16. vuosikerta. Parkkis 3/ PDF\n16. vuosikerta. Parkkis 3/2014\nDownload "16. vuosikerta. Parkkis 3/2014"\n1 16. vuosikerta Parkkis 3/2014\n2 PÄÄTOIMITTAJALTA Asiat on ratkaistava 2 Parkkis 3/2014 JULKAISIJA kerhotasolla Paciuksenkaari 8 B HELSINKI Parkinson-liitto täyttää tänä vuonna 30 vuotta. Sen merkitys sairastavien potilaiden osalta on tärkeä. Ammattiyhdistysliikkeen tavoin myös potilasjärjestöt ovat edunvalvonta organisaatioita. Hyvin usein kuulee tavallisten rivijäsenten toteavan liiton olevan liian etäällä tavallisesta rivijäsenestä. Totta toinen puoli sillä liiton edustus ja näkyvyys paikallistasolla on vähäistä. Onko sitä syytä lisätä onkin sitten jo toinen juttu? Nähdäkseni tilanne on kuitenkin päinvastainen, kerhojen ja sitä kautta jäsenten ja heidän tarpeensa tulisi näkyä enemmän liiton toiminnassa. Viestit liittoon kulkevat jäsenyhdistysten kautta ja edustuksellisen demokratian mukaisesti kerhojen jäsenet valitsevat yhdistyksen hallituksen ja toimintalinjat. Aloitteet ja toivomukset ovat kuitenkin jääneet vähiin. Lieneekö se merkki tyytyväisyydestä? Varsinainen toiminta parkkislaisten keskuudessa tapahtuu kuitenkin paikallistasolla ja kerhoissa, joita pyöritetään vapaaehtoisvoimin. Ongelmana on kuitenkin se, että taudin luonteesta johtuen toimijoiden keski-ikä on korkea ja uusia toimijoita on vaikea saada. Sille ei liitto eikä yhdistys voi tehdä juuri mitään. Asiat on ratkaistava kerhotasolla. Toisaalta tällä hetkellä tuntuu siltä, että byrokratian osuutta pyritään lisäämään. Tämä taas puolestaan aiheuttaa sen, että ikääntyneet kerholaiset eivät ole halukkaita toimihenkilöiksi vierastaessaan uuden oppimista. En itse lämpene tuleville uudistuksille eli paukut ja peukut järjestelmälle. Tuskin olen ajatuksissani yksin. Tietty määrä byrokratiaa tarvitaan, mutta tarvitseeko sitä lisätä ja näin aiheuttaa jopa kerhojen toiminnan hiipumisen. Kaikesta huolimatta peukut pystyyn liitolle juhlavuoden kunniaksi. Seppo Nieminen päätoimittaja Uudenmaan Parkinson-yhdistys ry puh Puheenjohtaja Anneli Vuoristo-Salonen Päätoimittaja Seppo Nieminen Toimistosihteeri: Anu Kivelä Lehdelle tarkoitettu aineisto toimitettava sähköisessä muodossa osoitteeseen Toimiston aukioloajat Toimisto on avoinna ma-to Muina aikoina soita tai jätä soittopyyntö numeroon YHDISTYKSEN HALLINTO Puheenjohtaja: Anneli Vuoristo-Salonen Kunniapuheenjohtaja: Heikki Teräväinen Jäsenet: Marjatta Valtonen (vpj) Ari Erti Maisa Hakamäki Jari Hartikainen Anu Jänis Martti Leppänen Seppo Nieminen Marja Pitkänen Ritva Stråhlmann Seppo Kaakkola (varajäsen) Tilintarkastajat Liisa Erähalme Ritva Helameri Taitto ja ulkoasu: Datamies TMI Kansikuva: Harri Åström Tilaukset ja osoitteenmuutokset: Vuonna 2014 neljä numeroa, 30 euroa/vuosi Jäsenille lehti tulee jäsenetuna. Ilmoitusten myynti: Uudenmaan Parkinson-yhdistys ry Painos: Paino: Savion kirjapaino Oy Lehti ilmestyy myös nettiversiona Seuraava Parkkis ilmestyy joulukuussa Liittokokousedustajat vuodelle 2014: Seppo Nieminen Ari Erti Anneli Vuoristo-Salonen Martti Leppänen Marja Pitkänen Marjatta Valtonen Varaedustajat vuodelle 2014: Anu Jänis Timo Montonen Yhdistyksen jäsenet liittohallituksessa: Ariel Gordin (puheenjohtaja) Anneli Vuoristo-Salonen Marjatta Valtonen (varajäsen) Martti Leppänen (varajäsen) vastaava: Heikki Heino\n3 PÄÄKIRJOITUS Parkkis 3/ PÄÄTOIMITTAJALTA Asiat on ratkaistava kerhotasolla 3 PÄÄKIRJOITUS Hyvät yhdistyksemme jäsenet 4-5 LÄÄKETIEDE Elämänlaatu ja sen parantaminen 6-8 Levodopa-hoidosta 9 Mr och Ms Parkinson talar svenska! kansainvälinen Parkinsonin taudin ja muiden liikehäiriösairauksien maailmankongressi Näin sen koin. Aivojen syvästimulaatio Parkinsonin taudissa 14 KERHOTOIMINTA Päivä kirjana 16 Laulussa on taikaa 18 Retki Porvooseen 19 AJATELMIA Huomioita omaishoidon konferenssista 20 KERHOT TOIMIVAT 22 TAPAHTUMAKALENTERI Tervetuloa mukaan tilaisuuksiin! Olemme myös facebookissa Helsingin Parkkispiste tule tutustu ja tykkää meistä TUE YHDISTYKSEN TOIMINTAA Lahjoituksesi voit tehdä esim. ohjaamalla kukkatervehdysrahat (merkkipäivä, hautaus, testamentti yms.) yhdistyksen tilille. Lahjoituksesi käytetään kokonaisuudessaan jäsenistömme kerho- ja virkistystoimintaan, vertaistukeen ja tiedottamiseen. Hallituksen jäsenet ja muut yhdistyksen toiminnalle aikaansa antavat tekevät työtään korvauksetta. Lahjoitukset: FI Uudenmaan Parkinson-yhdistys ry Hyvät yhdistyksemme jäsenet on vanhin voitehista ja sen olemme itsekukin saaneet tänä kesänä Vesi kokea. Helteiset päivät ovat nostattaneet hien pintaan ja sen seurauksena vettä on juotu litroittain nestetasapainon turvaamiseksi. Säätieteilijät ovat osanneet melko tarkasti ennustaa 5 vuorokauden säätiloja. Kunpa meillä muillakin olisi ennustajan kyky, jolloin varsinkin jokainen Parkinsonia sairastava saisi vastauksen, milloin on ON- tai OFF-päivä. Onneksi neljä vuodenaikaa takaavat sen, että syyssäät lähestyvät ja ilmojen viileys helpottaa olotilaa. Tervetuloa kaikki yhdistyksemme jäsenet kesälaitumilta harrastusten pariin. Tässä numerossa kerrotaan tulevista syksyn tapahtumista, kerhojen omista ohjelmista ja liikunnasta. Lääketieteelliset tekstit jakavat tietoa Parkinsonin tautiin liittyvistä asioista. Kuvat ja tekstit kertovat puolestaan mitä-missä-milloin -tapahtumista. Toivon teidän jokaisen olevan aktiivinen yhdistyksen jäsen: kirjoittakaa tekstejä, runoja, omia kokemuksia Parkinsonin kanssa elämisestä, osallistukaa tapahtumiin jne. Muista: älä jää kotiin yksin, yhdessä on paljon mukavampaa! UPY ry:n toimistosihteeri Anna Ylitalo ahkeroi kanssamme 2 vuotta ja lähti Costaricaan asti jatkamaan töitä. Kiitos Anna yhteistyöstä ja kaikkea hyvää elämääsi! Yhdistyksemme uusi toimistosihteeri Anu Kivelä aloitti työt elokuussa ja hän esittäytyy tässä numerossa. Tervetuloa Anu joukkoomme! Yhdistyksen taloutta pyöritetään tiukalla säästöbudjetilla. Emme voi jakaa ylimääräistä tukea kerhoille tai avustaa kursseille osallistumisessa. Nyt tarvitaan myös jäsenten aktiivisuutta lehteen tulevien mainosten hankinnassa. Lehden mediakortteja saa toimistolta. Yhdistys kiittää niitä yrityksiä, jotka tässä Parkkis-lehdessä ovat mainoksillaan tukeneet yhdistyksemme toimintaa. Yhteistyöllä saamme paljon aikaan ja onnistumisen ja ilon tunteet vahvistavat meitä jokaista. Laurence Sternen viisaus: Aina ihmisen hymyillessä ja etenkin nauraessa hän tuo elämään jotain tärkeää. Siis hymyillään jatkossakin ja ajatellaan positiivisesti myös ON/OFF -päivinä! Teitä jokaista lämpimästi tervehtien Anneli Vuoristo-Salonen puheenjohtaja 3/2014 Parkkis 3\n4 LÄÄKETIEDE Elämänlaatu ja sen parantaminen Potilaan saadessa Parkinsonin taudin diagnoosin, tämä on hänelle useimmiten suuri järkytys. Hän ei yleensä tiedä juuri mitään tästä taudista tai hänellä on käsitys vaikeasta invalidisoivasta sairaudesta. Toiset potilaat ovat tosin helpottuneita kun ovat saaneet diagnoosin, oltuaan kuukausia tai jopa vuosia epätietoisia oireidensa syystä, oireille joille ei ole löytynyt selitystä. Mutta sanat krooninen, etenevä, parantumaton ovat kuitenkin shokkisanoma. 4 Parkkis 3/2014 Tässä vaiheessa oikean tiedon välittäminen potilaalle on hyvin tärkeätä. Parkinsonin taudin hoitoonhan on olemassa tehokkaita lääkkeitä ja edenneenkin taudin kurissapitämiseen on olemassa keinot. Jälkimmäisessä tapauksessa tulee kysymykseen leikkaushoito - aivojen syvin osien sähköstimulaatio - ja Duodopa pumppuhoito. Oikeata tietoa antaa ensimmäisenä liikehäiriösairauksista osaava ja kiinnostunut neurologi. Potilaat kertovat tosin usein, ettei lääkäri juuri sanonut heille mitään. Tämä johtuu pääsääntöisesti siitä, että potilas kuullessaan sanat Parkinsonin tauti ei ole vastaanottavainen kuin osalle saamastaan tiedosta. Lääkärikin haluaa usein antaa potilaalle tietoa tipoittain, ettei potilas todella mene shokkiin ensi käynnillä neurologin luona. Asiallista tietoa potilas saa sitten lisää toisella ja sitä seuraavilla lääkärillä käynneillä. Sairaanhoitohenkilökunnalta saa myös asiallista lisätietoa, etenkin Parkinson hoitajilta. Sukulaisilla ja tuttavilla on usein varastossa erilaisia kauhukertomuksia Parkinsonin tautia sairastavista potilaista. Internetiin kannattaa mennä Googlaamaan vasta kun sairaudesta on perustietoa, muuten voi taas saada shokkihoitoa. Lisätietoa saa myös Parkinson liitosta ja yhdistyksistä, siis kannattaa ilmoittautua yhdistysten jäseneksi. Liitolla on myös palkattu neurologi, joka vastaa myös puhelimitse potilaskysymyksiin. Lääkäriseura Duodecimilla on kotisivut, joilla on potilasinformaatiota Parkinsonin käypä hoito otsakkeen alla. On muistettava, ettei kyseessä ole nopeasti etenevä ja nopeasti invalidisoiva tauti, vaan potilaalla on edessään monia hyviä vuosia. Parkinsonin tauti ei ole sinänsä tappava tauti, vaan potilaiden keskimääräinen elinaika vastaa verrokkiväestön elinaikaa. Ja onhan Parkinsonin tautiin nykyään jo olemassa tehokkaita lääkkeitä. Emmekä me tiedä miten lääketiede on edistynyt tulevien kymmenen vuoden aikana kantasoluhoidot, hermokasvutekijät, erilaiset leikkaushoidot! Hyvä potilas lääkärisuhde Hyvä potilas-lääkärisuhde on kaiken hoidon perusta. Potilaan pitäisi löytää neurologi tai geriatri johon voi luottaa ja jonka kanssa tulee hyvin toimeen. Lääkärin pitää olla vilpittömästi kiinnostunut poti- laastaan. Jos ei näin ole, niin silloin on pyrittävä vaihtamaan lääkäriä. Ideaali tapauksessa sama lääkäri hoitaa potilastaan vuosikausia. Nykyisessä sairaalasysteemissä tämä on kuitenkin kutakuinkin mahdotonta, koska joka potilaskäynnillä voi vastassa olla eri lääkäri. Neurologian erikoislääkäreiden määrä on rajoitettu, etenkin liikehäiriösairauksista kiinnostuneiden neurologien määrä. Suhteessa väestöön, meillä on kuitenkin enemmän neurologeja kuin monessa muussa Euroopan maassa, jos tämä tieto nyt kiinnostaa ketään. Yksityissektorilla potilas voi valita lääkärinsä ja sama lääkäri voi tosiaan hoitaa potilasta vuodesta toiseen. Yksityissektorin vastaanottokustannukset eivät myöskään muodostu periaatteessa ylivoimaisiksi, koska niihin ei juuri liity kalliita laboratorio- tai kuvantamistutkimuksia. Hoitavan lääkärin on selvitettävä potilaalleen hoidon periaatteet ja vaihtoehdot eli Parkinsonin taudin hoidon filosofia. Jokainen potilas on erilainen, eikä heitä voi hoitaa yhden sheeman mukaan. Tästä saa lisää tietoa lukemalla Duodecim lehden Käypä hoito suosituksen. Lääkärissäkäynnin yhteydessä pitäisi myös sopia seuraavan käynnin ajankohdasta, olkoonkin se puolen vuoden tai vuoden kuluttua. Liikunnan merkitys on Parkinson potilaalle vähintään yhtä tärkeätä kuin lääkehoito. Yleiskunnon ja lihaskunnon ylläpitäminen on oleellisen tärkeätä. Kukin harrastakoon liikuntaa\n5 Liikunnan merkitys korostuu kaiken aikaa taudin hoidossa. Tapaamiset tuttujen kanssa muodostavat myös oivan tilaisuuden vertaistukeen. Kuva Boccia turneuksesta, kuvaaja Harri Åström. oman mieltymyksensä mukaan. lisää hyväolon tunnetta, joka on eräs hyvän elämänlaadun perusta, ilmeisesti endorfiinierityksen välityksellä. Monelle liikunta ryhmässä on mieluisampaa kuin yksin puurtaminen. Ryhmäliikunta on myös usein säännöllisempää kuin jos toimitaan yksin. Eihän ryhmää tai joukkuetta voi pettää. Kaikki eivät ole kuitenkaan yhtä sosiaalisia, vaan lähtevät mieluummin hiihto- tai kävelylenkille yksin. On vain huolehdittava, ettei luista tästä säännöllisyydestä. Liikunnan pitää olla jatkuvaa hyvää kuntoa ei voi varastoida. Parkinson yhdistykset ja kerhot järjestävät ohjattua liikuntaa kutakuinkin kaikilla paikkakunnilla jossa heillä on toimintaa. Fysikaalinen hoito Kaikki fysikaalinen hoitoon on eduksi potilaalle. Ne antavat potilaalle myös hyvänolon tunteen. Hieronta tuntuu mukavalta ja laukaisee lihaskipuja. Hieronta myös piristää mieltä ja parantaa täten potilaan elämänlaatua. Toiset pitävät akupunktuuria hyvänä, toiset ovat mieltyneet joogaan. Siitä vain, kunhan toimenpiteet tuntuvat potilaasta mieluisilta. Masennus Parkinsonin tautiin liittyy paljon ei-motorisia oireita - siis liikehäiriöistä riippumattomia oireita. Tällaisia ovat erilaiset kivut, suolen ja virtsarakon toiminnan häiriöt, unihäiriöt jne. Masennus on eräs Parkinsonin taudin yleisimpiä ei-motorisia oireita. Potilaan pitää olla tietoinen näistä, koska oireet eivät ole hänelle aina ilmeisiä. Myös potilaan lähipiirin pitää seurata mahdollisten masennusoireiden ilmaantumista, koska kuten todettua, potilas ei ehkä itse kiinnitä niihin huomiota. Parkinson potilaiden masennuksen kirjo on vaihteleva sitä esiintyy lievästä erittäin invalidisoivaan. Arvioidaan, että 40-80% Parkinson potilaista potee taudin jossakin vaiheessa masennuksesta. Masennus on Parkinsonin taudissa, kuten monessa muussakin taudissa, se oire, joka eniten huonontaa potilaan elämänlaatua. Masennus on kuitenkin hoidettavissa oleva tauti, ja tämän päivän masennuslääkkeet ovat sivuvaikutuksiltaan siedettäviä. Lievän ja keskivaikean masennuksen hoito kuuluu yleensä hoitavan neurologin tai geriatrin tietopiiriin. Vaikean masennuksen hoito toisaalta kuuluu psykiatrille. Masennuksen hoito ei ole mikään nopea toimenpide, se vaatii kuukausien seurantaa. Toisille potilaille annetaan jopa elinikäinen ylläpitohoito. Masennut voi myös olla fluktuoivaa, masennusoireita esiintyy off-tilassa ja potilas on itkeskeleväinen, on-tilassa kaikki on hyvin. Tasapainohäiriöt Toinen yleinen syy potilaan elämänlaadun huononemiseen voi olla tasapainon huononeminen ja kaatumistaipumus. Kaatuessaan potilas voi saada mustelmia, ruhjeita ja haavoja, mutta nämä ovat pieniä ongelmia. Vakavissa tapauksissa kaatuminen voi johtaa lonkkamurtumaan, jonka seurauksena potilas joutuu vuodepotilaaksi, josta taas voi seurata omat komplikaationsa. Potilaan pitää tämän takia turvautua ajoissa kävelykeppiin ja tarvittaessa rollaattoriin. Ne potilaat jotka ovat aikaisemmin kaatuneet, ovat suurimmassa riskissä kaatua uudelleen. Kultainen sääntö kuuluukin, ei saa kaatua. Professori Ariel Gordin, Suomen Parkinson-liiton puheenjohtaja Toinen osa julkaistaan joulukuun numerossa 3/2014 Parkkis 5\n6 LÄÄKETIEDE Levodopa-hoidosta Minulle kerrottiin Yhdistyksen risteilyllä käydyn vilkasta keskustelua levodopa-hoidosta. Erilaisten mielipiteiden vuoksi haluttiin asiasta neurologin mielipide Yhdistyksen lehteen. Olen yrittänyt tästä kirjoittaa maallikolle ymmärrettävässä muodossa ja siten että hoidon historiaa ymmärtäen voi myös ymmärtää hoitokäytäntöjä. Tämän lääkkeen käytön ymmärtäminen on tärkeä; onhan kyseessä ylivoimaisesti kaikkein tehokkain Parkinson-lääke jota käytännössä jokainen potilas jossain vaiheessa sairauttaan käyttää. Havainnot siitä että dopamiini välittää aivoissa hermoimpulssia ja että sen määrä on Parkinsonin taudissa merkitsevästi vähentynyt samoin että sen pitoisuus voidaan normalisoida levodopa-hoidolla oli 60-luvun neurologian huippusaavutus. Tämä prosessi ensikertaa tositti kemiallisen aineen merkityksen neurologisen oireiston synnyssä ja samalla ensikertaa mahdollisti sairauden kemiaan perustuvan hoidon. Ruotsalaiset mainitsivat ongelmaan olevan jopa kaksi syytä. Ruotsalaiset lääkärit ovat siirtäneet potilaan aivoihin lisämunuaisten ytimen hermosoluja. Ne tuottavat aivokudoksessa dopamiinia. Parkinsonin tautia sairastavilta se puuttuu joko kokonaan tai sitä ei ole ollenkaan. Uusi Suomi Parkkis 3/2014 Kuva 1 Vaikka alkutaival oli pääpiirteissään johdonmukaisesti kehittyvä ei se suinkaan ollut tuloksiltaan yksiselitteinen. Jo 50-luvulla havaittiin erään kemiallisen aineen (reserpiini) aiheuttavan Parkinson-oireita mm apinalla mitkä dopamiinin esiaste, L-3,4-dihydroksifenylalaniini eli levodopa, poisti. Levodopaa osattiin antaa koska tiedettiin että aminohappo tyrosiistä alkava dopamiinin valmistusketjussa (Kuva 1) levoopan muodostus oli hitain askel. Tiedettiin myös ettei tyrosiinin antaminen auttanut ja ettei itse dopamiini hevillä läpäissyt veri-aivo estettä, siis ei päässyt verisuonesta aivokudokseen. Hoidon syntyhistoriaa Kun sittemmin ruumiinavauksen yhteydessä v 1960 havaittiin Parkinson potilailla huomattavan alhaiset dopamiinin pitoisuudet aivojen tyven tumakkeissa olikin johdonmukaista koittaa levodopan tehoa sairauteen. Tämä tapahtuikin varsin pian (v 1961) tutkimuksessa missä annettiin kahdellekymmenelle potilaalle mg levodopaa suoraan verisuoneen tulosten ollessa rohkaisevat. Tämän jälkeen menikin lähes 10 vuotta eipäs-juupas raportoinneissa kun lukuisissa tutkimuksissa kuvattiin saadun etua mutta lähes yhtä lukuisissa tutkimuksessa ei voitu todeta apua saatavan. Vahvistipa yksi kotimainenkin kaksoissokko-tutkimus levodopan tehottomuuden. Näin jälkikäteen ajatellen merkittävin syy tehottomuuteen oli lääkkeen käyttöön liittynyt pahoinvointi, jopa oksentelu, annosta nostettaessa jolloin annosta ei luonnollisestikaan enää nostettu. Pahoinvointi liittyy siihen, että aivojen alla oleva pahoinvointikeskus käyttää myös dopamiinia toiminnassaan jolloin sen toiminnan kiihtymiseen liittyy pahoinvointia. Tämä ongelma ei koske yksin levodopaa vaan kaikkia dopamiinin tavoin vaikuttavia lääkkeitä. Vasta eräällä kanadalaisella neurologilla (GC Cotzias) oli v 1967\n7 malttia totuttaa potilaitaan aiemmissa tutkimuksissa käytettyjä annoksia suurempiin päiväannoksiin hitaasti asteittaisin annoksen nostoin. Vuorokausiannos nostettiin 3-16 grammaan ja hoidetuista 16 potilaasta hyötyi merkittävästi 8 ja lievemmin 2, loput eivät kyenneet käyttämään lähinnä pahoinvoinnin vuoksi. Cotziaksen ryhmä hoiti 28 potilasta pisimmän hoitoajan ollessa 2 vuotta ja raportoivat saadun etua dramaattisesti 10 potilaalla, huomattavasti myös 10 potilaalla, kohtalaisesti hyötyi 4 ja jonkin verran toiset 4. Keskimääräinen päiväannos oli 5,8g eli 5.800mg. Vuodet olivat tämän ns. suuriannos levodopa-hoidon läpimurtovuodet. Kaikki potilaat eivät kyenneet lääkettä tehokkaassa määrin käyttämään pääosin pahoinvoinnin ja jopa oksentelun vuoksi. Karkeasti 70-luvun puolivälissä levodopaan yhdistettiin toinen lääke, ns. dekarboksylaasin estäjä, joko karbidopa tai benseratsidi, millä kyettiin leikkaamaan päivittäinen annos noin kymmenenteen osaan aiemmasta. Seurauksena oli mm pahoinvoinnin väheneminen ja todennäköisesti tästä periytyvä yhden nykylääkkeen nimikin, ilman pahoinvointia (lat. sine emesis) eli Sinemet. Tästä voisi käyttää vaikkapa nimeä pieniannos levodopa-hoito. Sittemmin muutoksia on tehty lähinnä vain lääkevalmisteiden vaikutuksen nopeuteen ja vaikutusaikaan. Lääkkeitä myydään kauppanimillä Duodopa, Kardopal, Madopar, Sinemet ja Stalevo. Levodopa-lääkkeiden käyttöön liittyy myös ongelmia Tavallisimpiin ongelmiin kuuluu tahattomien pakkoliikkeiden (dyskinesia) ilmeneminen muutaman vuoden hoidon jälkeen. Pakkoliikkeitä on arvioitu ilmaantuvan viidessä vuodessa lähes puolelle levodopalla hoidetuista potilaista. Niiden on arvioitu vuosien varrella myös lisääntyvän. Dyskinesiat ilmaantuvat herkästi varsinkin nuorina sairastuneille ja näiden nuorten sairaus myös yleensä etenee hitaammin kuin vanhempana sairastuneilla on kyse. Pakkoliikkeiden ilmaantuminen myös hankaloittaa hoitoa ja kotimaisen Parkinsonin taudin Käypä hoito -työryhmän suositus (Käypä hoito 2010) onkin viivästyttää levodopa-lääkitystä aloittamalla hoito ensisijaisesti muilla Parkinsonin taudin lääkkeillä, jos potilaan ikä ja yleinen terveydentila tämän sallii. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä että nuorilla ja vanhemmilla (esim. > 75v) lääkkeiden valinta on aina erilainen, nuoremmilla oireistoa pyritään alkuvuosina hoitamaan muilla kuin levodopa-lääkkeillä. Dyskinesian kehittyminen on suhteessa levodopan vuorokausiannokseen Olanow työtovereineen (Olanow ym. 2013) analysoivat 745 potilaan dyskinesian kehittymistä. He raportoivat erityisesti potilaan nuoren iän ja päivittäisen levodopa-annoksen suuruuden vaikuttavan sen kehittymiseen. Monikeskustutkimuksen suositus oli, että hoitona käytettäisiin pienintä mahdollista vuorokausiannosta, jolla saadaan tyydyttävä apu. Tällä minimoitaisiin potilaan riski saada dyskinesioita. Tutkimus ei tuonut merkittävästi uutta, mutta vahvisti aiempia kantoja. Erityisen selvästi tämä annoksen suuruuteen liittyvä dyskinesia-riski kuvastuu alkuvuosien suurannos levodopaa käyttäneillä. Dyskinesiat ilmaantuivat jo muutaman kuukauden hoidon jälkeen ja noin 80% potilaista oli dyskineettisiä vuoden käytön jälkeen (Kuva 2). Kuva 2 3/2014 Parkkis 7\n8 LÄÄKETIEDE Sivulta 8 Vuorokausiannosta voi vähentää ajoittamalla lääkkeen teho valveillaolon ajalle Levodopa imeytyy elimistöön siten että suurin pitoisuus veressä tyhjään vatsaan otettuna havaitaan noin 45 minuutin kuluttua. Lääke häviää verestä yhtä lailla varsin nopeasti veripitoisuuden puolittuessa joka tunti. Lääkettä on siis veressä merkittävissä määrin karkeasti 3,5 tuntia lääkkeen ottamisen jälkeen. Ainakin hoidon ensivuosina lääkkeen vaikutus on hyvä ajoittaa valveillaolon ajalle, koska yöllä dopamiinia ei tarvita. On myös järkevä hoitaa sairautta ensivuosina siten, että päivittäinen levodopa-annos on mahdollisimman pieni. Yöksi otettu lääke olisi turha rasite dyskinesioiden kehittymisen riskiä ajatellen ja myös voinnin suhteen tarpeeton. Levodopa-lääkkeet otetaan tyhjään vatsaan Lääkevalmisteiden sisältämä vaikuttava aine, levodopa, on josta elimistö muodostaa dopamiinia. Lääkkeiden sisältämät muut aineet eivät saavuta aivoja, koska ne eivät kykene läpäisemään veren ja aivojen välillä olevaa estettä. Levodopalla on huono hyötysuhde. Tyhjään vatsaan otettuna siitä imeytyy vereen arviolta 8 Parkkis 3/2014 vain noin 5 7 % tabletin sisältämästä lääkkeestä. Koska ravinnon aminohapot kilpailevat Parkinson-lääkkeiden sisältämän aminohapon (levodopa) kanssa pääsystä vereen, ajoitetaan ateriat noin minuuttia lääkkeen oton jälkeen. Jos suolessa on lisäksi ravinnosta saatuja muita aminohappoja, heikkenee ym. hyötysuhde merkitsevästi, mikä näkyy lääkkeen tehon heikkenemisenä. Kun lääke otetaan tyhjään vatsaan, pienempi lääkemäärä riittää. Käytännön yhteenveto Nuoremmilla aina ja useimmiten myös alle 75 vuotta vanhoilla kohtuullisen hyväkuntoisilla potilailla on lääkehoidossa syytä alkuvuosina pyrkiä lievittämään oireita muilla kuin levodopa-lääkkeillä. Hoidon valinta tässä vaiheessa on kuitenkin aina yksilöllistä ja ratkaisuun ei siis vaikuta yksin Parkinson-diagnoosi vaan myös ikä, ammatti, taudin vaikeus ja sen tyyppi ja muut sairaudet (esim. sydänsairaudet, ja henkinen suorituskyky) ym. Kun levodopa katsotaan tarpeelliseksi niin sen päivittäinen annos kannattaa pitää pienimpänä mahdollisena jolla saadaan tyydyttävä hoitotulos. Tähän vaikuttavat mm lääkeannoksen koko, sen ottamisen ajankohta (vaikutus valveillaolon Suomen aivotutkimus- ja kuntoutuskeskus Neuron Kortejoki (Vehmersalmentie 735) Kuopio - KUNTOUTUKSELLA Voimavaroja arkeen Neuron on neurologisen kuntoutuksen osaamiskeskus Kuopiossa Kortejoella. Kuntoutuksessa hyödynnämme vaikuttavia kuntoutusmenetelmiä ja uutta teknologista harjoitteluympäristöä. Yksilölliset laitoskuntoutusjaksot Kelan vaikeavammaisten tai harkinnanvaraisena kuntoutuksena (neurologinen ja yleislinja) Terveydenhuollon ja vakuutusyhtiön maksusitoumuksella Itse maksaen Kelan liikehäiriösairauksia sairastavien sopeutumisvalmennuskurssit kevät Parkinsonin tautia sairastavien parikurssi sairauden varhaisvaiheessa oleville Parkinsonin tautia sairastavien parikurssi ajalle) ja käyttö tyhjään vatsaan otettuna. Järkevä aika ottaa lääke riippuu heräämis- ja nukkumaanmenoajasta. Esimerkiksi jos lääkäri on määrännyt lääkkeen otettavaksi kolme kertaa päivässä ja hereillä ollaan klo 7-22, ovat järkevät ottoajat noin klo 7, 12 ja 17. Hyvät kellonajat nauttia ateriat ovat noin klo , klo 13 ja 18. Jos lääkitys otetaan neljä kertaa päivässä, ovat ottoajat vastaavasti noin klo 7, 11,15 ja 19, jolloin klo 19 lääkitys vaikuttaa nukkumaanmenoon saakka. Vastaavasti pääateriat voi nauttia esimerkiksi noin klo 12 ja klo 16 tienoilla. Heikki Teräväinen professori h.c. Kirjallisuutta Käypä hoito kh/suositukset/naytaartikkeli/tunnus/hoi50042 Olanow CW, Kieburtz K, Rascol O ym. Factors Predictive of the Development of Levodopa-Induced Dyskinesia and Wearing-Off in Parkinson s Disease. Mov Disord. 2013;28: Kurssit p Yksilöllinen kuntoutus p\n9 Mr och Ms Parkinson på svenska! Helsingforsnejdens Svenska Parkinsonklubb, som verkar med målsättningen Tillsammans för en bättre livskvalitet arrangerar ett svenskspråkigt parkinsonsymposium, som äger rum på Radisson Blu Royal Hotell i centrum av Helsingfors vid Runebergsgatan 2 onsdagen den 22 oktober kl Planeringen har framskridit i mycket positiva tecken. I samband med Symposiet har vi beslutat ha en bokutställning över böcker och broschyrer på svenska, detta i samarbete med såväl det Finska som det Svenska Parkinsonförbundet. Vi tror att ni kommer att hitta intressant lektyr, och ni kommer att få information om var boken finns till försäljning jämte pris. Vårt program är följande: Symposiet börjar klo 12.30, då deltagarna får göra sig bekanta med böckerna Bokutställning. Omfattande svensk Parkinsonlitteratur Ariel Gordin. Öppnande DVD. Den okände Mr Parkinson Kristian Hallbäck. Förbered läkarbesöket med Parkinson s wellbeing map Per Odin. Strategier vid behandling av Parkinson Markus Wiksten. Motoriska och icke motoriska symtom Kaffepaus Ariel Gordin. Beroendeformer vid Parkinson Per Odin. Behandling av långt framskriden Parkinson Diskussion Ulla-Maj Wideroos. Parkinson ur statsmaktens perspektiv Ariel Gordin. Avslutning Programmet är omväxlande och ger en god bild av både sjukdomen, dess mångfald av olika symtom, dess effekt i vissa fall på den sjukas personlighet och framför allt den varierande inverkan på individen. Samtidigt redogörs för olika åtgärder som kan vidtagas för att lindra symtomen. Vi i klubben ser som vår främsta uppgift att genom vår verksamhet försöka hjälpa de personer som drabbats av Parkinson att hitta de aktiviteter och den livsstil, som bidrar till att förbättra livskvaliteten. Vi är lyckliga att kunna presentera verkligt kompetenta föreläsare med professor Per Odin som utmärkt komplement till våra finska förmågor. Han är PhD, MD med neurologi som specialområde och verkar som professor i Lund i Sverige och i Bremerhaven i Tyskland. För att den sjukas livskvalitet skall bevaras på möjligast goda nivå blir ofta familjens eller närskötarens insats avgörande, varför Parkinson kan betraktas som en familjesjukdom vid sidan av en individsjukdom. Vi i klubben ser som vår främsta uppgift att genom vår verksamhet försöka hjälpa de personer som drabbats av Parkinson att hitta de aktiviteter och den livsstil, som bidrar till att förbättra livskvaliteten. Det komplicerade med parkinsonsymtomens mångfald medför att det krävs ett rätt betydande engagemang för att neurologen skall få en tillräckligt god sjukdomsbild. För att förbättra informationen mellan den parkinsonsjuka och hans neurolog presenterar vi en metod, som lanserats inom EU; Parkinson s wellbeing map. Den har nyligen lanserats också på svenska (vid sidan av närmare 20 språk dock inte ännu på finska). Vi riktar oss med detta symposium till alla parkinsonsjuka med kunskaper i svenska, deras närskötare och yrkesmänniskor inom Parkinsonvården. Tack vare lyckliga omständigheter har vi skapat en helhet som vi tror går ut över det sedvanliga. Att vi dessutom lyckats skapa en helhet på svenska är vi stolta över. Vår övertygelse är, att envar sjuk skall få möjligheten att få information om sin sjukdom på sitt mödersmål. Vi har vidare beslutat att inte taga någon entre till symposiet. Vi är tacksamma om alla som önskar närvara kunde skicka information om detta med kontaktuppgifter. Informationen är inte obligatorisk och behandlas konfidentiellt, men underlättar våra praktiska arrangemangsdetaljer ( t ex. mängden av kaffe och tilltugg). Vi önskar er alla hjärtligt välkomna till vårt symposium. Helsingforsnejdens Svenska Parkinsonklubb Kristian Hallbäck, ordförande Frågor och anmälningar riktas till Christian Andersson Tel. +358(0) (sms) Undertecknad Kristian Hallbäck besvarar också frågor gällande symposiet per tel eller mejl 3/2014 Parkkis 9\n10 LÄÄKETIEDE Kongressikuulumisia 18. kansainvälinen Parkinsonin taudin ja muiden liikehäiriösairauksien maailmankongressi pidettiin Tukholmassa kesäkuun toisella viikolla. Osallistujia oli lähes 5000, pääosin neurologeja, mutta paljon myös perustutkimusta tekeviä tutkijoita. Suomesta osallistujia oli arvioni mukaan Järjestelyt sujuivat hyvin ja sää oli suosiollinen, toisin kuin Suomessa noina päivinä. Heti alkuun on todettava, että valitettavasti mitään varsinaista läpimurtoa koskien Parkinsonin tautia ei esitetty. Uusien geenivirhei- den löytyminen Parkinsonin taudin taustalta vaikutti selvästi vähenty- neen eli ilmeisesti useimmat ns. yhden geenit virheet on jo löydetty. Nyt näytetään keskittyvän enemmän monien geenien yhdistelmiin ja geenien ja ympäristötekijöiden yhteisvaikutuksiin. Paljon oli esitelmiä Parkinsonin taudin ei-motorisista oireista ja stimulaattorihoidoista, mutta varsinaisesti mitään kovin uutta niissä ei ollut. Kongressissa esitettiin alus- tavia tuloksia tähän mennessä suurimmasta alkuvaiheen Parkinson-potilailla tehdystä kliinisestä tutkimuksesta. Kyseessä oli kreatiinilla tehdystä tutkimuksesta, johon osallistui 1741 potilasta. Potilaat saivat kreatiinia (10 g/pv) tai lumelääkettä. Kreatiini on aminohappoyhdistelmä, jota ihminen saa ravinnosta ja myös maksa pystyy sitä tuottamaan. Sitä on erityisen paljon lihaksistossa ja esim. urheilijat käyttävät sitä usein lisäravinteena toivoen lihasvoiman lisääntymistä. Eläintutkimusten perusteella on 10 Parkkis 3/2014 arveltu, että kreatiini voisi hidastaa Parkinsonin taudin etenemistä. Valitettavasti tämä toive ei toteutunut ja tutkimus keskeytettiin, kun noin puolet potilaista oli käyttänyt viisi vuotta kreatiinia tai lumetta, koska ryhmien välillä ei ollut taudin etenemisessä mitään eroa. Pimavanseriini-niminen aivojen serotoniiniin vaikuttava lääke saattaisi alustavien tutkimustulosten perusteella sopia Parkinson-potilaiden harhojen hoitoon. Se ei pahentanut taudin oireita toisin kuin monet muut nykyisin käytössä olevat lääkkeet. Ilmeisesti vielä vaaditaan lisää tutkimuksia, joten ei tämä yhdiste ainakaan tänä vuonna ole tulossa käyttöön. Noin yleisesti voidaan todeta, että lääketutkimus keskittyy nyt enemmän yhdisteisiin, jotka vaikuttavat johonkin muuhun hermojärjestelmään kuin dopamiiniin. Tällä puolella on tutkimuksissa runsaasti yhdisteitä, joista uskoisin jonkin tai joidenkin lähivuosina tulevan potilaskäyttöön. Parkinsonin taudin hoidon osalta uusi tutkimussuuntaus oli liikunnan ja kuntoilun merkityksen korostaminen. Tästä asiasta oli kymmeniä postereita ja myös useita suullisia esityksiä. Pääsanoma oli, että säännöllisesti liikkuvat potilaat jaksavat paremmin, esimerkiksi elämänlaatumittareilla tarkastellen. Tätä asiaahan sinänsä Suomessa on jo kauan tuotu esiin potilaiden hoidossa. Tähän liittyen oli myös turkulaisten kollegoiden (Eklund, Martikainen) posteriesitys, jossa he vertailivat sauvakävelyä ja taaksepäin kävelyä juoksumatolla. Viime mainittu näytti olevan tehokkaampi keino motoriikan parantamiseksi. Prof. Olle Lindvall Lundista Ruotsista piti erinomaisen yleiskatsauksen koskien erilaisia solujen siirtoja Parkinsonin taudin potilaiden aivoihin. Jo 90-luvulla siirrettiin sikiön aivojen dopamiinisoluja potilaiden aivoihin. Useimmat potilaat hyötyivät näistä solunsiirrois- ta, mutta niihin liittyi lähes puolella potilaista vaikeita tahattomia liikkeitä. Haittojen vuoksi solusiirtohoidot keskeytettiin, mutta nyt ne\n11 on aloitettu uudelleen Cambridgen ja Lundin tutkijoiden toimesta (Transeuro-tutkimus). Myös kantasoluihin Lindvall suhtautui optimistisesti, mutta vaaditaan edelleen lisätutkimuksia eläimillä. Suomalaisten posteresityksiä kongressissa oli kymmenkunta. Kaikki esittäjät olivat joko Turusta tai Helsingistä. Turkulaiset neurologit esittivät mm. uuden synukleiiniin liittyvän geenivirheen löytymisen suomalaisessa suvussa. Sama geenivirhe on havaittu myös toisessa suvussa helsinkiläisten neurologien ja neuropatologien toimesta. Niin ikään turkulaiset neurologit esittivät laajan isotooppitutkimuksen tuloksia ja tuloksia neurologien diagnostisesta tarkkuudesta koskien parkinsonismeja. Heidän selvitys näytti, että Parkinson-plus tauteja diagnosoidaan liian vähän. Helsinkiläiset perustutkijat esittivät hermokasvutekijöiden (mm. neurturiini, CDNF) tuloksia eläimillä. Tulokset olivat lupaavia ja toivotaan, että päästäisiin myös ihmiskokeisiin. Helsinkiläiset neurologit esittivät alustavia tuloksia Parkinson-potilaiden suoliston mikrobeista. Kontrolleihin verrattuna potilailla oli havaittavissa eräissä mikrobeissa selviä eroja. Onkin kiintoisaa selvittää, voisiko näillä eroilla olla jotain yhteyttä Parkinsonin taudin syyhyn. Tässä muutamia havaintoja koskien Parkinsonin tautia. Lisäksi kongressissa oli paljon esitelmiä ja tutkimustuloksia muista liikehäiriöistä, kuten Huntingtonin taudista. Tähän liittyen kollega Jussi Sipilä yhdessä prof. Kari Majamaan kanssa esitti suomalaisten Huntington-potilaiden (yhteensä 205 potilasta) taudinkulkua. Seppo Kaakkola neurologi Anu Kivelä on uusi UPY:n toimistosihteeri. Toimistossa on alkanut Anun aika A:lla alkaa myös Anu toimiston uusi kamu vaihtunut on ääni ja kasvo pysynyt on osoite ja numero. Haluaisitko kohentaa kuntoasi osallistumalla Parkinsonia sairastaville järjestettävään allasjumppaan? Allasjumppaa Aika: marras-joulukuu Paikka: Metropolia amk, Vanha Viertotie 23, Hki Ryhmän koko: 10 henkilöä Ennakko-ilmoittautumiset UPY:n toimistolle, puh viimeistään mennessä. Vesi on hyvä kaveri kuntouksessa Parkinson-tietoa Edenneen Parkinsonin päivä Laakson sairaalassa 30. syyskuuta klo Tilaisuudessa neurologin, neuropsykologin, fysioterapeutin, puheterapeutin, potilaan ja Parkinson-liiton puheenvuorot. Sihteerin hommat on tutut kielet, netit, opastusjutut mutta viehän se jonkun tovin että nämä UPYn asiat opin. Ollaan siis yhtä pataa oli sitten elokuun helle tai sataa tutuiksi tullaan ja asiat hoituu jotakin hyvää kaikille koituu. Puheterapiaa Parkinson-puheterapiaryhmät tunnin ajan kerrallaan Helsingissä torstaisin ja Porvoossa tiistaisin viikosta 40 alkaen. Ryhmät kokoontuvat kymmenen kertaa puheterapeutin ohjauksessa. Ryhmissä käydään läpi ääntä vahvistavia harjoitteita. Osallistumismaksu 150. Lisätietoa ja ilmoittautumiset Ilari Huhtasalolle p tai sähköpostitse 3/2014 Parkkis 11\n12 LÄÄKETIEDE Näin sen koin Aivojen syvästimulaatio Parkinsonin taudissa Olen sairastanut Parkinsonin tautia noin 17 vuotta. Virallisen diagnoosin sain vuonna Taudin todettiin alkaneen oikean puolen jäykkyytenä. Minulla ei oikeastaan ole koskaan ollut vapinaa. Lievä lääkitys aloitettiin heti. Vuosien kuluessa lääkitystä lisättiin tai vaihdettiin oireiden mukaan. Kului pitkän aikaa taudin edetessä hiljakseen. Noin kolme vuotta sitten alkoi vointini heikentyä. Laihduin, ääneni heikkeni, painuin etukumaraan, kallistuin vasemmalle ja katkoksia tuli kävelyyni. Syksyllä 2011 olin Turussa liittokokouksessa. Professori Heikki Teräväinen huomasi minut, tuli luokseni ja sanoi: Hakeudu Sepon potilaaksi, lääkitys ei ole nyt kohdallaan. Vastaanotolla en ehtinyt edes istuutua, kun Seppo Kaakkola kysyi minulta, että olenko koskaan ajatellut aivojen syvästimulaattoria. Lääkkeiden kanssa oltiin tulossa tilanteeseen, jossa määrää ei enää voitu lisätä. Vastasin rehellisesti, että en ollut ajatellut, enkä tiennyt paljoa asiasta. Syvä aivostimulaattori tarkoittaa sitä, että aivojen sisälle laitetaan johdot, joihin johdetaan sähköä, joka stimuloi nukkuvia tumakkeita. Päälaelle porataan kaksi reikää, joista pujotetaan johdot sisään. Niiden asennuskohta sijaitsee suurin piirtein korvan ja silmän leikkauspisteessä. Päälaelta johdot kuljetetaan ihon alla, korvan takaa, kaulaa pitkin vasemmalle rinnalle. Sinne asennetaan varsinainen tietokone, josta virtaa riittää noin viideksi vuodeksi. Kun laite käynnistetään, se on päällä aina. Laite voidaan uusia paikallispuudutuksessa. En osannut päättää asiaa heti, mutta parin viikon kuluttua soitin ja pyysin laittamaan paperini 12 Parkkis 3/2014 Rautakehikko ruuvataan kiinni neljästä kohdasta. eteenpäin. En pelännyt, mutta tuntui siltä, että en voi asiaa päättää saman tien. Soitin parille tutulle, joilla piti olla operaatio takanapäin. Toinen vielä odotteli paikkaa ja toinen sanoi, että sinun itse on ratkaistava asia, mutta ei omaansa pois antaisi. Muutaman kuukauden kuluttua sain kutsun Hyksin kolmiosairaalaani. Tarkoitus oli, että siellä suoritetaan testit, sovellunko potilaaksi. Iltapäivällä lopetettiin Parkinson-lääkkeiden otto. Illalla klo 17 minusta otettiin magneettikuva päästä. Aamulla klo 8 käytiin tekemässä Parkinson-testit eli kokeiltiin kaikille tutut sormi- ja jalkanaputukset. Olin aika jäykkä. Sain tupla-annoksena veteen liuotetut Parkinson-lääkkeet. Voin helposti pahoin, siksi veteen liuotus. Tunnin kuluttua tehtiin uudestaan samat liiketestit. Olin todella huomattavasti parempi. Sitten oli neuropsykologin noin neljä tuntia kestäneet testit. Oli jäljennettävä piirroksia, muistettava sanoja heti, 10 minuutin kuluttua ja puolentunnin kuluttua. Matematiikkaan perustuvia tehtäviä oli myös. Lounaan jälkeen minulta kysyttiin omaa mielipidettä, kuinka testit olivat menneet. Arvioin kohtalaisesti. Lopputulos oli hyvä, mutta lyhytmuistissa takeltelin. Ennen kotiinlähtöä keskustelin osaston ylilääkärin kanssa. Hän sanoi, että kaikki tulokset ennustavat leikkauksesta olevan minulle hyötyä. Minun kannattaisi harkita stimulaattoria. Näin tein. Siirryin nyt jonottamaan leikkauspaikkaa. Sain kotiin ilmoituksen, että paikan saaminen vie 3 5 kuukautta. Sain kutsun Töölön sairaalaan, leikkaavan kirurgin vastaanotolle. Leikkaava lääkäri sanoi, että esteitä minun tapauksessa ei ole. Heillä on leikkausikäraja 70 vuotta, jonka olin\n13 Varsinainen leikkaus kestää noin 6 tuntia. alkuvuodesta ehtinyt täyttää. Magneettikuvaus kuitenkin näytti, että minun aivoni ovat vailla arpeutumia tai minkäänlaisia pikkuvaurioita. Menin tiistaina , leikkauspäivää edeltäneenä päivänä Töölön sairaalan neurokirurgiselle osastolle. Aamulla minut vietiin vähän yli kahdeksan odottamaan vuoroani. Juuri ennen leikkausta aivoistani otettiin vielä magneettikuva. Leikkaus kestää noin kuusi tuntia. Alussa on ainoastaan paikallispuudutus. Olin aivan varma, että minuun paikallispuudutus ei ehdi vaikuttamaan ja kirurgit aloittavat leikkauksen liian aikaisin. Itse leikkaukseen suhtauduin hyvin rauhallisesti, sillä ajatukseni on, että jokainen tekee työssään parhaansa. Olin saanut esilääkityksen. Minulle asetettiin päähän jonkinlainen rautakehikko, joka ruuvattiin tiukasti kiinni neljästä kohdasta. Se pitäisi pään varmasti paikoillaan. Kehikko sujautettiin takaapäin päähäni, enkä nähnyt sitä laisinkaan. Kysyin: Koska aloitetaan? Vastaus: Aloitimme 10 minuuttia sitten. Minulta oli ajeltu edestä tukkaa pois ja odottelin reikien poraamista. Nyt porataan luuhun ensimmäinen reikä. Tuntui kuin isolla hammaslääkärin poralla olisi porattu tyhjää päätä. Pian pora lonksahti; ensimmäinen reikä oli valmis ja pian oli toinenkin porattu. En todellakaan tuntenut mitään. Pientä epäonnea oli toisen johdon asentamisessa, sillä se rikkoutui. Se vain vaihdettiin uuteen. Välillä jouduin puristamaan minulle ojennettua kättä ja vastamaan kysymyksiin. Yllätyin kuinka nopeasti aika sujahti. Joku kysyi nimeäni, syntymäaikaani ja kotiosoitettani. Kerrottuani ne, minulle sanottiin, että pääsen osastolle. Kello oli 18. En muista kuinka kauan meni, kun puhelimeni pärähti ja serkkuni soitti Saksasta. Hän säikähti, että kuinka voin itse vastata puhelimeen. Puhelin soi toisenkin kerran ja vointiani kyseli meidän kerhon oma jäsen. Sain huolenpidosta kyynelen silmäkulmaani. Meni muutama aika ja minun teki mieli syödä jotain suolaista. Tytöt tekivät minulle sillivoileivän, jonka söin hyvillä mielin. Sain vielä saman iltana teetä. En kertaakaan voinut huonosti. Kurkussani tuntui karhealta. Sain kuulla, että en oikein ollut jaksanut hengittää heräämisen aikana ja minulle oli laitettu hengitystä auttava putki. Seuraavana päivänä minut saateltiin vessaan varmuuden vuoksi, mutta sen jälkeen omat jalat kantoivat. Olin kaksi yötä Töölön neurokirurgisella osastolla. Stimulaattori käynnistettiin ja sen jälkeen minut siirrettiin ambulanssilla Hyksiin. Maanantaiaamuna säädettiin luvut koneeseen. Vointini testattiin ja minut opetettiin käyttämään omaa tietokonetta. Mieheni Sakari tuli minut hakemaan. Olin ollut viikon sairaalassa. Kävin parin kuukauden päästä kuluttua tarkistuttamassa säädöt. Minun vointiini stimulaattori on vaikuttanut paljon. Stalevoa syön nyt 75 mg viisi kertaa päivässä, mutta parhaillaan kokeilen neljää kertaa päivässä. Pakkoliikkeitä ei juuri ole. En ole kertaakaan jumiutunut paikoilleni. Ympäriltäni on rautavanne poissa ja minusta tuntuu, että mielialani on pirteämpi. Lääkärit ovat sanoneet, että olen palannut noin 3 4 vuoden takaiseen olotilaan. Pitkään sairaskertomukseeni viitaten, minun on pakko sanoa omalta kohdaltani: On lottovoitto syntyä Suomeen. Tuula Leino 3/2014 Parkkis 13\n14 KERHOTOIMINTA Päivä kirjana Toukokuun alkupuoli, Vesalan koulun parkkipaikka Pohjois-Helsingissä. Jännittää, etsin oikeaa sisäänkäyntiä ja pääni punoo tekosyitä palata kotiin tuttuihin rutiineihin. Tilanteesta voin syyttää vain itseäni. Muutama viikko aiemmin UPYn sähköpostiin tuli Vesalan yläasteelta kysely, josko löytyisi vapaehtoista henkilöä Elävään kirjastoon kertomaan ysiluokkalaisille elämästä Parkinsonin kumppanina. No, kirjana en ole koskaan ollut ja lupasin lähteä mukaan. Kyselin tuttavilta ja kylän miehiltä, miten Elävä kirjasto toimii, mihin sillä pyritään ja miten tulisi toimia. Kukaan ei tuntenut asiaa. Paitsi herra Netti, joka tietää ihan kaiken ja enemmänkin. Lainaan tähän netistä löytämäni kuvauksen: Elävä kirjasto on yhdenvertaisuutta edistävä, toiminnallinen menetelmä nuorisotyöhön, järjestöille, seurakunnille, kirjastoille ja kouluille - ja kaikille muillekin kiinnostuneille. Elävä kirjasto pyrkii edistämään erilaisten ihmisten välisen kohtaamisen ja vuoropuhelun kautta moninaisuuden, ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamista. Elävä kirjasto toimii kuten tavallinenkin kirjasto, paitsi että paperisten kirjojen sijaan Elävästä kirjastosta lainataan oikeita ihmisiä keskustelua varten. Elävän kirjaston kirjat edustavat erilaisia vähemmistöjä ja muita ryhmiä, jotka kohtaavat syrjintää, ennakkoluuloja, stereotypioita ja rasismia. Teoria selvä. Ymmärrystä ja tietoutta lisätään tarkoituksena kaataa näkymättömiä, ehkäpä näkyviäkin esteitä ja uskomuksia. Täytyisi selvittää, mitä nuoret ysiluokkalaiset tietävät Parkkiksesta, mikä heitä askarruttaa ja miten he asiaan suhtautuvat. Järjestäjät olivat kertoneet, että tapahtumassa tulisi olemaan parikymmentä kirjaa ja että oppilaat olivat saaneet ehdottaa aiheita. Kirjat olisivat lainaajien käytössä 45 minuuttia per 3-6 oppilaan ryhmä. Minä tapaisin kolme ryhmää. Lopuksi käytäisiin palautekeskustelu. Palataanpa parkkipaikalle. Suunnistin sokkeloista reittiä pitkin koti opettajainhuonetta ja muistelin annettuja ohjeita. Samalla kumpusivat omat koulumuistot mieleen. Opettajainhuoneeseen päädyttiin yleensä vähemmän myönteisissä asioissa, eikä juuri koskaan vapaaehtoisesti. Nyt oli eri meininki. Opettajainhuoneessa tuoksui kahvi ja oli tarjolla aamuherkkuja. Hyvin alkoi. Paikalla oli muita kirjoja, kokeneita ja kokemattomia. Sain tilaisuuden tutustua heihin ja kuulla kokemuksia niin kirjana kuin päivän teemaan, suvaitsevaisuuteen, liittyen. Saimme myös tietoiskun päivän käytännöistä. Olin opettavaisessa seurassa. Muiden kirjat käsittelivät mm. homoutta, huumeiden käyttöä, vankilatuomioita, transsukupuolisuutta, Touretten syndroomaa, lyhytkasvuisuutta ja saamelaisena elämistä. Miten elämä muuttuu Parkinsonin taudissa kiinnosti nuoria opiskelijoita. 14 Parkkis 3/2014\n15 LIIKUNTA Kirjana sitten Oppilaat olivat valmistautuneet huolella. Heitä kiinnosti kuulla, miten kaikki alkoi ja miten elämä muuttui sairastumisen myötä. Ja miten kaikki tulee loppumaan. Ei helppoa. Erityisesti kuolemaan ja kuolemiseen sekä pelkoon liittyvät kysymykset puhuttivat pitkään. Paljon keskusteltiin ihmisten suhtautumisesta ja jopa kiusaamisesta. Vesalan koulun oppilaista merkittävä osa on maahanmuuttajien lapsia ja heillä oli omia kokemuksia syrjinnästä, asenteista ja sopeutumisen mutkikkuudesta. Minulle tuli selväksi, että nykynuoriso on paljon mainettaan fiksumpaa ja vähemmän pinnallista kuin annetaan ymmärtää. Heidän kokemansa ympäristö on täysin erilainen kuin 40 vuotta sitten. Ja sitä meidän on vaikea käsittää. Kysyin jokaisen istunnon päätteeksi miltäs Parkinson nyt tuntuu kysymyksen. Vastaukset voisi kiteyttää vaikkapa näin: paha rasti, mutta ei enää niin pelottava. Minä kiteytän omat tuntemukseni kohtaamisista sanoihin viiden tähden kokemus. Elävä kirjasto 2 toteutui Kulosaaren yhteiskoulun seiskaluokkalaisten kanssa. Olen tosi kiitollinen näistä kohtaamisista. Tieto ei välttämättä lisää tuskaa. Päinvastoin se voi poistaa tuskan aiheita. Martti Leppänen PUKKA-TURNERING Pukka-turnering är en variation av Boccia Den arrangerade Uudenmaan Parkinson-yhdistys ry (Nylans Parkinson-förening rf) i Helsingfors Brunakärr. Morgonen var inte så lysande, innan man tagit medicinen. Sen börjar det klarna! Klockan 7.30 på morgonen styr vägen mot spelplatsen. Innan tävlingen började av föreningen bjudna på kaffe, bulla eller semla eller vad som smakade. 8 lag var anmälda till turneringen och lagen delades i A- och B-gruppen. Spelet utgår av 2 x 20 minuters speltid med en 10 minuters paus. I A-gruppen vann Kyrkslätt alla sina 3 motståndare. Till semifinalerna gick 2 bästä lagen från A- och B-gruppen. Kyrkslätt klarade sig till finalen. I finalen fick vi ty oss för silvret. Det var inte dålig dag fast alla hade sina krämpor. Men jag tror alla var ändå nöjda med dagen, alla fick träffa vänner och bekanta. Åt klockan tiden var det dags att åka hemåt. Jag själv hade blivit opererad i knäet och hade ännu kvar flera stygn, så det var inte så roligt att spela (men fy den som ger sig!). Detta var en liten bild av vår dag och Kyrkslätts nejdens Parkinson-klubb tackar föreningen för att de arrangerade turneringen. Hildegard Heinonen Syksyn liikuntavuorot Uudenmaan Parkinson-yhdistys järjestää Parkinson-potilaille sovitettua liikuntaa Kampin palvelukeskuksessa, osoitteessa Malminkatu 3 D. PUKKA JA PELKKIS Pukkaa ja pelkkistä pelataan maanantaisin klo Pelejä pelataan rinnakkain liikuntasalissa. Kummatkin pelit soveltuvat hyvin parkkislaisille, myös sellaisille, jotka eivät aikaisemmin ole pallopelejä pelanneet. S SISÄ-CURLING, UUSI LAJI! Sisä-curling sopii kaikille kuntotasoon katsomatta, sopii myös rullatuolissa liikkuville! Curlingia pelataan maanantaisin klo hallissa. Tervetuloa kokeilemaan! JOOGA Ohjaajat Risto Taivainen ja Leena Kontunen. Jooga tiistaisin klo Tule kokeilemaan - jooga rentouttaa! Kausimaksu 30. JUMPPA Jumppa torstaisin klo asiantuntevan fysioterapeutin ohjauksessa. Jumppa ylläpitää kuntoa ja toimintakykyäsi - se on mitoitettu parkkislaiselle soveltuvaksi! Kausimaksu 30. pitää sinutkin liikkeessä - tervetuloa! Usealla yhdistyksen kerholla on oma liikuntaohjelma. Tarkemmat tiedot saat kerhojen tiedotteista ja yhteyshenkilöiltä. 3/2014 Parkkis 15\n16 KERHOTOIMINTA Laulussa on taikaa Jos joku olisi vuosi sitten sanonut, että innostun laulamisesta ja esiinnyn LauluAvaimen kevätjuhlissa, vastaukseni olisi ollut jotain tyyliin: Älä unta näe! Laulaminen ei todellakaan ole minun juttuni. Lapsena pidin kyllä laulamisesta, mutta olin ujo ja laulaminen muiden kuullen tai nähden hävetti. Muistan lapsuuden heinänhakumatkat, kun lauloin naapurin Ritvan kanssa traktorin lavalla. Eipä tarvinnut pelätä, että joku olisi kuullut meitä traktorin melun yli. Naapurin Kaarinan kanssa keksimme laulaa pihakeinussa viltin alla, katseilta näkymättömissä. Ujous paheni kansakoulussa ja lauloin joko vain äänettömästi suuta availlen tai niin hiljaa, että hädin tuskin itse kuulin ääneni. Keskikoulussa olin rohkea, mutta 16 Parkkis 3/2014 en suinkaan laulamisessa. Kävin nimittäin ankaraa taistoa laulunopettajan kanssa, kun olisi pitänyt laulaa yksin. Opettaja ei antanut periksi ja melkein itki jääräpäisyyttäni. Eikä ollut itku kaukana minultakaan, kun vihdoin suostuin laulamaan. Kun isäni oli aikoinaan koulussa vastaavassa tilanteessa, hän ei suostunut laulamaan ja sai todistukseensa viivan laulusta. Minä sain sentään kahdeksikon, armosta kait. Olen koko ikäni häpeillyt matalaa lauluääntäni, kunnes Parkinsonin taudin myötä ääneni hiljeni niin, ettei ollut enää mitä häpeillä. Onko minulla hiljainen ääni vai muilla huono kuulo? Mieheni suostui tutkituttamaan kuulonsa, joten minunkin oli tehtävä jotain. Kävin puheterapeutilla, mutta erikorkuiset ja -pituiset AAAAt alkoivat kyllästyttää melko pian. Syksyllä 2013 sain tietää, että LauluAvaimessa on lauluryhmä, johon osallistuvilta ei vaadita laulutaitoa ja että laulaminen auttaisi voimistamaan puheääntä. Innostuin ja ilmoittauduin kurssille saman tien. Ensimmäiselle laulutunnille meno jännitti melkoisesti, mutta opettaja osoittautui kivaksi, samoin ryhmäläiset. Vanhasta en osaa laulaa -ajatuksesta oli vaikea luopua kokonaan, joten lauloin aluksi varmuuden vuoksi hiljaa, toisella tunnilla jo vähän rohkeammin ja aika pian lakkasin jännittämästä. Syksyn laulutunnit tekivät hyvää sekä äänelle että mielelle, joten jatkoin muiden mukana keväällä. Kesä 2014 lähestyi, mutta sitä ennen olisi kevätjuhla. Opettajan tiedusteluun, haluammeko esiintyä kevätjuhlissa, mutisin jotain epämääräistä. Aloimme harjoitella juhlaa varten Juha Vainion Käyn ahon laitaa -laulua, toisaalta innoissamme, toisaalta vähän epävarmoina. Joku taisi jopa kysyä, pitäisikö\n17 KEVENNYS OTTEITA LÄÄKÄREIDEN SANELUISTA Laulutunnit tekivät hyvää sekä äänelle että mielelle. meidän antaa kirjallinen lupaus osallistumisestamme, ettei kukaan voisi jänistää viime hetkellä. Lauluesitys yleisön edessä? Miten ihmeessä olin ajautunut tällaiseen tilanteeseen turvallisen kirjoituspöydän takaa? Mutta kevätjuhlapäivänä Kampin palvelutalo oli hyvissä ajoin ennen juhlan alkua täynnä iloista väkeä harjoittelemassa omaa osuuttaan. Myös me parkkislaiset olimme mukana, kesähattuinemme, joita olimme harjoitelleet heilauttamaan esityksen lopuksi. Taisivat siinä polvet ja kädet tutista alussa vähän tavallista enemmän, mutta kun esitys alkoi, unohtui käsien ja jalkojen tarkkailu. Laulu vei mukanaan. Onneksi meidän esityksemme oli juhlan alkupäässä, että saimme nauttia rentoutuneina muiden lauluavainlaisten upeista esityksistä. Minulla ei ollut aavistustakaan, miten meidän esityksemme meni tai miten se otettiin vastaan, mutta selvisimme sentään hengissä. Olikin melkoinen yllätys, kun näin tyttäreni kuvaamalta videolta, miten mahtava ja lämminhenkinen tunnelma salissa oli. Jouduin katsomaan videon useamman kerran, koska ensimmäisillä kerroilla en nähnyt mitään kyynelten läpi. Kiitos, että sain olla mukana! Marjatta Yli-Olli Perinteentutkija, kirjailija Espoo Potilas ei ole saanut työtään vastaavaa koulutusta. Kehotetaan vähentämään alkoholin, tupakan ja kahvin juontia. Lisäksi vasen silmä sanoo, ettei kunnolla näe. Huumeiden käyttäjä, ei muuta säännöllistä lääkitystä. Potilas kertoo, että puoliso hyppinyt rintakehän päällä potilaan maatessa lattialla mahallaan. Kaksi viikkoa lyöty takaraivoon kirveellä. Pitkäaikainen tytär ja ystävä kuolleet lähiaikoina. Potilas kertoo, että puhe on ollut lässytystä ja kävelee apinamaisesti. Kotona kävelee seiniä pitkin. Kun potilas menee WC:een, joutuu istumaan siellä tunnin, että jaksaa lähteä pois. WILHELMIINASSA TAPAHTUU Taavetti Laitisenkatu 4, Helsinki Ilmaista laiteohjausta keskiviikkoisin klo Wilhelmiinan vieressä olevassa Taavetinpuistossa. Tämän liikuntamuodon avulla kehitetään tasapainoa, lihaskuntoa ja muistia. Ilmaista Chi Kung -voimistelua sunnuntaisin klo Wilhelmiinan kokoustilassa Miina, 1. kerros. Ohjelmassa erilaisia liikesarjoja ja hengitysharjoituksia. LIUKU LAKANAT Kuoronjohtaja Marjukka Riihimäen ohjaama, ilmainen kuorolaulu/ äänenhuolto alkaa syyskuussa torstaisin klo ja klo Tarkka alkamispäivä = soita puh Koot Hinta 80 cm 20 euroa 120 cm 24 euroa 160 cm 28 euroa Hintaan lisätään postimaksu painon mukaan. Tilaukset UPY:n toimistolta: puh tai upy. 3/2014 Parkkis 17\n18 KERHOTOIMINTA Retki Porvooseen Matkanteko alkoi keräämällä matkan varrelta myös muiden kerhojen jäseniä, Espoosta ja Helsingistä. Porvoossa saimme mukaan oppaita Porvoon kerhosta. Ensimmäinen kohde oli Brunbergin makeistehdas jossa tehtaan markkinointi päällikkö Stefan Granberg kertoi meille tehtaan historiasta. Saimme myös maistaa tehtaan tuotteita. Matka ostokset tehtiin runsain mitoin eli Porvoon mitalla, med Borgå mått. Matka jatkui sitten joen rantaan missä näkymä oli komea. Tuomiokirkko ja rantapuodit. Päätimme retkemme käymällä lounaalla paikallisessa ravintolassa Juhla-Helmessä. Sen pituinen tämän retkipäivä oli. Kuvat ja teksti Rainer Heinonen Kirkkonummen seudun Parkinson-kerho / Kyrkslätts nejdens Parkinson-klubb järjesti kevätretken Porvooseen Parkkis 3/2014\n19 AJATELMIA Huomioita omaishoidon konferenssista Mistä meille kaikille riittää omaishoitajia? Mistä joukosta heidät rekrytoidaan? Osallistuin kesäkuussa Kansainväliseen omaishoidon konferenssiin. Olen toiminut Parkinsonin tautia sairastavan mieheni omaishoitajana syyskuusta 2013 lähtien. Olemme molemmat 68-vuotiaita. Nykylainsäädännön mukaan omaishoidon järjestämisestä, palkkioista ja palveluista vastaavat kunnat. Kuntien koko ja kantokyky vaihtelevat, joten palkkiot ja sopimusten tekokin vaihtelevat sietämättömän paljon. Kunta voi vaikkapa lopettaa sopimusten teon kesken vuotta. Omaishoitajia on Suomessa Suuri osa heistä on eläkeläisiä. Moni vanha nainen hoitaa muistisairasta avio- miestään vielä 80-vuotiaana! Vaativaa työtä tekee myös aivoinfarktin vuoksi halvaantuneen afaatikkovaimonsa hoitaja. He ovat työssä ja varalla 24 tuntia vuorokaudessa viikon jokaisena päivänä. Nykylain mukaan omaishoitajalla on oikeus kolmeen vapaapäivään kuukaudessa. Kun sijaisten hankkiminen on vaikeaa, kunnat tarjoavat mieluusti laitospaikkaa siksi ajaksi. Moni hoidettava ei sinne tahdo, ja hänen mielialansa laskee. Silloin hoitajan oikeus vapaaseen jää pelkäksi kirjaimeksi. Omaishoitajalle maksettava korvaus on keskimäärin 445 euroa kuussa. Omaishoitajuus on yhteiskunnan erityisessä suojeluksessa; se on edullista kunnille, sillä säästöt laitoshoitoon verrattuna ovat mahtavat. Peruspalveluministeri Susanna Huovinen esitteli konferenssissa omaishoitoa koskevan lainsäädännön uudistusta. Tämän vuoden keväällä valmistui Omaishoidon kansallinen kehittämisohjelma. Tavoitteena on mm. omaishoitajan ja hoidettavan yhdenvertaisuuden lisääminen yhdenmukaistamalla tuen ja palveluiden tarpeen arviointia sekä palkkioperusteita, omaishoitajien jaksamisen ja elämänlaadun ylläpitäminen, vapaa-ajan järjestäminen sekä hoitojärjestelyjen pysyvyyden varmistaminen. Kaikki nämä asiat kuulostavat hyviltä, mutta toteutuminen on kovin sattumanvaraista. Kun vielä otetaan huomioon Suomen taloudelliset näkymät, tuntuu uudistuksen toteutuminen vuonna 2016 kyseenalaiselta. Maamme väestö ikääntyy, ja omaishoidon tarvitsijoiden määrä kasvaa, kaupunkien yksin asuvista tullee yksin asuvia vanhuksia. Vanhojen ihmisten avioerot lisääntyvät. Mistä meille kaikille riittää omaishoitajia? Mistä joukosta heidät rekrytoidaan? Päivän aikana esiteltiin mm. Australian, Britannian ja Hollannin omaishoidon ohjelmia. Kysyin kahvitauolla eräältä asiantuntijalta, onko strategioiden ja todellisuuden ero muualla yhtä suuri kuin meillä, hän vastasi: Luultavasti. Konferenssissa hiipi mieleen myös epäily, että omaishoitajiakin ajatellaan avun ja hoivan tarvitsijoina eikä heidän kokemuksiaan ja osaamistaan ole tarpeen hyödyntää omaishoitoa kehitettäessä. Leena Piispa NORMAALI Minut hyväksytään, kun en häiritse kun minusta on hyötyä kun en rakasta liikaa kun vihaan sopivasti kun olen kuin muutkin kun olen normaali YSTÄVÄ Ystävä on sellainen Joka auttaa kun tarvitaan Jota autetaan, kun tarvitaan Joka ei kysele, vaan luottaa Jonka teoilla ei ole hintaa, eikä takaisinmaksuaikaa Jolla ei ole parasta ennen -leimaa Joka vanhenee kanssani Joka tulee mukaani pääteasemalle Ystäviä saan olemalla ystävä Martti Leppänen KESÄ - MIHIN MENNYT ON? Päivä harmaa ja sateinen. Koivunlehti keltainen. Kesän lämmön mistä löytäisin. Niityn kukat ja kesän perhoset. Räntää sataa ja kylmä on. Perhonen mihin mennyt on. Kesä vain kaukainen muisto on. Oli kesä ja kesän perhonen. Untako tämä vaan ollut on? Olavi Peltonen 3/2014 1/2014 Parkkis 19\n20 KERHOT TOIMIVAT Parkinson-kerhojen yhteystiedot Borgå-Porvoo pj. Leena Linnovaara siht. Anita Korhonen yht. Ritva Stråhlmann Espoo pj. Seija Mustonen siht. Pekka Mauranen Helsinki - eteläinen pj. Pekka Immonen Helsinki - itäinen pj. Reijo Sytelä liikvast. Ritva Helameri Helsinki - koillinen pj. Olavi Peltonen siht. Vesa Vähätalo Helsinki - läntinen Ari Erti Maria Weyner Hyvinkää pj. Marja Arola siht. Leena Hyvärinen Keski-Uusimaa pj. Esa Latvio vpj. Seppo Nieminen Kirkkonummi pj. Rainer Heinonen siht. Terttu Nykänen liikvast. Jyrki Höglund Etelä-Kymi pj. Marja-Leena Lähde siht. Kyösti Penttinen Pohjois-Kymi pj. Jukka Heino Paula Backman Lohja pj. Unto Pelkonen siht. Maija-Liisa Matilainen Vantaa Myyrmäki Kalervo Ojanperä liik. Kauko Kainulainen Vantaa Tikkurila pj. Ari Kolehmainen Helsingforsnejdens pj. Kristian Hallbäck svenska Park.-klubb Västra-Nyland Bodil Siro OIVA-työikäisten kerho pj. Kaarina Malm tied. Tiina Koski Espoo Kuukauden kolmas keskiviikko klo Tapiolan palvelukeskuksessa, Itätuulenkuja 4. Vertaistukiryhmät Sairastuneille suunnattu ryhmä, kokoontuu kuukauden ensimmäinen keskiviikko klo Tapiolan palvelukeskuksen Ideariihessä Tiistaisin klo keilailu: Tapiolan keilahallissa Keskiviikkoisin klo Parkinson-Jumppa Tapiolan palvelukeskuksen liikuntasalissa. Perjantaisin klo pukka Tähtiniityn koululla Lauantaisin klo pukka Tähtiniityn koululla 20 Parkkis 3/2014 Parkinson-ryhmä Espoossa Joka kuukauden ensimmäinen keskiviikko klo Niittykummussa osoitteessa Niittymaan Aukea 4 C, kerhotila. Helsingforsnejden Möten Den andra onsdagen i månaden kl , Kinaborgs servicecentral, Tavastvägen vån. (ingång via gården). Närmare uppgifter om vårt program i föregående måndags HBL Agenda. Den 22 oktober 2014 hålls ett unikt helsvenskt symposium i Radisson Blu Royal Hotell, Runebergsg 2 i Helsingfors med start kl Symposiet är riktat till Parkinsonsjuka i olika stadier samt till deras närvårdare och andra involverade. Som utländsk gästföreläsare har vi lyckats få Per Odin, professor i Lund och i tyska Bremerhaven. Han är också ofta anlitad expert i parkinsonfrågor och kommentaror i Sveriges facktidningar. Programmet är i sin helhet svenskspråkigt och tillfälle att ställa frågor kommer att beredas. Fritt inträde. Alla intresserade hjärtligt välkomna också icke medlemmar. Etelä-Helsinki Joka kuukauden kolmas tiistai klo Kampin palvelukeskuksessa.


Johnny Depp väittää: ”Amber Heard yritti katkaista sormeni!” – Stara\nJohnny Depp väittää: ”Amber Heard yritti katkaista sormeni!”\nViihdeuutiset 31.3.2019, 10:00 · Terhi Piiroinen\nNäyttelijä Amber Heard ja Johnny Depp erosivat virallisesti muutama vuosi sitten. He ovat kuitenkin syytelleet toisiaan lehtien palstoilla ja oikeussalissa. Nyt Johnny Depp väittää Amber Heardin yrittäneen katkaista hänen sormensa.\nJohnny Deppin uusin oikeusjuttu koskee Amber Heardin harjoittamaa väkivaltaa häntä kohtaan. Nainen oli heittänyt tyhjän vodkapullon miestä kohti kuukausi avioitumisen jälkeen. Amber Heardin heittämä lasipullo oli murtanut Johnny Deppin sormen ja lähes katkaissut sen.\nDeppin oikeusasiakirjoissa lukee, että Heard ei ole väkivallan uhri vaan sen tekijä, Hollywood Life uutisoi.\nKerroimme aiemmin, että 55-vuotias Johnny Depp on nostanut 50 miljoonan dollarin suuruisen kanteen Amber Heardia kohtaan. Depp haluaa korvauksia, koska Heard väittää joutuneensa lähisuhdeväkivallan uhriksi. Tämä ei Deppin mukaan pidä paikkaansa.


Valtakunnallisessa varsanäyttelyssä 51 osallistujaa 12.-14.8. Kouvolassa - Hippos\nTammasarja 2021, SHKL Cup -karsinta\nKylmäverihevosten Suur-Hollola-sarja & Nuorten Sarja\nMedia-ravit, Speedex Monté Nordic Cup, NS sh\nKuhmo-ravit, Rataennätyskoe bonus\nElonkorjuu-ravit, Ollin maili\nValtakunnallisessa varsanäyttelyssä 51 osallistujaa 12.-14.8. Kouvolassa\n10.8.2016 – Raviurheilu\nSuomenhevosten ja lämminveristen ravihevosten valtakunnallinen varsanäyttely järjestetään Kouvolassa Meidän Maaseutu –festivaalien yhteydessä 12.-14. elokuuta. Näyttelykauden päätapahtumaan ilmoittautui yhteensä 51 hevosta, joista 15 on lämminverisiä ja 36 suomenhevosia. Ikäluokkansa voittajille on luvassa 1 500 euron ykköspalkinto.\nVuonna 2015 parhaana 1-vuotiaana palkittu Merimaan Ruhtinas hakee parhaan varsan titteliä myös tänä vuonna. Kuva Pirje Fager-Pintilä\nNäyttelykauden päätapahtumaan ilmoittautui 15 1-vuotiasta lämminveristä sekä 15 1-vuotiasta ja 21 2-vuotiasta suomenhevosta. Lämminverisistä suosituimmat isäoriit olivat Federal Flex ja Lexus Font. Suomenhevosista Liisingin jälkeläisiä nähdään yhteensä neljä kappaletta. Suomenhevosia nähdään yhteensä 30 eri oriista.\nNäyttelyn karsinnat järjestetään Kouvolan raviradan tallialueella. Perjantaina esiintyvät 1-vuotiaat lämminveriset, joiden arvostelu alkaa klo 12.00. Lämminveristen finaali nähdään heti karsintojen jälkeen tallialueella. Lauantaina vuorossa ovat 1-vuotiaat ja sunnuntaina 2-vuotiaat suomenhevoset. Lauantain ja sunnuntain näyttelytapahtumat alkavat klo 10.00 ja viiden parhaan kesken kilpailtava finaali nähdään Meidän Maaseutu -festivaalien näytöskehässä klo 15.00 alkaen.


developing an operational culture\nÅhlgren Minna, Hakamäki Johanna, Kinnunen Tiina, Kriikkula Jukka\nKuinka saada TVT-opetussuunnitelma käytäntöön? Laukaassa on tehty alakouluille opettajien avuksi oppilaan digipassi, jota seuraamalla opetussuunnitelman tavoitteet toteutuvat osana muuta opetusta. Opettajalla on tukenaan sekä manuaalinen että sähköinen opettajanopas. Sähköinen opettajanopas sisältää runsaasti vinkkejä ja ohjeita sisältöjen toteuttamiseen luokassa. Oppilaan digipassin päämääränä on tehdä TVT-opetussuunnitelman käytännön toteutuksesta mahdollisimman helppoa sekä mahdollistaa opp...\nLoikkanen Saara, Mäki Esko, Vänttinen Tanja\nLohjan kaupungilla on lähes kaikilla kouluilla toimiva oppilasagenttikerho, jonka ohjaaminen ja koordinointi koulussa järjestetään kerhorahoin. Jokainen koulu on rakentanut kerhon toiminnan omien tarpeiden mukaan. Kaikki oppilasagentit ja ohjaajat kokoontuivat ennen koronaa kerran vuodessa yhteiseen tapahtumaan. Ensimmäisessä tapahtumassa pelattiin oppilasagenttipakopeli, tämän jälkeen Hämeenlinnan hyvän esimerkin voimalla on päädytty oppilasagenttimessuihin. Korona-aikaan kehitettiin oppilasag...\nHonkonen Kaisa, Tanhua-Piiroinen Erika, Vuorio Jaakko\nTämän basaariesityksen ensimmäinen toteutus on seurattavissa myös etänä 1.12.2021 klo 10.35-11.00 osoitteessa https://video.ibm.com/channel/7ndM7rfCJV9  . Maaliskuun puolivälissä 2020 tehtiin historiallinen loikkaus etäopetukseen myös Suomeen levittäytyneen virusepidemian hillitsemiseksi. Tutoropettajien työ nousi arvoon arvaamattomaan, kun kaikki oppilaat aivan nuorimpia perusopetuksen luokkia ja erityisopetusta lukuun ottamatta siirtyivät opiskelemaan etäyhteyksien äärelle ja opettajista t...


Raistlin Majere – Wikipedia\nRaistlin Majere on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin luomassa Dragonlance-kirjasarjassa esiintyvä fiktiivinen hahmo, joka esiintyy muun muassa Kronikat-trilogiassa (Syyshämärän Lohikäärmeet, Talviyön Lohikäärmeet ja Kevätaamun Lohikäärmeet). Hän on pääosassa Raistlinin Kronikat ja Legendat -sarjoissa.\nRaistlin Majere punaisessa Lunitarin kaavussa.\n2.2 Korkeimman Taikuuden Tornin Koe\n2.3 Peitsen sota\n2.4 Kaksosten legendat\n2.5 Kaaoksen sota\n3 Raistlin mediassa\nRaistlin Majere on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin keksimä hahmo, jota he käyttivät Dungeons and Dragons -fantasiamaailmaan sijoittuvassa roolipelissä. Myöhemmin Raistlinista tuli keskeinen hahmo Weisin ja Hickmanin Dragonlance-saagassa.\nKirjassa Hengen miekka kerrotaan Raistlin Majeren syntyneen ja kasvaneen Abanasinian Laaksossa. Hän oli jo lapsena vallanhaluinen ja älykäs, mutta oli syntynyt heikoksi ja sairaaksi. Hänen kaksosveljensä Caramon Majere oli sen sijaan syntynyt terveeksi ja vahvaksi. Lisäksi kaksosilla on isosiskopuoli Kitiara Uth-Matar, jonka kanssa heillä on sama äiti, Rosamun.\nRaistlin aloittaa velhokoulutuksensa 6-vuotiaana arkkivelho Antimodeen suojattina.\nRaistlinin ja Caramonin vanhemmat kuolevat heidän ollessa vasta 17-vuotiaita. Samaan aikaan he ystävystyvät Tanis Puolhaltian, Tasslehoff Takiaisjalan ja Flint Tulivasaran kanssa, joidan mukana he kokevat ensimmäiset seikkailunsa. Erään sellaisen matkan aikana Raistlin löytää vanhempiensa kuolemasta epäsuorasti vastuussa olevan naisen ja todistaa hänet huijariksi. Tapauksen aikana hän vastoin sääntöjä käytti mahtavaa loitsua, jota ei hänen tasoisen velhon ollut sallittua lausua. Hän sai pian tapauksen jälkeen kutsun Kokeeseen Korkeimman Taikuuden Torniin.\nKorkeimman Taikuuden Tornin KoeMuokkaa\nWayrethin Korkeimman Taikuuden Tornissa Raistlin Majere suorittaa Kokeen, jonka aikana hän tekee sopimuksen mustakaapuisen velhon Fistandantiluksen kanssa ja tappaa veljensä Caramonin illuusion, koska luuli, että hänkin osaa taikoa. Wayrethin tornin päämies Par-Salian rankaisee Raistlinin tiimalasisilmillä, joilla hän näkee kaikki asiat niin kuin aika niihin vaikuttaa, eli kuolevana. Hyvitykseksi siitä Par-Salian antaa hänelle mahtavan Magiuksen sauvan. Kokeen jälkeen hänellä on entistä huonompi kunto, äkillisesti harmaantuneet hiukset, sekä kullanhohtoinen iho. Hän ei muista mitään sotkeutumisestaan Fistandantilukseen ja ryhtyy kantamaan punaista Lunitarin kaapua.\nDragonlancen Kronikat-trilogiassa (Syyshämärän lohikäärmeet, Talviyön lohikäärmeet ja Kevätaamun lohikäärmeet) Raistlin ja Caramon Majere ovat mukana muiden Peitsen sankarien kanssa taistelemassa pahuutta vastaan. Kevätaamun lohikäärmeiden aikana Raistlin erkanee ystävistään lohikäärmekristallin avulla ja Fistandantiluksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan ryhtyy kantamaan mustaa Nuitarin kaapua. Pahuudestaan huolimatta hänellä on trilogian lopussa merkittävä rooli muiden Peitsen sankarien hengen pelastamisessa sekä pimeyden armeijan kukistamisessa.\nPeitsen sodan jälkeen hän vetäytyy Palanthasin Korkeimman Taikuuden Torniin.\nDragonlancen legendat -trilogiassa (Kaksosten aika, Kaksosten sota, Kaksosten koetus) Raistlinin suunnitelmiin kuuluu astua Syvyyteen ja haastaa itse Pimeyden Kuningatar Takhisis, pahuuden ja pahojen lohikäärmeiden jumalatar, ja tulla itse tämän paikalle jumalaksi. Toteuttaakseen tämän Raistlin löytää Paladinen vihityn, Crysanian, jonka avulla hän voi aukaista portin Syvyyteen. Caramon ja Kronikoista tuttu kentti Tasslehoff Takiaisjalka lähtevät estämään häntä ja onnistuvat siinä. Caramon saa Raistlinin tajuamaan, että hänen tulemisensa jumalaksi aiheuttaisi koko maailman tuhon johtuen hänen kyltymättömästä vallanhalustaan. Raistlin peruu suunnitelmansa jumalaksi tulosta ja aikoo lähteä Syvyydestä Caramonin ja Crysanian kanssa. Takhisis kuitenkin estää heitä ja viimeisillä voimillaan Raistlin sulkee Syvyyden portit kuningataren nenän edestä pelastaen näin koko maailman, mutta jääden itse Syvyyteen.\nVuosien ajan yleinen käsitys on, että Raistlin Majere on kuollut, kunnes Caramonin ainut elossa oleva poika Palin Majere, valkokaapuinen velho, löytää hänet jouduttuaan vahingossa Syvyyteen Palanthasin Korkeimman taikuuden tornin Raistlinin labratoriossa olevan peilin/portin kautta Kronikoiden neljännessä osassa, Kesätulen lohikäärmeet. Palin vahingoittuu Syvyydessä puolitätinsä Kitiaran vihaisen haamun terästä ja Raistlinin on autettava häntä palaamaan maailmaan. Kannettuaan Palinin takaisin entiseen laboratorioonsa Raistlin yrittää palata takaisin Syvyyteen, mutta Pimeyden kuningatar ei päästä häntä, samalla Raistlin huomaa, että häneltä on viety hänen taikavoimansa. Pienen pohdiskelun jälkeen hän päättää auttaa sodassa Kaaosta vastaan. Kaaoksen kukistuttua Raistlin palaa takaisin Syvyyteen.\nRuotsalainen metalliyhtye Lake of Tears on tehnyt Raistlinista kappaleen Raistlin and the Rose, joka löytyy albumilta A Crimson Cosmos. Kappaleen sanoitukset kertovat muun muassa Crysaniasta ja Raistlinin suhteesta häneen.\nMyös saksalainen Blind Guardian on tehnyt Raistlin-aiheisen kappaleen nimeltä The Soulforged, joka on julkaistu albumilla A Night at the Opera.\nKronikoiden Syyshämärän lohikäärmeet -kirjan pohjalta tehdyssä elokuvassa Dragonlance: Dragons of Autumn Twilight Raistlinia ääninäyttelee Kiefer Sutherland.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Raistlin_Majere&oldid=16995689”\nViimeksi muokattu 1. tammikuuta 2018 kello 18.57\nSivua on viimeksi muutettu 1. tammikuuta 2018 kello 18.57.


Satelliitit ja puhelimet seuraamaan retkeilyä – kuormitushuiput selville\nSatelliitit seuraamaan retkeilyä? Kuulostaa kenteis utopialta, mutta tavoitteena on ehkäistä ihmisen aiheuttamaa luonnon kulumista nykyistä tehokkaammin.\nMiten ihmisvirrat liikkuvat luonnossa? Entä kuinka luontoa voidaan suojella uusia matkailukohteita kehitettäessä? Muun muassa näihin kysymyksiin on luvassa vastaus pian. Näkemys perustuu tutkimukseen, jossa satelliitit ja matkapuhelimet laitettiin seuraamaan retkeilyä, tai pikemminkin retkeilijöiden liikkeitä ja retkeilykohteita.\nHelsingin ja Tallinnan edustalla sijaitsevilla saarilla on päättymäisillään innovaatioyhtiö Forum Virium Helsingin toteuttama tutkimus, jossa on kehitetty uusia digitaalisia työkaluja kestävän matkailun tueksi.\nKustaanmiekan reunalla Helsingissä kohoaa jyrkkä kallio. “Pohjolan Gibraltarilta”, eli Vallisaaresta on mahtavat näkymät Suomenlinnaan ja avomerelle. Satoja vuosia sotilaskäytössä palvellut saari avasi ovensa yleisölle vuonna 2016. Saaressa on värikkään historian lisäksi poikkeuksellisen monimuotoinen luonto.\n– Halusimme selvittää minkälaisia vaikutuksia lisääntyvällä liikenteellä on herkkään saaristoympäristöön. Samalla halusimme tutkia, miten elämyksellistä ja kestävää matkailua voidaan edistää uusilla älyratkaisuilla, Urban Eco Islands -hankkeen projektipäällikkö Veli Airikkala Forum Virium Helsingistä kertoo.\nLuonnontilaisen ja urbaanin kohteen pelastus\nÄlyratkaisupilotteja toteuttamaan valitut yritykset Zero Gravity ja Hypercell asensivat Vallisaareen kymmenen sähköomavaraista tukiasemaa havaitsemaan matkapuhelinten bluetooth-signaaleja. Niiden avulla seurattiin vierailijoiden saaressa kulkemia reittejä.\nTutkimuksen pohjaksi kerättiin myös satelliittidataa, jonka avulla selvitettiin Vallisaaren, Vasikkasaaren sekä Tallinnan ulkopuolella sijaitsevan Aegnan saaren vihreän kasvillisuuden määrää, jota ilmentää niin sanottu NDVI-kasvillisuusindeksi. Virossa tutkimukset suorittivat Tallinnan kaupunki ja Tukholman ympäristöinstituutin Tallinnan yksikkö.\nSelkeimmät vihjeet ihmisen vaikutuksesta luonnon hyvinvointiin tarjosi Vallisaari, joka koostuu kahdesta selkeästi määritellystä alueesta. Vierailijoilla on pääsy näistä vain toiseen. Airikkalan mukaan satelliittiseurannan tulokset olivat yksiselitteisiä.\n– Vertailemalla Vallisaaren avoimen ja suljetun osan NDVI-lukemia havaitsimme kesäkauden päätteeksi selkeitä muutoksia kasvillisuuden vihreydessä. Kävijöiltä suljetun alueen vihreysaste kasvoi pysyvästi avoinna olevaan alueeseen nähden.\nMerkityiltä poluilta ei poiketa\nAirikkalan mukaan mittausmenetelmä voisi soveltua myös urbaanien viheralueiden kulumisen kartoitukseen.\nVallisaaresta kerätty bluetooth-tieto kertoi että kävijät kulkivat merkittyjä polkuja ja noudattivat tiemerkintöjä. Tämä todistaa sen, että saarimatkailun kehittämisessä voidaan hyötyä selkeästi seurattavien reittien ja merkintöjen rakentamisesta. Mitä paremmin retkeilijät pysyvät viitoitetuilla poluilla, sitä paremmin luonto säilyy.\nLähde ja kuvituskuvat: Forum Virium\nLue myös: Metsähallituksen Luontopalvelut: panostuksia retkeilijöihin Itä-Lapissa


Lennot Narva - Halvat lennot alk. - ebookers.fi\nLennot Narva alkaen\nHyvä tietää kohteesta Narva\nLisää tietoa kohteesta Narva\nLennot Ivalo - Narva\nMeiltä löydät parhaat lennot välille Ivalo - Narva helposti, nopeasti ja edullisesti! Sinun ei tarvitse muuta kuin syöttää matkustuspäivämääräsi sekä matkustajien lukumäärä hakukoneeseemme, niin me etsimme sinulle kaikki Ivalo - Narva lennot noina päivinä. Voit myös katsella vaikkapa vain suoria tai iltalentoja tarkentamalla hakuehtoja haluamallasi tavalla.\nLennot Ivalo - Narva välille lähtevät Ivalon lentokentältä noin 11 kilometrin päästä keskustasta. Myös Saariselältä pääsee helposti lentokentälle, matkaa on sieltäkin vain 25 kilometriä.\n❓ Kuinka paljon maksavat lentoliput kohteeseen Narva?\n✔ Lennot kohteeseen Narva maksavat yleensä –. Jos haluat varata lennot vain yhteen suuntaan kohteeseen Narva, voit löytää upeita tarjouksia niinkin halvalla kuin . Halpaa lentoa kohteeseen Narva etsiessäsi kannattaa ottaa huomioon, että on halvin kuukausi.\n❓ Mikä on halvin kuukausi lentää kohteeseen Narva?\n✔ Halvin kuukausi varata lentoliput kohteeseen Narva on . Jos matkasuunnitelmasi ovat joustavat etkä välitä mihin vuodenaikaan lähdet matkalle, lentojen varaaminen tälle kuukaudelle voi säästää sinulle huomattavastikin rahaa.\n❓ Miten löydän halvimmat lennot kohteeseen Narva?\n✔ Löydät halvat lennot kohteeseen Narva helposti hakukoneemme avulla. Voit hakea yhdensuuntaisia lentoja, menopaluulentoja tai monia kohteita sisältäviä lentoja. Annettuasi hakemasi kohteet, päivät ja matkustajien määrät hakukoneeseen voit lajitella ja suodattaa tuloksia monien eri kriteerien mukaisesti. Lentolippujen hinnat kohteeseen Narva saattavat vaihdella suurestikin etsimiesi päivien, lentoyhtiöiden, lipputyyppien, paikkavalintojen ja monien muiden valintojen mukaan. Tee varaus ebookersin kautta ja hyödynnä maailmanlaajuisen verkkomatkatoimiston tuomat edut, kuten halvemmat hinnat, kattava tarjonta, loistava kanta-asiakasohjelma sekä varauksen tekemisen helppous. Lentojen lisäksi voit varata myös matkasi muut osat ebookersin kautta, ja säästät näin huomattavasti aikaa ja rahaa.\n❓ Voinko muuttaa Ebookersin kautta tekemääni lentovarausta kohteeseen Narva?\n✔ Voit muuttaa kohteen Narva lentoasi helposti avullamme. Ensiksi sinun kannattaa tutustua matkasuunnitelmassasi oleviin lentoyhtiön ehtoihin ja rajoituksiin. Näistä näet helposti lentoyhtiön muutoksia koskevat käytännöt sekä mahdolliset lisämaksut. Jos lentoyhtiösi on perinteinen yhtiö, voimme auttaa sinua muutoksen tekemisessä – ota vain meihin yhteyttä. Saat lisätietoja lentojenmuuttamisesta asiakaspalvelun artikkelista .\n❓ Miten peruutan Ebookersin kautta varaamani lennon kohteeseen Narva?\n✔ Voit peruuttaa lentolippusi kohteeseen Narva helposti seuraamalla ohjeitamme. Ensiksi kannattaa kuitenkin tutustua lentoyhtiön ehtoihin ja rajoituksiin, jotka löydät kätevästi matkasuunnitelmastasi. Ehdoista näet lentoyhtiön peruutuksia koskevat käytännöt sekä yhtiön mahdollisesti veloittamat lisämaksut. Saat lisätietoja lentojen peruuttamisesta asiakaspalvelun artikkelista täällä.\n❓ Mitkä ovat parhaat kohteeseen Narva lentävät lentoyhtiöt?\n✔ Jos haluat varata lennon kohteeseen Narva, tulet huomaamaan, että tähän kohteeseen lentää useita lentoyhtiöitä. Yksi näistä on . Voit ebookersin avulla helposti vertailla lentoja nähdäksesi, minkä lentoyhtiön tarjoamat lennot sopivat parhaiten tarpeisiisi. Näin voit varmistaa, että käytät matkabudjettisi parhaiten hyväksesi ja että saat kaikki haluamasi matkan aikaiset palvelut käyttöösi.\nMitkä yhtiöt lentävät kohteeseen Narva?\nTutustu kohteeseen Narva\nLennot kohteesta Narva\nNarva – hotellit\nNarva – loma-asunnot\nAutonvuokraus – Narva\nKohteessa Narva ja sen lähellä\nLennot kohteen Narva lähellä oleviin kaupunkeihin\nLennot kohteeseen Ivangorod\nLennot kohteesta Ivangorod\nThistle London Hyde Park Kensington GardensTallinna – 5 tähden hotellitTartto MajoitusIkaalinen – Lemmikkiystävälliset hotellitTallinna – Lemmikkiystävälliset hotellitChalet't VuokattiHaapsalu MajoitusHotel ILUNION FuengirolaHotel Corner HouseTallinna MajoitusPärnu Majoitus\nHalvat lennot Las VegasHalvat lennot PärnuHalvat lennot TallinnaLennot Vaasa –> BarcelonaHalvat lennot TarttoHalvat lennot Hongkongin Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueHalvat lennot kohteesta TallinnaLennot Helsinki –> Siaminlahden saaret\nAutonvuokraus kohteessa TallinnaAutonvuokraus kohteessa Tampere\nHaapsalu matkatarjouksetMekka matkatarjouksetMakarskan riviera matkatarjouksetTartto matkatarjouksetTallinna matkatarjouksetPärnu matkatarjoukset


Miten sulkea kipsilevyn kylpyhuone - Design-blogi\nUsein kylpyhuoneen korjaamisessa tarvitaan seinien linjausta ja laadukkaan pinnan luomista viimeistelyyn. Joissakin tapauksissa seinät ovat niin ilmeisiä virheitä, että kitin käyttö ei näytä parhaalta kohdistusvaihtoehdolta. Täällä voit käyttää kipsilevyä. Jotta voit tietää, miten kylpyhuone kipsi, sinun täytyy tutustua tämän prosessin perussääntöihin.\nMissä tapauksissa kylpyhuone on välttämätön kipsilevyllä? Tätä materiaalia pidetään erittäin kestävänä ja laadukkaana, joten sen käyttö johtuu siitä, milloin:\nseinillä on laajat sirut, halkeamat ja muut viat;\non tarpeen parantaa äänieristysominaisuuksia tai vähentää lämmönjohtavuutta;\nse on tarpeen piilottaa vesiputket ja muut viestit uteliailta silmiltä;\nSinun täytyy varustaa hyllyt, markkinarakot, väliseinät ja muut sisustuselementit.\nKipsilevyn asentaminen seinään kehyksen avulla.\nSeinien antaminen asianmukaiselle käytölle kipsilevyjen avulla on helppoa. Kaikki tarvittavat työkalut voidaan tehdä henkilö, joka ei ole koskaan kokenut tällaista työtä. Tärkeintä täällä - tule asiaa huolellisesti ja vastuullisesti.\nJotta voisit pitää kylpyhuoneen, sinun on valmisteltava seuraavat tarvikkeet:\nuseita kosteutta kestäviä kipsilevyjä, jotka soveltuvat käytettäväksi huoneissa, joissa on suuri kosteus:\nKäytettäväksi kylpyhuoneessa, tarvitset kipsilevyä, jonka levynpaksuus on vähintään 1,2 cm. Tarvittavan materiaalin määrää laskettaessa on välttämätöntä ottaa huomioon mahdolliset viat töiden aikana ja ostaa hieman enemmän kipsilevyä kuin on tarpeen. Lisäksi ennen kylvyn peittämistä on toivottavaa käsitellä materiaalia antiseptisellä koostumuksella, erityisellä alukkeella ja kosteuden suojauksella. Tämän ansiosta kipsilevyt ovat entistä kestävämpiä märkäympäristöihin ja kestäviin.\nMeidän ei myöskään pidä unohtaa seinistä, jotka paljastuvat.\nEnnen työskentelyä kaikki pinnat on huuhdeltava huolellisesti, käsiteltävä sienellä ja hometta ja kuivattu.\nEnnen kuin laitat kylpyamme kipsilevyyn, on tarpeen rakentaa metalliprofiilin kehys. Ensinnäkin runko on asennettu vaakasuoraan lattian ja katon viivoja pitkin viilutettavien kylpyhuoneen seinien koko kehää pitkin. Ohjaimet on kiinnitetty sähköporaan ja tyynyihin.\nKun ohjaimet on asennettu, ne on asennettu pystysuoriin telineisiin. Profiilit asennetaan ensin kylpyhuoneen kulmiin, sitten koko seinän pintaan. Telineiden välinen etäisyys lasketaan huoneen koon perusteella, mutta on toivottavaa, että se ei ole pienempi kuin 60 cm.\nKipsilevyn katto kylpyhuoneessa.\nKun kehys on valmis, kannattaa tehdä kipsilevy suoraan. Se tulisi merkitä viivaimella ja lyijykynällä ja leikata lattian mittojen mukaan. Kaikkien reunojen on hioa hiekkapaperilla ja pyyhi kuivalla liinalla pölyn poistamiseksi.\nTämän jälkeen levyt kiinnitetään runkoon ja kiinnitetään ruuveilla ja ruuvimeisselillä. Kiinnitys on tehtävä siten, että ruuvien korkit haudataan hieman kipsilevyyn. Tarvittaessa kylpy on täytettävä seuraavien suositusten mukaisesti:\nLaatikkoon kiinnitetyn GKL: n on oltava pieni katto, seinät ja lattia;\nlevyjen välisen rakon on oltava vähintään 4 ja enintään 7 mm;\nKaikki levyt on asennettava tiukasti pystysuoraan ja samalle tasolle toisistaan.\nKipsilevy on aluksi erittäin hyvä eristys, mutta eristää edelleen kylpyhuone, voit käyttää eristemateriaalia, asettamalla sen levyn alle. Tärkeintä on ottaa huomioon eristeen paksuus ja kiinnittää se turvallisesti seinälle asennettuina.\nKun kaikki kipsilevy on kiinnitetty laatikkoon, arkkien liitokset on käsiteltävä. Tätä varten niiden on poistettava muruset, pöly ja muut pienet hiukkaset. Sitten GCR on peitetty pohjamaalilla kittiä ja suoraan kittiä varten. Ruuvien kulmat, liitokset ja kiinnityspisteet on suljettava huolellisesti. Kuivattu kitti puhdistetaan hiekkapaperilla. Tämän seurauksena kipsilevyn tulisi näyttää samalta tasaiselta pinnalta ilman vikoja.\nEdessä kylpyhuone kipsilevy - ei tarkoita antaa sille kaunis ilme. Luodaksesi houkuttelevan sisustuksen, sinun pitäisi tehdä viimeistelykipsilevy. Tämä voi olla maalaus vesipohjaisilla väriaineilla ja keraamisten laattojen kiinnittäminen ja seinäpaneelien asentaminen. Kaikki tämä materiaali on täysin asennettu kipsilevyille.\nKuten esitetyistä tiedoista käy ilmi, kylpyhuoneen seinien kohdistaminen kipsilevyn avulla ei näytä monimutkaiselta. Kipsilevy voi olla muita huoneita. Henkilö, joka on selviytynyt tällaisesta ratkaisevasta tehtävästä, kun se on vastapäätä kylpyhuoneen seinämiä kipsilevyn avulla, selviytyy menestyksekkäästi vakavista tehtävistä.\nEdellinenMiten poistaa mustan sieni kylpyhuoneessa\nSeuraavanaKeittiö parvekkeella - valmistamme tyylikkäästi ja makuun.\nOlohuoneen muotoilu khrushchevka - valokuvien katsaus


Napaketussa majoittuu 7 henkilöä ala- ja yläkerrassa. Kuivauskaapilla ja puhallinkuivaimella saa hiihtovaatteet ja kengät kuiviksi nopeasti ja lämpimässä suksihuoltotilassa onnistuu suksien voitelu kovallakin pakkasella. Ja jos nettiin on päästävä, onnistuu se Napaketun WLAN:n ja valokuidun kautta.\nAlakerrassa on tupa keittiöineen, makuuhuone, pesutilat ja sauna sekä erillinen WC. Olohuoneesta näkee Yllästunturin huipun ja voi tarkistaa päivän kelin. Olohuoneessa on mm. varaava takka, sohva, nojatuoli ja televisio. Tuvassa on pirttipöytä noin 8 henkilölle, keittiössä astiasto noin 10 henkilölle, runsaasti ruoanlaittovälineitä ml. isoja kattiloita, jääkaappipakastin, astianpesukone, induktioliesi kiertoilmauunilla, mikroaaltouuni, kahvinkeitin, vedenkeitin, leivänpaahdin, sähkövatkain, sauvasekoitin. Sauna sähkökiukaalla on noin 4 hengelle.\nTeknisessä tilassa on voitelupaikka, jossa varustuksena 2 kpl Puurun voitelutelineitä, voitelurauta, akkukone + koneharjat, siklejä.\nYläkerrassa on kolme makuusoppea sekä aula ja WC. Sänkyjä on viidelle hengelle, lisäksi sohva ja tuoleja.\nPiharakennuksen alakerrassa on tilaa pyörille ja harrastusvälineille, yläkerrassa on tilaa, jonne voi vetäytyä mietiskelemään. Piharakennusta ei talvella lämmitetä eikä kulku-uraa aurata, joten "aitta" on käyttökelpoisimmillaan talvikauden ulkopuolella.\nMökissä on lattialämmitys maalämmöllä, koneellinen ilmavaihto, alakerrassa laattalattia ja yläkerrassa puulattia. Lapsiperheitä varten on matkasänky, syöttötuoli, potta, pelejä jne. Portaissa on lapsiportit.\nKäytettävissä on myös mm. 2 paria lumikenkiä (TSL227), Fjellpulken lapsiahkio, kaksi potkukelkkaa, pulkkia ja liukureita. Kesäkäyttöön on intiaanikanootti (Old Town Discovery 17) melontaliiveineen sekä pyöräkärry, jolla voi kanootin vetää esim. Kesänkijärvelle. Pyöriä on käytettävissä kaksi. Luettavaksi löytyy ulkoilmaharrasteisiin liittyviä kirjoja ja lehtiä.


Koneet kevyemmiksi - Ryanair kehotti lentoemoja laihduttamaan - Matkat - Ilta-Sanomat\nKoneet kevyemmiksi - Ryanair kehotti lentoemoja laihduttamaan\nJulkaistu: 5.4.2012 14:43\nRyanair on ottanut jälleen uusia askelia säästääkseen bensaa.\nBensan hinta on nousussa, joten yhtiö tekee kaikkensa keventääkseen koneitaan.\nYhtiö muun muassa pienentää lehtien kokoa, vähentää jäiden tarjoilua matkustajille ja kehottaa henkilökuntaansa tarkkailemaan painoaan.\n- Yritämme säästää missä voimme ja muutokset vähentävät koneen painoa merkittävästi, kertoo yhtiön tiedottaja Stephen McNamarahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Stephen%20McNamara asiasta uutisoineelle The Telegraphillehttp://www.telegraph.co.uk/travel/travelnews/9184076/Ryanair-puts-weight-behind-saving-fuel.html.\nJäiden vähentämisen lisäksi tarjoiluvaunuja ja istuimia aiotaan keventää.\n- Me kehotimme myös henkilökuntaa tarkkailemaan painoaan, kertoo McNamara.\nHoukuttimena painonpudotukselle on mahdollinen pääsy Ryanairin tyttökalenteriin.\nMcNamaran mukaan yhtiö harkitsi myös käsinojien poistamista, mutta päätti olla tekemättä niin.\nRyanair ei kuitenkaan aio pyytää matkustajilta lisämaksuja kohonneen bensan hinnan vuoksi.


Pääkirjoitus: Aktiivinen Hokka ansaitsisi koulunsa – Kangasniemen Kunnallislehti\nPääkirjoitus: Aktiivinen Hokka ansaitsisi koulunsa\n19.11.2020 09:00 Kalevi Tiitinen\nOtto Mannisen koulu on vielä sitkeästi hengissä, vaikka sen lakkauttamisesta on ennätetty päättää jo useammankin kerran. Vuonna 2016 kunnanvaltuusto lakkautti koulun, mutta keväällä 2017 aloittanut uusi kunnanvaltuusto kumosi lakkautuspäätöksen. Viime vuoden lopulla tiukkaa taloustilannetta säikähtäneet päättäjät halusivat lisää säästöjä ja päättivät lakkauttaa Otto Mannisen koulun ja Äkryn koulun. Tuo päätös kuitenkin kumottiin hallinto-oikeudessa laittomana.\nNyt on tehty uusi kouluverkkoselvitys. Kuntalaisilta on kyselty ja asiasta on tiedotettu niin runsaasti, että hallinnollisiin muotoseikkoihin mahdollinen lakkautuspäätös ei tällä kertaa kaadu.\nKiistatta on totta, että Otto Mannisen koulun ja Äkryn koulun osalta oppilasennusteet näyttävät tällä hetkellä huonoilta. Äkryssä oppilasmäärä laskee alle kymmenen ja Otto Mannisellakin selvästi alle 20 oppilaan, jos huomioon otetaan vain ne oppilaat, jotka tulevat koulun omalta lähialueelta.\nKoulujen lakkautusten puolesta löytyy varmasti perusteluita. Mutta runsaasti on perusteluita myös koulujen säilyttämisen puolesta. Varsinkin Otto Mannisen koulun olisi säilyttämisen arvoinen. Hokan kylä on toiminut aktiivisesti ja kylälle on muuttanut runsaasti uusia asukkaita. Kylän toiminta on ollut tärkeää koko kunnan markkinoinnin kannalta. Kun uutiset kertovat maalle suuntautuvasta muuttoaallosta ja meillä omassa kunnassa on muuttoliikkeestä konkreettisia todisteita, olisi perusteltua nyt katsoa, mitä uutta muuttoliike voisi merkitä Hokan kylälle ja Otto Mannisen koululle. Reilua olisi myös se, että koulun oppilasmäärään laskettaisiin kaikki koulua käyvät oppilaat, riippumatta siitä, missä he asuvat.\n← Teatteri Ilonan Juhannussauna lämpiää marraskuussa\nMyrsky katkoo puita – Keskustien alueella useita puita nurin →


Räppäri ei syty David Guettaan: ”Ei vain toimi” – Stara\nRäppäri ei syty David Guettaan: ”Ei vain toimi”\nViihdeuutiset 23.4.2012, 12:39 · Anna Poikkimäki\nMaailman eri musiikkigenret ovat olleet perinteisesti harvakseltaan tekemisissä toistensa kanssa. Viime vuosina yhteistyö on kuitenkin lisääntynyt selvästi. Esimerkiksi David Guetta on tehnyt merkittävää työtä yli genrerajojen. Kaikkia ei voi kuitenkaan miellyttää.\nKanadalainen räppäri Drake tunnetaan hittibiiseistään Over, Best I Ever Had ja Miss Me. Mies on tehnyt yhteistyötä useiden tunnettujen hiphop-artistien kanssa. Draken kerrottiin vuonna 2009 tapailevan laulaja Rihannaa, jonka kanssa tämä teki myös duettoja.\nNyt naistenmiehenä tunnettu räppäri on avautunut suhtautumisestaan dancemusiikkiin ja sen kansainvälisesti tunnettuun guruun, David Guettaan. 25-vuotias räppäri on nimittäin kertonut, ettei tekisi mistään hinnasta yhteistyötä ranskalaisen musiikkituottajan kanssa.\n– Minulle David Guettan tyyli ei vain toimi. On muitakin artisteja ja soundeja, kuten vaikkapa Jamie xx. Haluan tehdä tanssilattian räjäyttävää musiikkia, jossa on todellista lahjomattomuutta ja soulia, kertoo Drake NME-lehdelle.


Ohjaajat | Aurajooga Oy\nTiina Parts, Aurajoogan perustaja, joogaohjaaja SJL, E-RYT200 (Yoga Alliance), Mindfullness-ohjaaja (CFM®)\nTiina aloitti joogan lukioikäisenä etsiessään keinoa rentoutumiseen - siitä lähtien jooga on pysynyt vaihtelevassa määrin hänen elämässään. Sysäyksen syvemmälle joogan tielle Tiina sai asuessaan Irlannissa vuosina 2003-2004, jolloin hän löysi itselleen sopivan ohjaajan. Joogaharrastus muuttui päämäärätietoisemmaksi ja vei lopulta kohti opintojakin: hot jooga –ohjaajakoulutuksen Tiina suoritti vuonna 2008 ja aiemmin samana vuonna aloitettu Suomen joogaliiton joogaopettajakoulutuskin jatkuu edelleen tasaisesti. Tammikuussa 2009 Tiina perusti Aurajooga-studion yhdessä Ira Kilkkilän kanssa tarjotakseen turkulaisille miellyttävän joogapaikan, jonne kynnys tulla olisi mahdollisimman matala. Iran jatkettua kohti uusia haasteita Tiina jäi intoa täynnä jatkamaan studion ylläpitoa ja kehittämistä.\nJoogassa Tiinaa kiehtoo keskittynyminen ja hiljentynyminen, jotka rauhoittavat niin kehon kuin mielenkin. Keskeisenä joogassa hän kokee hengityksen ja liikkeen yhdistämisen. Viime aikoina meditaatio ja joogan taustalla oleva filosofia ovat alkaneet viehättää Tiinaa yhä enemmän. Hienoa joogassa hänestä onkin se, että jokainen voi lajista ottaa sen mikä itselle sillä hetkellä sopii.\nOhjaajana Tiina pyrkii luomaan tunneillaan innostavan, mutta rauhallisen tunnelman, jossa jokainen uskaltaisi joogata omien edellytystensä mukaan. Ohjausotteessa näkyy Tiinan 20 vuoden kokemus äidinkielen opettajana. Tiinan mielestä kummassakin työssä hän pystyy jakamaan itselleen tärkeitä asioita ja elämyksiä toisille.\nUlla Sjöblom – joogaohjaaja RYT200 (Yoga Alliance)\nUlla aloitti joogan 2006 painiskellessaan istumatyön aiheuttamien hartia- ja selkäkipujen kanssa. Aiemmin hän oli kiinnostunut lähinnä vain kovista rääkeistä, niin sanotut pehmeät lajit eivät innostaneet. Jumppatunneiltakin Ulla poistui usein ennen loppuvenyttelyjä. Joogan löytäminen muutti tämän täydellisesti. Ulla huomasi säännöllisen joogan pitävän kehon kunnossa ja rauhoittavan myös työn ja kiireen stressaaman mielen.\nHenkilökohtaisten elämänmuutosten myötä joogan henkinen puoli on alkanut kiinnostaa Ullaa yhä enemmän. Hän on havainnut, että mitä enemmän joogafilosofiaa tutkii, sitä useampia ovia avautuu. Mielen ja sydämen ollessa avoimia, ei joogan tarjoamille ihmeille ole rajaa.\nUllan mielestä eri joogatyyleihin ja -opettajiin kannattaa suhtautua avoimin mielin ja tutkiskella, mitä kultakin voi oppia. Hän kokeileekin mielellään eri joogatyylejä ja nauttii saadessaan oppia eri opettajilta. Ohjaajana Ulla toivoo voivansa auttaa jokaista joogaajaa löytämään itselleen sopivan tavan harjoittaa joogaa. Hän haluaa kannustaa oppilaita kuuntelemaan ja kunnioittamaan kehoaan sekä mieltään ja niiden lähettämiä viestejä. Ullan on sanottu olevan ohjaustyyliltään selkeä ja johdonmukainen.\nTiinan siskona Ulla on ollut Aurajoogan taustajoukoissa sen perustamisesta lähtien, lähinnä numeronikkarina. 2010 Aurajoogan järjestäessä ohjaajakoulutuksen Ulla päätti syventää joogatietämystään ja osallistua siihen valmistuen näin hathajoogaohjaajaksi.\nMarjut – Liikunnanohjaaja, Liikunnan ammattitutkinto; Lasten liikunnan osaamisala, joogaohjaaja RYT200 (Yoga Alliance), Unnata Aerial Yoga/ Ilmajoogaohjaajakoulutus 100 h, Elixia pilates\nLiikunta on aina tuonut iloa ja ollut tärkeä voimavara Marjutin elämässä. Hän on toiminut valmentajana taitoluistelun parissa aina yläasteelta asti ja lukion jälkeen Marjut kokikin luontevaksi lähteä opiskelemaan liikunnanohjaajaksi. Tien joogan pariin Marjut löysi asuessaan Hollannissa 2004-2006. Hän ihastuin pilatekseen ja fyysisiin joogalajeihin kuten Voimajoogaan ja Vinyasa Flowhin, mutta jo tuolloin joogafilosofia jäi kiehtomaan mieltä. Palatessaan takaisin Suomeen oli selvää, että Marjut kouluttautuisi joogaohjaajaksi, sillä ohjaajana hän halusi mahdollisimman monen löytävän vaihtoehdon liikkumiseen ja tiensä joogan pariin.\nMarjut sanoo rakastavansa joogassa ennen kaikkea sitä, kuinka monipuolinen laji jooga on ja kuinka eri elämäntilanteissa voi valita itselleen sopivan joogamuodon. Kolmen lapsen äitinä hän arvostaa sitä, kuinka joogaamisen kautta oppii ymmärtämään tasapainon, kärsivällisyyden ja vauhdin hidastamisen arvon - parasta kuitenkin on huomata, kuinka yleinen hyvänolon tunne lisääntyy.\nJooga tarkoittaa yhteyttä kehon, mielen ja hengen välillä. Tärkein osa Marjutin tunnilla on oppia hengitystekniikka, joka vapauttaa kehoa jännityksistä sekä löytää kehon eri tukikerrokset joogaharjoittelussa. Syvienlihasten yhteys hengitykseen auttaa linjautumisessa ja sisäisen vapaudentunteen löytämisessä asanassa. Tavoitteena on, että oppilas ymmärtää ja tuntee aina, mitä tämä on tekemässä. Ohjaajana Marjut kokee välillä olevansa tiukka ja vaativakin, mutta ennen kaikkea hän haluaa, että osallistujat kokevat tunneilla olevansa hyvissä käsissä ja luottavaisin mielin. Hänen ohjaustyyliään on kuvailtu lämpimäksi, rauhalliseksi ja kodikkaaksi.\nMiia – joogaohjaaja RYT200 (Yoga Alliance), tanssija, tanssinohjaaja\nMiia on turkulainen tanssija ja tanssinohjaaja yli 10 vuoden ohjaajakokemuksella. Iloisena persoonana tunnettu energiapakkaus on liikunta-alan moniosaaja ja jooga on tullut viimeisen neljän vuoden aikana vahvasti mukaan kuvioihin. Miian työskennellessä ulkomailla hänen polvikipunsa yltyivät sellaisiksi, ettei Miia kyennyt enää kunnolla kävelemään eikä pyöräilemään. Suomessa Miia päätyi leikkauspöydälle ja hänen molemmat polvensa operoitiin. Valitettavasti kuntoutus ei onnistunut toivotulla tavalla fysioterapiasta huolimatta. Tanssi oli pakko jättää kivuista johtuen, kun polvet eivät kestäneet rasitusta - työ tanssinohjaajana joutui väistymään.\n2011 Miia tuli Aurajoogaan ensimmäisen kerran Yin-jooga tunnille ja siitä saakka jooga on ollut iso osa elämää. Miia on kuntouttanut polvensa ja palauttanut liikkuvuutensa ahkeralla Yin-joogalla ja lisäämällä vähitellen vahvempia tunteja mukaan. Vahvan ohjaajataustan myötä myös joogan opettaminen ja tuntien pitäminen oli ollut usean vuoden Miian haaveena. Vuonna 2013 tuli mahdollisuus lähteä opettajakoulutukseen ja Miia suoritti RYT 200 Yoga Alliencen hyväksymän pätevyyden. Liikkuvuus ja voima kehossa on palautunut ja tällä hetkellä Miia tanssii joogatuntien ohjausten ohella Showtanssin SM-kisajoukkueessa.\nOhjaajana Miia on lämmin, mutta tarkka. Miia painottaa joogatunneilla myös kehonlinjauksia, jotta liikkeet ovat turvallisia ja että asiakkaat välttyisivät loukkaamasta itseään. Kehonhallintaa opetellaan lempeästi asanoiden avulla, ja Miia hyödyntää mielellään apuvälineitä. Joogablokit ja vyöt ovat ahkerassa käytössä ja Miia avustaa myös tunneilla. Jooga on ennen kaikkea Miialle mielen ja kehon tasapainottamista, pysähtymistä ja vain tässä hetkessä olemista. Musiikki on Miialle tärkeä elementti ja hän soittaa mielellään musiikkia myös tunneilla.\nRitva – joogaohjaaja RYT200 (Yoga Alliance)\nRitva on harrastanut joogaa koko ikänsä, mutta varsinaisen joogahurmion juuret juontavat vuoteen 2001. Ollessaan vapaaehtoistyössä Ison Hawaijin saarella hän löysi paikallisilta joogatunneilta hengityksen, lukot, linjaukset, energiavirrat sekä joogafilosofian. Aina siitä lähtien Ritva on säännöllisesti matkustanut joogatunneille eri puolille maailmaa. Näiltä matkoilta hän ammentaa voimaa, virtaa ja mausteita omaan harjoitteluunsa. Esimerkiksi teemat flow, yin ja hengityksen yhdistäminen liikkeeseen ovat asioita, jotka hän kokee tärkeiksi.\nTullessaan Aurajoogaan muutama vuosi sitten Ritva koki löytäneensä kauniin joogakeitaan, johon vieläpä yhdistyi toteutuneiden kaukomatkojen lämpö. Hän oppi arvostamaan lämpöjoogaa, jossa rauhallinen tahti antaa aikaa tutkiskella jokaista liikettä sisältäpäin.\nSari – joogaohjaaja\nSari tutustui joogaan vuonna 2007. Ja vuonna 2011 hän lopetti kampaajan työnsä, jotta voisi perehtyä joogaan paremmin.\nSari opiskelee säännöllisesti Suomessa ja ulkomailla erilaisten opettajien opeissa ja itsenäisesti päivittäin. Sari on opiskellut myös Intiassa joogan alkulähteillä Astangajoogaa, filosofiaa ja meditaatiota.\nHänelle on tärkeää, että jokainen saa monipuolisen, juuri oman kehon historialle ja sen hetkiselle kehon- ja mielentilalle sopivan harjoituksen. Jooga on erittäin hyvä vastapaino monille urheilulajeille.\nSari painottaa, että aloittaakseen joogaharjoituksen ei tarvitse olla notkea tai vahva. Kaikki aloittavat omista lähtökohdistaan. Opettajan kanssa kommunikointi on tärkeää, jotta harjoitus olisi juuri oman kehon haasteita tukeva, ei niitä lisäävä.\nJooga on Sarille elämäntapa ja hänen intohimoinen, mutta maanläheinen suhtautumisensa joogan filosofiaan näkyy ohjauksessa. Hän on itse saanut apua joogasta haastaviin elämäntilanteisiin, niin fyysisesti kuin henkisestikin. Tämä tekee Sarista helposti lähestyttävän omaa kehoa ja mieltä askarruttavissa aiheissa.\nSarin tunnit saavat vaikutteita rytmikkään dynaamisesta astanga joogasta, virtaavasta vinyasa flow joogasta ja kiinalaiseen lääketieteeseen perustuvasta, syvästi rentouttavasta yin joogasta.\nSaria on kuvailtu lempeän haastavaksi ohjaajaksi. Tietoisen hengityksen kautta saavutetaan kehon ja mielen tasapaino, syvempi keskittyminen vallitsevaan hetkeen.