Onnikoti Sinisiipi - Turvallista ja aktiivista asumista kehitysvammaisille ja mielenterveyskuntoutujille Enonkoskella - Onnikodit\nOnnikoti Sinisiipi tarjoaa kehitysvammaisille ja mielenterveyskuntoutujille ympärivuorokautista asumis- ja hoivapalvelua, päivähoitoa sekä päivätoimintaa ammattitaitoisen, osaavan ja motivoituneen henkilökunnan avulla. Huomioimme asukkaidemme yksilölliset tarpeet ja tuemme heidän omatoimisuutta ja omaa elämähallintaa.\nEnonkosken kunta sijaitsee n. 30 kilometrin päässä Savonlinnasta pohjoiseen. Onnikoti Sinisiiven löytää Enonkosken kirkonkylän keskustasta, läheltä palveluja, luontoa ja rauhaa.\nOlen koulutukseltani sairaanhoitaja/terveydenhoitaja AMK. Olen työskennellyt mm. ensihoidossa, palveluasumisessa ja kotisairaanhoidossa. Kehitysvammaisten parissa olen tehnyt suurimman osan työurasta palveluasumisessa. Erilaiset kausiharrasteet ja pihatyöt ovat mukavaa vastapainoa työpäivilleni. Olen toimelias, iloinen ja avoin.\nOnnikoti Sinisiivessä on tavoitteena luoda jokaiselle omanäköinen ja virikkeellinen arki. Minusta on tärkeää, että jokainen asukkaamme on mukana päättämässä omista ja yhteisistä asioista kodissamme. Viikoittainen asukaskokous on merkittävä osa arkeamme. Kannustamme ja tuemme omatoimisuuteen. Tärkeimpänä arvona työtämme ohjaa itsemääräämisoikeus.\np. 040 621 5206\nYksikönjohtaja Sanna Väkeväinen\nTiimivastaava, toimintayksikön vastuuhenkilö


Musiikin käyttö terapiamuotona nykyään – Tdcsong.fi\nNykypäivänä ihmiset ovat kiireisempiä kuin koskaan. Moderniin elämäntapaan kuuluu kiire ja hektisyys, ja varsinkin moni ruuhkavuosiaan elävä keski-ikäinen ihminen huomaa usein, ettei arjessa meinaa edes jäädä hetkeäkään aikaa hengähtää. On tärkeä itse tiedostaa, milloin alkaa olemaan uupumuksen partaalla. Kun tämän ongelman huomaa ja tiedostaa, seuraava tärkeä askel myöntämisen jälkeen on tietenkin ongelman hoitaminen kuntoon. Tähän on monenlaisia keinoja, joista yksi on tietenkin ammattiavun hakeminen, jos tuntuu siltä ettei ongelmaa mitenkään saa selätetyksi aivan yksinään. Jos kuitenkin haluaa ensin kokeilla ongelman hoitoa itse kotikonstein, on tähän olemassa monenlaisia konsteja, joista ei auta kuin kokeilemalla löytää se itselleen sopiva keino.\nMusiikki on oiva apu monelle\nJos koet olevasi edes hieman musikaalinen tai vaihtoehtoisesti ehkäpä edes musikaalisuuteen taipuva, voi musiikki olla sinullekin ratkaisu ongelmiesi hoitoon. Musiikki on itseasiassa terapiamuotona harvinaisen hyvä: siitä on nimittäin tutkitusti aivan yhtä paljon apua kuin tavallisesta terapiakäynnistäkin, ja mikä parasta, se ei vaadi lääkitystä eikä muita aineita, sen voi hoitaa itse kotona ja monilla keinoilla suoritettuna se on vieläpä aivan ilmaista. Parasta hoitoa ilman muuta! Musiikki on monelle paras keino kanavoida omia tunteitaan, ja sen avulla esimerkiksi vihan voi päästää omasta kehostaan ulos terveellisellä tavalla, joka ei loukkaa tai satuta ketään.\nMillaisia erilaisia keinoja musiikin käyttämiseen terapiamuotona sitten on? Tässä alla lueteltuna niistä muutama, josta voi valita ja kokeilla useitakin. Tällä keinolla löytynee ainakin jokin sopiva muoto, jota voi vielä halutessaan kehittää ja viilailla vielä enemmänkin itselle sopivaksi.\nLaulaminen on yksi parhaista terapiakeinoista, ja vieläpä aivan ilmainen\nYksi parhaimmista ja yleisimmistä musiikkiterapiakeinoista on tietenkin laulaminen. Sen suosio ei ole mikään suoranainen ihme: ovathan ihmiset laulaneet ja tuhansien vuosien ajan. Laulaminen ei maksa yhtikäs mitään, sitä voi harjoittaa missä tahansa, ja sitä voi opetella jos ei vielä osaa! Lisäksi laulua on saatavilla kymmenissä tai jopa sadoissa eri genreissä ja alagenreissä, joista löytynee jokaiselle jokin mieluisa muoto! Laulu kanavoi tunteita hyvin, ja yksin laulamisessa ei edes ole tärkeintä se, kuinka hyvä laulaja on. Tärkeämpää on se, että laulamisesta voi saada hyvää mieltä ja tunteita voi saada purettua terveellisellä tavalla. Mikäli tahtoo, voi tietenkin palkata itselleen vaikkapa laulunopettajan tai vaihtoehtoisesti ladata vaikkapa kännykkäänsä sovelluksen, joka opastaa sinut laulun saloihin. Tämäkään ei välttämättä tule lainkaan kalliiksi, sillä sovelluksen pyörittämiseen ei tarvita edes uutta puhelinta, vanha käy aivan yhtä hyvin. Käytetyt iphonet pääsevät tässä hommassa hyötykäyttöön!\nInstrumentteja on laidasta laitaan – ja sinullekin löytyy varmasti sopiva!\nInstrumentteja on ihmiskunnassa soitettu ja aikojen alusta lähtien, ja ne ovat olennainen osa ihmiskunnan historiaa. Lisäksi instrumentteja on olemassa aivan laidasta laitaan, peräti satoja tuhansia erilaisia, joten on selvää, että jokaiselle löytyy varmasti jokin soitin, joka palvelee omia tarpeita hyvin. Juuri tämän takia instrumenttien soittaminen on terapiakeinoista parhain: halusit sitten paukuttaa rumpua päämäärättömästi tai soittaa sulosointuja viululla, sopiva keino löytyy kyllä. Soittaminen vaatii keskittymistä, mutta voi myös olla spontaania. Yksi maailman parhaista keinoista tunteiden terveelliseen kanavoimiseen!


Miten sijoittaminen kannattaa aloittaa? Helppo alku säästöjen kerryttämiseen\nSijoittamisen voi aloittaa kuka tahansa jolla riittää kiinnostusta ja kärsivällisyyttä. Kaikki mitä tarvitaan on pieni alkuraha, sekä perustiedot sijoittamisen maailmasta. Löydä OmaLainan kautta halvin vakuudellinen laina ja ota apua sijoittamisen aloittamiseen.\nKuinka aloittaa sijoittaminen? - Se on helppoa eikä vaadi paljon säästöjä\nSijoittamisella on paljon eri muotoja joista on helppo valita itselleen sopivin. Sijoitusmuodoista suosituimpia ovat asuntosijoittaminen, osakkeisiin sijoittaminen, sekä rahastoihin ja säästötileille sijoittaminen. Mitä enemmän sijoittamiseen tutustuu, sitä helpompi sijoittaminen on aloittaa. Yleensä alkuun kuitenkin riittää kun hallitsee perustiedot, sekä jaksaa olla tarpeeksi kärsivällinen voittoa odotellessa.\nMillä summalla sijoittaminen kannattaa aloittaa?\nSijoittamisen aloittamiseen ei tarvita paljon säästöjä, tai suurta omaisuutta. Sijoittamisen voi aloittaa pienelläkin summalla, jota voi sitten pikkuhiljaa kasvattaa. Hyvä summa aloittaa sijoittaminen vaihtelee sijoitusmuodosta 500 - 5000 euroon. Esimerkiksi 5000 euroa on jo hyvä summa hajauttaa useisiin eri sijoituskohteisiin osakkeissa tai rahastoissa, jolloin voittoa saa monesta eri paikasta. OmaLaina kilpailuttaa puolestasi vakuudettomia lainoja, joiden avulla voit hoitaa sijoittamisen rahoitusta, oli se sitten rahoittamalla osakkeita, rahastoja, taikka asuntolainaa.\nRahasto ja säästötili - Helppo ja halpa keino aloittaa sijoittaminen pienellä vaivalla\nSijoittaminen rahastoon tai säästötilille on helpompaa kuin osakkeisiin sijoittaminen, ja rahojen menettämisen riski on pienempi. Säästötilille säästäminen on nopeaa, mutta se vaatii rahojen siirtämistä säännöllisesti säästötilille, eikä korko ole kovin suuri. Rahastoon sijoittamisessa aikaa kuluu muutama vuosi pidempään ennen kuin voittoa syntyy, mutta voittoa kertyy huomattavasti enemmän. Useat eri pankit tarjoavat erilaisia rahastoja, joihin voi sijoittaa jo pienelläkin summalla. Rahastoihin voi sijoittaa yhden suuremman summan kerralla, ja tämän lisäksi rahastoon voi myös siirtää joka kuukausi pienen summan lisää.\nRahastoon sijoittaminen on helppoa, eikä se vaadi yhtä paljon etukäteistietoa kuin osakkeisiin sijoittaminen. Rahastoihin sijoittamisessa on myös pienemmät riskit, joten rahaston valitseminen voi tuntua turvallisemmalta vaihtoehdolta, kuin muuttuviin osake-, ja kiinteistömarkkinoihin sijoittaminen. Kuten kaikessa sijoittamisessa, myös rahaston kanssa toimiessa tarvitaan kärsivällisyyttä, ja hyviä hermoja tuottojen odottamisessa.\nOsakkeisiin sijoittaminen - Menesty tiedolla ja sijoituksen hajauttamisella\nOsakkeisiin sijoittaminen voi olla sopiva vaihtoehto kun halutaan paljon voittoa, mutta vaivaa ei haluta nähdä yhtä paljon kuin asuntosijoittamisessa. Osakkeisiin sijoittamisessa on tärkeää olla jonkin verran tietoa sijoituskohteista, eli kyseessä olevista yrityksistä, jotta osakkeita osaa ostaa oikean määrän, ja oikeaan aikaan. Kaikkein varmimmin osakekaupasta saa voittoa silloin, kun sijoitettavan rahan eli salkun hajauttaa useaan eri kohteeseen. Osakkeita kannattaa siis ostaa eri yhtiöiltä eri määriä, jotta sijoittamisessa on pienempi riski.\nKun osakekauppaa osaa käydä oikein, voitot voivat olla huomattavia. Sijoittaminen vaatii kuitenkin taitoa, ja ennen kaikkea tietoa osakemarkkinoiden tilanteesta ja toiminnasta. Osakkeiden ostaminen vaatii myös pesämunaa, jolla ne voidaan rahoittaa. OmaLaina tarjoaa vakuudettomien lainojen kilpailuttamista, jonka avulla voit vertailla markkinoiden kulutusluottoja ja löytää näistä itsellesi parhaimman. Vakuudeton laina käy myös sijoittamisen pesämunana, jos on valmis maksamaan lainan lyhennystä kuukausittain odotellessa osakkeiden tuottoa.\nAsuntosijoittaminen vaatii alkuun lainaa mutta maksaa itseään nopeasti takaisin\nJos asuntokauppaa ja kiinteistömaailmaa kohtaan riittää kiinnostusta, asuntosijoittaminen voi olla sinun keinosi sijoittaa. Asuntosijoittamisessa tehdään kiinteistökauppaa eli ostetaan asuntoja, ja hankitaan vuokralaisia näihin ostettuihin asuntoihin. Vuokralaisten tuloilla tehdään voittoa, kun asuntolainan lyhennysmaksu on vuokrakuluja alhaisempi. Asuntosijoittaminen vaatii yleensä lainan ottamista, mutta se ei muuten vaadi suuria säästöjä etukäteen, vaikkakin säännöllisistä tuloista on paljon apua lainojen lyhennysten maksamisessa.\nVakuudettomasta lainasta on hyvin apua asuntosijoittamisessa, esimerkiksi asuntolainan vakuutena. Jos sinulla on kiinnostusta sijoittaa kiinteistöihin, näihin kannattaa suosiolla hakea pankista vakuudellinen asuntolaina, jotta saat mahdollisimman halvimman koron lainallesi. Sinulle ei kuitenkaan luultavasti myönnetä kovin helpolla lainaa, ellei sinulla ole jotakin jota voit käyttää vakuutena lainaa vastaan. Vakuudeton laina OmaLainan kautta on tähän hyvä ja vaivaton ratkaisu. Kilpailuttamalla lainasi OmaLainan kautta löydät itsellesi markkinoiden halvimman vakuudettoman lainan, joka toimii paremmin kuin hyvin asuntolainan vakuutena, tai osana asunnon ostohintaa.\nMiksi sijoittaminen kannattaa? Palkitaanko kärsivällisyys lopussa?\nUsein ihmiset ajattelevat rahojensa olevan turvassa pankkitilillä, jossa ne saattavat tasaisesti kasvaa hyvin pientä korkoa. Tämä ei kuitenkaan tuota voittoa, vaan raha vain makaa paikallaan. Jotta tilillä olevasta rahasta saisi jotain hyötyä irti, kannattaa se sijoittaa johonkin. Näin raha kerää kunnolla korkoa, ja voittoa syntyy eri osakkeiden noususta. Sijoittamiseen on useita erilaisia vaihtoehtoja, joista voi valita itselleen sopivimman vaihtoehdon. Asuntosijoittaminen, osakkeet ja rahastot ovat kaikki kohteita joissa sijoittamista voi harjoittaa, osassa pienemmällä summalla kuin toisissa.\nSijoittaminen on hidasta mutta palkitsevaa, kunhan jaksaa odottaa korkojen ja voiton kertymistä sijoituksille. Kun uutta korkoa alkaa kerääntyä aikaisemmalle korolle, sijoitusten voitot kasvavat pikkuhiljaa aina vain enemmän, koron korolla. Koska sijoittamista on monta erilaista, myös voittoja kertyy hieman eri tavoin, ja eri tahtia. Jos sijoittaminen kiinnostaa, siitä kannattaa ottaa rohkeasti selvää, jotta säästöjä pääsee mahdollisimman nopeasti kerryttämään.\nJonna - 2019-10-29 12:45:54


Päästä varpaisiin: Soft color sävyt vaaleille hiuksille\nSoft color sävyt vaaleille hiuksille\nPyysin Goldwelliltä testiin kaikki heidän vaalean sävyt, ne ovat mielestäni kotivärjärille isona apuna. Toimivat tietysti myös kampaaja käyntien välillä värin ylläpitoon.\nSOFT COLOR VAAHTOSÄVYT :\n10P On sävyistä vaalein ja sisältää vain kevyesti keltaisuutta taittavaa pigmenttiä. Toimii parhaiten ihan vaaleissa hiuksissa, jotka halutaan pitää puhtaan platinan vaaleina.\n10GB on kullanvaalea sävy ja antaa puhtaanvaaleaan lähtötilanteeseen lämmintä hehkua:\nTai astetta tummempaan pohjaan 9GB:\n10BS on kevyesti lämpöä taittava sävy, joka pitää vaalean pohjan kirkkaana:\n9BS:stä löytyy jo hieman enemmän pigmenttejä ja se toimii myös tehokkaammin taittavana erittäin vaaleassa pohjassa:\nTai vähän tummemmassa kellertävämmässä pohjassa:\nREF sävy on kaikista Goldwellin soft colorance sävyistä tehokkaimmin keltaisuutta taittava.\nVaaleaan pohjaan sillä saadaan viileä sävy:\nSitten viimeisimpänä uusi ehdoton suosikkini 8N, joka on vähän näitä muita tummempi ja ruskeampi. hiuksiin se jättää luonnollisen nougat sävyn.\nSävy on kätevä myös tyveen laitettuna, pehmentämään vaikka tyvikasvun ja värjätyn värin rajaa:\nMuutama tärkeä asia näistä Goldwellin soft color- vaahdoista:\n-Värit eivät vaalenna hiusta.\n-Värjäys ei ole pysyvä, vaan lähtee pesussa.\n-Jos lopputulos on liian intensiivinen, shampoon voi laittaa värin päälle vaikuttamaan, jolloin väri -laimenee.\n-Vaahto kannattaa laittaa kuiviin hiuksiin jos haluaa tehokkaamman värjäyksen.\n-Pyyhekuiviin hiuksiin levitettynä miedompi vaikutus.\n-Ei sisällä ammoniakkia ja on hiuksia hoitava.\n-Huolellisen huuhtelun jälkeen ei välttämättä tarvitse shampoo pesua tai hoitoainetta.\nLOPPUTULOS riippuu hiusten pohjaväristä, yllä olevat kuvat on suuntaa-antavia lopputulos kuvia, jos hiukset ovat alunperin kirkkaan vaaleat.\nJOS hiukset ovat esim. vaalennuksen jälkeen erittäin keltaiset:\nKannattaa taittoväriksi valita REF sävy. Tai 10V sävy, joka on kaikista tehokkain.(Siitä mulla ei ole näyte pulloa, mutta olettaisin, että vaahto on voimakkaan violetti väriltään.)\n-Jos hiuksesi ovat ruskeat, nämä vaaleiden hiusten taittovärit toimivat siten, että ne hillitsevät kultaisia väripigmenttejä, eivät kuitenkaan tee hiuksista vaaleampia.\nKaikkia näitä Goldwellin vaahtosävyjä voi ostaa esimerkiksi:TÄÄLTÄ\nLähettänyt Unknown klo torstaina, helmikuuta 20, 2014\nUnknown 20. helmikuuta 2014 klo 12.14\nVoi itku, tulin onnessani kattomaan sun blogia Blogilistan kautta kun huomasin sen päivittyneen, mutta meinasin saada heti sydänkohtauken kun mun kone TAAS ilmoitti viruksista sun blogissa. :-( Neljäs kuva yhäältä päin tässä blogissa sisältää ilmeisesti jonkun ötökän tai sivu josta se on..\nUnknown 20. helmikuuta 2014 klo 13.30\nKiitos tiedosta, vaihdoin kuvan toiseen! Mun koneeseen ei oo ainakaan koskaan mitään viruksia tullut. Noi kuvat on kuitenkin aika oleellinen ja tarpeellinen osa näitä hiuspostauksia :)\nAnu 20. helmikuuta 2014 klo 13.55\nOlisko mitään vastaavaa tällaisille maantienvärisille (= ei minkään värisille) hiuksille?\nUnknown 20. helmikuuta 2014 klo 14.26\nMinkälaista sävyä tavoittelet? 7N korostaa omaa sävyä, lämmintä sävyä antaa esim. 7G.\nKannattaa käydä jossain kampaamossa, jossa näitä myydään ja katsoa väritupsut:) Myyjäkin voi auttaa, kun näkee sun hiustenvärin.\nAnu 21. helmikuuta 2014 klo 8.32\nOnko nämä siis vain kampaamoissa myytäviä? Mulla on ihan sellainen maantienruskean sävyinen, kiilloton, ei ikuisuuksiin värjätty... Olen tosi arka kotivärjäyksen kanssa ja kampaajalla tehtynä tahtoo maksaa niin tuhottoman paljon :/\nUnknown 21. helmikuuta 2014 klo 9.42\nSitten nämä voisi olla sun juttu!v:) Nämä kun peseytyy pois, niin suurempia mokia ei luulisi tulevan ja väriäkin tarttuu hiukseen paljon miedommin, kuin miltä vaahto näyttää! Sun värjäämätön hius vaatii kyllä max vaikutusajan, sillä värjäämättömään hiukseen tarttuu vähän heikommin, kuin "avoimempaan" värjättyyn hiukseen.\nJulia 20. helmikuuta 2014 klo 16.41\nJeeee kiitos tää oli ihan huippupostaus!!:)\nUnknown 20. helmikuuta 2014 klo 17.14\nKivaa, että tykkäsit:)\nMinna / Glitz & Glam 21. helmikuuta 2014 klo 7.48\nVinkkaisin, että tuo P ei ole pastel, vaan Pearl, eli helmiäinen. :) Ja neutral on natural Goldwellilla.\nHyvän postauksen olet kirjoittanut Goldwellin sävyvaahdoista. :)\nUnknown 21. helmikuuta 2014 klo 9.47\nKiitti vinkistä, Minna:) Vaihdan sanat oikein.\nTuossa 10P.n pullossa lukee pastel pearl blonde, niin se pastel jäi mieleeni..\nMinna / Glitz & Glam 21. helmikuuta 2014 klo 21.59\nJoo, ei ihme, että olet ymmärtänyt P:n pasteliksi. Ne kirjaimet tosiaan on kaikissa Goldwellin väreissä koodeina (kesto-, kevyt-, sävyte-, suoravärit). Heitän nyt esimerkin: 5BP on vitosen tummuinen, eli tummaruskea, B= Brown, eli ruskea ja P= Pearl, eli helmiäinen. Värinä tuo 5BP on tummaruskea, joka on kylmä ja helmiäismäinen, eli hyvin hohtava. Jotta ei aivan sekoittaisi, niin tuo B on vaaleissa sävyissä Beige ja tummissa Brown.\nJa ei mitään kiittelemisiä. :) Hieman mietin, että kehtaanko sanoa, kun ei aina tiedä loukkaako tälläisellä toista bloggaajaa, kun en kettuillakseni vinkannut. Ihan vaan siksi vinkkasin, että toivoisin itsekin jonkun tietävän vinkkaavan minulle, jos väärää tietoa kerron. :)\nUnknown 22. helmikuuta 2014 klo 10.04\nJoo, hyvä kun vinkkasit!:) En oikein ollut selvitellyt asiaa, kunhan kirjoittelin kun kuvittelin tietäväni...:D\nMun käyttämissä värisarjoissa on käytetty pelkkää numeromerkintää:\ntummuus, sävy , vivahde. Esim 5.72 , voisi olla tuo 5.BP\nMutta tosiaan, hyvä kun tuli nyt oikein :)\nTaija 21. helmikuuta 2014 klo 11.03\nKiitti tästä postauksesta, voisin kokeilla näillä tuotteilla niin saisin vähän vaihtelua tukkaan. Yritän olla värjäämättä, joten nää vois olla hyviä! Saako noita ostettua esim. Prismasta vai muistanko väärin?\nUnknown 21. helmikuuta 2014 klo 13.12\nJoo, auttaa kyllä oman värin kasvatuksessa, koska viileämpi vaalea sopii yleensä oman "maantienvärin kanssa yhteen ja tuota 8N:ää voi laittaa esim liukuen tyveen:)\nAi niin, unohdin tuohon Anullekki vastata, että mistä näitä saa, eli itse oon ostanut kampaamokaupoista. Harlekiini, Hairstore.. Saattaa olla prismassakin(entiedä) ja joitain sävyjä myydään nettikaupoissa esim täällä:\nUnknown 21. helmikuuta 2014 klo 13.15\nJa täällä lisää sävyjä:\nAnu 21. helmikuuta 2014 klo 20.14\nKiitos tästä postauksesta, innoittamanasi ostin pullon, nyt alkaa loma ja on aikaa kokeilla :) . Löytyi muuten ihan meidän Prismasta :)\nUnknown 22. helmikuuta 2014 klo 11.51\nHei, kiva:) Toivottavasti tykkäät vaahdosta! Ai, oli Prismassakin, hyvä vinkki muillekkin, ketkä haluaa hankkia!\nHauskaa lomaa sulle!\nAnonyymi 21. helmikuuta 2014 klo 21.05\nTäytyy kans kokeilla jotain näistä... Mutta mitä?\nMitä suosittelisit? Jos ehdit facesta kattoo esim mun profiilikuvani on nyt ihan tuore =D\nYRITÄN kasvattaa hiuksiani ja ehkä vähän omaa väriäkin jotenkin... En oo viä keksinyt ja miettinyt kauheesti miten. Oma väri aika tumma nykyään, ehkä jopa 7 - perus siis. Mut tietty kylmää sävyä =)\nLaita vinkkiä faceen, tekstarilla tai tänne, mikä sopis ja olis hyvä? <3\nJa toivottavasti löydän noita vaahtoja lähimmästä Prismasta...\nUnknown 22. helmikuuta 2014 klo 11.57\nKoita vaikka 9BS sävyä. Ja 8N:kin vois olla hyvä tyveen, mutta en tiedä onko se vähän hankala saada niin et se ei mee latvaan saakka, kun sun hiukset on vielä sen verran lyhkäset (vaikka sulle ne on jo aikas pitkät, verrattuna aikasempaan:) ) Vaikka kuluuhan se kyllä nopsaan, jos kokeilet, eikä onnistu, pari pesua vaan heti perään:D\nVaikka kivat ne noinkin on, hyvän kirkas väri !\nAnonyymi 23. helmikuuta 2014 klo 11.07\nKiitos, täytyy käydä katsomassa noita värejä ja ostaa vaikka varastoon =)\nJuu, nyt nää on yllättävän pitkät ja ei ole vielä mennyt edes hermot =D Haastetta vois olla saada vaan tyveen nyt tollanen vaahtoväri... Vähän kyllä pelottaa et mun vaaleet latvat kyllä imasis aikalailla noikin värit. Kai sitä vois kokeilla suojata hoitoaineella.\nMun piti laittaa sulle sitä kuvaa tuleen siitä värjäyksestä mistä soitin sulle. Laitan lähipäivinä. Se onnistu tosi hyvin. Asiakas oli tosi tyytyväinen =)\nUnknown 23. helmikuuta 2014 klo 18.15\nSen 9 tai 10 bs tai 10p uskaltaa kyllä hyvin laittaa, ne on aika miedosti sävyttäviä! 8n on tosiaan jo vähän sävykkäämpi.\nJoo, laita kuvaa tuleen:))\nTosi kiva juttu, että asiakas tykkäs!\nAnonyymi 23. helmikuuta 2014 klo 16.59\nMoikka!Hei täytyy kysyä tällästä, että teetkö missään kampaajan töitä?Ja jos tulevaisuudessa jossain niitä teet, niin ihan ehdottomasti tulisin heti asiakkaaksi :) T:Hanna\nUnknown 23. helmikuuta 2014 klo 18.19\nOi, hauska kuulla :D Tällä hetkellä en tee, mutta ehkä taas jossain vaiheessa.. Sitten olet kyllä todellakin tervetullut :)\nAnonyymi 23. helmikuuta 2014 klo 20.20\nMahtava kuulla!Teit niin hyvää jälkeä jo sillon Miss Tampere kisan aikana, että ehdottomasti tulisin laittamaan hiukset uuteen uskoon jos niitä jossain vaiheessa päätät tehdä! :)\nUnknown 23. helmikuuta 2014 klo 20.45\nOotko sä finalisti Hanna? Juuri tänään( vai oliko se eilen)mietinkin mitä sulle kuuluu :)\nAnonyymi 23. helmikuuta 2014 klo 21.30\nKyllä vaan :) Ehdottomasti infoa vaan jos niitä hiuksia alat jossainpäin vielä duunaileen, täältä löytyy heti ensimmäinen asiakas ;)\nUnknown 23. helmikuuta 2014 klo 21.38\nKiva kuulla susta!! Joo, laitan tänne siinä vaiheessa kyllä infoa, jos niin käy! :)\nMeinasin kirjoittaa,et hauskaa viikonloppua ja sit tajusin, että onkin sunnuntai ilta.. Tätä tästä kotoilusta seuraa.. :D\nAnonyymi 23. helmikuuta 2014 klo 21.44\nJa täältä blogin kautta on myös kiva lukea sun kuulumisia :) Ja kuulostaa erittäin tutulta, että kotoillessa menee päivät sekasin :D Mutta mukavaa ens viikkoa sulle ja oli mukava jutella näin blogin välityksellä :)\nUnknown 24. helmikuuta 2014 klo 11.16\nAnu 26. helmikuuta 2014 klo 19.36\nJa kun aloitat työt niin täällä ilmoittautuu toinen asiakas jo valmiiksi :)\nUnknown 27. helmikuuta 2014 klo 7.33\nMNi 26. helmikuuta 2014 klo 20.48\nMoikka! Kun tulen sun blogin etusivulle tai tämän päivityksen omalle sivulle, niin virustentorjuntaohjelma varoittaa heti virushyökkäyksestä, jonka lähettäjäksi antaa tuon ylhäältä laskettuna neljännen kuvan, eikä selain itseasiassa edes lataa sitä enään. Kannattaa varmaan poistaa, ettei aiheuta kenellekkään epätoivottuja vieraita :S\nUnknown 27. helmikuuta 2014 klo 7.36\nOkei, kiitos tiedosta:)\nJetta tuolla jo kertoikin että näin on , mutta vaihdoin väärän kuvan. Nimittäin neljännen netistä lainatuista.\nNyt on myös oikea syypää vaihdettu!\nKiitos vielä sulle ja Jetalle :)\nMNi 27. helmikuuta 2014 klo 7.59\nEmpä huomannukkaan, no mutta nyt ei enää virustentorjunta ruvennu paukuttamaan! ..Eipä mitään, kivempi itsellekkin kun kajareista ei yht'äkkiä kajaha kauhee varoitusääni :D\nUnknown 28. helmikuuta 2014 klo 9.41\nMun kone vois kans antaa jotain merkkiä.:D\nAnonyymi 6. tammikuuta 2015 klo 18.02\nRasittavatko nämä hiuksia? Kuinka usein näitä olisi hyvä käyttää?\nUnknown 16. helmikuuta 2015 klo 8.39\nEi rasita hiuksia, voi käyttää ihan tarpeen mukaan:) Sori, kun huomasin kysymyksen vasta nyt!\nAnonyymi 13. helmikuuta 2015 klo 15.10\nMoi! Mulla on suhteellisen vaaleiksi värjätyt hiukset tällä hetkellä (aika kellertävät jopa) ja pohdin, miten hieman tummemman sävyiset Soft Colorit tekevät hiukselle eli esim. 7G, 7N tai 9GB, osaisitkohan kertoa? :)\nUnknown 16. helmikuuta 2015 klo 8.40\nHaluasitko korostaa lämmintä sävyä vai häivyttää?\nMiia 27. lokakuuta 2015 klo 21.41\nMoi! Tiedätkö, mistä saisi tuota sävyä 8N? Olen koittanut sitä metsästää, enkä mistään ole löytänyt :/\nKiitos kivasta kirjoituksesta! Oletko kokeillut muuten Garnierin Color Styleria? Sen kai pitäisi lähteä ihan yhdessäkin pesussa pois, jos haluaa vetäistä vaikka liilaksi hiukset yhdeksi päiväksi :) En ole itse sitäkään vielä tohtinut tilata mistään.\nUnknown 29. lokakuuta 2015 klo 9.24\nHmm, itse ostin sitä joskus vuosi sitten harlekiini-kampaamokaupasta:) En ole kokeillut, kuulostaa kivalta, pitääpä googlettaa:)\nAnonyymi 22. tammikuuta 2016 klo 20.58\nHmm..olen kasvattanut omaa väriä, joka on sellainen viileä maantienharmaa :) käytin fudgen hopeashampoota pitkään, taittoi kivasti latvojen keltaisuutta pois. Nyt on oma sävy pitkällä, mutta latvoissa vielä vähän keltaista. Fudgea en ole uskaltanut enää käyttää, sillä takaraivon kohdalla se on värjännyt omaa tukan sävyäni lilaksi. Ei meinaa millään lähteä pois, en ole nyt 2kk käyttänyt sitä ja käyttänyt syväputsaria ja sitruunaa jne. Kuitenkin päällimmäiset hiukset eivät ole värjääntyneet? Tukka on siis aika sekava. Mietin uskaltaisiko kokeilla esim tota 8N sävyä koko tukkaan, vai onko ihan katastrofi..haluaisin aika neutraalin sävyn, miten luulet että se käyttäytyisi tukassa joka päältä viileä, kellertävät latvat ja alimmissa hiuksissa sitä lilaa/ muuten omaa sävyä. Tai olisiko joku muu sävy hyvä?\nUnknown 25. tammikuuta 2016 klo 13.31\nJoo, koita vaan tuota 8N, on aika neutraali ja vähän tosiaan saatta väliaikaisesti tummentaa tuota vaalean sävyä. Lähtee tosiaan pesuissa pois:)\nAnonyymi 28. helmikuuta 2016 klo 1.35\nHei. Mikä auttaisi kun tyvi on aivan valkoinen :(\nUnknown 29. helmikuuta 2016 klo 10.18\nrriippu, minkä väristä haluat tyveen, eli mikä on pituuksien sävy? :)\nUnknown 9. maaliskuuta 2016 klo 10.14\nJa kiitos hyvästä blogikirjoituksesta. Kysyisin sinulta, että mitä tuotetta näistä vaaleista tuotteista suosittelisit minulle?\nEli tilanne on tämä: olen vuosia ollut blondi, nyt viimeiset 9kk kasvattanut omaa väriä (suomalaisen tyypillinen maantie, tosin punapigmenttiä joukossa). Kävin vikme viikolla kampaaja-opiskelijalla häivyttämässä tyveä vaaleilla raidoilla. Nyt muutaman pesun jälkeen saanut huomata, että keltaisuutta jonkun verran vaaleissa raidoissa. Toimisiko REF parhaiten? Entä tämä sinun suosikki 8N jos havittelisi blondin sijaan nougaan sävyä KOKO PÄÄHÄN? Kiitti vinkeistä ☺\nPs. Tukka hyvin rasittunut 😕\nUnknown 9. maaliskuuta 2016 klo 11.35\nKiitti:) REF taittaa hyvin keltaisuutta, kuten 10V niillä saa aika puhtaan vaaleaa taittoa. 8N saattaa tehdä hiusväristä liian harmaan, mutta voisi toimia vaikka sekoitettuna REF tai vaikka 10P:n kanssa. Tai sitten ihan tyveen laituna häivyttämään raitojen alkukohtaa, taittaa samalla myös keltaisuutta. Nougat sävyä kokeilisin ehkä jollain sävyttävävällä hoitoaieilla, niissä on usein hieman punertavuutta mukana, jota taritaan ihan aavistus, jos mennään vaaleasta vähän tummempaan suuntaan:)\nAnonyymi 14. heinäkuuta 2016 klo 10.19\nHei, on aika vanha postaus jo tämä ja löysin sivulle kun etsin tästä tuotteesta tietoa. Toivon että vastaat.\nMulla oli siis vaalennetut hiukset, joissa oli ihan hieman keltaisuutta mutta pääasiassa todella vaaleat. Sitten halusin kokeilla tummentaa ihan yksi-kaksi astetta mutta jollain sävytteellä ja päätin kokeilla tuota 8N vaahtosävytettä ja niistä tuli huuhtelun jälkeen oudon ruskean oranssit. Sitten seuraavana päivä pesin hiukset jotta saisin entisen ihanan vaalean tukan takaisin. Ensimmäisen pesun jälkeen katsoin hiuksiani ja ne olivat ihan oranssit. Sitten pesin toisen kerran ja vielä kolmannenkin hopeashampoolla ja hopeahoitoaineella, mutta nyt hiukseni ovat sitten ihan keltaiset joissa muutamia oransseja raitoja. Hiukseni näyttää samalta kuin ensimmäisen vaalennuksen jälkeen silloin joskus D: mitä sanot mistä tämä johtuu että entinen vaalea ei tullut enää pesun jälkeen? Voiko tämä keltaisuus vielä hävitä kun pesee enemmän vai mitä tälle pitäisi tehdä?\nL'oreál pastel peach\nTälläiset hiuksista tuli\n6 ideaa ruskeisiin hiuksiin


Suuri koko Aivan täydelliset housut! Siistit, mutta samalla rennot. Ei purista mistään. Koko on väljä, jouduin ottamaan normaalia pienemmät.\nSopiva koko Kiitos Cellbes, että housujen mallia on parannettu vyötäröltä!! Nyt housut ovat täydelliset, korkeampi vyötärö ja tiukempi ja napakampi vyötärökuminauha! Tätä muutosta on odotettu, suosikkihousut olleet yli 10v ja nyt ne ovat juuri sellaiset, kun olen toivonut aina. Kangas on sopivan paksuhkoa mutta pehmeää, juuri sopivaa. Kiitos!!!\nOnko näissä jatzz housuissa materiaali vaihtunut. Ennen hieman kiiltävä pinta eivätkä esim. Koiran karvat tarttuneet. Napakat. Nyt tilasin kahdet uudet jotka aivan erillsista materiaalia. Harmi jos näin on, joudun palauttamaan housut.\nSopiva koko Hei. Haluaisin tietää, onko näissä mustissa se sileä ohut kangas (josta tykkäsin) ja oli se vanhempi malli, vai se paksumpi (josta en tykännyt, meni työhousuiksi) ja oli tämä uudempi malli?\nTämä on vastaus Cellbes Hei, Mallistojen vaihtuessa yritämme parannella tuotteissamme käytettyjä materiaaleja. Valitettavasti on hyvin vaikeaa kommentoida tarkalleen minkälainen kangas on, sillä se voi vaihdella oman kokemuksen mukaan. Suosittelemme sinuaa tilaamaan tuotteen, ja palauttaamaan sen, jos se ei ole mieleinen. Lämpimin terveisin, Cellbes\nLyhenemisen takia käyttö jäi vähäiseksi - harmi kun malli hyvä.


Download "KESKI-SUOMEN YHTEISTYÖASIAKIRJA 2005. Toteuttamisosa Rahoitusosa"\n1 KESKI-SUOMEN YHTEISTYÖASIAKIRJA 2005 Toteuttamisosa Rahoitusosa 1\n2 Julkaisutilaukset Keski-Suomen liitto Sepänkatu 4, JYVÄSKYLÄ Liisa Suonpää puhelin telekopio Lisätietoja puheenjohtaja Simo Salmelin Keski-Suomen maakunnan yhteistyöryhmä, johtaja Pasi Mäkinen Keski-Suomen TE-keskus, johtaja Risto Palokangas Keski-Suomen ympäristökeskus, tiejohtaja Seppo Kosonen Tiehallinto, Keski-Suomen tiepiiri, maakuntajohtaja Anita Mikkonen Keski-Suomen liitto, suunnittelujohtaja Hannu Korhonen Keski-Suomen liitto, Julkaisija Keski-Suomen maakunnan yhteistyöryhmä Sepänkatu 4, JYVÄSKYLÄ puhelin /vaihde Julkaisun avainsanat Aluekehitys Rakennerahastot Strategia Verkostot ISSN ISSN (pdf) Painos: 500 kpl Ulkoasu ja taitto: Mainostoimisto PTV-Team Oy Painopaikka: Saarijärven Offset Oy 2\n3 SISÄLLYS ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA ESIPUHE 1. Maakunnan kehittämisen strategiat ja tavoitteet ohjelmakaudella Yritystoiminnan kehittäminen Osaamisen vahvistaminen Työllisyyden edistäminen ja syrjäytymisen ehkäisy Maatalouden rakenteen ja maaseutuelinkeinojen kehittäminen Infrastruktuurin kehittäminen Hyvinvoinnin palvelurakenteen ja alan liiketoiminnan kehittäminen Kulttuuri ja maakunnan vetovoimaisuus Ylimaakunnallinen yhteistyö Rahoitusosa LIITTEET: Ohjelmien tavoitetiedot vuonna Hankeraportointi viranomaisittain vuosilta Osaamisen painopisteet ohjelmittain Ohjelmasopimus EU:n tavoite 1 - ja 2 -ohjelmien toteuttamisesta Keski-Suomen tiepiirin toiminnassa Ohjelmasopimus EU:n tavoite 1 - ja 2 -ohjelmien toteuttamisesta Keski-Suomen ympäristökeskuksen toiminnassa vuonna 2005 Keski-Suomen tavoite 1 ohjelman rahoitus vuonna 2005 Keski-Suomen tavoite 2 ohjelman rahoitus vuonna\n4 ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA Keski-Suomen maakunnan yhteistyöryhmä on tänään 9. maaliskuuta 2004 hyväksynyt maakunnan yhteistyöasiakirjat tavoite 1- ja 2 ohjelmille vuodelle 2005 sekä niiden sisältöä ohjaavat toteuttamissuunnitelmat. Maakunnan yhteistyöryhmä hyväksyy allekirjoituksin yllä mainitut asiakirjat. 4\n5 ESIPUHE Maakunnan yhteistyöryhmä hyväksyi lokakuussa 2003 Keski-Suomen maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelman. Toteuttamissuunnitelmalla linjattiin yksityiskohtaisesti maakunnan alueen kehittämisvarojen käyttöä, sekä EU-osarahoitteisten hankkeiden että kansallisesti rahoitettavien hankkeiden osalta. Toteuttamissuunnitelmassa kirjattiin toteutettavaksi yhteensä lähes 50 erillistä EU-osarahoitteista hanketta vuosina Nyt laadittu Keski-Suomen yhteistyöasiakirja 2005 pohjautuu pitkälti toteuttamissuunnitelman valmisteluun. Yhteistyöasiakirjan valmisteluun ovat olennaisena osana liittyneet maakunnassa toteutetut seututilaisuudet. Joulukuussa 2003 järjestettiin keskustelutilaisuudet maakunnan tulevista kehittämisnäkymistä kuntien ja kehittämisyhtiöiden edustajille. Tilaisuuksiin kutsuttiin mukaan myös alueviranomaisten edustajat. Tarkoituksena oli saada esiin seutujen suunnitelmat omista kärkihankkeistaan sekä valmiudet hankkeiden rahoitukseen sitoutumisesta. Seutukierrosten yhteydessä suoritetulla ennakoinnilla on pyritty siihen, että rahat riittävät kattamaan kullekin rahoittajalle tulevat hanke-esitykset. Resurssit ovat esityksiin nähden hyvin rajalliset. Tiedossa oleville suurille hankkeille on varattu toimivaltaiselle viranomaiselle erillinen hankerahoitus. Keski-Suomen maakunnan yhteistyöasiakirja on perinteisesti laadittu siten, että tulevan rahoituksen käyttökohteet on pyritty ennakoimaan tarkasti toteuttajien ja eri rahoittajaviranomaisten kanssa käydyissä neuvotteluissa. Kehittämistyö on edennyt maakuntasuunnitelmassa linjatun seitsemän kehittämisteeman kautta. Nämä ovat yritystoiminnan kehittäminen, osaamisen vahvistaminen, työllisyyden edistäminen ja syrjäytymisen ehkäisy, maatalouden rakenteen ja maaseutuelinkeinojen kehittäminen, infrastruktuurin kehittäminen, hyvinvoinnin palvelurakenteen ja alan liiketoiminnan kehittäminen sekä kulttuuri ja maakunnan vetovoimaisuus. Ympäristö- ja tasa-arvoarvioinnit sekä uutena erityinen yrittäjyysarviointi liittyvät myös yhteistyöasiakirjaan. Keski-Suomen visio uudistettiin vuoden 2002 lopulla hyväksytyssä maakuntasuunnitelmassa. Tämän mukaan Keski-Suomi on tiedolla, taidolla ja yrittäjyydellä tulevaisuuttaan rakentavaksi elämänlaadun maakunta. Päämäärään pyritään EU-osarahoitteisilla hankkeilla siten, että Saarijärven ja Viitasaaren seutukunnissa voimavarat kohdennetaan luonnonvaroja jalostaviin yritysverkostoihin ja muualla Keski-Suomessa alueellisesti erikoistumalla. Perusstrategioiden mukaisesti toimimalla parannetaan maakunnan alueen kilpailukykyä. Ulkopuolinen arvioija suoritti perusstrategioiden tuloksellisuuden arvioinnin vuoden 2003 aikana. Keski-Suomen tavoite 2 alueen kunnilta pyydettiin vuoden 2003 syksyllä arviot ohjelman strategian tarkistustarpeista. Alueohjelmien yhteensovittaminen valtakunnallisen tavoite 3 ohjelman ja maaseutuohjelman kanssa on avainasemassa. Yhteistyöasiakirjan valmistelu on sujunut hyvässä yhteisymmärryksessä maakunnan eri hanketoimijoiden ja rahoittajien kanssa. Kiitän kaikkia yhteistyöasiakirjan valmisteluun osallistuneita sekä kutsun uudet ja vanhat ohjelmien toteuttajat mukaan työskentelemään maakunnan vision toteuttamiseksi. Anita Mikkonen Keski-Suomen liitto maakuntajohtaja yhteistyöryhmän sihteeristön puheenjohtaja 5\n6 1. MAAKUNNAN KEHITTÄMISEN STRATEGIAT JA TAVOITTEET OHJELMAKAUDELLA Luonnonvaroja jalostavien yritysverkostojen pohjoinen Keski-Suomi Keski-Suomen tavoite 1-ohjelman päämääränä vuonna 2006 on luonnonvaroja pitkälle jalostava, osaavien verkostojen pohjoinen Keski-Suomi. Kehittämistoiminnan tarkoituksena on kohdentaa käytettävissä olevat resurssit luonnonvaroja jalostaviin yritysverkostoihin niiden johdolla ja ehdoilla. Yritykset ovat keskeisiä EU-ohjelmien tuloksentekijöitä; yritysten kautta kehittämisvarat voidaan sijoittaa pitkäjänteisesti tulosta tuottaviin kohteisiin. Kehittämisen painopisteiksi on valittu kuusi ydinverkostoa: puu, energia, metalli, kivi ja elementtirakentaminen, matkailu sekä maatilatalous. Alan yrittäjät ovat määritelleet päämäärän vuoteen 2006, yritysverkoston strategiat markkinointiin, tuotekehitykseen, tuotantoon ja rahoitukseen liittyen sekä karkean investointiohjelman. Tärkeimmiksi kehittämiskohteiksi kaikissa ydinverkostoissa ovat nousseet jalostusasteen selvä nostaminen, teknologisen tason parantaminen sekä työntekijöiden ja yrittäjien osaamisen vahvistaminen. Puussa päämääränä on, että pohjoinen Keski-Suomi on vuonna 2006 merkittävä ekologisen puurakentamisen osaamiskeskus EU:n alueella. Päämäärän saavuttamiseksi osaamista vahvistetaan, yritysten kilpailukykyä parannetaan mm. jalostusarvoa nostamalla, raaka-ainehuoltoa kehitetään, bioenergian hyödyntämistä lisätään sekä logistiikkaa ja infrastruktuuria kehitetään. Energia-alalla tavoitteena on saada alueen omat energiavarat tehokkaasti käyttöön. Kehittämistyö liittyy varsin tiiviisti puutoimialan kehittämiseen, sillä painopisteenä on puun ja metsähakkeen jalostaminen energiatuotteiksi. Metallissa kehittämisen tärkeimmät alueet ovat yritysten tuotantoteknologian tason nosto, yrittäjien ja henkilöstön osaamisen vahvistaminen ja suunnittelu-, huolto- ja tuotekehityspalveluiden parantaminen. Kivessä ja elementtirakentamisessa painopisteinä ovat yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen mm. tuotekehitysinvestoinnein ja osaamisen kehittäminen. Kehittämistyön pohjaksi alueella tehdään rakennuskivivarojen kartoitus. Matkailussa päämääränä on kansainvälinen, luonnon ja maaseudun elämyksiä tarjoavien matkailukeskusten verkosto. Markkinoinnin ja myynnin kehittäminen, yritysten kilpailukyvyn ja palvelujen laadun parantaminen, majoituskapasiteetin lisäys ja tason nosto, osaamisen vahvistaminen sekä infrastruktuurin kehittäminen ovat kehittämisen painopisteet. Maatilataloudessa päämääränä on erikoistuneiden tai monimuotoisten, tehokkaiden ja nykyaikaisten maatilojen pohjoinen Keski-Suomi. Tärkeää on alkutuotannon kilpailukyvyn parantaminen, maaseudun elinkeinojen monipuolistaminen ja osaamisen vahvistaminen. Kilpailuetu- ja erikoistumisvalinnat maakunnan kehittäjinä Tavoite 2- ohjelman toteuttamisstrategian on alueelliseen kilpailuetuun perustuva erikoistuminen. Alueita ja yritysten kilpailukykyä sekä osaamista vahvistetaan investointien, verkostomaisen toiminnan ja koulutuksen avulla. Tavoitteena on löytää hankkeita, jotka parhaiten suuntaavat rahoitusresurssit EUtavoiteohjelmien strategisten valintojen mukaan. Suoritettavilla valinnolla voidaan ohjata koulutusta ja koulutusorganisaatioiden yhteistyötä osaamisen ja sen vahvistamisen vaatimusten mukaisesti. Yritysten kilpailuetutarkasteluissa perustana ovat tuotteet, palvelut ja asiakassuhteet, taloudellinen kasvupotentiaali, tuotanto- ja palveluprosessit sekä osaaminen ja innovatiivinen kehittämistoiminta. Kilpailuetu- ja erikoistumisvalinnat Kunta Valinta Hankasalmi Matkailu ja siihen liittyvät hyvinvointipalvelut Joutsa Puunjalostus ja bioenergia Jyväskylä Informaatio- ja hyvinvointiteknologia Jyväskylän mlk Lentokenttäympäristö ja siihen liittyvä yritystoiminta Jämsä Perhematkailu ja komposiittiteknologia Jämsänkoski PK-yritysten osaamisen vahvistaminen, yrittäjyys Keuruu Metalli, graafinen teollisuus ja muu ICT, matkailu- ja hyvinvointipalvelut Konnevesi Metsätalous ja maaseutuyrittäminen 6\n7 Korpilahti Kuhmoinen Laukaa Leivonmäki Luhanka Multia Keuruun Muurame Petäjävesi Sumiainen Suolahti Toivakka Uurainen Äänekoski Muovituotannon kehittäminen Puuteknologia ja uudet innovaatioalat Peurunka keskus Suon ja turpeen uusi liiketoiminta ja yritysverkostot Luonnon hyödyntäminen vetovoimatekijänä Luonto- ja kalastusmatkailu (osana seudun matkailu- ja hyvinvointipalveluita) Perheyrittäjyys, yrittäjyyskasvatus ja mekatroniikka Käsi- ja taitoteknologia Monialayrittäjyys maaseudun rakennemuutoksessa Hyvinvointiosaaminen Uusi Suojarinne Pk-yritystoiminnan kehittäminen Pienyrittäjyys sekä ympäristö ja asuminen Ympäristöasioiden ja osaamisen laatukaupunki Tavoitteiden asettaminen vuodelle 2005 Alueohjelmissa vuosina käynnistyneiden hankkeiden omien ilmoitusten mukaan maakuntaan olisi syntymässä noin uutta työpaikkaa ja yli uutta yritystä (Ks. Liite Ohjelmien tavoitetiedot vuonna ). Yritysten perustana ei aivan riitä toteuttamaan Keski-Suomen alueohjelmissa asetettuja tavoitteita, sitä vastoin uusien työpaikkojen osalta tavoitteet ylittyvät reilusti. On kuitenkin huomattava, että esitetyt lukumäärät ilmaisevat hankkeiden esityksiä tavoitteiksi ja, että useampivuotisten hankkeiden tulostiedot on kirjattu kokonaisuudessaan ensimmäiselle toimintavuodelle. Lopullisesti hankkeiden tulokset selviävät hankkeiden edetessä. Vuoden 2004 ohjelmien määrällinen tavoiteasettelu säilyy pitkälti samantasoisena kuin edellisvuonna. Maakunnan visio: Tiedolla, taidolla ja yrittäjyydellä tulevaisuuttaan rakentava elämänlaadun maakunta Maakunnan missio: Keski-Suomessa luodaan hyvinvointia kannattavalla ja uudistuvalla yritystoiminnalla Tavoite 1 alueen strategia: Tavoite 2 alueen strategia: Panostaminen luonnonvaroja pitkälle jalostaviin yritysverkostoihin Kilpailuetuun perustuva alueellinen erikoistuminen inves tointien ja koulutuksen avulla Ohjelmien tavoitteet: Tavoite 1: Pohjois-Suomen tavoite 1 -ohjelman koko ohjelmakauden tavoitteista on Keski-Suomeen kohdennettu 10 %. Tavoitteet ovat: Uudet työpaikat (miehet 600, naiset 400) Säilytetyt työpaikat (miehet 1 200, naiset 800) Uudet yritykset 100 (naisyritysten määrä 20) ESR- toimenpitein aloittaneet (miehet 2 400, naiset 2 200) Tavoite 2: Keski-Suomen tavoite 2 ohjelmassa on alueelle asetettu koko ohjelmakauden tavoitteina: Uusien yritysten lukumäärän nettokasvu on Työpaikkojen nettolisäys on IT-alan työpaikkojen nettolisäys on Tietoteollisuutta palvelevien koulutusalojen aloituspaikat kaksinkertaistetaan. Bkt- ja väestömäärätavoite kehittää maakunnasta entistä vetovoimaisemman. Vuoden 2005 rahoituspäätösten tavoiteasettelu on seuraava: Uudet yritykset 300 Uudet työpaikat joista uudet IT-alan työpaikat 400 Tietoteollisuutta palvelevat aloituspaikat 100 Tavoitteet toiminnoittain vuonna 2005: Yritystoiminnan kehittäminen Yritystoiminnan kehittäminen kattaa yritysmäärän lisäämistavoitteesta 65 % ja työpaikkojen lisäämistavoitteesta 60 %. Uusia yrityksiä perustetaan 200 Uusia työpaikkoja saadaan aikaan 700, joista IT-alan työpaikkoja 150 Osaamisen vahvistaminen Osaamisen vahvistaminen kattaa yritysmäärän lisäämistavoitteesta 30 %, työpaikkojen lisäämistavoitteesta 25 % ja IT-koulutusalojen aloituspaikkatavoitteesta 100 %. Uusia yrityksiä perustetaan 90 Uusia työpaikkoja saadaan aikaan 290, joista IT-alan työpaikkoja 250 Tietoteollisuutta palvelevien koulutusalojen aloituspaikat lisääntyvät 100:lla 7\n8 Työllisyyden edistäminen ja syrjäytymisen ehkäisy Työllisyyden edistäminen ja syrjäytymisen ehkäisy kattaa työpaikkojen lisäämistavoitteesta 10 %. Uusia työpaikkoja saadaan aikaan 120 Maatalouden rakenteiden kehittäminen Maaseudun monimuotoisen yrittäjyyden edistäminen ja pienyritysten kilpailukyvyn ja osaamisen kehittäminen Maaseudun ja kylien kehittäminen asumis- ja yritysympäristönä sekä yrittämisen voimavarana Elintarvikeketjun laatustrategian jatkaminen Nopeiden tietoliikenneyhteyksien rakentaminen maakuntaan Infrastruktuurin kehittäminen Infrastruktuurin kehittäminen kattaa yritysmäärän lisäämistavoitteesta 5 % ja työpaikkojen lisäämistavoitteesta 5 %. Uusia yrityksiä perustetaan 10 Uusia työpaikkoja saadaan aikaan 50 Hyvinvoinnin palvelurakenteen ja alan liiketoiminnan kehittäminen Uusia yrityksiä perustetaan 2 Alan liikevaihdon kasvu toimialalla 4 M Kulttuuri ja maakunnan vetovoimaisuus Uusia yrityksiä perustetaan 3 Uusia työpaikkoja saadaan 15 Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi - Suoritettu prosessin osana Yrittäjyysarviointi - Suoritettu prosessin osana YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Ympäristö- ja tasa-arvovaikutusten arvioinnin tehtävänä on vaikuttaa siihen, että suunnitelmat ja niitä toteuttavat hankkeet tuottaisivat positiivisia ympäristövaikutuksia ja edistäisivät tasa-arvon toteutumista. Ympäristövaikutukset voivat kohdistua alueen ekologiseen tilaan, ihmisten sosiaalisen ympäristön ja vuorovaikutuksen paranemiseen sekä kulttuurin näkymiseen ympäristössä ja luovassa toiminnassa. Hankkeiden tulee olla myös taloudellisesti mielekkäitä. Ympäristö- ja tasa-arvovaikutusten arviointiryhmä on saanut luonnoksen Keski-Suomen yhteistyöasiakirjasta vuodelle 2005 juuri ennen kuin se lähetettiin maakunnan yhteistyöryhmän sihteeristölle. Aikaisemmin asiakirjaluonnokseen ei ole annettu palautetta. Tässä vaiheessa asiakirjasta voidaan todeta, että painopisteittäin kirjoitetut eri osat on käsitelty erilaisella tarkkuudella ja eri tavoin. Asiakirjasta on havaittavissa, että aikaisemmin mm. Toteuttamissuunnitelmassa ja Keski-Suomen yhteistyöasiakirjassa 2004 esitetyt arvioinnit on monelta osin otettu huomioon tätä asiakirjaa laadittaessa. Esimerkkinä tästä voidaan todeta, että asiakirjan alussa esitettävissä tavoitteissa esitetään työpaikkatavoitteet arvioituina miesten ja naisten työpaikkoina (tosin vain tavoite 1:n osalta). Koska tavoitteet eivät ole samansuuruiset eri sukupuolille, on maakunnan muulla rahoituksella ja toimenpiteillä vaikutettava työpaikkojen tasapuoliseen kehittämiseen. Tavoitteissa ei mainita lainkaan ympäristön parantamista ja tasa-arvoisuuden edistämistä. Koska arviointi on osa kehittämistointa, niin se tässäkin asiakirjassa esitetään kunkin painopisteosan yhteydessä. 2. YRITYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN Keski-Suomen kehittämisen yhtenä keskeisenä kehittämisalueena on yrittäjyyden edistäminen. Alueohjelmien (tavoite 1 ja 2) varoista yrittäjyyden edistämiseen käytetään kaikkiaan yli 40 %. Tavoitteena on synnyttää vuosittain pari sataa uutta yritystä ja noin 700 uutta työpaikkaa. Yrittäjyysideologian mukaisesti luodaan positiivista yrittäjämäistä henkeä paikkakuntakohtaisesti. Yritysten tukijärjestelmiä kehitetään mm. poistamalla päällekkäisyyksiä TE-keskuksen, Finnvera Oyj:n, Tekesin ja Finpron asiakkuushallinnassa. Keski-Suomen maakuntaohjelman mukaan strateginen painopiste vuonna 2005 on erityisesti yrittäjyyden edistäminen paikkakunnittain. Haasteena on positiivisten kokemusten jakaminen eri yhteisöjen kesken ja siten toinen toiselta oppiminen. Kokemusten jakamisen ja toinen toiselta oppimisen kautta paikkakunnasta ja siten maakunnasta kehittyy yrittäjyysmaakunta. Onnistumisista voimansa ammentavan kehittämis- ja yrittäjyyskulttuurin synnyttävät paikkakunnan aktiiviset ihmiset. Yrittäjyyden edistämiseksi ovat kaikki yrittäjyyteen vaikuttavat osapuolet tehneet ja allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen. 8\n9 Yrittäjyyden edistäminen tapahtuu usealla eri toimenpiteellä. Vuoden 2005 painopisteitä ovat: kasvuhakuisten pk-yritystoiminnan kehittäminen ja verkottuminen liiketoimintaosaamisen kehittäminen uuden yritystoiminnan aktivointi ja edistäminen yritysten kansainvälisyyden kehittäminen Y4 strategian toteuttaminen maaseutuelinkeinojen kehittäminen palveluyrittäjyyteen kannustaminen itsensä työllistäjänä Yrittäjyyden edistäminen ja toimivien yritysten kasvattaminen, sukupolvenvaihdokset, sosiaalinen yrittäjyys ovat maakunnan eri yritystoimintaan liittyvien toimijoiden yhteinen haaste. Visiona vuodelle 2005 voidaan pitää seuraavaa: pk-yritysten kasvu, kannattavuus, kilpailukyky ja kansainvälistyminen. Vuoden 2005 aikana hankkeiden yrittäjyysarviointi vakiinnutetaan ja kaikista merkittävistä hankkeista, myös muista kuin yrittäjyyshankkeista, tehdään arvio siitä mitä hankkeen toteuttaminen vaikuttaa yrittäjyyteen. Y4 arvioinnista pyritään saamaan valtakunnallinen toimintamalli. Vuoden 2005 keskeisimmät yrittäjyyttä edistävät hankkeet ovat: Trio, metalliteollisuuden kehittämishanke Sheet Metal Centre, ohutlevyosaamisen kehittämishanke Compstart, komposiittialan kehittämishanke PaperIT, paperinvalmistuksen hallinnan kehittämishanke WDL hankekokonaisuus, hyvinvointiteknologian kehittämishanke Matkailu- ja liikuntakeskus Keurusselän kehittäminen (osahankkeet tarkentuvat esiselvityksen yhteydessä) tukkuportaan kehittäminen käsi- ja pienteollisuudessa puutalorakentamisen verkoston kehittäminen alihankintaketjujen/järjestelmätoimittaja verkostojen kehittäminen Lisäksi maakunnassa on meneillään seuraavat yrittäjyyden edistämistä kehittävät toiminnalliset hankkeet/toimenpiteet: kehitysyhtiöverkoston vahvistaminen, yrittäjyys ylös yhteiskunnassa yhteistyöllä hankekokonaisuus sekä elinkeinoelämän toiveiden huomioon ottaminen maakuntakaavatyössä. YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Ottaen huomioon maakuntasuunnitelman ja maakuntaohjelman painotukset yritystoiminnan ja yrittäjyyden kehittämiseksi, niin tämä osa on kirjoitettu varsin suppeasti. Myönteisenä voidaan todeta siinä painotettavan yrittäjyyden edistämistä paikkakunnittain. Keskeisimmät yrittäjyyttä edistävät hankkeet luetellaan vain nimillä, jolloin niiden sisältöön perehtymättömät eivät saa käsitystä niiden alueellista, tasa-arvo eikä muistakaan vaikutuksista. Yritystoiminnan kehittämisessä tulisi tuoda esille kestävät ja eettiset arvot. Luetelluista hankkeista ei selviä, miten ne toteuttavat eri sukupuolten mahdollisuuksia. Uusien yritysten perustamista käsitellään myös luvussa 4. Uusia työpaikkoja syntyy asiakirjan mukaan eniten palvelualoille. Tässä luvussa ei tätä yritysalaa tuoda esille. Yritystoiminnassakin on ympäristöpositiivisuus tärkeä näkökulma. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Yrittäjyyden edistämisen painopisteet ovat hyvät. Lisäyksenä painopisteisiin yrittäjyysarviointiryhmä esittää sosiaalisen pääoman kehittämistä yrittäjän kannalta sekä innovaatioketjun tukemista. Yrittämisen kehittämisessä tulisi kiinnittää entistä suurempi huomio oman alueen/kunnan olemassa olevaan yritystoimintaan ja yrittäjiin. Yrittämisen nälkää on kasvatettava kautta linjan. 3. OSAAMISEN VAHVISTAMINEN Yritykset luovat työpaikat tänään, teknologia ja osaaminen huomenna sekä tutkimus- ja kehitystoiminta ja innovaatiot ylihuomenna Toimintaympäristöanalyysi Osaamisen vahvistamisen kohdistuminen vuosina Maakuntasuunnitelman visio on Keski-Suomi on tiedolla, taidolla ja yrittäjyydellä tulevaisuuttaan rakentava elämän laadun maakunta. Tieto, taito ja yrittäjyys kartuttavat inhimillistä pääomaa ja kasvava yhteistyö sosiaalista pääomaa. Keski-Suomea kehitetään oppivana alueena. Tämä merkitsee maakunnan elinkeinoelämän, oppilaitosten ja osaamisorganisaatioiden, julkishallinnon ja yksilöiden tieto- 9\n10 ja innovaatioverkostojen vahvistamista. Kilpailukykyä kasvatetaan opinhalua vahvistamalla ja yhteistä oppimista tukevia toimintatapoja kehittämällä. Osaamisen vahvistaminen perustuu prosesseihin, jonka osia ovat osaamisen tuottaminen, osaamisen välittäminen yksilöltä ja organisaatiolta toiselle ja osaamisen soveltaminen. Tavoitteena on, että aluekehitystyössä nämä prosessit muodostavat toisiaan täydentäviä kehittämisketjuja. Oppimisympäristöt ja tarvittava opetus tulee ulottaa maakunnan eri osiin. Tämä tarkoittaa mahdollisimman laajan, monipuolisen ja vaikuttavan osaamista vahvistavan oppimispaikkojen verkoston rakentamista. Osaamisen vahvistamiseen liittyvä kehittäminen ja aluekehityksen panostukset ovat ohjautuneet ja tulevat ohjautumaan aiemmissa yhteistyöasiakirjoissa ja maakuntaohjelmassa määritellyille painopistealueille. Määrittelyjen perustana on ollut työvoima-, koulutus- ja elinkeinorakenne ja sen muutostarpeet. Kehittämistyöllä on tähdätty koulutuksen uudistamiseen ja työelämäsuhteen vahvistamiseen sekä aikuiskoulutuksen kasvavan tarpeen tyydyttämiseen. Osaamisen vahvistamiseen liittyvä rahoitus on kohdentunut painopisteisiin ja toimijoille liitteen taulukoiden mukaisesti. Osaamiseen kohdistuva rahoitus on vuonna 2005 arviolta 14,0 M_. (EU+valtio). Pitkäjänteiset rahoituspäätökset sekä seutu- ja toimijalähtöiset kehittämisprosessit ohjaavat merkittävästi vuoden 2005 rahoituksen käyttöä. Näin ollen eri ohjelmien osaamisen vahvistamiseen kohdistuvan rahoituksen sidonta-aste on korkea, arviolta 60-70%. Painopisteet Osaamisen vahvistamisen vuoden 2005 linjausten perustana ovat MYAK 2004:n painopistekuvaukset, maakuntaohjelman linjaukset sekä näissä määritellyt merkittävät hankkeet. Määritellyillä painopistealueilla korostuvat erityisesti seuraavat haasteet: Teknologisen osaamisen vahvistaminen ja osaavan työvoiman turvaaminen Aikuiskoulutuksen vahvistaminen ja osaamistason nosto Kasvuyrityksiä tukevan liiketoiminnallisen ja ammatillisen osaamisen vahvistaminen Kulttuurisen osaamisen ja luovan toiminnan vahvistaminen Yrittäjyyden ja siihen liittyvän osaamisen vahvistaminen kaikilla koulutustasoilla Verkostomaisen työskentelyn valmiuksien lisääminen Kansainvälistymistä tukevien valmiuksien lisääminen Erityisesti kiinnitetään huomio seudullisesti hankkeiden koordinointiin, alueelliseen vaikuttavuuteen, seutu- ja asiakaslähtöisyyteen sekä paikallisten toimijoiden ja yritysten suurempaan osallisuuteen. Edellä olevia toimenpiteitä tukemaan kehitetään osaamisen ja innovaatioiden siirtoa lisäävää yhteistoimintaa. Näin myös korkeakoulujen aluekehitysstrategiaa sekä osaamiskeskusohjelmaa jalkautetaan koko maakuntaan. Hankkeet muodostavat myös maakunnan koulutuksen tarjonnasta oleellisen osan. Koulutukseen osallistuu arviolta 5000 opiskelijaa. Toteutuksessa on tarpeen tehokas yhteistyö toimijoiden ja rahoittajien kesken. Osaamisja aluekeskusohjelmien vaikutusta seutujen osaamiseen ja kilpailukykyyn tulee kasvattaa edelleen. Rahoittajien linjauksia Keski-Suomen liitto Keski-Suomen liiton rahoituksessa ja hankkeissa painottuvat toimialatyön tukeminen, kuntien ja seutujen kilpailukyvyn vahvistaminen, koulutuksen työelämäsuhteen toimintatapojen kehittäminen, osaamisen vahvistamiseen liittyvä ennakointi sekä osaamisen ja innovaatioiden siirto. Toimialatyötä ja osaamista sen keskeisenä sisältönä kehitetään vuonna 2004 tehtävien arviointien perusteella. Toimialatyö käynnistyy luovalla toimialalla. Taitava Keski-Suomi -strategian mukainen kehitystyö jatkuu. Jyväskylän yliopiston ja Jyväskylän ammattikorkeakoulun aluestrategiatyö vahvistuu. Seutujen kehitystä vauhditetaan oppimispaikkaverkostoa kehittämällä sekä paikallisia koulutuksen yhteistyön malleja ja yrittäjyyttä vahvistamalla. Länsi-Suomen lääninhallitus Länsi-Suomen lääninhallituksen rahoituksen kohdistumista ohjaa keskeisesti OPM:n painopisteet. Näitä ovat koulutuksen laadun ja vaikuttavuuden parantaminen, työssä oppimisen edistäminen, opettajien ammattitaidon vahvistaminen, koulutuksen ja työelämän välisten suhteiden kehittäminen, koulutukseen hakeutumisen aktivointi ja koulutuksen keskeyttämisen vähentäminen sekä kulttuuristen hankkeiden edistäminen. Viimemainittuun liittyy myös luovan toimialan osaamisen vahvistaminen. Työvoiman ja työn kansainvälistyminen lisää tarpeita kehittää koulutusta ja kansainvälisiä yhteyksiä. Valtakunnan ja maakunnan tavoitteet aikuiskoulutuksen kehittämiseksi sekä aikuisväestön osaamistason nostamiseksi lisäävät koulutuksen tarpeita. Tutkintotavoitteisuus vahvistuu ja koulutuksen toteutuksessa tulisi korostua modulaarisuus. Aikuiskoulutuksessa tarvitaan menetelmiä koulutukseen tulevien aikuisten yksilöllisen osaamisen selvittämiseksi ja erilaisen oppimisen tukemiseksi. Lääninhallitus tukee erityisesti eri koulutusorganisaatioiden uudistumista sekä pitkäjänteisesti korkean osaamisen kasvua ja osaamiskeskusohjelman yrityslähtöistä toteuttamista. Uudistumisessa nousee esiin myös kaikilla koulutusasteilla yrittäjyyden ja siihen liittyvän osaamisen vahvistaminen. Keski-Suomen TE-keskus Työvoimahallinnon osalta kansallisin varoin toteu- 10\n11 tettava koulutus on vahvistuvaa. Tästä syystä kansalliset linjaukset ohjaavat myös EU- hankkeiden syntyä ja toteutusta. Rahoituksen kohdistumisessa korostuu eri toimenpiteiden täydentävyys ja ennakoinnin osoittamat pullonkaula-alueet osaavaa työvoimaa turvattaessa. Yksilöllisen osaamisen kartoitukset ja uralla kehittymisen tukeminen ovat tärkeitä. Merkittävä kohderyhmä ovat maahanmuuttajat ja heidän osaamislähtöinen sopeuttaminen työelämään. Myös työvoimakoulutuksen sisällöt ja toimintatavat uudistuvat. Näihin uudistuksiin tarvitaan kehittämisen resursseja. Merkittävät yritys- ja toimialakohtaiset työvoimaan kohdistuvat muutokset tarvitsevat hankeresursseja jo nyt toteutettavan yhteishankintakoulutuksen lisäksi. Yritystoiminnan osaamislähtöisen kehittämisen merkitys kasvaa. Koulutusta suuntaa TE-keskuksen eri teknologiaohjelmat, ennakoinnin osoittamat kohteet, sukupolven ja omistajuuden vaihdokset sekä liiketoiminnallisen osaamisen vahvistamistarpeet. Uusien yritysten synnyttäminen on merkittävä haaste kasvuyitysten tukemisen ohella. Kehittämisessä korostuu niin ikää verkostomaisen toiminnan lisääntyminen ja palvelualan merkityksen kasvaminen. Yrityksille kohdistuvat TE-keskuksen palvelut vahvistuvat eri seuduilla. Samalla kehitetään toimintatapoja, jotka alentavat kynnystä erityisesti pienten yritysten koulutukseen osallistumiseen. Maaseudun rakennemuutokset kasvattavat yritysten osaamistarpeita maa - ja metsätalouden kilpailukyvyn varmistamiseksi. Maaseudun elinkeinorakenteen monipuolistaminen puolestaan kasvattaa tarpeita uusille toimialoille kohdistuvan tiedon ja taidon lisäämiseen. Koulutustasoa nostetaan ja näin tutkintotavoitteinen koulutus lisääntyy toimialalla. Erityisen tärkeäksi muodostuu liiketoiminnallinen ja tietotekninen osaaminen. Koulutuksen ja kehittämisen toteutuksessa korostuu yritystoiminnan päivittäiseen rytmiin ja pienen yrityksen kasvuun sopeutettu pitkäjänteinen osaamisen vahvistaminen. Toimintasuunnitelma ja ohjelmakohtaisia linjauksia Ohjelmakauden lopulla on erityisesti kiinnitettävä huomio eri ohjelmien ja vuotuisen kansallisen rahoituksen täydentävyyteen sekä alueelliseen kohdistumiseen. Eriasteinen ja eri tavoin toteutettava koulutus ja osaamiseen liittyvä kehittäminen on maakunnallinen ja seudullinen kokonaisuus. Tässä eri hankkeiden ja toimenpiteiden tulee täydentää tosiaan ja mahdollisia päällekkäisyyksiä tulee karsia. Asiakas- ja oppijalähtöisyys sen kaikissa muodoissaan korostuu ja vahvistuu. Toimenpiteiden yhteensovittamisessa tulee lisätä toimijoiden yhteistyötä sekä yhteishankkeita. Seudullisia tarkasteluja ja arviointeja vahvistetaan. Samoin korostuu kaikkien ohjelmien osalta vaatimus tehtyjen kehittämistoimien jatkuvuuden turvaamisesta ja niiden liittämisestä osaksi normaalia toimintaa. Osaamisen vahvistamisen osalta EU- rahoitus kohdistuu arviolta eri ohjelmille seuraavasti; tavoite 1- ohjelma 17 %, tavoite 2-ohjelma 43 % ja tavoite 3 ohjelma 40 %. Tavoite 1 -ohjelman osalta ovat alueen erityispiirteet huomioiva koulutus sekä koulutus- ja tutkintohakuisuus lisääntyneet. Uudet toimintatavat ja yrityslähtöisyys luovat edellytyksiä hanketoiminnan vahvistumiselle edelleenkin. Seudullinen yhteistyö, erilaisten oppimispaikkojen kehittäminen sekä kaikkien koulutusasteiden osallisuus hankkeissa korostuvat. Osaamislähtöistä kehittämistä on vahvistettava kilpailukyvyn kehittäjänä. Tavoite 2-ohjelman sidonta-aste erilaisiin kehittämisprosesseihin on korkea. Näin ollen painottuu toisaalta seudullisten hankekokonaisuuksien kohdistuminen kilpailuetuvalintoihin ja seudullisen osaamispohjan vahvistamiseen. Tarkoin kohdistettaville kasvua tukeville uusille avauksille on turvattava riittävä toteutusaika ja resursointi. Lisäksi on varmistettava aloitettujen uusien avainalojen kehityksen tuki (nanoteknologia, hyvinvointiteknologia, ympäristöteknologia). Toteuttajien yhteistyö vahvistuu ja samalla koulutuksellisten organisaatioiden rooli hankkeiden hallinnoijana tulisi muuttua enemmän palveluiden tarjoajaksi. Osaamiskeskus- ja aluekeskusohjelma ohjaavat merkittävästi osaamislähtöistä kehittämistä. Näiden ohjelmien maakunnallista ja seudullista vaikuttavuutta tulee lisätä. Tavoite 3-ohjelman hankkeiden ja rahoituksen täydentävä merkitys on suuri. Keski-Suomen osuus Länsi-Suomen lääninhallituksen rahoittamista hankkeista on korkea. Kyseiset kehittämisprosessit ovat maakunnalle tärkeitä jatkossakin. TE-keskuksen rahoituksesta merkittävä osa on oman tuotannon hankkeita. Tällä on ollut tarkoitus mahdollistaa palveluiden saatavuus pienille toimijoille ja kohderyhmille. Seudullisuutta on hyvä vahvistaa ja toimenpiteiden kirjoa lisätä em. oman tuotannon hankkeiden sisällä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että kaikessa EU-hanketyössä rakennetaan pysyvää osaamista, vahvistetaan paikallisia toimijoita ja maakunnan kilpailukykyistä osaamisen tarjontaa. Tavoite 3- ohjelman osalta korostuu erityisesti ESR- rahoituksen keskeiset toimintalinjaukset. Isot hankkeet ja uudet avaukset Keskeiset osaamisen vahvistamisen hankkeet ovat Teknisen osaamisen vahvistaminen ja turvaaminen maakunnassa ICT -maisteriohjelmien jatko Taitava Keski-Suomi ammatillisen osaamisen kehittäjänä Seudullisen oppimispaikkaverkoston kehittäminen 11\n12 Jyväskylän ammattikorkeakoulun pääkampus E-oppimisen klusterin kehittäminen Pienten yritysten liiketoiminnan ja liiketoimintaosaamisen tarvelähtöinen kehittäminen Aikuiskoulutuksen maakunnallisen strategian kehittäminen Korkeakoulujen aluevaikuttavuuden kehittäminen aluestrategian pohjalta Uusina avauksina kiinnitetään huomio ohjelmatyössä erityisesti luovan toimialan kehittämiseen, maassa muuttajien ja maahanmuuttajien osaamisen vahvistamiseen sekä yritysten verkostomaisen työskentelyn valmiuksien merkittävään lisäämisen. Niin ikään kansainvälinen yhteistyö on kasvuyritysten kehittymisessä tärkeässä asemassa. Aikuiskoulutuksen lisääntyminen lisää aikuisten opetukseen ja oppimiseen liittyviä haasteita. Samalla perusopetuksen jälkeisen koulutuksen oppimisvaikeudet vaativat erityistä huomiota ja esimerkiksi palvelukeskustyyppistä lisäresursointia. Yksilöidyt tavoitteet Tavoitteita määriteltäessä on otettu huomioon tavoite-ohjelmien kokonaistavoitteet sekä jo toteutunut kehitystyö tehtyjen päätösten mukaisesti. Tavoiteindikaattoreiden osalta luvut perustuvat tehdyissä päätöksissä tavoitteiksi asetettuihin lukuihin. Osaamisen vahvistaminen kattaa yritysmäärän lisäämistavoitteesta 30 %, työpaikkojen lisäämistavoitteesta 25 % ja IT -koulutusalojen aloituspaikkatavoitteesta 100 %. Tavoitteet on todettu yhteistyöasiakirjan alussa ja toteutuminen liitteissä. Osaamisen vahvistaminen perustuu yritys- ja työelämäverkostoissa tapahtuviin kehittämisen prosesseihin ja työelämälähtöiseen koulutukseen. Sen vuoksi on hyvä todeta tavoitteena erilaiseen aikuiskoulutukseen ja hankkeiden työssä oppimiseen osallistuvien määrä. Vuonna 2005 tavoite on osaamishankkeissa 5000 osallistujaa. Seuranta ja vaikutukset aluetalouteen Osaamisen vahvistamisen osalta hankkeiden vaikutusten arviointia tukee ohjelmakauden kestävä Alueosaaja hanke. Osaamisen vahvistamisen hankkeissa kiinnitetään erityinen huomio Alueosaaja-hankkeen osoittamiin hanketyöskentelyn, itsearvioinnin ja kehittämistyön uusiin avauksiin. Keski-Suomi on hankkeen selvitysten perusteella merkittävä osaamisen tuottamisen maakunta. Osaaminen vahvistuu, mutta sen sijaan osaamisen välittäminen ja soveltaminen tarvitsevat huomiota. Kehittämistyön on realisoiduttava paremmin alueen talouden kehitykseksi, työpaikoiksi ja yrityskannan vahvistumiseksi. Osaamisen pohja on vahva ja koulutus maakunnan selkeä erikoistumisen alue. Osaaminen on ollut myös perusta suunnitelluille pitkäjänteisille maakuntaa ja aluetaloutta vahvistaville alueellistamistoimille. YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Osaamisen vahvistaminen saa asiakirjassa huomattavan painoarvon jo sivumääränsäkin suhteen. Sitä käsitellään myös luvussa 4 verrattain paljon. Osaamisen vahvistamisella haetaan maakuntaan entistä enemmän kilpailukykyä. Kilpailukykyä kasvatetaan opinhalua vahvistamalla ja yhteistä oppimista tukevia toimintatapoja kehittämällä. Asiakirjassa todetaan, että erityisesti kiinnitetään huomio seudullisesti hankkeiden koordinointiin, alueelliseen vaikuttavuuteen, seutu- ja asiakaslähtöisyyteen sekä paikallisten toimijoiden suurempaan osallisuuteen. Alueellisuus koulutuksessa tulee aikaisempaa selvemmin esille, sillä seudullinen osaaminen tulee esiin asiakirjassa monelta osin. Myös aikuiskoulutuksen maakunnallisen strategian kehittäminen kohdistuu tasa-arvoa lisäävästi jo työelämässä olevien tietojen ja taitojen kartuttamiseen. Myös maahanmuuttajat ja heidän osaamislähtöinen sopeuttaminen työelämään tulevat asiakirjassa vähäisessä määrin mainituksi. Myöhempinä vuosina maahanmuuttajilla on suurempi merkitys työmarkkinoilla ja osaajina. Osaamista ja koulutusta käsitellään edelleen hyvin sukupuolineutraalisti. Koska naisten ja miesten osuus koulutuksen ja työelämän aloilla on hyvin erilainen, olisi sukupuolilähtöinen tarkastelu hyvin perusteltua. Koulutus ja osaaminen nähdään kilpailussa pärjäämisenä. Ne itsessään sisältävät myös kaiken aikaa kilpailua. Vaikka asiakirjassa mainitaan myös rahoittajien linjauksissa (TE-keskus) yksilöllisen osaamisen kartoitukset ja uralla kehittymisen tukeminen, on kovassa kilpailussa aina syrjäytymisen vaara olemassa. Osaamisen teksti esitetään vaikeasti avautuvassa muodossa. Aloitettavia hankkeita ja toimenpiteitä ei esitetä selkeästi. Ympäristöä, sosiaalista näkökulmaa eikä kulttuuria tuoda esiin koulutuksen ja osaamisen tavoitteissa ja sisällössä. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Osaamisen vahvistamisen teksti on hyvin teoreettinen ja vaikeaselkoinen, eikä sen sisältö avaudu kovin helposti. Tekstissä pitäisi tuoda selkeämmin esille mm. yritysten liiketoimintaosaamisen vahvistaminen. Lisäksi yrittäjyysosaamisen kehittäminen eri koulutusasteilla aina peruskoulusta alkaen pitäisi näkyä paremmin. Yrittäjyysarviointiryhmä esittää eri koulutusalojen tarjonnan korvaamismenettelyn kehittämistä siten, että yrittäjä voisi hyödyntää eri oppilaitoksissa/ 12\n13 koulutustapahtumissa saadun opetuksen. Lisäksi pitäisi arvostaa oppimista muullakin kuin luokkahuoneessa tapahtumaa oppimista. Oppilaitosten ja opiskelijoiden työelämäyhteyksien kehittäminen nähtiin erittäin tärkeänä osaamisen vahvistamiskeinona. Osaamisen painopisteitä on ehkä liikaa ja hankkeet ovat monesti tarjontalähtöisiä eli oppilaitosvetoisia. Jatkossa osaamisen vahvistamishankkeet on oltava enemmän aidosti yrityslähtöisiä. Yrityslähtöinen ei tarkoita sitä, että hankkeeseen on saatu yritykset mukaan. 4. TYÖLLISYYDEN EDISTÄMINEN JA SYRJÄYTYMISEN EHKÄISY Työllisyystilanne Keski-Suomen työttömyysaste on ollut vuosikausia koko maata korkeampi. Työministeriön työnvälitystilaston mukainen keskimääräinen työttömyysaste vuonna 2003 oli 14,3 % (koko maa 11,1 %) ja työttömiä työnhakijoita oli keskimäärin Pitkäaikaistyöttömien määrä oli (osuus kaikista työttömistä oli 27,1 %). Vuoden 2004 alusta seutukuntajakoa muutettiin. Seuraavat vuoden 2003 luvut on tilastointijärjestelmästä johtuen esitetty kuitenkin vuoden 2003 seutukuntajaon mukaisina. Keski-Suomen seutukuntien vuoden 2003 keskimääräiset työttömyysasteet vaihtelivat Jämsän seutukunnan 14,0 %:sta Äänekosken seutukunnan 16,7 %:iin. Työttömyyden rakenteessa Jyväskylän seutukunnassa korostuu nuorten alle 25-vuotiaiden osuus (16,4 % vuonna 2003). Yli 50-vuotiaiden osuus työttömistä työnhakijoista vuonna 2003 oli korkein Kaakkoisen Keski- Suomen seutukunnassa (41,9 %). Yli kolmanneksen osuus oli myös Keuruun, Jämsän, Äänekosken, Viitasaaren ja Saarijärven seutukunnissa. Pitkäaikaistyöttömyys vaatii huomiota jokaisen seutukunnan alueella. Suhteellisesti eniten työttömistä työnhakijoista oli vuonna 2003 pitkäaikaistyöttömiä Jämsän (31,8) ja Äänekosken seutukunnissa (29,4 %). Paras tilanne oli Viitasaaren (21,7 %) ja Saarijärven (23,8 %)seutukunnissa. Määrällisesti Keski-Suomen työttömyys keskittyy Jyväskylän seutukuntaan, jonka osuus työttömistä työnhakijoista on yli puolet. Nuorten osalta Jyväskylän seutukunnan osuus nousee lähes kahteen kolmasosaan. Korkeakoulutettujen työttömien työnhakijoiden osalta Jyväskylän seutukunnan osuus on noin neljä viidesosaa. Keski-Suomen keskeiset työmarkkinoiden ongelmat ovat: Pitkäaikaistyöttömyys - yhteiskunnallisen syrjäytymisen voimistuminen Väestön ja työvoiman ikääntyminen Alueellisen kehityksen uhkakuvat Merkittävä ongelma on edelleen avointen työmarkkinoiden työpaikkojen vähäisyys suhteessa työttömien määrään. Pysyviä rekrytointiongelmia maakunnassa ei toistaiseksi ole, mutta tiettyjä ammatillisia ja alueellisia työvoiman saantiongelmia ajoittain esiintyy. Teollisuus muodostaa Keski-Suomen työllisyyskehityksen perustan. Perinteinen puunjalostusteollisuus tulee olemaan edelleen keskeisessä asemassa teollisuuden bruttotuotantoa ajatellen. Kemiallisen ja mekaanisen puunjalostusteollisuuden suurissa yrityksissä ei kuitenkaan uusia työpaikkoja merkittävämmin synny. Puutoimialan strategisena linjauksena on uusien työpaikkojen luominen puun jatkojalostusta lisäämällä. Metalliteollisuus lisää uusia työpaikkoja lähivuosina. Jyväskylän seudulla toteutettava osaamiskeskusohjelman strategiana on sellaisen osaamispohjan vahvistaminen ja luominen, mikä käynnistää, kehittää ja houkuttelee yritystoimintaa alueelle. Informaatioteknologia-alalla keskitytään ohjelmistoliiketoimintaan. Painoalueina ovat ohjelmistotuotanto, verkkosovellukset sekä digitaalinen media. Informaatiosektorin työpaikkakehitys Keski-Suomessa on ollut 1990-luvun lopulla koko maahan verrattuna keskimääräistä nopeampaa. Parin viime vuoden aikana elektroniikkateollisuuden työpaikkojen määrä on vähentynyt huomattavasti. Työpaikkojen määrän väheneminen ei ole olennaisesti vaikuttanut maakunnan työllisyystilanteen heikentymiseen, johtuen ko. teollisuusalan suhteellisen pienestä osuudesta. Myönteisesti kehittyessään informaatioteknologia-ala vaikuttaa jatkossa kuitenkin välillisesti työllisyyskehitykseen luomalla uusia opetus-, rakennus- ja palvelualojen työpaikkoja. Työllisyyskehityksen kannalta oleellisempaa on alu- 13\n14 een palvelusektorin kehittyminen. Yksityisen sektorin palveluiden kysynnän oletetaan lisääntyvän. Julkisissa palveluissa kunnat ovat ratkaisevassa asemassa. Niiden taloudellinen tilanne vaikuttaa lähivuosina epävarmalta. Julkisen sektorin merkitys työllistäjänä on edelleen maakunnassa merkittävä. Keski-Suomen työttömyys on suurelta osin rakenteellista työttömyyttä, mikä on nostanut maakunnan työttömyysasteen huomattavan korkeaksi. Rakenteellisen työttömyyden osuus on Keski-Suomessa maan keskiarvoa korkeammalla tasolla. Lähivuosien ongelma Keski-Suomessa tulee olemaan se, että vaikeasti työllistyvien ryhmien osuus työnhakijakunnasta pysyy edelleen melko korkeana. Pitkäaikaistyöttömyyden ja sen mukanaan tuoman syrjäytymisuhan torjunta on keskeinen painopistealue. Maan hallitus on käynnistänyt valtakunnallisen hallinnonrajat ylittävän työllisyysohjelman, joka on eräs hallituksen käynnistämistä neljästä politiikkaohjelmasta. Työllisyysohjelman keskeisiä tavoitteita on rakenteellisen työttömyyden alentaminen ja syrjäytymisen ehkäisy, osaavan työvoiman saatavuuden varmistaminen ja varautuminen ikärakenteen muutoksesta johtuvaan työvoiman niukkuuteen, työmarkkinoilla nykyistä pidempään pysyminen, työn tuottavuuden lisääminen sekä työn organisoinnin ja mielekkyyden parantaminen Työllisyysohjelman toteuttaminen tulee näkymään myös Keski-Suomessa, työllisyysohjelmassa esitetyt tavoitteet ja Keski-Suomen työmarkkinoiden ongelmat ja niiden ratkaiseminen ovat lähtökohdiltaan pitkälti yhteneviä. Maakunnassa käynnissä olevalla työllisyysstrategian uudistamistyöllä ja sen toteuttamisella tuetaan maakunnallisten tavoitteiden lisäksi myös laajemmin valtakunnallisen työllisyysohjelman tavoitteita. Painopistealueet Toiminnan painopistealueet sekä 1- että 2-tavoitealueilla ovat: työorganisaatioiden kokonaisvaltainen kehittäminen yritysten kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä henkilöstön työssä jaksamisen ja työkyvyn ylläpidon parantaminen koulutuksen kohdentaminen kaikkiin ikäryhmiin osaavan työvoiman tarjonnan turvaamiseksi pitkäaikaistyöttömyyden ennaltaehkäiseminen pitkäaikaistyöttömyyden vähentäminen yksilöllisten toimenpiteiden avulla tavoitteena työllistyminen avoimille työmarkkinoille nuorten alle 30-vuotiaiden työttömyyden vähentäminen sosiaalisen yritystoiminnan edistäminen Tavoite 1-alueella painopistettä tulee siirtää vahvemmin työllistymisen edistämiseen ja syrjäytymisen ehkäisemiseen, toiminnassa tulee painottaa myös työssä jaksamista edistäviä hankkeita. Nuorisotyöttömyyden väheneminen on viimeisten tilastojen mukaan maakunnassa lähes pysähtynyt, jonka johdosta molempien tavoiteohjelmien hankkeissa on suuntauduttava uuden koulutetun työvoiman entistä nopeampaan työhön kiinnittymiseen panostamiseen. Yksilöidyt tavoitteet Yritystoiminnan kehittäminen ja yrittäjyyden edistäminen. Tavoitteena on parantaa yrittäjien, yritysjohdon ja koko henkilöstön osaamista sekä lisätä laatu- ympäristötietoisuutta yrityksissä. Yritysten henkilöstön ja työorganisaation kokonaisvaltainen kehittäminen on keskeinen kilpailutekijä yritystoiminnassa. Työssä jaksaminen ja työkyvyn ylläpito tulee kytkeä osaksi henkilöstön kehittämistä, yksi keskeisistä kohderyhmistä on ikääntyvät työntekijät. Tavoitteena on etsiä ja kokeilla uusia työnteko- ja työaikamuotoja sekä synnyttää uusia yrityksiä uudentyyppisille palvelualoille erityisesti naisten ja nuorten yrittäjyyden tukemiseksi. Sosiaalisen yritysten perustamisen tarjoamat mahdollisuudet tulee hyödyntää. Tietoyhteiskuntakehitys tulee ottaa vahvasti huomioon työorganisaatioiden kehittämisessä ja koulutustoimenpiteissä. Osaamisen ja avainalojen edistäminen. Osaamisen ja avainalojen edistämisen lähtökohtana on työvoiman uusintaminen sekä työelämässä tarvittavan osaamisen ja ammattitaidon ylläpito ja kehittäminen. Työelämäyhteyksien vahvistamiseen kaikilla koulutusasteilla tulee kiinnittää erityistä huomiota. Työhön kiinni tulisi päästä mahdollisimman nopeasti koulutuksen jälkeen. Työelämän rakennemuutoksiin vastataan muuntokoulutuksen, jatkokoulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen avulla sekä opetushenkilöstöä kehittämällä. Erityisesti yrityksissä jo olevan työvoiman osaamisen kehittämistä edistetään hyödyntämällä yritysten ja tutkimus- ja koulutusyksiköiden välistä asiantuntijavaihtoa sekä erilaista koulutusyhteistyötä. Maakunnassa olevaa erityisosaamista tulee hyödyntää valtion hallinnon alueellistamissuunnitelmien toteuttamisessa. Alueellistamisen kautta maakuntaan on mahdollista saada runsaasti uusia työpaikkoja. Työllistymisen edistäminen ja työttömyyden ehkäiseminen. Hallituksen työllisyysohjelmaan liittyen julkiset työvoimapalvelut eriytetään toisaalta tehostettuun avoimille työmarkkinoille suuntautuvaan työnvälitykseen ja toisaalta vaikeasti työllistyville 14\n15 työnhakijoille suunnattaviin asiakaskohtaisiin erityispalveluihin. Tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa avoimille työmarkkinoille pääsyä, edistää työmarkkinoilla pysymistä sekä etsiä uusia työllistymismahdollisuuksia sosiaalitalouden piiristä. Uutena keinona on vuoden 2004 alussa voimaan tullut ja sosiaalisten yritysten perustamisen mahdollistava lainsäädäntö. Sosiaalisen yritystoiminnan mahdollistavan lainsäädännön hyödyntämismahdollisuuksiin kolmannella sektorilla ja tavanomaisen yritystoiminnan piirissä tulee erityisesti panostaa. Tiimiakatemia käynnistää vuoden 2004 aikana sosiaalisen yrittäjyyden ammatti ja erikoisammattitutkintoon johtavat koulutukset. Työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamiseksi kehitetään uusia riittävän pitkäkestoisia ja monipuolisia toimenpiteitä työttömien ja erityisesti pitkäaikaistyöttömien työllistyvyyden parantamiseksi. Työllistämistukijärjestelmä uudistetaan ja uudistus tulee voimaan vuoden 2005 alusta lukien. Yritysten ammattitaitoisen työvoiman saanti turvataan ennakointia hyödyntäen ja eri tahojen laaja-alaisella yhteistyöllä. Tavoitteena on yhteisöllisyyden, sosiaalisten verkostojen ja kumppanuuden vahvistaminen sekä paikallisyhteisöjen aktiivisuuden ja työn uudenlaisen organisoinnin lisääminen. Palveluyhteistyötä ja verkostoja kehitetään viranomaisten, kolmannen sektorin ja yrittäjien tiivistyvänä yhteistyönä. Työmarkkinoilta syrjäytymisen ehkäiseminen. Tavoitteena on edistää pitkään työttömänä olleiden mahdollisuuksia palata takaisin työelämään. Pääsyä työelämään tuetaan ohjauksellisten työnhakuja -valmennuspalvelujen ja työkykyä sekä osaamista parantavien toimenpiteiden avulla. Tukitoimissa tulee pyrkiä entistä räätälöidympiin ratkaisuihin ja työttömyyteen tulee puuttua työttömyyden mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja toimenpiteiden tulee olla riittävän pitkäkestoisia. Vaikeassa työmarkkinatilanteessa olevien työnhakijoiden työllisyyden edistämiseksi ja rakenteellisen työttömyyden purkamiseksi Jyväskylän työvoimatoimiston toimialueelle on vuoden 2004 alussa perustettu työvoiman palvelukeskus. Työvoiman palvelukeskus kokoaa yhteen alueen työllisyyttä edistävät ja syrjäytymistä ehkäisevät viranomaistahot ja alueen muut toimijat, kuten erilaiset palvelujen tuottajat, kolmannen sektorin toimijat, erilaiset muut järjestöt ja yritykset. Työvoiman palvelukeskuksia on suunnitteilla maakuntaan ainakin Ääneseudun, Laukaan ja Jämsän työvoimatoimistojen alueille. Työvoiman palvelukeskuksilla on kiinteä yhteys seudullisten työllisyys ja elinkeinostrategioiden toteuttamiseen. Työvoiman palvelukeskusten toiminnan rahoittamisesta vastaavat pääosin alueen kunnat ja työhallinto Toimintasuunnitelma Toimintasuunnitelman toteuttaminen painottuu työmarkkinoiden toimivuuden edistämiseen ja osaavan työvoiman saannin turvaamiseen yrityksille sekä uusien työpaikkojen luomiseen ja olemassa olevien yritysten henkilöstön kehittämiseen ja työssä jaksamiseen. Tehdyt linjaukset edellyttävät rakennemuutosten vuoksi työttömäksi jääneiden työnhakijoiden kouluttamista sekä toimenpiteiden kohdentamista syrjäytymisuhan alla oleviin. Toimintasuunnitelman mukaan työmarkkinoiden toimivuutta parannetaan hyödyntämällä kehitettyä ennakointijärjestelmää ja kehittämällä uusia toimintatapoja työttömien ja erityisesti pitkäaikaistyöttömien työllistyvyyden parantamiseksi. Yhteistyössä yritysten, kolmannen sektorin ja eri viranomaisten kanssa kehitetään ja toteutetaan työelämälähtöisiä, yksilöllisiä toimenpideyhdistelmiä, jotka johtavat työttömien työllistymiseen avoimille työmarkkinoille. Yrittäjyyttä edistetään koulutuksella ja neuvonnalla. Työelämässä olevien työntekijöiden osaamista kehitetään työnantajien kanssa yhteistyössä järjestettävällä koulutuksella. Toimintatapojen kehittämisessä ja niiden toimeenpanossa hyödynnetään laajasti eri tahojen asiantuntemusta. Erityisesti työnantaja- ja yrittäjäjärjestöjen, yritysten ja kolmannen sektorin toimijoiden mukaan saamista toimintaan painotetaan paikallisesti ja alueellisesti. Tärkeimmät hankkeet Tavoite 1 -alueella merkittävimpiä hankkeita työllisyyden edistämisessä ja syrjäytymisen ehkäisyssä ovat Piispalan Vesimaailma, Yritysten henkilöstön ja yrittäjien työhyvinvointi, YTY-2002 Keski-Suomi (työttömien työllistäminen kulttuuriympäristön kunnostus- ja ympäristönhoitotöihin), Työvalmennus projekti, Räätälöidyt ratkaisut 1 (Yksilölliset työmarkkinapolut heikommassa työmarkkina-asemassa oleville) sekä Saarijärven työvoimatoimiston nuoriin kohdistuva koulutus- ja työllistymishanke. Tavoite 2 -alueella merkittävimpiä hankkeita työllisyyden edistämisessä ja syrjäytymisen ehkäisyssä ovat Puhtauspooli (Puhtauspalvelualan vaihtovalmennus- ja osaamishanke), Nuorten taidepaja, Räätälöidyt ratkaisut 2 (Yksilölliset työmarkkinapolut heikommassa työmarkkina-asemassa oleville), Metallin osaajat sekä Oiva. Tavoite 3-ohjelman merkittäviä työllisyyden edistä- 15\n16 mis- ja syrjäytymisen ehkäisyhankkeita ovat Jyväskylän ammattikorkeakoulun hallinnoima, laajan yhteistyöverkoston toteuttama Jyväskylän seutukunnalla toimiva WIRE-projekti ja Jämsän seudulla toimiva työvalmennussäätiö Avituksen hallinnoima Uusi Askel projekti, mikä kohdentuu nuoriin ja ikääntyviin pitkäaikaistyöttömiin. Uusia hankkeita voidaan aloittaa eri tavoiteohjelmissa vuosien 2005 ja 2006 rahoituskehysten mukaisesti. Uusia hankkeita suunniteltaessa ja käynnistettäessä on huomioitava erityisesti tavoite 1 -alueella edelleen käytettävissä oleva huomattava rahoituskehys. Toisaalta on huomattava myös tavoite 3 ohjelman rahoitusresurssien vähäisyys YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Syrjäytymistä aiheuttavat työelämä, koulutus ja sosiaalinen eriarvoisuus. Sen vuoksi näillä elämän alueilla voidaan eniten vaikuttaa syrjäytymisen ehkäisyyn. Työvoimaviranomaisilla on kouliintunut näkemys, mutta mahdollisuudet sekä heidän toimenpiteensä ovat suurelta osin jo tapahtuneen ongelman hoitoa. Keski-Suomessa työttömyysaste on ollut vuosikausia koko maata korkeampi. Pitkäaikaistyöttömien määrä on lähes 5000 ja nuorten työttömien osuus esim. Jyväskylän seutukunnassa oli vuonna 2003 Keski-Suomessa on 1,36 milj. hehtaaria metsämaatyöttömistä 16,4 %. Lisäksi työmarkkinoiden epävarmuus heijastuu myös suureen osaan työssä olevia. Asiakirjassa esitetyt näkemykset, painopisteet, tavoitteet ja esitetyt toimenpiteet ovat alueellisen, sosiaalisen ja tasa-arvon näkökulmista kannatettavia. Jos maakunnan ihmisten elämänlaatua ja hyvinvointia halutaan todella edistää, niin tässä luvussa esitetyt tavoitteet ja toimenpiteet on sisällytettävä kaikkien toimijoiden suunnitelmiin. Elämänlaatu ja hyvinvointi koskevat jokaista maakunnan asukasta. Silloin ei riitä, että työvoimaviranomaisten vastuu korostuu tässä asiassa muita enemmän. Työssä jaksaminen, työkyvyn ylläpito, koulutettujen nopea työhön pääseminen, yhteisöllisyys, sosiaaliset verkostot ja kumppanuuden vahvistaminen on otettava huomioon kaikkien toimijoiden toimenpiteissä, ei vain tällä sektorilla. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Työllisyyden hoidossa olisi syytä kannustaa yhä enemmän yrittäjämäiseen toimintaan. Kannustamalla työttömiä monialaosaajiksi voidaan osittain helpottaa jollain toimialoilla olevaa työvoimapulaa. Pitkäaikaistyöttömien ja muiden vaikeasti työllistettävien työllistäminen avoimelle sektorille pitäisi lähteä yritysten lähtökohdista. 5. MAATALOUDEN RAKENTEEN JA MAASEUTUELINKEINOJEN KEHITTÄMINEN Toimintaympäristöanalyysi Keski-Suomen maaseutualueet kärsivät samasta ilmiöstä kuin harvaan asuttu ja ydinmaaseutu koko maassa: keskittymiskehitys ajaa ihmisiä keskuksiin eikä harveneva maatilojen verkko pysty ylläpitämään perusasutusta ja -palveluja. Tämä vaarantaa harvaan asutun ja ydinmaaseudun väestön tasavertaisen kohtelun. Maakunta jakaantuu tarpeiltaan erilaisiin alueisiin: kaupunkeihin, ydinmaaseutuun ja harvaan asuttuun maaseutuun. Mm. maaseudun palvelut, liikenneyhteydet, tiestön kunto ja elinkeinollinen toiminta heikkenevät. Alueellisen erikoistumisen myötä Keski-Suomi jakautuu monimuotoisiin elinkeinotoiminnan alueisiin, joilla maatalouden ja yrittäjyyden painopisteet vaihtelevat kunnittain. Jalostus- ja pienteollisuustoiminta, metsätalous ja matkailu ovat yleisimpiä erikoistumisvaihtoehtoja. Harvaan asuttuja alueita voidaan kehittää myös hyödyntämällä niiden rauhaa ja luonnon monipuolisuutta mm. elämysmatkailun kautta. Keski-Suomessa on noin tukeen oikeutettua maatilaa. Keskimääräisellä keskisuomalaisella tilalla on 25,8 ha viljeltyä peltoa ja 65,5 ha metsää. Tilat ovat monitoimitiloja, joiden tulonmuodostuksessa korostuu metsätalouden sekä muiden maatalouden ulkopuolisten tulonlähteiden merkitys. Maatalouden tuotantotoiminta on monimuotoista. Alueellinen erikoistuminen on alkanut: nautakarjatalous on keskittymässä pohjoiseen Keski-Suomeen ja kasvinviljely eteläiseen Keski-Suomeen. 16\n17 ta. Puuston kasvu on viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana yli kaksinkertaistunut ja on nyt 7,3 miljoonaa kuutiota vuodessa. Viivästyneet taimikonhoitotyö ja nuorten metsien harvennukset ovat hidastaneet Keski-Suomessakin puuston järeytymistä ja arvokasvua. Metsäalan kehittämishankkeilla on kuitenkin saatu hyviä tuloksia ja metsien hoidon vaje on pienentynyt selvästi. Metsätalouden yli 250 miljoonan euron tulonmuodostus on tärkeä osa maaseudun hyvinvointia. Hakkuu ja korjuu, kuljetus ja metsänhoitotyöt antavat työmahdollisuuksia maaseudun ihmisille. Keski- Suomelle on tyypillistä puun käyttö teollisuuden raaka-aineeksi, jolloin jalostusaste jää alhaiseksi. Puuta käytetään kuitenkin polttoaineena huomattavan runsaasti. Energiayrittäjyys on merkittävä uusi elinkeinomahdollisuus ja bioenergia kaiken kaikkiaan kasvava ja työllistävä ala. Alalla on kuitenkin näkyvissä myös logistisia ja määrällisiä ongelmia raaka-aineen saannissa. Maatalouden rakennemuutoksen myötä maataloudesta on vapautunut työvoimaa. Sen sijoittuminen työmarkkinoille on suuressa määrin osaamiseen liittyvä mutta myös elinkeinopoliittinen kysymys. Maaseudun positiivinen työpaikkakehitys edellyttää vahvoja alue- ja elinkeinopoliittisia toimia. Keski-Suomen alueella on nähtävissä perusmaatalouden korostuminen 1-alueella ja elinkeinojen monipuolistamiseen tähtäävä yritystoiminnan painottuminen ALMA-alueella. Keski-Suomen kalavedet tarjoavat mahdollisuuksia monipuolisen kalatalouden harjoittamiseen. Vesiviljely on Keski-Suomessa merkittävä kalatalouden toimiala. Kalatalouden kannattavuuden, rakenteen ja toimintaedellytysten parantamista tuetaan KOR:n rahoituksella. Alan yritysrakenteen kehittäminen kannattavammaksi vaatii esim. kalan jatkojalostuksen ja yritysten yhteistyön kehittämistä. Pienimuotoinen elintarvikkeiden jatkojalostus on kehittyvä toimiala maakunnassa. Sen tukemiseksi on laadittu pk-elintarvikealan teemaohjelma, jonka painopistealueina on lähiruokaketjujen kehittäminen, tuotekehityksen ja markkinoinnin vahvistaminen, liiketoimintalähtöisen yrittäjyyden edistäminen ja laadun hallinta. Luontoarvoihin perustuva matkailu ja muu luonnon ja luonnosta saatavien raaka-aineiden moniarvoinen hyödyntäminen on lisääntynyt. Maaseutumatkailun teemaohjelma tukee tämän sektorin kehittymistä. Maaseutumatkailun tavoitteena on käyttöasteen nostaminen, palvelutarjonnan monipuolistaminen ja laadun parantaminen. Valtakunnallisena trendinä on alihankinta- ja osavalmistustehtävien kasvu. Teollisuusyritykset ulkoistavat toimintojaan, jolloin myös maaseutuyritykset voivat päästä alihankintaverkon osaksi. Monipuolistuvat maaseutuelinkeinot ja maatilojen liitännäiselinkeinotoiminta tasaavat omalta osaltaan työpaikkakysynnän kasvua, paikoin on jo pulaa osaavista työntekijöistä. Painopisteet Keski-Suomen maaseudun kehittämisen painopisteitä ovat: Maatalouden kilpailukyvyn turvaaminen ja viljelijöiden sosiaalisten olosuhteiden ja osaamisen kehittäminen Maaseudun ympäristöstä ja viihtyisyydestä huolehtiminen Metsätalouden edistäminen sekä metsä- ja peltoenergian käytön lisääminen Maaseudun monimuotoisen yrittäjyyden edistäminen ja pienyritysten kilpailukyvyn ja osaamisen kehittäminen Maaseudun ja kylien kehittäminen asumis- ja yritysympäristönä sekä yrittämisen voimavarana Kalatalouden kehittäminen. Toimenpiteet Teemaohjelmiin perustuva kehittämistyö on vuonna 2005 edelleen käynnissä maaseutumatkailun, pkelintarvikealan ja kylätoiminnan teemaohjelmien osalta. Vuoden 2003 lopulla käynnistynyt koordinaatiohanke maaseudun palvelusektorille (Palko-hanke) pääsee vauhtiin sekä muutamia suurempia hankkeita käynnistetään vielä joillekin keskeisille toimialoille, esim. bioenergia-alalle. ALMA-alueella vuonna 2004 käynnistyvä perusmaatalouden kehittämisen koordinaatiohanke on vauhdissa. Myös yritystoiminnan aktivointi sekä hanketoiminnan avulla että tiedottamista lisäämällä on tuottanut tulosta lisääntyneinä yritystukihakemuksina. Seudullisia yrityspalvelupisteitä hyödynnetään yritystoiminnan edistämisessä ja asiakkaiden rahoitushakemusten laadun parantamisessa. Elintarvikeketjun laatustrategiaa tukevat maatalouden laatukoulutushankkeiden jatkohankkeet käynnistyvät syksyllä 2004 ja jatkuvat täysipainoisesti vuonna Maatalouden kilpailukyvyn parantamisessa työtä jatketaan mm. sukupolvenvaihdoksia edistävän ja tukevan hankkeen (Toivo-hanke) avulla. Maatilojen ja maaseutuyrittäjien osaamista parannetaan ESR-osarahoitteisen Keski-Suomen Maaseutu Osaa hankkeen tuella. Koko maakunnassa käynnistetään maatilojen tilakohtaisten kehittämissuunnitelmien laadinta, joissa etsitään parhaat vaihtoehdot tulevaisuuden haasteisiin vastaamiseen (rakennemuutos, yrittäjien ikääntyminen, tukijärjestelmien uudistukset). Haja-asutusalueiden nopeita tietoliikenneyhteyksiä koskeva selvitys valmistuu Tämän selvityksen tulosten pohjalta käynnistetään nopeiden tie- 17\n18 toliikenneyhteyksien rakentamishankkeita kyliin, jonne yhteyksiä ei markkinaehtoisesti saada. YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Maaseudun kehittäminen olisi nähtävä laajana kokonaisuutena, ei vain elinkeinokysymyksenä. Maaseudun kehittämistä käsitellään tässä kappaleessa positiiviselta näkökulmalta. Perinteiselle maataloudelle pyritään saamaan lisäarvoa muilla maa- ja metsätalouteen liittyvillä toimenpiteillä. Elintarvikkeiden jatkojalostus, luontoarvot, luonnosta saatavat raaka-aineet, alihankinta ja muu maaseudulle sopiva yritystoiminta sekä muut liitännäiselinkeinot ovat kestävää kehitystä tukevia toimenpiteitä Keski-Suomen kehittämisen painopisteet ovat lähtökohdiltaan realistisia ja siten toteuttamiskelpoisia. Kun otetaan huomioon maaseudun luonnonarvot ja houkuttelevuus asuinympäristönä, on myös edellytyksiä yritystoiminnan kehittämiselle. Seudulliset yrityspalvelupisteet tuovat tietoa lähelle helpoksi saavuttaa. Osaamista lisätään, nuoria autetaan alkuun sukupolvenvaihdoksia edistämällä ja laaditaan tilakohtaisia suunnitelmia. Bioenergian tuottaminen on lisääntyvä maaseudun mahdollisuus. Myös metsät ja metsäluonto on nähtävä entistä monimuotoisempana voimavarana. Niiden hyödyntäminen on tehtävä kestävästi. Maakunnan muiden strategisen kehittämisen painopisteiden on osaltaan tuettava tasapuolisesti maaseudun kehittämistä. Tämä onkin nähtävissä tässä yhteistyöasiakirjassa. Huomattavaa on, että kehittämisrahoilla tuettavat tielaitoksen ja ympäristöhallinnon hankkeet kohdistuvat kokonaisuudessaan maaseutuympäristöjen ja niiden infrastruktuurin kehittämiseen. Toimenpiteitä toteutettaessa on kiinnitettävä huomiota sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen, yhteisöllisyyden, sosiaalisten verkostojen ja kumppanuuden vahvistamiseen. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Maatalouden rakennemuutos on lisännyt yrittäjämäistä asennetta ja sen myötä maataloustuottajista on tullut maatalousyrittäjiä. Maatalousyrittämisessä on vielä paljon kehittämistä ja jatkossa tullaan tarvitsemaan enemmän tavallista liiketoimintaosaamista. Maaseutuyrittämisen lähtökohtia voidaan parantaa kehittämällä laajakaistayhteyksiä haja-asutusalueilla. 6. INFRASTRUKTUURIN KEHITTÄMINEN Infrastruktuurin vahvistamiseksi EU-osarahoitteisesti on laadittu ohjelmasopimukset Keski-Suomen tiepiirin sekä Keski-Suomen ympäristökeskuksen kanssa. Ohjelmasopimukset ovat tämän yhteistyöasiakirjan liitteinä. Sopimuksiin sisältyvät seuraavat kehittämiskohteet: Tielaitos Paletin kiertoliittymä, Kyyjärvi, 0,410 M Putaanportin kehittäminen, Pihtipudas, 0,630 M Haka-Wood alikulkujärjestelyt, Viitasaari, 0,150 M Tien siirto pois pihasta Mikonmäellä, Pylkönmäki 0,148 M Tien siirto pois pihasta Nytkimenmäellä, Karstula 0,236 M Kyläsepän liittymäjärjestelyt, Petäjävesi, 0,500 M Tiituspohjan liittymäjärjestelyt, Laukaa, 0,800 M Ruolahden paikallistie, Kuhmoinen, 2,500 M Pyyppölä-Hevosaho pt:n päällystäminen, Muurame, 0,200 M Ympäristöhallinto Sammakkokankaan jäteaseman rakentaminen (lisärahoitus), Saarijärvi, 1,73 M Putaanportin ympäristön ja Koliman Natura-alueen kehittäminen, Pihtipudas, 0,2 M Leivonmäen kansallispuiston vesihuoltohanke 2. vaihe, Leivonmäki, 0,33 M Leivonmäen kansallispuiston luontokeskuksen suunnittelu, 0,07 M Keski-Suomen kulttuuriympäristöohjelmaa toteuttavien toimintamallien luominen, 0,09 M Keuruun kehittämishanke Keuruun vanha pappila, 0,45 M Pohjois-Kuoreveden vesihuollon rakentaminen, Jämsä, 1,2 M Multia-Keuruu siirtoviemäri (lisärahoitus), 1,77 M YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Tielaitoksen kanssa tehtyyn ohjelmasopimukseen 18\n19 sisältyvät hankkeet ovat pääasiassa liikenneturvallisuutta lisääviä hankkeita. Tarvittaessa joistakin hankkeista on tehtävä erillinen ympäristövaikutusten arviointi, mikä on lakisääteistä huomattavasti joustavampi toimenpide. Ympäristöhallinnon hankkeet kohdistuvat luonnon ja ympäristön hoitoon, kulttuuriympäristön kehittämiseen ja tekniseen huoltoon. Ne jakautuvat laajalle alalle eri seutukunnille ja toteuttavat siten alueellisen tasa-arvon periaatetta. Hankkeista tehdään eriasteisia ympäristövaikutusten arviointeja. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Kaikista hankkeista ei asiakirjassa selvinnyt yrityskytkentä mm. vesihuoltohankkeet ja osa tiehankkeista. Jatkossa olisi syytä lisätä kunkin hankkeen osalta kytkentä yritystoimintaan. 7. HYVINVOINNIN PALVELURAKEN- TEEN JA ALAN LIIKETOIMINNAN KEHITTÄMINEN Keski-Suomen maakunnan tavoitteena on profiloitua väestön hyvinvoinnin edistäjänä ja mahdollistajana. Tavoitteena on maakunnan väestön hyvinvoinnin paraneminen ja, että väestöryhmien ja alueiden väliset hyvinvointierot kapenevat. Hyvinvoinnista rakennetaan alueellinen kilpailutekijä. Keski-Suomen väestö ikääntyy, jonka vuoksi hyvinvointipalveluilta odotetaan yhä enemmän. Toimivat hyvinvointipalvelut koetaan jo nyt tärkeinä asumispaikan valintaan liittyvänä kilpailutekijänä. Hyvinvointipalveluiden ja muiden palveluiden kehittäminen nostettiin Keski- Suomen maakuntasuunnitelmassa yhdeksi kehittämisen painoalueeksi. Palvelut tuotetaan jatkossakin pääosin julkisen sektorin toimintana. Palveluiden saatavuutta täydennetään tiivistämällä ja verkottamalla yksityisen sekä kolmannen sektorin toimijoita. Julkinen alan palvelutuotanto ketjutetaan hoivan ja hoidon tarpeen mukaisesti. Verkottumista tukevat olemassa olevan terveydenhuollon aluetietojärjestelmän jatkokehittäminen sekä kehitteillä olevan sosiaalihuollon tietojärjestelmän toteuttaminen. Kuntien ja kuntayhtymien palvelutuotannon lisäksi maakunnassa toimii yksityisiä palvelujen tuottajia. Järjestöjen merkitys on lisääntymässä kansalaisten osallistumisfoorumina, palvelutarpeiden esille tuojana, mutta yhä useammin myös hyvinvointialan palveluiden tuottajana. Uudenlaista organisoitumista kuntien ja kolmannen sektorin palveluiden tuotannossa edustavat säätiöt, joita toimii mm. päihdepalveluissa sekä työvalmennuksessa. Hyvinvointialan infrastruktuuri tarvitsee uusista toimintavoista johtuen toimitilojen peruskorjauksia ja uudisrakentamista. Keski-Suomessa toimii maakunnallinen sosiaalialan osaamiskeskus. Jyväskylän seudun aluekeskusohjelmassa hyvinvointiteknologian- ja teollisuuden kehittämisellä on keskeinen rooli. Keski-Suomen hyvinvointiosaamisen vahvuudet liittyvät terveyteen, liikuntaan, kuntoutukseen ja niihin liittyvään tutkimukseen. Vaatimukset alan henkilöstön osaamiselle kasvavat kuitenkin jatkuvasti. Varsinaisen palvelutuotannon vahvuuksien lisäksi yhä tärkeämmiksi nousevia osaamisalueita ovat alan johtamiseen ja yrittäjyyteen liittyvät tehtäväalueet. Hyvinvointiteknologian kehittäminen vaatii käytettävissä olevien voimavarojen määrätietoista suuntaamista. Hyvinvointiteknologian kehittämisedellytykset konkretisoituvat ennen muuta maakunnan keskusseudulla, mutta vaikutusten odotetaan ulottuvan koko maakuntaan. Hyvinvointiteknologian ydinalueita ovat: liikunta- ja terveystieteellinen osaaminen sekä psykologian ja luonnontieteiden tutkimus ja koulutus, ihmisen toimintakyvyn mittaamiseen ja edistämiseen liittyvät teknologiat ja niitä tukevat ICTsovellukset sekä ihmisen ja teknologian vuorovaikutuksen osaaminen. Keskisuomalainen hyvinvointiklusteri on muotoutumassa. Hyvinvointiklusterin kärkihanke on Wellness Dream Lab, jonka tavoitteena on synnyttää yrityslähtöisesti kannattavaa liiketoimintaa hyödyntäen alueen kansainvälistä huippuosaamista. Hanke toteutetaan vuosina ja rahoitetaan pääasiassa julkisella rahoituksella. Wellness Dream Lab -kehitysohjelma integroi tutkimuksen, koulutuksen, kehittämisorganisaatiot sekä yritysten tuotekehityksen kansainväliseen liiketoimintaan. Wellness Dream Lab tukee yrityksiä liikeideoiden kaupallistamisessa, tuotteiden markkinoinnissa, kansainvälistymisessä, tuote- ja teknologiakehityksessä sekä erityisesti yhteistyöverkostojen hyödyntämisessä. Sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämistoimet rahoitetaan merkittäviltä osin kansallisin resurssein, joko Länsi-Suomen lääninhallituksen tai sosiaali- ja terveysministeriön päätöksin. Kansalliset terveysprojektit ja sosiaalialan kehittämistyö saavat rahoituksen valtakunnallisista ohjelmista. Alueohjelmien voi- 19\n20 mavaroin tuetaan liiketoimintaosaamiseen liittyviä hankekokonaisuuksia (esim. WDL). Maakunnallisin resurssein varaudutaan merkittävien kehittämishankkeiden esiselvityksiin. Alueohjelmien kautta toteutettaviksi suunnitellut hankkeet rahoitetaan toimintavuonna Keski-Suomen TE-keskuksen kautta. YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Väestön hyvinvointiin kuuluvat toimeentulo, asuminen, terveys, hyvä palvelujen saatavuus, hyvä ympäristö ja hyvät ihmissuhteet. Kun näissä kaikissa on ongelmia Keski-Suomessakin, on hyvinvoinnin edistämisessä huomattava määrä tehtävää. Se edellyttää pitkäaikaista kehittämistä yhteiskunnan eri tasoilla ja tahoilla. Kuntien taloudelliset ongelmat ovat vaikeuttaneet palveluiden saatavuutta. Terveydenhoidon sektorilla ja sosiaalihuollossakin on ongelmia hoitoon pääsyssä. Hyvinvointipalveluja vaivaa nykyisellään työssä jaksamisen akuutti ongelma, mikä myös vaatii ratkaisua. Keski-Suomessa on paljon osaamista, mutta resursseja kaiken käytäntöön saattamisessa puuttuu. Hyvinvointiklusterissa kietoutuvat keskenään väestön hyvinvointiin liittyvät asiat ja tiedon saattaminen hyvinvointiteknologian kansainvälisesti tunnetuksi liiketoiminnaksi. Nämä asian kaksi eri osa-aluetta tulisi pitää selkeästi erillisinä kehittämisaloina. Alueohjelmien kautta tuetaan lähinnä liiketoimintaosaamiseen liittyviä hankekokonaisuuksia. Y4-arviointiryhmän antama Yrittäjyysarviointi Hyvinvointipalvelujen kehittämisessä tulee ottaa huomioon myös yksityisen sektorin mahdollisuudet tarjota julkiselle sektorille palveluja. Kuntia ja muita julkisia toimijoita olisi syytä kouluttaa ostamaan palveluja yksityiseltä puolelta. Julkinen hyvinvointisektori toimii hyvänä kokeilualustana uusille kaupallisille teknologioille. 8. KULTTUURI JA MAAKUNNAN VETOVOIMAISUUS Keski-Suomessa arvostetaan kulttuuria ja se koetaan merkittävänä menestystekijänä maakunnan kehittämisessä. Ohjelmakauden aikana merkittäviä kulttuurin EU-osarahoitteisia kohdennuksia ovat luovan toiminnan toimialatyyppisen työn käynnistäminen, useat kulttuuriympäristöjen kehittämistoimet sekä uusien viestintäteknologioiden ja innovaatioiden hyödyntäminen sisältötuotannossa. Hankkeilla kootaan yhteen kulttuurin ja taiteen toimijoita ja lisätään koko maakunnan vetovoimaisuutta. Luovan toiminnan toimialan kehittäminen käynnistyi 2003 esiselvityksellä, joka loi toimintatavan ja muodon maakunnan kulttuurin kehittämiselle sekä selvitti alan verkottumismahdollisuuksia. Prosessiin osallistui yrittäjiä, yksityisiä ja julkisia kehittämiskumppaneita sekä kulttuurin koulutusorganisaatioita. Jatkotyön rahoittamiseen on varauduttu usean viranomaisen resurssein. Vuoden 2004 aikana Keski-Suomen liitto osallistuu hankkeen koordinointiin ja yhteistyöverkostojen muodostamiseen sekä kansalais- ja asiantuntijatapaamisten järjestämiseen. Länsi-Suomen lääninhallitus varmistaa alan liiketoimintaosaamista. Toimintavuoden 2005 aikana konkretisoituu luovan toiminnan toimialan kehittäminen alan kärkiyritysten kehittämishankkeeksi, jolla kasvatetaan liiketoimintalähtöistä kulttuurituotantoa ja alan osaamista maakunnassa. Tämä kehittämiskokonaisuus valmistellaan Keski-Suomen TE-keskuksen rahoitettavaksi.. Toinen merkittävä hankekokonaisuus on Keski-Suomen kulttuuriympäristöjen säilyttäminen ja kulttuuritoimintojen kehittäminen niissä. Tavoitteen toteuttamiseksi laaditaan maakunnan tavoite 2 alueelle kulttuuriympäristöohjelma ja luodaan sitä toteuttavat toimintamallit kehittämällä hoidon neuvontajärjestelmiä, ympäristökasvatusta, tietopankkijärjestelmiä ja yhteistyötä kulttuuriympäristön hoidossa. Vuorovaikutukseen ja laajaan osallistumiseen perustuvassa hankkeessa kehitetään keskisuomalaisia toimintamalleja kulttuuriympäristön hoitoon. Kulttuuriympäristöjen kehittämiseen liittyviä hankkeita toimintavuonna ovat mm. edellä mainittu kulttuuriympäristöohjelma, Keuruun Rautoniemi ja Keuruun vanhan pappilan arvokkaan rakennusperinnön hyödyntäminen, Leivonmäen kansallispuiston luontokeskuksen suunnittelun aloittaminen sekä Putaanportin ympäristön ja Koliman Natura-alueen kehittäminen. Erillinen rahoitus varataan myös seudullisen vetovoimakohteen eli tanssisali Lutakon remontoimiseen Jyväskylässä. Toimintavuoden aikana selvitetään miten sisältötuotannon hankkeita viedään yhdessä eteenpäin. YVA-ryhmän antama Ympäristö- ja tasa-arvoarviointi Ensimmäistä kertaa kulttuuri nähdään laajana kokonaisuutena ja saman otsikon alle on saatu sekä 20\nKESKI-SUOMEN YHTEISTYÖASIAKIRJA 2006. Toteuttamisosa Rahoitusosa\nKESKI-SUOMEN YHTEISTYÖASIAKIRJA 2006 Toteuttamisosa Rahoitusosa 1 Julkaisutilaukset Keski-Suomen liitto Sepänkatu 4, 40100 JYVÄSKYLÄ Liisa Suonpää puhelin 014 652 230 telekopio 014 652 277 Lisätietoja