllä alkaa valmistautuminen myös puoluekokoukseen, jossa tavoitteemme on hahmotella selkeä näkemys tulevaisuuden punavihreästä hyvinvointivaltiosta.\nSyksyn tärkein haaste ovat kunnallisvaalit. Kuntavaaleissa ratkaistaan arvopohja, jolta suomalaista hyvinvointivaltiota rakennetaan. Kunnat nimittäin vastaavat valtaosasta peruspalveluitamme.\naikka valtio määrittää kehykset, ihmisten arjessa tuntuvat päätökset hyvinvointipalveluista tehdään kunnissa. Löytyvätkö päiväkoti, peruskoulu ja kirjasto kodin läheltä? Alistetaanko terveyskeskukset, vanhustenhoito ja kunnan hankinnat kilpailutukselle ja yksityistämiselle? Huolehditaanko kuntien työntekijöiden reiluista työehdoista? Rakennetaanko kuntiin kohtuuhintaisia vuokra- ja omistusasuntoja vai pelkkiä ökylukaaleja?\nNämä kaikki ovat asioita, joista päätetään valtuustoissa. Kuntien asukkaat, laadukkaat julkiset palvelut ja paikallisdemokratia tarvitsevat puolustajiaan mahdollisimman monessa Suomen kunnassa. Parhaiten se onnistuu Vasemmiston joukkueessa.\nItse olen Helsingin kaupunginvaltuustossa kolmatta kautta. Siksi uskallan suositella kunnallispolitiikkaan lähtöä.\nValtuustossa aktiivisesti toimimalla saa paljon käytännöllisiä pieniä ja isoja asioita aikaan: jääkaappeja vuokra-asuntoihin, yleisiä vessoja puistoihin, luvallisia graffitiseiniä nuorille, parempia yöbussivuoroja.\nVaikka kalenterini on täynnä ministerin ja puoluejohtajan töitä, olen pitänyt valtuustotyöskentelyä suuressa arvossa. Haluan olla jatkossakin vaikuttamassa tavallisten helsinkiläisten pieniin ja isoihin asioihin. Siksi olen päättänyt asettua ehdolle myös ensi syksyn kunnallisvaaleissa.\nSyksyn vaalirutistus tarvitsee jokaisen Vasemmiston jäsenen ja aktiivin panosta.\nMutta ensin lomaa ja lepoa. Toivon kaikille hyvää ja rentouttavaa kesää!\nMarkku Lämsä 30.6.2012-10:37\nPaavo Euro-rahanjako ja hallitusyhteisttö syö Vasemmistoliiton kannatusta.\nKun heinäkuussa Eduskunta saa kokountua päättämään Kataisen Brysselissä saamistaan Euro-laskusta, jotka on määritelty, maksa, tai maksa ja itket. Vasemistoliiton on kannatuksen turvaamiseksi ja kunnallisvaalien onnistumiseksi, pantava hallitus ota tai jätä vaihto-ehdon eteen, vaatia Kataisen ”sopinuksen” hylkäämistä tai muuten hallitus hajoaa, ja iloittaa, että jos hallituksessa äänestetään, niin Vasemistoliitto toimii myös eduskunnassa hallituksessa äänestämällää tavalla.\nVasemistoliiton ministeriryhmä 2, hallituksen joo joo henkilöinä.\nEi enään kannata rintaa röyhennellä hallitusneuvottelujen 100:lla.\nPingback: Idän hipsterit « Annan provokaatioblogi


Polveutumiseni Vladimir Suuresta\nPolveutumiseni Venäjän suuriruhtinas Vladimir Suuresta\nItse polveudun pääasiassa niistä talonpoikaissuvuista, jotka 1500- ja 1600-luvulta lähtien ovat asuttaneet Pohjois-Suomea. Kuitenkin esivanhemmistani löytyy myös muihin säätyihin kuuluneita henkilöitä, ja kun tarpeeksi kauas sukupuuta tutkitaan, niin päästään mieheen, joka perusti erään vieläkin olemassa olevan valtakunnan. Valtakunta on nimeltään Venäjä. Minun ja tämän miehen välillä on 30 sukupolvea.\nKristillisen ajanlaskun ensimmäinen millenium oli kääntymässä lopuilleen, elettiin 900-luvun puoliväliä, kun kiovalaisen ruhtinaan Svjatoslavin orjatar Malusa synnytti isännälleen pojan. Ruhtinaalla, legendaarisen Rurikin, ensimmäisen venäläisen hallitsijan jälkeläisellä oli toki laillisiakin vaimoja, mutta kumminkin hän rakastui orjattareensa ja siitäkin suhteesta ihmissuku jatkui. Pojan nimeksi tuli Vladimir, hän on esi-isäni 30 sukupolvea taaksepäin. Niin ruhtinaan poika kuin olikin, Vladimir sai aina muistaa, ettei hän ole syntynyt laillisesta liitosta ja on siis isän aviollisia lapsia huonompia. Ollessaan 16-vuotias isä-Svjatoslav kuoli ja velipuoli Jaropolk nousi valtaan. Kiovan Venäjällä elettiin sekavia aikoja ja Vladimir sai pelätä henkensä puolesta. Antautumisen sijasta hän päätti taistella. Kahdeksan vuotta myöhemmin Vladimir oli raivannut tiensä valtaistuimelle ja saanut paikalliset mahtimiehet puolelleen, toisen diplomatialla, toiset väkivallalla.\nHeinäkuussa vuonna 1015 Kiovan suuriruhtinas kuoli äkkiä ollessaan matkalla Bereshkowin kaupungissa 59 vuoden ikäisenä. Jälkimaailma tuntee hänet nimellä Vladimir Suuri.\nKuten Vladimir Suuren jälkeen, nytkin prinssien kesken syntyi valtataistelu. Turowin ruhtinaskunnan perinyt prinssi Isjaslav tuli veljiensä katkeruudeksi uudeksi suuriruhtinaaksi. Hänelle isä oli tuonut aikanaan vaimoksi Puolan prinsessa Gertrudin. Isjaslav oli ollut mukana suuren isänsä hallitustoimissa, mm. kuuluisan lakikokoelman laatimistyössä. Hän ei pystynyt kuitenkaan istumaan yhtä tukevasti valtaistuimella kuin isänsä. Vuonna 1068 kansa nousi kapinaan ja syöksi hänet vallasta nostaen suuriruhtinaaksi hänen serkkunsa pojan, Polotskin ruhtinaan Vsjeslawin. Hän oli myös Vladimir Suuren jälkeläinen, Vladimirin luostariin hylätyn vaimon, Polotskin Rognedin pojanpojan poika. Vsjeslaw pysyi vallassa vain seitsemän kuukautta, kun Isjaslav taas kaatoi hänet vaimonsa puolalaisten sukulaisten tukemana ja Vsjeslaw joutui vetäytymään isoisoäitinsä suvun maille, missä hän eli vielä vuosikymmeniä korkeaan ikään saakka. Suuriruhtinas Isjaslavin ei sallittu kuitenkaan nauttia taaskaan kauaa kruunusta, sillä nyt isän perinnönjaosta katkeroituneet veljet syrjäyttivät hänet. Neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1077, hän palasi uudelleen valtaan. Asemansa ollessa yhä horjuva Isjaslav seuraavan vuoden lokakuussa kuoli 54 vuoden iässä.\nIsjaslavin lapset eivät päässeet kantamaan Kiovan suuriruhtinaan kruunua, liekö heillä ollut siihen suuria halujakaan. Valta siirtyi veljelle Vsevolodille ja hänen lapsilleen. Jaettavaa riitti kuitenkin Isjaslavin lapsille. Hänen pojastaan Jaropolkista tuli Wladimirin ja Turowin ruhtinaskuntien ruhtinas. Jaropolkin vaimo oli Weimarin ja Orlamündin kreivin Otto II:n tytär Kunigunde. Jaropolk kuoli alle 40-vuotiaana, mutta ruhtinatar Kunigunde eli 85 vuoden vanhaksi.\nRuhtinas Jaropolkilta jäi tytär Anastasia von Wladimir (1074-1159), venäläisittäin Anastasia Jaropolkovna eli Jaropolkintytär. Anastasia sai puolisokseen ylhäisen miehen, Minskin ruhtinaan Glebin (n. 1065-1118). Ruhtinaan isä oli ollut Polotskin Vsjeslaw, siis sama mies, joka oli aikanaan syrjäyttänyt Anastasian isoisän. Sekä Anastasia ja Gleb polveutuivat Vladimir Suuresta ja näin nämä kaksi sukuhaaraa jälleen yhtyivät. Gleb Vjeslawitschin isä Vjeslaw hallitsi Polotskia peräti 57 vuoden ajan ja kerrottiin hänen harrastaneen myös monenlaista kyseenalaista taikuutta. Hänen isänisänsä oli aikanaan perinyt Vladimirin hylkäämältä Rogned-vaimolta tämän perintömaan Polotskin.\nGlebin ja Anastasian lapsista Wsewolod sai Strezewin ruhtinaskunnan hallittavakseen eli hänkin sai käyttää komeata ruhtinaan nimeä, vaikka sukupolvi sukupolvelta Vladimir Suuren jälkeläisten maat pienenivät perinnönjakojen vuoksi. Tapana oli, että isät eivät jättäneet valtakuntaa vain yhdelle lapsistaan, vaan jokainen sai osansa. Tämä teki Kiovan Venäjästä hajanaisen ja heikon valtakunnan pitkäksi aikaa.\nWsewolodin poika Wlazko von Polotsk (k. n. 1224) sai Kiovan valtakunnan reunamailta pienen Kokenhusenin ruhtinaskunnan Väinäjoen varrelta perinnökseen. Se sijaitsee nykyisen Latvian alueella. Alueilla vaikutti voimakkaasti Riikan arkkipiispan vasalli, maallinen ja hengellinen valta löivät joskus veljenkättä toisilleen, joskus taas vallitsi jännite näiden kahden välillä.\nKokenhusenin ruhtinatar jäi isänsä tavoin poikia vaille. Yhden tyttären hän sai toisesta avioliitostaan, tytär sai äidin mukaan nimen Sophie (s. n. 1240). Perijättären kanssa avioitui Riikan arkkipiispan vasalli, ritari ja aatelisherra Johannes de Thisenhusen, jonka isä oli Tiesenhausenin aatelissuvun saksalaissyntyinen kantaisä. Johannes eli Hans kuoli marttyyrikuoleman 5.3.1279 taistelussa pakanallisia liettualaisia vastaan. Hänet on haudattu Falckenaun luostariin.\nTälläkin kertaa lapselle oli annettu vanhemman nimi ja Johanneksen poika oli saanut myös nimen Johannes de Thisenhusen (n. 1270 – n. 1342). Hän hallitsi maitaan Riikan arkkipiispan vasallina, mutta riitaantui ankarasti arkkipiispan kanssa, mistä hyvästä sai pannajulistuksen osakseen. Hänen kuolemansa jälkeen läänitykset palautettiin perillisille. Johannes haudattiin isänsä tavoin Falckenaun linnan luostariin, josta sodat ja hävitykset ovat meille jättäneet vain palasen muuria.\nYksi Johanneksen pojista oli nimeltään Bartholomeus von Tiesenhausen (1312-98). Hän oli myös ritari ja maasäätiön vasalli Liivinmaalla. Hän toimi myös voutina ja rakennutti Bersonin linnan perintömaalleen. Isänsä jälkiä seuraten hänkin riiteli aikansa arkkipiispan kanssa. Keisari Kaarle IV myönsi hänelle ensimmäisenä Baltiassa komean arvonimen: keisarin pöytäseuralainen. Bartholomeuksen vaimo oli Elsebe von Warendorp (n. 1335 – n. 1399), lyypekkiläisestä porvarissuvusta. Jos esi-isä Vladimir olikin kohdellut vaimojaan kaltoin, niin pojasta oli polvi parantunut. Hänen avioliittonsa oli onnellinen ja korkeassa iässä laatimassaan testamentissa Bartholomeus kiitteli vaimoaan hyvästä huolenpidosta niin terveyden kuin sairauden aikana.\nIsältään mm. Bersonin linnan peri poika Peter von Tiesenhausen (n. 1360-1434), joka hänkin kuului Tarton ritarikuntaan. Hänellä oli vaimo Katharyne, joka oli elossa miehensä kuoleman aikoihin. Paljon muuta ei heistä tiedetäkään.\nHeidän poikansa Fromhold von Tiesenhausen oli niin ikään Bersonin omistaja. Hän kuoli joskus 1480-luvulla. Hänestä emme tiedä edes vaimon nimeä.\nFromholdin poika oli isänsä mukaan nimeltään Fromhold (k. n. 1522). Hän omisti lukuisia tiloja Liivinmaalla ja kun ritareiden aika ei vielä ollut ohi, niin tietysti hänkin kuului Tarton ritarikuntaan. Hänen vaimonsa oli hänen pikkuserkkunsa tytär Gertrud von Rosen (k. n. 1532). Gertrud periytyi monista balttilaisista ja tanskalaisista aatelissuvuista ja yhteinen esivanhempi löytyi Bartholomeus von Tiesenhausenista, jonka tytär oli siis ollut Gertrudin isoisoäiti. Näin sukuhaarat limittyvät ja Vladimir Suuren verenperimä moninkertaistui.\nElisabethilla ja Otolla oli monta lasta. Heistä Christoffer von Grotthus (k. 1603) muutti Liivinmaalle Löseriin, missä hän omisti tiloja. Hän sai puolisokseen Catharina von Lüdinghausenin, jonka isä oli kotoisin Kuurinmaalta, äidin puolelta Catharina polveutui von Dönhofin ja äidinäidin puolelta von Butlarin suvusta.\nTultaessa Christofferin ja Catharinan poikaan Otto von Grotthuseniin (1568-1656) tullaan vihdoin mieheen, jonka kautta Vladimir Suuren ja Rurikidien veri tässä sukulinjassa saapuu Suomen kamaralle. Liivinmaalla Meselovissa syntynyt Otto oli sotilas, ratsumestari ja lopulta hän kohosi arvoltaan majuriksi. Vuonna 1614 hänet mainitaan Suomessa Kellahden kartanon isäntänä. Porin seudulta hän sai haltuunsa myös Ahlaisten kartanon. Ruotsin ritarihuone merkitsi hänen sukunsa aatelissuvuksi kotimaisten aatelissukujen joukkoon.\nKamreeri Enesköldin ja mahtavan Elisabethin poika sai hänkin nimensä historiankirjoihin. Gustav Enesköld (n. 1650-1719) opiskeli ylioppilaana Turussa ja antautui sitten menestyksekkääksi osoittautuneelle sotilasuralle kohoten lopulta everstiksi ja rykmentin komentajaksi vuonna 1701. Hän omisti Porissa perintötilan, Ahlaisten Kellahden sekä Porissa Lyttylän, Yyterin ja Tuorsniemen. Suuressa Pohjan sodassa hän joutui Errastferissa sotavangiksi, mutta sotavankien vaihdossa hänet vaihdettiin vapaaksi 1708. Suuruudenhullu Ruotsin kuningas Kaarle XII ei kuitenkaan ollut saanut rähinöistä tarpeekseen ja jo seuraavana vuonna sodan jatkuessa huono-onninen eversti joutui uudelleen venäläisten vangiksi Pultavassa. Puolustamaansa kotimaata hän ei enää koskaan nähnyt. Kymmenen sotavankeusvuoden jälkeen hän menehtyi keskellä Moskovan pakkastalvea tammikuussa 1719, pian sen jälkeen olisi sotakin loppunut. Everstin kanssa oli vangittu kaikki hänen neljä poikaansa, joista yksi oli kapteeni ja neljä luutnanttia. Pojista kaksi kuoli sotavankeudessa isänsä tavoin, kaksi pääsi vapaaksi, tosin toinen heistä kuoli pian vaivalloisen kotimatkan jälkeen.\nGustav Enesköldillä oli vaimo, vapaaherratar Hildegard Elisabet Rehbinder (1663-1735), jonka kanssa hän oli avioitunut Tukholmassa 11.7.1682. Vaikka Gustav oli usein sotaretkillä, ehti hän käydä kotonakin, koska avioliitosta syntyi huomattava joukko lapsia. Vapaaherratar polveutui monista tunnetuista aatelissuvuista. Hänen isoisänsä, eversti Henrik Rehbinder (1604-80) oli tullut Liivinmaalta Ruotsiin ja palvellut Ruotsin kruunua uskollisesti samoin kaikki hänen kymmenen poikaansa. Hildegardin äiti puolestaan oli Munck af Fulkila -nimistä suomalaista aatelissukua. Äidinisä Johan Munck af Fulkila (1614-63) oli mukana kolmikymmenvuotisessa sodassa, jossa hän haavoittui saaden reiän pääkalloonsa. Reikä tukittiin tammilastulla, joka kasvoi sitten kiinni päähän. Hän palasi sodasta kotiin ja ehtipä tehdä vielä uran juristina tullen lopulta Turun hovioikeuden varapresidentiksi, mutta väittävät, että hänellä oli joskus pää kipeänä.\nEversti ja everstinna Enesköldin tytär Helena Elisabet (n. 1690 – n. 1740) meni ensin naimisiin Lempäälän nimismiehen Samuel Chytreenin kanssa ja kun tämä kuoli syksyllä 1720, avioitui hän seuraavana kesänä paikkakunnalla sijainneen Herralan kartanon isännän, rusthollari Matti Tammelinin (1693-1764) kanssa. Syy pikaiseen avioliittoon oli selvä: nimismiehen leski oli jo talvella tullut raskaaksi kartanon isännälle. Ensimmäisestä avioliitostaan Helenalla oli neljä lasta ja toisesta niitä syntyi seitsemän kappaletta. Matti Tammelin oli Mouhijärven kirkkoherran poika polveutuen vanhasta pappissuvusta, jonka esivanhempia tunnetaan vuosisatojen takaa. Matti Tammelinin sisaren, Sofia Margareetan kohtalo oli traaginen: hän joutui naimisiin iäkkään papin kanssa, unohti Mooseksen kivitauluun kirjoitetun kuudennen käskyn, synnytti lapsia nuorille sotilaille ja tuomittiin aviorikoksesta kuolemaan 29.10.1724. Äitinsä puolelta Matti Tammelin polveutui ruotsalaisista suvuista, äidinisä Zacharias Boelius (n. 1640-97) tuli Ruotsista Suomeen ja toimi Uudenkaupungin pormestarina, mistä virasta hän tosin joutui erotetuksi viranhoidossa tapahtuneiden epäselvyyksien vuoksi.\nMatti Tammelinin ja Helena Elisabetin lapsista toiseksi nuorin oli nimeltään Martti Tammelin (1731-90). Hän lähti kauppiaaksi Turkuun, missä hänet vihittiin 23.11.1760 luutnantti Anders Fleischerin tyttären Maria Charlottan kanssa (s. 1735). Hän oli ilmeisesti ruotsalaista sukujuurta.\nNyt olemme tulleet sukulinjassa siihen vaiheeseen, jossa matka suuntautuu kaukaiseen pohjoiseen maakuntaan, jonne säätyläisväki lähti yleensä vain pakon edessä. Tämä kohtalo kumminkin tuli Martti Tammelinin tyttärelle Anna Sophialle (1766-1840). On kerrottuna, että hän lähti nuorena säätyläisneitona tätinsä luokse Tukholmaan. Mitä mahdollisuuksia Ruotsin valtakunnan pääkaupungissa olisikaan! Sattui vain niin, että täti kuoli ja tädin mies, Pohjois-Saksan Greifswaldista kotoisin ollut Conrad Christopher Stöckell (1752-1801) alkoi kiinnostua vaimovainajansa nuoresta sukulaistytöstä. Stöckell toimi kuningas Kustaa III:en hoviajurina. Olisi ehkä liioiteltua sanoa, että hän oli kuninkaan ystävä, mutta jonkinmoinen luotettu palvelija hän kumminkin oli, sillä kun rajaseutujen aluehallintoa alettiin rakentaa, lähetti kuningas Stöckellin pohjoisen Suomen etäiseen pitäjään, Kemijärvelle, jonne perustettiin uusi nimismiespiiri ja Stöckell nimitettiin ensimmäiseksi nimismieheksi vuonna 1787.\nMillainen tuo matka oli, sitä emme tiedä. Luultavasti se tehtiin hevoskärryillä, kievarista toiseen mentiin ja välillä yövyttiin. Miltei ensitöikseen Kemijärvellä nimismies Stöckell vei mukanaan tuoman Anna Sophian vihille Kemijärven kirkossa 9.4.1787. Silloin ei susiparina sopinut elää ja kun kerran oli papin edessä luvattu kuolemaan asti yhdessä pysyä, ei siitä poikettu. Nuoripari asui ensin kirkonkylässä ja sitten he raivasivat Isollekylälle Ruotsalan tilan, jota maantarkastuksissa kiiteltiin esimerkillisestä maankäytöstä. Suurkaupungin vilinä ja hovin loisto olivat vaihtuneet maaseutuelämäksi. Stöckell toimi myös ruotuarmeijassa vääpelinä. Neljäntoista vuoden jälkeen kaatumatautia sairastanut Stöckell kuoli ollessaan käymässä Kemissä ja sinne hänet myös haudattiin. Anna Sophia jäi lapsineen asumaan Ruotsalaan, kunnes hän solmi uuden avioliiton lukkari Pekka Välikankaan kanssa. Välikangas oli ollut naimisissa Heckmanin tilan leskiemännän kanssa, mutta lapsipuolet eivät halunneet enää pitää isäpuolta ja tämän uutta vaimoa riesanaan ja ajoivat heidät pois. Niin Anna Sophia Tammelin, entinen säätyläisneito ja aatelissukujen jälkeläinen, päätyi lopulta Riekkolaan, lukkarin vanhaan virkataloon, jossa hän kemijärveläisen lukkarin vaimona viimein kuoli 4.9.1840, samana päivänä hän täytti 74 vuotta.\nStöckellin tyttäret jäivät pohjoiseen, kuka mihinkin joutui naimisiin. Ainoa aikuisikään elänyt poika, Conrad Fredrik Stöckell (1793-1855) oli isänsä tavoin ruotuarmeijan sotilas, kersantti. Suomen tultua osaksi Venäjää ruotuarmeija kohtasi tiensä pään ja Stöckell jäi töitä vaille. Hän oleskeli Kemissä ja Kuusamossa, mutta palasi kotiseudulleen Kemijärvelle vuonna 1817. Kuusamosta hän toi mukanaan vaimon, talontytär Elsa Pesosen (1791-1865). Vuonna 1823 entinen kersantti Stöckell ryhtyi kiertäväksi kristinuskon opettajaksi eli katekeetaksi, eräänlaiseksi maallikkosaarnaajaksi. Hän työskenteli osin Kemijärvellä, mutta enemmän Kuolajärvellä eli nykyisen Sallan alueella, koska siellä ei ollut vielä omaa seurakuntaa. Sallalaiset olisivat mieluummin halunneet oman seurakunnan ja oman kirkkoherran, joten kiertävään katekeettaan ei suhtauduttu aina kovinkaan lämpimästi. Kemijärvellä Stöckell hoiti monia tehtäviä, mm. kirkon rakennustöiden valvojana ja sairaalan tai oikeammin sairastuvan esimiehenä 1830-luvulla.\nKersantin perheessä oli kaksitoista lasta, joista osa jäi Kemijärvelle. Muiden lasten tavoin poika Gustav Henrik Stöckell (1821-83) asui ensin isovanhempiensa perustamalla Ruotsalan tilalla. Siinä missä hänen esi-isänsä olivat olleet yhteisön elämään aktiivisesti osallistuvia, ei Gustav Henrik murehtinut turhia yhteiskunnallisia velvoitteita. Rippikoulukin jäi käymättä. Kiinnostus naissukupuolta kohtaan sen sijaan ilmeni hänessä ja Kaisanlahden talon tyttärestä piiaksi ajautunut Briita Stiina Kaisanlahti (1819-87) laski hänet viereensä useamman kuin yhden kerran. Tiettävästi he asuivatkin jonkin aikaa yhdessä ja suhteesta syntyi kaksi poikaa. Briita Stiinan isoisä oli perustanut Kaisanlahden tilan Soppelan kylään Kemijärvelle, mutta isä oli ajautunut vaikeuksiin ja joutunut myymään tilan. Pojat olivat päässeet vävyiksi taloihin, mutta Briita Stiinan kohtalo oli joutua piiaksi entiseen kotitaloonsa. Isänsä puolelta Briita Stiina polveutui uudisraivaaja Pekka Kärpästä ja äitinsä puolelta aina sotapäällikkö Paavali Halosesta, Kemijärven ensimmäisestä kanta-asukkaasta.\nElämänsä viimeiset vuodet Gustav Henrik Stöckell vietti veljensä Conradin perheen parissa Kemijärven Alakylässä, minne tämä oli perustanut Kalliosalmen tilan. Hänen ja Briita Stiinan vanhin poika Johan Fredrik Kaisanlahti (1850-1921) päätyikin aika lähelle näitä maisemia. Vaikka hän oli piian avioton poika, mikä ei noihin aikoihin totisesti ollut paras mahdollinen lähtöasetelma elämän varsitielle, luontaisen lahjakkuutensa ansiosta hän pääsi valtion leipiin, metsänvartijaksi. Kerrotaan, että eräs metsänhoitaja olisi huomannut nuoren pojan hyvän laskupään ja ottanut leipiinsä. Johan Fredrik raivasi metsänvartijan Rovalan kruunutorpan Kemijärven ja Rovaniemen tien varrelta itselleen asuinpaikaksi. Maanviljely ja poronhoito antoivat tuloja varsinaisen viran ohella. Puolisokseen Johan Fredrik eli Rova-Reeti otti Sofia Lovisa Könkään (1863-1928) läheisen Enijärven rannalta. Hänen vanhempansa olivat muuttaneet Kuusamosta Kemijärvelle vuonna 1855.\nRovalan Reeti ja Sohvi saivat kaksitoista lasta. Vanhin poika Kaarle Jalmari tuli Sammalen tilan isännäksi ja toiseksi vanhin poika Johan Eemil (1890-1949) eli Rova-Janne jäi Rovalan tilalle. Kovalla työnteolla, suoranaisella työhulluudella tila vaurastui. Kaupankäyntiäkin harjoitettiin ja pidettiin kievaritoimintaa. Rovalan Reeti kuoli sydänhalvaukseen tulleessaan poronhoitotöistä maaliskuisena päivänä kotinsa pihamaalle vuonna 1921. Kaksi päivää myöhemmin nuori isäntä vei isänsä arkun kirkkomaahan ja samalla reissulla hän kävi pappilassa vihillä kihlattunsa, Javaruksen tilan tyttären Hilda Josefiina Javaruksen (1900-73) kanssa. Ehkä tämä kuvastaa taloudellista ajattelua: samalla kirkkomatkalla tuli molemmat asiat hoidetuksi eikä aikaa mennyt hukkaan tarpeettomasti.\nKaksikymmenvuotiaana isomummini Hilda Josefiina sai siis tulla Rovalan emännäksi. Kahdenkymmenenkuuden vuoden aikana syntyi neljätoista lasta. Sanotaan, että kun aamulla oli lapsi syntynyt, niin illalla piti jo mennä navettaan lypsylle. Sairasta anoppiakin piti hoitaa vuosikaudet. Sellaista elämä oli. Rovalan isäntä oli ehdottoman raitis ja uskovainen mies. Terveet elämäntavat eivät kuitenkaan auttaneet, kun hän halvaantui ja lopulta kuoli sydänkohtaukseen vain 59-vuotiaana. Kuorma-auton lavalla tuotiin isännän arkku kotipihalle Rovaniemen sairaalasta ennen kuin se laskettiin Honkakankaan hautausmaan multiin ylösnousemuksen aamua odottamaan. Rovalan emäntä asui tilaansa vielä vajaat kaksi vuosikymmentä, sitten maanviljelys lopetettiin, kuten monilla muillakin tiloilla Suomessa 1960-luvun rajun rakennemuutoksen seurauksena tapahtui. Emäntä asui jonkin aikaa Etelä-Suomessa, palasi Kemijärvelle ja palattuaan poimimasta mustikoita 24.8.1973 hän kuoli kotitilansa päärakennuksen kuistilla äkilliseen sairaskohtaukseen.\nRovalan lapset hajaantuivat pitkin maata, pojista kaksi lähti Amerikkaan asti. Ukkini Heino Hemmi Kaisanlahti (1928-), perheen neljänneksi vanhin poika jäi Kemijärvelle harjoittaen poronhoitoa ja erilaista liiketoimintaa. Hän avioitui 22.12.1959 mummini, asuntolanhoitajana ja myöhemmin tuntiopettajana työskennelleen Else Elina Huttusen (1932-) kanssa. Elsen isä oli savolaisjuurinen koneasiamies ja monilahjakkuus Akseli Olavi Huttunen (1900-73), joka oli yksi niistä luultavasti hyvin harvoista suomalaisista, joka ehti ottaa vuosien 1917-18 tapahtumissa niin punaisten kuin valkoisten toimintaan. Elsen äiti oli rovaniemeläissyntyinen Hulda Elina Mylläri (1905-90).\nHeinon ja Elsen ainoa tytär, sairaanhoitaja Tarja Maarit Kaisanlahti (1960-) jäi asumaan Kemijärvelle ja on toiminut kotiseudullaan monissa luottamustehtävissä, mm. kaupunginvaltuutettuna. Minä synnyin äitini ainoana lapsena 22.10.1984 Kemijärvellä. Näin on käyty läpi kolmekymmentä sukupolvea Kiovan Venäjän hovista tänne Kemijärven kairoille.


Helppo vinkki parantaa pyllysi ulkomuotoa — Aino Papinniemi\nHelppo vinkki parantaa pyllysi ulkomuotoa\nMummoryhmä, jota ohjaan koostuu noin 80-vuotiaista leideistä. Keskustelimme heidän kanssaan eräs kaunis päivä nykyajan vartalomuodista ja he kauhuissaan ihmettelivät sitä, miten suuret pyllyt ovat nyt nuorten mielestä jotenkin hieno asia. Eräs heistä totesi, että suuri takamus näyttää kauhealta ja hän itse haluaisi ainakin mahdollisimman pienen pepun. Itse olin vähän pulla päähän lyötynä, kunnes tajusin, että he eivät välttämättä erota suuren selluliittitakaliston ja kiinteän pyöreän lihakontin eroa. Onhan tämä naisten ”kehonrakennus” tällaisenaan suhteellisen uusi asia ja muutenkin kauneusihanteet ovat muuttumassa laihasta urheilullisemmaksi ja kurvikkaammaksi.\nKaikkia ei tietenkään iso peppu kiinnosta, mutta pakaralla on myös funktionaalinen tarkoitus, josta voitte lukea netistä vaikka kuinka paljon lisätietoa. Lyhyesti kerrattuna, hyvin aktivoitunut pakara auttaa lantion ja alaselän asennossa ja jalkojen toiminnassa (kävely, juoksu, kyykyt jne). Moni lonkan, polvien ja alaselän kipua tuottavista ongelmista ja virheasennoista on vähintäänkin helpotettavissa, jos ei parannettavissa hyvän pakaran avulla.\nPelkkä pinnallinen koriste ei takalisto siis ole ja sen kehittämisestä on yksinkertaisesti hyötyä ihan kaikille naisista miehiin.\nMoni kärsii nykyään kyvyttömyydestä käyttää pakaraansa. Ajatellaan, että kyykkyä tai aasinpotkuja tekemällä pylly tekee automaattisesti hommia - niin se ei kuitenkaan todellakaan ole. Jos et saa konkreettista tunnetta ja poltetta pakaraan, ei kyykky tai mikään ainoana oikeana pyllymagiana mainostettu liike toimi. Niin se vain on.\nTylsää, eikö vain?\nEnsimmäinen asia, mitä kunkin pitäisi opetella on *rumpujen pärinää* JÄNNITTÄMÄÄN PAKARLIHASTA.\nNiin yksinkertaiselta, kuin se kuulostaakin, niin yllättävän monelle se on alkuun lähes mahdotonta. Kokeile itse: jännitä ensin kumpaakin pakaraa samaan aikaan. Sitten kokeile jännittää niitä vuorotellen ilman, että jännität samalla reisiä tai muita lihaksia. Onnistuuko? Jos ei, on pakarasi aktivaatiokyky todella heikko ja on hyvinvointisi sekä pakaran ulkomuodon kannalta hyvin tärkeää, että harjoittelet sen jännittämistä.\nVoit harjoitella pepun aktivoimista ihan missä vaan. Jos helpottaa, voit pitää käsiäsi takalistollasi, jotta osaat suunnata ajatuksesi paremmin kohdelihakseen. Suosittelen tekemään harjoitusta myös ennen treeniä lämmittelyn ohessa. Hiljaa hyvä tulee, selkeä jännityksen hallitseminen vie luultavasti aikaa.\nMinä itse aloittaessani kuntosaliharjoittelua en edes tiennyt, kuinka tärkeää pakaran konkreettinen jännityskyky on sen kasvattamisen kannalta ja minulta meni muutama vuosi treenistä ”hukkaan” sen osalta. Olisipa joku kertonut minulle silloin tämän simppelin vinkin. Kenties olisin säästänyt paljon aikaa saavuttaessani minulle tärkeää fysiikkaa.\nPS: Kotitreeniohjelmani sisältävät PEPPUTREENIN, jossa tätä metodia käytetään osana treeniä :).\nAino Papinniemi May 9, 2017 Comment\nLaihduttaminen vs rasvan polttaminen leideille\nAino Papinniemi May 16, 2017 laihduttaminen, painonpudotus, rasvanpoltto, rasva, nainen, kunto, liikunta, ainop, aino papinniemi, laihaläski\nVappurientoja vauvan kanssa\nAino Papinniemi May 2, 2017


WiseApp - Tapahtumatoimintaan | Wisenetwork\nWiseApp - Tapahtumatoimintaan\nApplikaation avulla myynti- ja markkkinointivoimaa. Sisältö ohjataan WiseCMS-julkaisujärjestelmästä. Myytävät tuotteet kuten pääsyliput ja fanituotteet ohjataan suoraan tuotehallinnasta. Lipputuotteiden palveluun sisältyy myös Lippukukkaro pääsylippuja varten.\nLipunmyynnin tieto tallentuu WiseTicket lippukaupan yhteenvetoihin ja CRM:ään asiakastietoihin. Kulunvalvonnan tieto tallentuu WiseTicket -kulunvalvonnan yhteenvetoihin ja CRM:n asiakastietoihin.\nWise-järjestelmissä on SSL-salaus. Salaus varmentaa mm. luottokorttitietojen turvallisen käsittelyn. Salaus ilmeneen kotisivujen osoiterivin alussa lukkokuvakkeena.\nKäytetty lippu tallentuu lippukukkaron käytetyt liput- kansioon. Lippuun voidaan ohjata esimerkiksi tapahtuman tähtihetkiä. Näin kuvia ja videoita on helppo fiilistellä jälkikäteen. Applikaatio kerryttää asiakkaalle muistoja ja vahvistaa tällä tavoin asiakaskokemusta ja syventää asiakassuhdetta!


bunnymode: Kuulumisia viikonlopulta\nKuopion lähialue on nyt tultu nähtyä. Tai oikeastaan Kuopiossa asti ei käyty edes mutta Kylpylähotelli Kunnonpaikka tuli koettua. Täytyy kyllä sanoa, että ko. paikassa oli ihan paras aamupala. Sämpylät oli lämpiä ja aivan taivaallisen makuisia, lämpiä croissantteja oli myös ja lisäksi muitakin vaihtoehto esim. hedelmistä löytyi hyvin. Kasviksia olisi saanut olla enemmän, onhan kyse liikuntapainotteisesta hotellista. Olimme siis tuolla suunnalla siksi, että sain kokea erään sukulaisen ihanan poikavauvan kastejuhlan. Oli kylllä kaunista seutua tuolla suunnalla, paljon järviä ja mäkiä. Juuri sitä mitä täältä Pohjanamaalta puuttuu. Minä en ole koskaan tykännyt näistä loputtomista peltomaisemista. Onneksi Vaasassa on kuitenkin meri, vedestä saa voimaa. Pitää seuraavalla reissulla sitten päästä kyllä Kuopion uuteen kauppakeskukseen ja Ikeaan. :)\nPäällä bolero - NewLook, tunika - Evans, housut - Gossip GoSis! (Sokos), avokkaat - Tamaris\nMaximekko - Macy´s (USA), bolero - Usasta\nKampaustani. Tuo poninhäntä oli pidempi, tässä kuvassa se on jäänyt tuonne kauluksen alle.\nPiti ottaa uusi kuva kampauksesta mutta siinä samassa pappi asteli sisään, niin piti kuvaukset jättää sitten siihen. :D\nPysähdyimme Viitasaarella todella hienolla paikalla sijaitsevalla liikenneasemalla, oli komeat maisemat!\nNämä maisemat ikuistin ihan parkkipaikalta.\nMiten teidän tyyppien viikonloppu meni?\nAiniin, sain mieheni tänään takaisin kotiin viikon matkan jälkeen. Oli mies sitten ruskea kuin papu! Sitä se Kreikan aurinko saa aikaiseksi, minä olen valkoinen kalkkuna edelleen. Mies toi pienen ohjeistuksen jälkeen ihanan tuliaisen..\nNyt kaikkien katse pitäisi kiinnittyä tuohon Sephoran pakettiin, ei siis noihin ihaniin karkkeihin. ;)\nPaketista paljastui pitkään himoitsemani hajuvesi...\nNyt lähden suihkuttelemaan tuota ihanaa tuoksua!!\nLähettänyt Satu klo maanantaina, kesäkuuta 17, 2013\nKatja 17. kesäkuuta 2013 klo 12.34\ntoi on niin ihana tuoksu, ostin itselleni sen myös keväällä :)\nSatu 19. kesäkuuta 2013 klo 10.43\nMinäkin olen pyörittänyt sitä mielessäni pitkään, onneksi mies sen sitten sai ostettua. :)\nAnonyymi 19. kesäkuuta 2013 klo 6.04\nÄäh, jotenkin pätkäs, mutta laitetaas uusiksi. Toi escada on tosi kivan tuoksuinen. Näytät tosi kauniilta kuvissa, paitsi toi musta maximekko ei sovi sinulle, näytät paljon lihavammalta siinä kuin missään musita kuvista. (tekee muodottoman näköiseksi)\nSatu 19. kesäkuuta 2013 klo 10.44\nTaidan olla sinun kanssa samaa mieltä tuosta maximekosta, se toinen maximekko on paljon paremman näköinen päälläni. Johtuu varmaan tuosta matskusta, trikoo on ehkä liian raskas maximekkoon.\nAnne 19. kesäkuuta 2013 klo 10.11\nMulla on muuten myös tuo hajuvesi :) Eli maku käy yksiin myös tuoksuissa. Oikein hyvää Juhannusta sinnekin päin.\nSatu 19. kesäkuuta 2013 klo 10.46\nMitä muita tuoksua kaapistasi löytyy? :))\nAnne 20. kesäkuuta 2013 klo 1.27\nHeips! Tosi paljon tykkään Dieselin Loverdosesta, jota oon nyt käyttänyt. Samoin tykkään Donna Karanin tuoksuista. Ja tietty kaikki Escadan kesätuoksut on ihania. Tossa muutamia :) Kaapissa siis tällä hetkellä Escada, Loverdose sekä omenainen Donna Karan.


SDL Trados Studio 2011 -koulutus Helsingissä pe 1.3. (Finnish)\nJargon Oy (SDL Approved Training Centre) järjestää SDL Approved Studio 2011 -koulutuksen perjantaina 1.3.2013 Helsingissä, Scandic Marski -hotellissa.\nKoulutuksen hinta sisältää NELJÄN viikon ilmaisen sähköposti-/Skype-tuen sekä SDL Certification Exam -kokeen, jonka osallistuja voi tehdä kurssin jälkeen.\nPaikkana on siis Scandic Hotel Marski aivan Helsingin keskustassa.\nIlmoittaudu heti netissä - vain kahdeksan nopeinta mahtuvat mukaan!\nKoulutuspäivän hinta on 300 euroa + alv. 24 %\n- aamupalan, buffet-lounaan ja iltapäiväkahvit\n- SDL Certification Exam -kokeen (norm. 49 e / koe)\n- sekä Jargon Oy:n että SDL:n kattavat opetusmateriaalit ja harjoitustiedostot\n- 8 Gt:n USB-muistitikun (jossa ohjelmat ja tiedostot mukana)\n- neljän viikon ilmaisen kurssin jälkeisen sähköposti- ja Skype-tuen\nKoulutus järjestetään Scandic Hotel Marskissa Helsingissä.\nKoulutus alkaa pe 1.3. klo 9.00 ja päättyy noin klo 15.30-16.00.\nPäivän aikana pidetään lyhyempiä taukoja tarpeen mukaan, sekä pidempi\nlounastauko alussa sovittavana ajankohtana.\nPäivän kestävässä peruskoulutuksessa käydään läpi mm. seuraavia asioita:\n* Uuden Studio 2011 -version ominaisuudet\n* Tiedostojen kääntäminen uudella Trados-ohjelmalla\n* Termitietokannan hyödyntäminen kääntämisen apuvälineenä\n* Kääntämistä merkittävästi nopeuttava AutoSuggest-toiminto\n* Ongelmatilanteista selviytyminen\n* Ohjelman vahvuudet ja heikkoudet\n* Paljon erilaisia käytännön harjoitteita\n* Ohjelman käyttöä helpottavat verkon tietolähteet ja käyttäjäryhmät\nLisäksi saat mukaasi selkeät SDL:n englanninkieliset SEKÄ Jargon Oy:n\nsuomenkieliset koulutuksessa käytettävät materiaalit ja tiedostot sekä\ntiedostoja ja materiaalia itseopiskelua ja kurssin jälkeistä\nKatso lisätietoja ja ilmoittaudu:\n- sähköpostilla: hannu.jaatinen@jargon.fi tai\n- puhelimitse 050-5325570.\nYstävällisin terveisin, Hannu Jaatinen (Jargon Oy) ▲ Collapse\nNeljä paikkaa vielä vapaana pe 1.3. Studio 2011 -koulutukseen Feb 22, 2013\nJargon Oy (SDL Approved Training Centre) järjestää SDL Approved Studio\n2011 -koulutuksen PERJANTAINA 1.3.2012 Helsingissä, Scandic Marski\nKoulutuksen hinta sisältää NELJÄN viikon ilmaisen\nsähköposti-/Skype-tuen sekä SDL Certification Exam -kokeen, jonka\nosallistuja voi tehdä kurssin jälkeen!\nPaikkana siis Scandic Hotel Marski aivan Helsingin keskustassa.\nIlmoittaudu heti www-sivustomme kautta tai puhelimitse... See more\nIlmoittaudu heti www-sivustomme kautta tai puhelimitse - vain kahdeksan\nnopeinta mahtuvat mukaan!\n- SDL Certification Exam -kokeet (norm. 49 e / koe)\n- sekä Jargon Oy:n että SDL:n kattavat opetusmateriaalit ja\n- neljän viikon ilmaisen kurssin jälkeisen sähköposti- ja Skype-tuen ▲ Collapse


Ajankohtaispäivä Helsinki 5.9.2019 - Kirkon Ulkomaanapu\nEtusivu › Yhteystiedot › Seurakunnille › Palvelemme › Ajankohtaispäivä Helsinki 5.9.2019\nAika: 5.9.2019 klo 10.00-15.00\nIlmoittautuminen: 28.8.2019 mennessä tästä.\n10.30 Tervetuloa ja hartaus, hiippakuntasihteeri Hannu Lätti Helsingin hiippakunta ja seurakuntayhteyksien koordinaattori Petra Teittinen KUA\n11.15 OIR opettajat ilman rajoja –verkosto esittäytyy, verkoston koordinaattori Pauliina Kemppainen\n13.30 Vain ihmisiä -kampanja, kokeilemme kohtaamiskortteja\n14.00 Apua katastrofin uhreille nopeasti ja luotettavasti, apu menee perille Mosambikissa, humanitaarisen avun asiantuntijat Heidi Nyroos ja Anu Riikonen\nAjankohtaispäivässä on tarjolla asiantuntijatietoa siitä mitä Kirkon Ulkomaanapu tekee ja miten apu menee perille. Saat välineitä kansainvälisen diakonian esillä pitämiseen ja osaat kertoa Kirkon Ulkomaanavun työstä.\nTässä ajankohtaispäivässä saat tietoa, miten Kirkon Ulkomaanavun alla toimiva Opettajat ilman rajoja -verkosto tukee laadukkaan koulutuksen toteutumista, sekä opettajien pedagogista osaamista hauraissa valtioissa ja kehittyvissä maissa, sekä vaikuttaa ilmapiiriin Suomessa. Kuulet Kirkon Ulkomaanavun humanitaarisen avun perillemenosta, erityisesti miten KUA auttaa Mosambikissa Idai-hirmumyrskyn uhreja.\nAjankohtaispäivässä on mahdollisuus ammentaa innostusta yhdestä kirkon tärkeästä tehtävästä auttaa lähimmäisiämme.\nAjankohtaispäivä on maksuton, Kirkon Ulkomaanapu tarjoaa aamukahvit ja lounaan. Koulutuksen järjestää Kirkon Ulkomaanapu ja Helsingin hiippakunta.