Ympäristöjärjestö laittoi sanoja Jutta Urpilaisen suuhun – verkkouutiset.fi\nYmpäristöjärjestö laittoi sanoja Jutta Urpilaisen suuhun\nIlkka Luukkonen | 28.06.2020 | 08:05 - päivitetty 28.06.2020 | 09:31\nFern väittää EU-komissaarin ajaneen Suomen etua. Komissaarin kabinetti kiistää väitteen.\nBrysselissä toimiva ympäristöjärjestö Fern tiedotti toukokuussa, hetkeä ennen EU-komission biodiversiteettiohjelman julkistusta, että EU-komissaari Jutta Urpilainen haluaa ohjelmaan kirjauksen vanhojen metsien hiilen sidonnasta. Fernin mukaan Urpilainen ja maatalouskomissaari Janusz Wojciechowski ehdottivat sanamuotoa, jonka mukaan vanha metsä sitoo hiiltä huonommin kuin nuori metsä.\nFern väitti, että Urpilainen suosii Suomea.\n– Hän toimii kotimaansa valtavan metsäteollisuuden asiamiehenä ja EU:n yhteistä etua vastaan, Fern tviittasi.\nUrpilaisen kabinetti toteaa, että Fernin ilmoittama tieto on väärä. Kabinetin mukaan Urpilainen ei ehdottanut mitään tällaista.\n– Tieto on virheellinen. Fernin väite ei pidä paikkaansa ja olemme sen myös järjestölle kertoneet. Emme tiedä, mihin sen perustavat, kabinetista todetaan Nykypäivä-lehdelle.\nFern toteaa saaneensa tiedon komissiolähteestä.\n– (Kommenttimme) perustuu sisäiseen tietoon yhteyshenkilöltämme, ei Urpilaisen julkiseen kannanottoon. Olemme keskustelleet kabinetin kanssa ja he kiistävät tiedon, Fernin tiedottaja toteaa sähköpostitse.\nMitä tulee itse asiaan, nykytiedon valossa nuori metsä todennäköisesti on parempi hiilinielu kuin vanha metsä. Metsä sitoo kasvaessaan hiiltä, mutta mitä vanhemmaksi se kasvaa, sitä vähemmän se sitoo. Vanha metsä sen sijaan toimii hiilivarastona, jossa hiili säilyy.\nLue koko EU-metsäohjelmaa koskeva juttu Verkkouutisten Plus-liitteestä. Kirjautuminen on maksuton.\nTartuntaryväkseen liittyviä kuolemantapauksia on nyt kymmenen.


Tutkijat: Jos kukaan ei kiilaisi juhannusruuhkassa, kaikki olisivat perillä nopeammin | Tiede | HS\nPäivitetty: 22.6.2016 8:09\nAutot matelivat Hämeenlinnanväylällä vähän Kehä III:sta etelään juhannuksena 2013.\nJuhannus on liikenteen poikkeustila, jossa pääteiden kapasiteetti on koetuksella. Jos ennusteeseen on luottaminen, nelostien liikenne jonoutuu huomenna kello kahdestatoista eteenpäin. Parhaimmillaan tien liikennemäärä nousee jopa 3 000 autoon tunnissa.Helsingistä ulos suuntaava liikenne on lähellä moottoritien välityskykyä, joka on noin 4 400 autoa suuntaansa. Näillä automäärillä liikenne jonoutuu ja nopeudet laskevat. Arvion mukaan torstai-iltapäivänä nelostiellä edetään noin yhdeksääkymppiä. Liikenneviraston julkaisemalla juhannusruuhkatiedotteella on pitkät perinteet. Sen tiedot perustuvat pääosin edellisten vuosien tilastoihin, kertoo ennusteita joulusta 2011 laatinut VTT:n johtava tutkija Satu Innamaa. ”Edellisvuosien tilanteesta pyritään poistamaan erilaisten häiriöiden, kuten tietöiden, kolarien ja poikkeuksellisen sään vaikutus. Näin saamme mahdollisimman tarkan tuloksen.” Tämä on toisaalta myös ennusteen heikkous: se ei voi ottaa huomioon kolareita eikä esimerkiksi säätä. ”Vuonna 2012 ennustimme sunnuntain liikenteen sujuvan hyvin. Sitten tulikin kamala sade ja kaikki halusivat mökiltä pois samaan aikaan. Jonot olivat pahempia kuin menoliikenteessä”, Innamaa kertoo.Kuten ennusteista voi päätellä, juhannusruuhka ei tule varsinaisena yllätyksenä. Tarkoittaako se siis, että tieverkkomme on alimitoitettu? ”Ei tarkoita”, vastaa Liikenneviraston hankesuunnitteluosaston johtaja Päivi Nuutinen. ”Kokonaisuutena Suomen tieverkko vetää hyvin. Kaupunkialueiden ulkopuolella ruuhkia on vain muutamina päivinä vuodessa ja muutamilla tieosuuksilla, lähinnä Helsingin poistumisteillä.” Tästä on tutkittua tietoa. Tieliikennettä seurataan automaattisella järjestelmällä, jossa on noin 450 mittauspistettä. Ne tallentavat jokaisen ohittavan ajoneuvon pituuden, ajoneuvoluokan, ohitusajan, nopeuden, ajosuunnan ja kaistan. Ne antavat myös tarkkaa tietoa keskinopeuksista. Vuoden 2015 kesäkaudella 120 kilometrin nopeusrajoituksen alueella henkilö- ja pakettiautot ajoivat keskimäärin 115 kilometrin tuntinopeutta.Pysyvästi 100 kilometrin tuntinopeuden sallivilla nelikaistaisilla teillä keskinopeus oli 100,7 kilometriä tunnissa ja kaksikaistaisilla 97,9 kilometriä tunnissa. Ruuhkat eivät siis ole sääntö vaan poikkeus. Jos poistumistiet suunniteltaisiin juhannusliikenteen mukaan, tarkoittaisi se ylikapasiteettia kaikkina muina aikoina. Se ei olisi mielekästä.Nuutinen myöntää toki, että paikallisia pullokauloja teillä on edelleen. ”Kaupunkiseutujen ulkopuolella liikenteen sujuvuutta parannetaan esimerkiksi nostamalla joidenkin liittymien välityskykyä, rakentamalla ohituskaistoja ja tekemällä päätien tukkivien taajamien kohdille ohikulkuja.” Uusia, korkeimman nopeustason moottoriteitä ei kuitenkaan Hamina-Vaalimaa-tien valmistumisen jälkeen ole suunnitteilla. Suomalainen ruuhka on suhteellinen käsite. Innamaa kertoo saksalaisesta ruuhkan määritelmästä: liikenteen nopeus on laskenut moottoritiellä enintään 30 kilometriin tunnissa vähintään kilometrin matkalla vähintään puoleksi tunniksi.Jos ruuhka määritellään noin, ei Suomessa ole maanteillä ruuhkaa edes tavallisessa juhannusliikenteessä. Innamaa puhuukin ruuhkan sijasta jonoutumisesta, jossa autot ajavat peräkanaa. Parhaimmillaan jonon nopeus voi olla lähellä normaalia ajonopeutta, mutta jonon pidentyessä nopeuskin putoaa kasvavan liikennetiheyden takia. Juhannuksena pudotusta on tyypillisesti noin 20 kilometriä tunnissa.Nopeuden putoaminen johtuu suoraan autojen määrästä: kun tie on täynnä, sille ei mahdu uusia autoja ennen kuin edelliset ovat ehtineet alta pois. Ilmiön näkee hyvin, kun nopeudet kasvavat äkisti ohituskaistan kohdalla. Kyse ei ole pelkistä ohitusyrityksistä, vaan tien välityskyvyn hetkellisestä kasvusta. ”Kun kaistoja on enemmän, tiellä on tilaa edetä”, Innamaa selittää. Valitettavasti vaikutus kestää yleensä vain ohituskaistan loppuun. Toinen syy jonojen hidasteluun on aaltoliike, jota syntyy pienistä liikenteen häiriöistä, kuten ohitustilanteista ja äkkijarrutuksista. ”Jos auto joutuu jarruttamaan päästääkseen ohittajan takaisin jonoon, joutuu jonon seuraava yleensä jarruttamaan hieman enemmän. Ja hänen takanaan oleva hieman enemmän ja niin edespäin”, selittää Liikenneviraston tieliikenneohjausyksikön päällikkö Sami Luoma. Tiiviissä jonossa aaltoliike voi voimistua sokkiaalloiksi, jotka voivat häiritä liikennettä vielä kaukana alkuperäisestä tilanteesta. Luoma toteaakin, että jonossa ohittelu on kokonaisuuden kannalta haitallista.”Yksittäinen autoilija voi ehkä nousta jonossa muutaman paikan, mutta heti ohituksen jälkeen nopeus palaa jonon keskinopeuteen. Hyöty on marginaalinen.”Vuonna 2014 Itä-Suomen yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaisten keskimääräinen mökkimatka on 93 kilometriä. Tällaisella matkalla keskinopeuden lasku satasesta kahdeksaan kymppiin pidentää kokonaismatka-aikaa 14 minuuttia.\nTämäkin on luultavasti liioittelua, sillä pahin ruuhka ei ulotu koko matkalle. Ohittelun haitat ovat sen sijaan ilmeisiä. Vaikka aiheesta ei ole tarkkaa tutkimusta, arvioivat sekä Luoma että Innamaa ohittelun hidastavan jonojen keskinopeutta. Jos kukaan ei kiilaisi, olisivat kaikki perillä nopeammin. Erityisen selväksi tämä tulee silloin, kun ohitus menee pieleen. Pienikin kolari pysäyttää helposti koko jonon. Tilanteen selvittyäkin nopeudet voivat myös moottoriteillä laskea kolmeenkymppiin usean tunnin ajaksi.Luoma ehdottaakin, että häiriötilanteessa viisainta voisi olla kahvipaussin pitäminen ja matkan jatkaminen vasta tilanteen selvittyä. Toisaalta häiriö luo tielle tulpan, jonka jälkeen jono helpottaa. Häiriöpaikan jälkeen voi olla avointa tietä ajettavaksi. Innamaa muistaa vuosien takaa tilanteen, jossa pääkaupunkiseudulla oli sattunut juhannusliikenteessä kolari. ”Kaupungista oli hidasta päästä ulos, mutta sen ulkopuolella ei sitten ollut ruuhkaa”. Kaikkiaan haastatellut kehottavat suhtautumaan juhannuksen ruuhkiin kerran vuodessa tapahtuvana poikkeustilanteena, jossa menee oma aikansa. Jos jonoja haluaa välttää, kannattaa lähteä matkaan joko ennen ruuhkahuippuja tai niiden jälkeen. Tai sitten voi varautua pidempään matkantekoon. ”Valitettavasti juhannusruuhka taitaa olla osa juhannusperinnettä”, Luoma toteaa. Roadtrip Helsingistä Kilpisjärvelle 3 minuutissa – Tunnistatko paikat? HS matkasi Nelostietä pitkin läpi Suomen. Helsingistä Kilpisjärvelle ajoi noin neljätoista tuntia ja matkaa kertyi 1273 kilometriä. Videolla reissu puristettuna kolmeen minuuttiin. toimittaja: Mark Autio, kuvaus ja leikkaus: Janne Järvinen, grafiikka: Boris Stefanov Aiheet\nJuhannus on liikenteen poikkeustila, jossa pääteiden kapasiteetti on koetuksella. Jos ennusteeseen on luottaminen, nelostien liikenne jonoutuu huomenna kello kahdestatoista eteenpäin. Parhaimmillaan tien liikennemäärä nousee jopa 3 000 autoon tunnissa.Helsingistä ulos suuntaava liikenne on lähellä moottoritien välityskykyä, joka on noin 4 400 autoa suuntaansa. Näillä automäärillä liikenne jonoutuu ja nopeudet laskevat. Arvion mukaan torstai-iltapäivänä nelostiellä edetään noin yhdeksääkymppiä. Liikenneviraston julkaisemalla juhannusruuhkatiedotteella on pitkät perinteet. Sen tiedot perustuvat pääosin edellisten vuosien tilastoihin, kertoo ennusteita joulusta 2011 laatinut VTT:n johtava tutkija Satu Innamaa. ”Edellisvuosien tilanteesta pyritään poistamaan erilaisten häiriöiden, kuten tietöiden, kolarien ja poikkeuksellisen sään vaikutus. Näin saamme mahdollisimman tarkan tuloksen.” Tämä on toisaalta myös ennusteen heikkous: se ei voi ottaa huomioon kolareita eikä esimerkiksi säätä. ”Vuonna 2012 ennustimme sunnuntain liikenteen sujuvan hyvin. Sitten tulikin kamala sade ja kaikki halusivat mökiltä pois samaan aikaan. Jonot olivat pahempia kuin menoliikenteessä”, Innamaa kertoo.Kuten ennusteista voi päätellä, juhannusruuhka ei tule varsinaisena yllätyksenä. Tarkoittaako se siis, että tieverkkomme on alimitoitettu? ”Ei tarkoita”, vastaa Liikenneviraston hankesuunnitteluosaston johtaja Päivi Nuutinen. ”Kokonaisuutena Suomen tieverkko vetää hyvin. Kaupunkialueiden ulkopuolella ruuhkia on vain muutamina päivinä vuodessa ja muutamilla tieosuuksilla, lähinnä Helsingin poistumisteillä.” Tästä on tutkittua tietoa. Tieliikennettä seurataan automaattisella järjestelmällä, jossa on noin 450 mittauspistettä. Ne tallentavat jokaisen ohittavan ajoneuvon pituuden, ajoneuvoluokan, ohitusajan, nopeuden, ajosuunnan ja kaistan. Ne antavat myös tarkkaa tietoa keskinopeuksista. Vuoden 2015 kesäkaudella 120 kilometrin nopeusrajoituksen alueella henkilö- ja pakettiautot ajoivat keskimäärin 115 kilometrin tuntinopeutta.Pysyvästi 100 kilometrin tuntinopeuden sallivilla nelikaistaisilla teillä keskinopeus oli 100,7 kilometriä tunnissa ja kaksikaistaisilla 97,9 kilometriä tunnissa. Ruuhkat eivät siis ole sääntö vaan poikkeus. Jos poistumistiet suunniteltaisiin juhannusliikenteen mukaan, tarkoittaisi se ylikapasiteettia kaikkina muina aikoina. Se ei olisi mielekästä.Nuutinen myöntää toki, että paikallisia pullokauloja teillä on edelleen. ”Kaupunkiseutujen ulkopuolella liikenteen sujuvuutta parannetaan esimerkiksi nostamalla joidenkin liittymien välityskykyä, rakentamalla ohituskaistoja ja tekemällä päätien tukkivien taajamien kohdille ohikulkuja.” Uusia, korkeimman nopeustason moottoriteitä ei kuitenkaan Hamina-Vaalimaa-tien valmistumisen jälkeen ole suunnitteilla. Suomalainen ruuhka on suhteellinen käsite. Innamaa kertoo saksalaisesta ruuhkan määritelmästä: liikenteen nopeus on laskenut moottoritiellä enintään 30 kilometriin tunnissa vähintään kilometrin matkalla vähintään puoleksi tunniksi.Jos ruuhka määritellään noin, ei Suomessa ole maanteillä ruuhkaa edes tavallisessa juhannusliikenteessä. Innamaa puhuukin ruuhkan sijasta jonoutumisesta, jossa autot ajavat peräkanaa. Parhaimmillaan jonon nopeus voi olla lähellä normaalia ajonopeutta, mutta jonon pidentyessä nopeuskin putoaa kasvavan liikennetiheyden takia. Juhannuksena pudotusta on tyypillisesti noin 20 kilometriä tunnissa.Nopeuden putoaminen johtuu suoraan autojen määrästä: kun tie on täynnä, sille ei mahdu uusia autoja ennen kuin edelliset ovat ehtineet alta pois. Ilmiön näkee hyvin, kun nopeudet kasvavat äkisti ohituskaistan kohdalla. Kyse ei ole pelkistä ohitusyrityksistä, vaan tien välityskyvyn hetkellisestä kasvusta. ”Kun kaistoja on enemmän, tiellä on tilaa edetä”, Innamaa selittää. Valitettavasti vaikutus kestää yleensä vain ohituskaistan loppuun. Toinen syy jonojen hidasteluun on aaltoliike, jota syntyy pienistä liikenteen häiriöistä, kuten ohitustilanteista ja äkkijarrutuksista. ”Jos auto joutuu jarruttamaan päästääkseen ohittajan takaisin jonoon, joutuu jonon seuraava yleensä jarruttamaan hieman enemmän. Ja hänen takanaan oleva hieman enemmän ja niin edespäin”, selittää Liikenneviraston tieliikenneohjausyksikön päällikkö Sami Luoma. Tiiviissä jonossa aaltoliike voi voimistua sokkiaalloiksi, jotka voivat häiritä liikennettä vielä kaukana alkuperäisestä tilanteesta. Luoma toteaakin, että jonossa ohittelu on kokonaisuuden kannalta haitallista.”Yksittäinen autoilija voi ehkä nousta jonossa muutaman paikan, mutta heti ohituksen jälkeen nopeus palaa jonon keskinopeuteen. Hyöty on marginaalinen.”Vuonna 2014 Itä-Suomen yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaisten keskimääräinen mökkimatka on 93 kilometriä. Tällaisella matkalla keskinopeuden lasku satasesta kahdeksaan kymppiin pidentää kokonaismatka-aikaa 14 minuuttia.Tämäkin on luultavasti liioittelua, sillä pahin ruuhka ei ulotu koko matkalle. Ohittelun haitat ovat sen sijaan ilmeisiä. Vaikka aiheesta ei ole tarkkaa tutkimusta, arvioivat sekä Luoma että Innamaa ohittelun hidastavan jonojen keskinopeutta. Jos kukaan ei kiilaisi, olisivat kaikki perillä nopeammin. Erityisen selväksi tämä tulee silloin, kun ohitus menee pieleen. Pienikin kolari pysäyttää helposti koko jonon. Tilanteen selvittyäkin nopeudet voivat myös moottoriteillä laskea kolmeenkymppiin usean tunnin ajaksi.Luoma ehdottaakin, että häiriötilanteessa viisainta voisi olla kahvipaussin pitäminen ja matkan jatkaminen vasta tilanteen selvittyä. Toisaalta häiriö luo tielle tulpan, jonka jälkeen jono helpottaa. Häiriöpaikan jälkeen voi olla avointa tietä ajettavaksi. Innamaa muistaa vuosien takaa tilanteen, jossa pääkaupunkiseudulla oli sattunut juhannusliikenteessä kolari. ”Kaupungista oli hidasta päästä ulos, mutta sen ulkopuolella ei sitten ollut ruuhkaa”. Kaikkiaan haastatellut kehottavat suhtautumaan juhannuksen ruuhkiin kerran vuodessa tapahtuvana poikkeustilanteena, jossa menee oma aikansa. Jos jonoja haluaa välttää, kannattaa lähteä matkaan joko ennen ruuhkahuippuja tai niiden jälkeen. Tai sitten voi varautua pidempään matkantekoon. ”Valitettavasti juhannusruuhka taitaa olla osa juhannusperinnettä”, Luoma toteaa. Haluatko lukea koko artikkelin? Hanki rajaton lukuoikeus:


Hotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Stockbridge.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Stockbridge, Test Valley District, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Stockbridge suosituin hotelli on Highfield Country Guest House. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 5 hotellia kohteessa Stockbridge. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Stockbridge alueet\n- 178 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Stockbridge\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Stockbridge.


petra – karttoja, karttoja\nBlogi on nyt valmis!\nEuroopan köyhyys ja turismi\nJulkaistu 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Blogi on nyt valmis!\nViimeinen tehtävä kurssilla oli tuottaa karttoja haluamastaan aiheesta ja hakea itse tarvittavat aineistot työtä varten. Karttaesitystä varten tarvittiin pohjakartta, missä tieto esitetään sekä itse tieto valitusta aiheesta. Aloitin ennen kurssikertaa etsimään tietoa internetistä. Minua kiinnostavista alueista ei oikein löytynyt tarpeeksi tietoa, joten päädyin tekemään työni hieman tutummasta Euroopasta. Eurostat-palvelusta löytyi erittäin paljon Euroopan valtioita koskevia tilastoja, joista valitsin kaksi karttaani varten. Taulukoiota ei kuitenkaan ollut helppo siirtää sellaisenaan Exceliin vaan minun piti lopulta alusta asti tehdä uusi taulukko tietojen perusteella. Tämä vei hirvittävän paljon aikaa. Valmis taulukko olikin sitten ruokatauon aikana hävinnyt ja minun piti aloittaa työ alusta. No opinpa että kannattaa tarkistaa kaksi kertaa että työ on varmasti tallentunut.\nEnsimmäinen tilasto koski Euroopan valtioiden asukkaiden riskiä tulla köyhäksi tai sosiaalisesti eristäytyneiksi. Nämä asukkaat katsottiin olevan vakavasti köyhtyneitä jos heillä ei ole varaa neljään seuraavista yhdeksästä asiasta: vuokraan, lämmitykseen, odottamattomiin kuluihin, syödä joka toinen päivä lihaa, kalaa tai muuta proteiinipitoista ravintoa, viikon lomaan poissa kotoa, autoon, pyykinpesukoneeseen, televisioon tai puhelimeen. Toinen tilasto koski Euroopan valtioiden 15-24-vuotiaita nuoria, jotka eivät opiskele tai käy töissä. Prosenttiluku kertoo näiden nuorten osuutta muista saman ikäisistä. Käytin pohjakarttana jo aikaisemmin kurssilla käytettyä maailmankarttaa, jonka rajasin käsittämään Euroopan alueen. Tilastoaineisto koskee ainoastaan EU-maita, joten kartassa (Kuva 1.) ei ole tietoa mm. Norjasta, Islannista ja Sveitsistä. Nämä valtiot ovat kartalla vaaleanpunaisella värillä.\nKuva 1. Kuva esittää Euroopan valtioiden asukkaiden riskiä köyhyyteen ja sosiaaliseen eristäytymiseen.\nMielestäni kartan värit kuvaavat hyvin valittua aihetta ja erottuvat selkeästi toisistaan. Toista muuttujaa kuvaamaan valitsemieni pienten ihmishahmojen kokoerot eivät oikein erotu, joten niille on melko hankala antaa arvoja. Niitä voi vertailla toisiinsa eli tulkita missä ilmiötä esiintyy enemmän kuin jossain muualla. Muuten symboli on hyvin aiheeseen sopiva.\nPienin riski köyhyyteen ja sosiaaliseen eristäytymiseen (14 – 19 %) Euroopassa on Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa, Alankomaissa, Ranskassa, Tsekin tasavallassa ja Slovakiassa. Suurin riski (29 – 40 %) taas on Latviassa, Espanjassa ja Balkanin niemimaan EU-maissa.\nIhmishahmot näyttävät olevan suurimpia Italiassa, Balkanin niemimaan valtioissa, Espanjassa, Kyproksella ja Irlannissa eli näissä maissa nuoria on prosentuaalisesti eniten ilman työ- tai opiskelupaikkaa. Pienimpiä hahmot näyttävät olevan Ruotsissa, Tanskassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa, Sloveniassa ja Tsekin tasavallassa.\nKorrelaatiota näillä kahdella muuttujalla näyttäisi olevan jonkun verran. Lähes kaikki valtiot, joissa on suurin riski köyhyyteen ja sosiaaliseen eristäytymiseen kuuluvat myös valtioihin, joissa on EU-maista prosentuaalisesti eniten työ- tai opiskelupaikkaa vailla olevia nuoria. Seitsemästä valtiosta, joissa köyhyyden ja sosiaalisen eristäytymisen riski on pienin neljässä myös opiskelu- tai työpaikkaa vailla olevia nuoria on vähiten. Naapurimaissa Slovakiassa ja Unkarissa on jotakuinkin saman verran työ- tai opiskelupaikkaa vailla olevia nuoria, mutta riski köyhyyteen ja sosiaaliseen eristäytymiseen on maissa aivan erilainen: Slovakiassa luku on 14 – 19 % kun taas Unkarissa se on 29 – 40 %.\nKartan tulkitseminen tuntuu hieman turhalta, koska toista muuttujaa kuvaavat symbolit ovat kooltaan vaikeasti toisistaan erottuvia. Jotain siitä kuitenkin voi saada irti.\nToisen kartan (Kuva 2.) tein samalta alueelta, mutta aihe käsitteli turismia.\nKuva 2. Kuvassa näkyy Euroopan valtioden väkilukuja ja niiden saapuvat ja lähtevät turistit.\nKartalla ympyrädiagrammin koko kuvaa turismin vilkkautta ja sektorit joko saapuvien tai lähtevien turistien määrää. Halusin lisätä toiseksi muuttujaksi valtioiden asukasluvut, jotta turismin määrää voisi verrata niihin. Tässä kartassa valtioiden väkilukuja ei kannata verrata toisiinsa, sillä luvut ovat absoluuttisia. Ne eivät kerro väentiheydestä, koska niitä ei ole suhteutettu valtioiden pinta-alaan. Suuren valtion sisällä on tavallisesti suurempi määrä asukkaita kuin pinta-alaltaan pienen valtion sisällä (ei toki aina). Mielekkäämpää on verrata turismin määrää asukaslukuun ja keskittyä turismia kuvaaviin ympyrädiagrammeihin.\nEniten turismia on Ranskassa, Saksassa, Iso-Britanniassa, Italiassa, Espanjassa, Turkissa ja Ukrainassa. Näistä valtioista Iso-Britanniasta, Ukrainasta ja Saksasta lähdetään enemmän turisteina muualle verrattuna maiden saapuvien turistien määrään. Muihin suuriin turistimaihin matkustaa enemmän turisteja kuin niistä lähtee turisteina pois.\nSekä lähtevän että saapuvan turismin yhteismäärä näyttäisi olevan positiivisesti korreloiva valtioiden väkilukuihin verrattuna. Mitä suurempi väkiluku sitä enemmän turismia. Poikkeuksena Valko-Venäjä, jossa turismia on vähemmän asukaslukuun ja muihin valtioihin verrattuna. Keski-Euroopan maista Sveitsissä, Itävallassa, Tsekin tasavallassa ja Unkarissa on suurinpiirtein samansuuruinen väkimäärä kuin Valko-Venäjällä, mutta niissä on monta kertaa enemmän turismia.\nOli mielenkiintoista etsiä itse tietoa ja huomata että pystyn tekemään niiden perusteella karttoja. Hienoin tunne on se kun muistelee miten rasittavaa oli aloittaa uuden ohjelman käyttö eikä oikeen mitään tuntunut hahmottavan ja vertaa sitä hetkeä tähän hetkeen, jolloin voin itse alusta loppuun asti tehdä kartan. Hieman pelottaa että tiedot ja taidot MapInfolla työskentelyyn unohtuu jos en silloin tällöin kurssin jälkeen verestä muistiani tekemällä karttoja. Pitääpä kokeilla tehdä uusi kartta kun aikaa on hieman kulunut ja testata jäikö taito pitkäaikaiseen muistiin niinkuin pyöräilyn tai viulunsoiton taito. Tärkeää olisi pitää taitoa yllä sillä siitä voi tulevaisuudessa olla hyötyä esimerkiksi työnhaussa, mistä Anni Heilalakin muistuttaa.\nEurostat. (2016). <http://ec.europa.eu/eurostat/data/database> Luettu: 2.3.2016.\nHeilala, A. (2016). Seitsemäs kurssikerta. <https://blogs.helsinki.fi/heanni/> Luettu: 10.3.2016.\nJulkaistu 10.3.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Euroopan köyhyys ja turismi\nKuudennen kurssikerran aloitimme kävelyllä aurinkoisena perjantaiaamuna GPS-paikantimet mukanamme. Merkkasimme sekä paperille että GPS-laitteeseen useita pisteitä matkan varrelta tarkoituksena siirtää ne tietokoneelle ja tarkasteltaviksi MapInfossa. Tein Excel-taulukon pisteiden koordinaattitiedoista ja vein sen MapInfoon. Tiedot olisi voinut viedä myös suoraan GPS-laitteesta piuhan avulla tietokoneelle. Teimme reitistä erilaisia esityksiä kuten viivan tai pisteitä kuvaamaan kuljettua reittiämme. Pistein kuvattu reitti oli mielenkiintoisempi, sillä se näytti reitin lisäksi kuljetun nopeuden. GPS-laite merkkaa säännöllisin väliajoin karttaan pisteen, jolloin hetket kun kävelimme reippaasti kuvautuivat kartalla harvoina pisteväleinä kun taas hetket, jolloin olimme pysähdyksissä tai viivyimme jossakin paikassa kauan kuvautuivat kartalla tiheänä pisterykelmänä.\nPisteitä voi myös tuoda MapInfoon internetistä löytyvistä aineistoista. Itsenäistyön teemana olivat hasardit ja niiden esittäminen kartoilla, jotka soveltuisivat opetuskäyttöön. Hain aluksi tietoa maanjäristyksistä Kalifornian yliopiston seismologisen laboratorion nettisivuilta, jossa oli mahdollista rajata hakua maanjäristyksen voimakkuuden, syvyyden, ajankohdan tai sijainnin perusteella. Haun tuloksena tuli taulukko, joka piti muokata siistimmäksi Excelissä jotta sitä voisi käyttää MapInfossa kartan tekemiseen. Toin pisteet ohjelmaan ja valitsin maanjäristystä kuvaamaan punaisen tähden. Punaisella kuvataan usein hasardeja, koska se yhdistetään vaaraan. Ensimmäinen kartta (Kuva 1.) kuvaa vähintään neljän magnitudin maanjäristyksiä vuoden 2016 alusta 26.2.2016 asti.\nKuva 1. Kuva esittää vähintään neljän magnitudin maanjärityksiä aikavälillä 1.1.2016-26.2.2016.\nKarttani soveltuisi koulun oppitunneilla käytettäväksi, koska siinä näkyy selvästi maanjäristysten esiintyminen mannerlaattojen reunoilla, etenkin subduktiovyöhykkeillä. Tätä karttaa voisi käyttää siis myös laattatektoniikasta puhuttaessa, mutta esittää myös toinen kartta (Kuva 2.), jossa näkyy eri litosfäärilaattojen liikesuunnat ja subduktiovyöhykkeiden sijainnit.\nLisäksi mielenkiintoa voisi oppilaiden keskuudessa herättää se miten useita maanjäristyksiä viimeisen kahden kuukauden aikana on maailmalla tapahtunut. Ne ovat vain olleet suhteellisen heikkoja järistyksiä. Keskikokoisia maanjäristyksiä (5,5-6 magnitudia) on useita satoja vuodessa kun taas voimakkaita maanjäristyksiä (yli 8 magnitudia) on vain viiden vuoden välein (Nurmi, M., 2016). Oppilaille pitäisi tässä yhteydessä tietysti kertoa myös että Suomessakin on maanjäristyksiä, mutta ne ovat hyvin heikkoja.\nToinen kartta (Kuva 3.) kuvaa yli kahdeksan magnitudin maanjäristyksiä kymmenen vuoden ajalta eli vuoden 2006 alusta alkaen.\nKuva 3. Kuva esittää yli kahdeksan magnitudin maanjäristyksiä viimeisen kymmenen vuoden ajalta.\nTämä kartta tuo kontrastia edelliseen esittämällä, miten harvinaisia hyvin voimakkaat maanjäristykset ovat. Viimeisen kymmenen vuoden aikana on ollut vain muutama sellainen maanjäristys ja ne kaikki ovat tapahtuneet alityöntövyöhykkeillä. Tämän kartan lisäksi voisi oppilaille esitää valokuvan (Kuva 4.), jossa näkyisi mitä voimakas maanjäristys voi saada aikaan.\nKuva 4. Kuvassa näkyy miten maanjäristys voi aiheuttaa asfaltin halkeilua.\nAivan nuorimpia koululaisia ei välttämättä kannata järkyttää kuvilla, jotka esittävät romahtaneita taloja ja kuolleita ihmisiä vaan valita ennemmin kuvia, jotka esittävät aaltoilevia nurmikoita tai haljennutta asfalttia.\nKolmanteen karttaan (Kuva 5.) lisäsin maanjäristysten rinnalle meteoriittien iskeytymispaikat.\nKuva 5. Kuva esittää enintään neljän magnitudin maanjäristyksiä vuoden 2016 alusta sekä meteoriittien tippumiskohtia vuodesta 2006 alkaen.\nTämä kartta osoittaa etteivät maanjäristykset ja meteoriitit liity toisiinsa. Siellä missä on eniten maanjäristyksiä ei ole eniten pudonneita meteoriitteja. Maanjäristysten sijaintiin on syynä mannerlaatat kun taas meteoriittien putoaminen on aivan satunnaista.\nAivan pohjoisessa sijaitsevat kaksi keltaista ympyrää herättävät ihmetystä. Ne näyttävät sijaitsevan kartan ulkopuolella. Voi olla että koordinaattitietoja Exceliin tuodessani kävi jokin pieni moka kun piti pisteitä muuttaa pilkuiksi ja päivämääriä numeroiksi.\nBrozinski, A. (2016). Laattatektoniikka. <http://www.geologia.fi/index.php/2011-12-21-12-30-30/2011-12-21-12-36-55/laattatektoniikka> Luettu: 9.3.2016.\nNorthern California Earthquake Data Center. (2016). <http://quake.geo.berkeley.edu/anss/catalog-search.html> Luettu: 26.3.2016.\nNurmi, M. (2016). Kurssikerta 6 Ulkoilua ja järistyksiä.<https://blogs.helsinki.fi/nurmaris/> Luettu: 9.3.2016.\nAulio, K. (2011). Maakamarassa syntyvästä otsonista ehkä mittari maanjäristysten ennustamiseen. <https://tiedebasaari.wordpress.com/tag/maanjaristykset/> Luettu: 10.3.2016.\nJulkaistu 9.3.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Hasardeja opetuskartoilla\nViidennellä kurssikerralla opimme bufferoimaan eli luomaan halutun kokoisen alueen objektin ympärille ja tutkia ainoastaan niiden sisälle jääviä kohteita tai vaihtoehtoisesti niiden ulkopuolelle jääviä kohteita ja vaikkapa laskemaan bufferialueen kohteiden osuutta koko alueen kohteista. Bufferoinnin lisäksi teimme laskutoimituksia tietokantojen kohteiden avulla. Itsenäistehtävien tekeminen vaati aluksi paljon pohtimista ja välillä homma tyssähti pitkäksi aikaa paikoilleen kun jokin yksi valinta olikin väärin, enkä ymmärtänyt mitä pitäisi tehdä. Etsimällä toimintoja eri paikoista ja toistamalla samoja toimintoja eri tehtävissä alkoi loppua kohti kuitenkin hahmottumaan ohjelman rakenne ja mistä löytyy tarvittavat työkalut. Tässä taulukko vastauksistani tehtäviin, jotka liittyivät Malmin lentokentän lähellä asuviin ihmisiin, Helsinki-Vantaan lentokentän meluvyöhykkeisiin ja niiden alueella asuviin ihmisiin, Vantaan juna-asemien lähettyvillä sekä taajamissa asuviin ihmisiin sekä Helsingin yhtenäiskoulun koulupiirin sisällä asuviin ihmisiin.\nTaulukko 1. Taulukossa näkyvät vastaukseni itsenäistehtäviin.\nMielestäni MapInfon tärkeimpiä toimintoja ovat uuden sarakkeen luominen sillä se luo alustan mihin voi tuottaa uutta tietoa, taulukon päivitys sillä se mahdollistaa tiedon tuomisen toisesta taulukosta tai saman taulukon tietojen perusteella laskutoimitusten tekemisen, Select ja SQL Select-toiminnot koska niiden avulla voi taulukoista etsiä kohteita tiettyjen ehtojen mukaan sekä show statistic-työkalu joka näyttää tietoja valituista kohteista. Toki teemakartan, legendan, mittakaavan ja pohjoisnuolen tekemisen mahdollistavat toiminnon ovat tärkeitä karttoja tehdessä.\nTuntuu että olen oppinut todella paljon tämän kurssin aikana MapInfo-ohjelmasta, mutta silti on sellainen mielikuva että ohjelmassa on vielä paljon työkaluja mitä en vielä osaa kuvitellakaan. Minulla ei siis ole vielä kovinkaan kokonaisvaltaista mielikuvaa ohjelmasta. Sirje Lappalainen pohti blogissaan että suurimman reunaehdon ohjelman käytölle luo käyttäjä itse. Olen asiasta samaa mieltä; MapInfolla olisi varmasti paljonkin annettavaa, mutta oma kykenemättömyys hahmottaa ohjelman tarjontaa rajoittaa sen käyttöä.\nLappalainen, Sirje. (2016). Bufferointia, laskuja ja muuta mukavaa… <https://blogs.helsinki.fi/sirjelap/> Luettu 26.2.2016.\nJulkaistu 26.2.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin MapInfolabyrintti\nOlin kotona sairastamassa influenssaa neljännen kurssikerran aikana, joten ohjeistukset jäivät osaltani saamatta. Kokeilin kuitenkin moodlesta löytyvien ohjeiden mukaan tehdä kurssikerran harjoituksen.\nTarkoituksena oli tehdä ruutukartta Helsingin seudusta, jonka ruudut kuvaavat absoluuttisia arvoja ja jonka aiheen sai itse valita. Aineisto, joka meillä oli käytettävissä sisälsi Helsingin seudun asuinrakennukset pisteinä kartalla ja monenmoista tietoa rakennusten asukkaista, esimerkiksi tiedon rakennuksen rakennusvuodesta ja asukkaiden iästä kuten Jasmiina Myllys blogissaan selventää.\nEnsimmäisessä kartassa jonka tein, pisteet kuvautuivat tähtisymbolein eivätkä ruudukkomuodossa niinkuin oli tarkoitus vaikka olin onnistunut lataamaan ruudukon ohjelmaan. Yritin muokata karttaa oikeanlaiseksi, mutta tällä kertaa aiheita oli ainoastaan yksi valittavana: väestö. Tein siitä kartan jossa ei ollut mitään ideaa.\nLuovutin sen päivän osalta, mutta jatkoin urheasti seuraavana päivänä, sillä Karoliina, joka oli osallistunut tunnille oli lupautunut neuvomaan tehtävässä. Kävi ilmi, että olin valinnut väärät tasot työhöni ja niitä vaihtamalla sain nätin näköisen ruudukon luotua kartan päälle. Kaikki olikin vain kiinni parista hiiren klikkauksesta. Olisin halunnut muokata ruutuja suuremmaksi, mutta ohjelma herjasi että ruutuja on liikaa. Kun lisäsin pohjoisnuolen karttaan siitä tuli litteä ja kun venytin sitä se meni vinoon. Ohjelma ei suostunut lisäämään mittakaavaa, koska kuulemma asetuksissa sen pituus oli väärä (muistaakseni jotakin tällaista 4 cm = 7,691+e009 km). En saanut muokattua lukuja, joten jouduin jättämään mittakaavan pois. Muokkasin värejä oletusvärejä tummemmiksi, koska vaalein sävy ei erottunut tarpeeksi valkoisesta taustastaan. Vähensin luokkien määrää neljään, sillä näin pienien ruutujen hahmottaminen olisi vieläkin haastavampaa jos luokkia olisi viisi. Lisäsin tiestöä ja rautatiet, sillä koin niillä olevan vaikutusta 25-29- vuotiaiden asumiseen.\nKuva 1. Kuva esittää pääkaupunkiseudun 25-29-vuotiaiden lukumäärää.\n25-29-vuotiaita asuu eniten Helsingin keskustassa sekä lähijunan ja suurien teiden varrella. Selkeästi erottuva poikkeus on Otaniemen tumman ruskea alue. Otaniemi ei ole junan tai suurimpien teiden varrella, mutta sielä asuu paljon nuoria Aalto yliopiston kampuksen takia.\nRuututeemakartan hyöty on siinä että se näyttää absoluuttisia arvoja hyvin pieniltä alueilta esimerkiksi 500m2 alueilta, eikä näiden alueiden tarvitse olla hallinnollisisa alueita. Aineiston pohjalta voisi tehdä kartan esimerkiksi Kallion 25-29-vuotiaiden asuntojen sijoittumisesta. Koropleettikartassa esitetty alue on jakautunut usein hallinnollisiin alueisiin, jotka ovat paljon laajempia alueita kuin millaisia tämän tehtävän aineiston pohjalta voisi tehdä. Lisäksi hallinnolliset alueet ovat erikokoisia, joten niitä ei ole mielekästä aina suoraan verrata toisiinsa vaan parempi on usein käyttää suhteellisia lukuja. Haasteita ruututeemakartan laatimisessa aineiston keruusta alkaen voi olla näin yksityiskohtaisen tiedon keruun vaatima pitkä aika. Lisäksi kun aineisto on kasassa sen prosessoiminen tietokoneella voi olla aikaa vievää.\nMyllys, Jasmiina. 4. kurssikerta: pisteitä ja ruutuja. (12.2.2016). <https://blogs.helsinki.fi/myllyjas/> Luettu 17.2.2016.\nJulkaistu 17.2.2016 Jätä kommentti artikkeliin Ruututeemakartta\nTietokannan muokkauksesta kartaksi\nKolmannella kurssikerralla kartan tekemisen lisäksi muokkasimme tietokantoja. Opettelimme MapInfon tietokantojen muokkausta ja uusien tietojen tuomista toisesta ohjelmasta (Excelistä) aluksi yhdessä. Lopputuloksena oli teemakartta, joka esitti Afrikan timanttikaivosten, öljykenttien ja konfliktien sijaintia. Kartalta voi huomata että joillakin alueilla, missä on paljon timanttikaivoksia on myös ollut paljon koflikteja, esimerkiksi Liberian ja Sierra Leonen alueella ja Angolassa. Sudanin ja Etelä-Sudanin rajan tuntumassa sijaitsevat konfliktipisteet herättivät minun sekä myöskin Karoliina Bergströmin huomion. Rajalla on öljyesiintymiä, mutta konfliktien määrään aleella vaikuttavat öljyporausalueiden lisäksi yhteiskunnalliset tekijät.\nTietokannasta joka meillä oli käytettävissämme oli tietoja mm. timanttikaivosten ja öljykenttien löytämisvuosista sekä konfliktien tapahtumavuosista. Lisäämällä nämä tiedot sijaintitiedon lisäksi karttaan voisimme paremmin päätellä mitkä konfliktit liittyvät timanttikaivoksiin. Jos jollakin alueella ei ole konflikteja ennen timanttikaivoksen tai öljykentän löytämistä, mutta niitä syntyi sen löytämisen jälkeen voimme hieman varmemmin olettaa konfliktien liittyvän timanttikaivokseen. Tietokannasta löytyi myös timanttikaivosten ja öljykenttien tuottavuuslukittelu, joka kartalle sijoitettuna voisi selittää esimerkiksi miksi Namibian rannikon timanttikaivoksiin ei liity konflikteja. Ne voivat olla huonosti tuottavia ja siten ei niin kiinnostavia.\nHarjoiteltuamme tietokantojen muutoksia saimme kokeilla oppimaamme käytännössä. Latasin tietokannat koskien Suomen valuma-alueiden järvisyysprosentteja ja virtaamatietoja. Tehtävänä oli yhdistää eri tietokantojen tietoja ja laskea tulvaindeksi. Kaikki tietokantojen muokkaukseen liittyvät työvaiheet sujuivat yllättävän mukavasti, joten jotain oli jäänyt päähän aikaisemmin opitusta. Lopuksi tein kartan, joka esittää alueiden tulvaherkkyyttä ja niiden järvisyyttä.\nKuva 1. Kuva esittää Suomen valuma-alueiden tulvaindeksejä ja järvisyysasteita.\nSuurimman tulvaindeksin omaavat valuma-alueet ovat Suomen rannikolla sijaitsevat valuma-alueet paria poikkeusta lukuunottamatta. Sielä, missä on suuri tulvaindeksi on pieni järvisyysprosentti ja sielä missä on pieni tulvaindeksi on suuri järvisyysprosentti.\nBergstöm K. (2016). Konflikteja Afrikassa, tulvia Suomessa. <https://blogs.helsinki.fi/bekabeka/>, luettu 15.2.2016.\nJulkaistu 15.2.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Tietokannan muokkauksesta kartaksi\nKoropleettikarttoja käytetään paljon (Leonowicz A. 2006) esittäessä alueellista tietoa. Kahden eri ilmiön suhdetta toisiinsa voidaan esittää kahden erillisen koropleettikartan tai päällekkäisen koropleettikartan avulla. Päällekkäisen koropleettikartan vahvuudeksi voidaan lukea alueellisten suhteiden esittäminen kun taas kahden erillisen koropleettikartan vahvuudeksi voi lukea selkeän alueellisen jakautumisen esittämisen. Päällekkäinen koropleettikarttaa pidetään myös mielenkiintoisempana mutta toisaalta vaikeammin tulkittavana kuin kahta erillistä karttaa.\nTutustuin ensimmäistä kertaa päällekkäiseen koropleettikartaan tehdessäni sellaisen itse MapInfo-ohjelman avulla. Olin aikaisemmin nähnyt enemmän teemakarttoja, joissa koropleettikarttaan yhdistyy joko pistekartta tai pylväskartta. MapInfon avulla oli mahdollista tehdä päällekkäinen koropleettikartta vain niin että toinen tasoista saa läpinäkyvän rasteripinnan, mutta Anna Leonowiczin artikkelissa oli esitelty päällekkäinen koropleettikartta, jossa yksi taso saa punaisen eri tummuusasteet ja toinen sinisen eri tummuusasteet. Alueet, joilla nämä värit yhdistyvät saivat violetin värin. Alueellisten ilmiöiden suhteet ovat helpompi havaita päällekkäisestä koropleettikartasta, koska katsoja voi tutkailla yhtä karttaa kerrallaan. Kahden eri kartan esittäessä ilmiöiden suhdetta, joutuu katsoja jatkuvasti siirtämään katsetta kartalta toiselle ja vertailemaan niitä toisiinsa. Hyvin tehdyssä päällekkäisessä koropleettikartassa ei ole liian paljon luokkia, maksimissaan kuusi (3+3) ja värit on valittu niin, että jokainen luokka erottuu selkeästi toisistaan. Kahden erillisen kartan tulkinnassa voi saada paljon tietoa alueellista eroista vain nopealla vilkaisulla, koska usein käytetyt värin eri tummuusasteet ovat intuitiivisesti ymmärrettävissä. Päällekkäisen koropleettikartan tulkinnassa on hyvin tärkeä käyttää myös legendaa hyväksi, koska kartan kaksi eri väriä esittävät kahden eri asian voimakkuutta eikä pelkällä intuitiolla pärjää.\nJulkaistu 4.2.2016 Jätä kommentti artikkeliin Artikkeli 1\nTaistelua MapInfon kanssa\nToisella kurssikerralla opin kuinka kahta eri muuttujaa kuvaavan teemakartan tekeminen onnistuu MapInfo-ohjelman avulla. Yhteisen opetusosuuden jälkeen saimme vapaat kädet soveltaa kaikkea ohjelmasta oppimaamme ja tehdä oma teemakartta. Tapoja kahden eri muuttujan kuvaamiseen yhdellä kartalla on monia, mutta yleisin ainakin meidän kurssilaisten keskuudessa oli esittää ensimmäistä muuttujaa koropleettikartan avulla ja toista muuttujaa joko ympyrädiagrammien, pylväiden tai toisen koropleettikartan avulla.\nTavoitteenani oli tehdä teemakartta, joka esittää uutta mielenkiintoista tietoa, enkä siis halunnut valita itsestään selvästi toistensa kanssa korreloivia aiheita. Koska aineisto oli rajallinen, osoittautui kahden eri teeman valinta vaikeaksi. Tein useita teemakarttoja ensimmäisellä kurssikerralla lataamani aineiston pohjalta, mutta mikään ei oikein onnistunut. Tallensin yhden töistäni ennen kahvitaukoa, mutta kun avasin ohjelman uudelleen, kaikki oli kadonnut. Lisäksi ongelmia aiheutti ympyrädiagrammien koon määrittäminen kartalla sekä legendassa. Jouduin useaan otteeseen aloittamaan alusta, koska aina jokin meni pieleen. Muutkin ovat ilmeisesti tuskailleet perustoimintojen kanssa, josta esimerkkinä seuraava lainaus Henrik Murdoch blogista: ”Ohjelman käyttö on kuitenkin hyvin hankalaa, ja valtaosa tehtävään käyttämästäni ajasta kului turhauttavaan toimintojen etsimiseen”. Koin valmiin aineiston liian suppeaksi, joten toin Sotkanetistä useita erilaisia aineistoja ja kokeilin tehdä niistä teemakarttoja. Oli hyvin vaikea valita esitettävät teemat, mutta lopulta päätin esittää kartan avulla koulutuksen vaikutusta hyvinvointiin. En onnistunut valintatyökalulla valitsemaan vain jotakin tiettyä aluetta Suomen kartalta, joten jouduin esittämään aineistoa koko maan laajuudelta. Valitsin maakunta-aluejaon sillä kunta-aluejolla tehdystä teemakartasta olisi tullut sekava koska alueita olisi ollut niin monta. Molempien teemojen aineiston hain erikseen Sotkanetistä ja toin Excelin kautta MapInfoon. Päätin esittää aineiston kahden päällekkäisen koropleettikartan avulla.Valitsin aineiston luokkien rajoiksi kvantiilit ja ajattelin tarkistaa niiden toimivuuden myöhemmin, koska en ollut varma tulisiko tästä kartasta se lopullinen. Tajusin että olin unohtanut varmistaa jakauman muodon vasta kun työ oli jo layout-ikkunassa viimeistelyä varten. Tarkistaessani jakaumat huomasin toisen olevan vino ja toisen epämääräinen. Tämän tyyppisiin jakaumiin kvantiilit onnekseni toimivat hyvin.\nMolempiin teemoihin valitsin kolme eri luokkaa eli yhteensä niitä tuli kuusi. Jos luokkia olisi ollut useampi, luettavuus olisi kärsinyt. Valitsin sinisen eri värisävyt kuvaamaan korkea-asteen koulutuksen saaneiden 15 vuotta täyttäneiden osuutta maakunnissa ja läpinäkyvät rasterit kuvaamaan elämänlaatunsa hyväksi kokevien osuutta maakunnassa. Valmiit rasterivaihtoehdot olivat huonoja joten muokkasin niitä helpommin luettaviksi.\nKuva 1. Koropleettikartta kuvaa korkeakoulutuksen saaneiden ja elämänlaatunsa hyväksi kokevien osuutta maakunnissa.\nVisuaalista analyysiä kartalta\nEniten korkeakoulutuksen saaneita (28,1-38,7%) on Uudellamaalla, Itä-Uudellamaalla, Pirkanmaalla, Pohjanmaalla, Pohjois-Pohjanmaalla ja Keski-Suomessa. Vähiten korkeakoulutuksen saaneita (23-24,5%) on Kymenlaaksossa, Etelä-Savossa, Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Etelä-Savossa, Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa. Elämänlaatunsa hyväksi tuntevia on prosentuaalisesti eniten (63,5-66,9%) Uudellamaalla, Itä-Uudellamaalla, Pohjanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa. Vähiten elämänlaatunsa hyväksi kokevia (0-62,2%) on Etelä-Karjalassa, Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, Päijät-Hämeessä, Pirkanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla.\nKuudesta maakunnasta, joissa korkeakoulutettujen osuus on suurin, neljä sijoittuu korkeimpaan luokkaan koskien elämänlaadun hyväksi kokevia. Pirkanmaa kuuluu korkeimpaan luokkaan koskien korkea-asteen koulutuksen saaneita, mutta alhaisimpaan luokkaan koskien elämänlaatuun tyytyväisten osuutta. Kuudesta maakunnasta, joissa on alhaisin korkeakoulutettujen osuus, kolme kuuluu luokkaan, jossa elämänlaatuun tyytyväisiä on pienin osuus. Kaksi sijoittuu keskimmäiseen luokkaan ja yksi, Etelä-Pohjanmaa, luokkaan jossa elämänlaatuunsa tyytyväisten osuus on suurin. Kuudesta maakunnasta, jotka sijoittuvat tyytyväisyydessä korkeimmalle sijalle, vain yksi (Etelä-Pohjanmaa) sijoittuu korkeakoulutuksen saaneiden suhteen alhaisimpaan luokkaan. Kuudesta maakunnasta, jotka sijoittuvat tyytyväisyydessä alhaisimpaan luokkaan kolmessa ollaan vähiten tyytyväisiä elämänlaatuun.\nKartalta on nähtävissä hienoinen korrelaatio korkeakoulutuksen saaneiden osuuden ja elämänlaatuun tyytyväisten osuuden välillä. Korrelaatio ei kuitenkaan ole kovin suuri. Myöskään ei voida sanoa johtuuko ihmisten tyytyväisyys elämäänsä koulutukseen vai liittyykö onnellisuus muihin tekijöihin.\nKartta on melko helppolukuinen, väri- ja rasteriyhdistelmästä tuli yllättävän selkeä. Selkeyttä edistivät räätälöidyt rasterit. Liittäessäni karttaa tähän blogiin en kuitenkaan saanut kartasta tarpeeksi suurta vaikka yritin monin tavoin muokata karttaa. Jotkin yksityiskohdat jäävät vaikeasti tai jopa mahdottomaksi havaita jos karttaa yrittää tulkita blogista.\nTurhauduin pariin otteeseen työtä tehdessäni. MapInfon käyttäminen ei tuntunut luonnistuvan, aiheiden valinta kesti kauan mikä aiheutti sen etten edes päässyt alkuun, tallennusten häviäminen harmitti enkä löytänyt joihinkin ongelmiin ratkaisua. En myöskään ole lopputulokseen erityisen tyytyväinen, koska teemojen aiheet ovat epämääräiset eikä välttämättä selitä toisiaan.\nHyvä puoli työn tekemisessä oli asioiden toistaminen useaan otteeseen, joten ehkä jotkin ohjelman toiminnot nyt jäivät mieleen.\nMurdoch Henrik. PAK 2016 kurssikerta 2. (4.2.2016). <https://blogs.helsinki.fi/murdoch/>\nJulkaistu 4.2.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Taistelua MapInfon kanssa\nKarttojen tekemistä MapInfon avulla\nTutustuin ensimmäistä kertaa MapInfo-ohjelmaan kolmannessa periodissa alkaneella Paikkatiedon hankinta, analyysi ja kartografiatunnilla. Kävimme aluksi yhdessä läpi ohjelman perustoimintoja, minkä jälkeen harjoittelin itsenäisesti teemakarttojen piirtämistä valmiin aineiston pohjalta. Ensimmäinen kartta oli koropleettikartta, joka esitti Suomen kuntien 0-14-vuotiaiden prosenttiosuutta koko kunnan väestöstä ja toinen ulkomaiden kansalaisten prosentuaalista osuutta Suomen kunnissa. Molempien esitysten aineistot olivat vuodelta 2015.\nOlin syksyllä totutellut CorelDraw-ohjelman käyttöön ja muistissa oli sen perustoiminnot, joten MapInfon käyttäminen tuntui aluksi kankealta. Kartalla liikkuminen vasemmalta oikealle ja lähelle ja kauas ei onnistu hiiren pyörivällä nappulalla kuten CorenDraw-ohjelmassa vaan siihen on kolme eri työkalua. Tekemällä kuitenkin tottui näihin erilaisiin toimintoihin ja sain tuotettua kaksi erilaista karttaa.\n0-14-vuotiaiden osuus Suomen kunnissa\nEnsimmäiseen karttaan (Kuva 1.), joka kuvaa 0-14-vuotiaiden prosentuaalista osuutta Suomen kunnissa valitsin tietoja kuvaamaan yhden värin eri tummuusasteet. Suuren prosenttiosuuden omaava kunta on kartalla tumman violetti ja pienen prosenttiosuuden omaava vaalean violetti. Pienin luokka ei kuitenkaan saanut väriksi valkoista, koska silloin voisi syntyä mielikuva ettei kunnassa olisi yhtään 0-14-vuotiasta.\nKuva 1. Koropleettikartta kuvaa 0-14-vuotiaiden prosentuaalista osuutta Suomen kunnissa. Aineisto on vuodelta 2015.\nSaman värin eri tummusasteiden käytössä tässä kartassa on se hyöty että tuloksia voi tulkita kartalta intuitiivisemmin verrattuna siihen että olisin käyttänyt eri värejä. Nopealla vilkaisulla voi havaita missä päin kuvattua asiaa on paljon ja missä vähän. Tatu Leppämäki pohdiskeli myös blogissaan käyttäisikö hän montaa väriä vai yhden värin eri sävyjä omassa kartassaan, joka esitti työssäkäyvien osuutta Suomen kunnissa: ”Toisaalta suosin – silloin kun käsitellään saman ilmiön eri vahvuista esiintymistä – yleensä yhtä väriä, sillä sävyerot ja aste-erot on helppo assosioida toisiinsa.” Hän päätyi myös käyttämään yhden värin eri sävyjä. Jos kartantekijä valitsisi tämäntyyppiseen aineistoon esimerkiksi punaisen kuvaamaan suuria prosenttiosuuksia ja vihreän pieniä prosenttiosuuksia joutuisi lukija vilkuilemaan legendasta mitä eri värit tarkoittavat. Joillekin vihreä voi kuvastaa hyvää, plussa tai paljon jotakin, jolloin kyseisen henkilön voisi olla hankala tulkita karttaa intuitiivisesti. Toki legendan avulla tietojen saaminen olisi mahdollista. Tatu ehdotti blogissaan usean eri värin käyttöä tilanteessa, jossa luokkia on niin monta että saman värin eri sävyeroja ei erota kartalta. Jos olisin jakanut aineiston kuuteen tai useampaan luokkaan olisin varmasti joutunut käyttämään eri värejä.\nEniten 0-14-vuotiaita verrattuna muun ikäisiin prosentuaalisesti on väkirikkaimpien kuntien naapurikunnissa. On mielenkiintoista ettei suurissa kunnissa osuus ole niin suuri kun niiden viereisissä kunnissa. Esimerkiksi Joensuussa 0-14-vuotiaiden osuus on 12,5-15% mutta sen naapurikunnassa Kontiolahdessa osuus on 21,8-34,8%. Turussa osuus on sama kuin Joensuussa ja sen lähikunnassa Maskussa osuus on sama kuin Kontiolahdessa. Helsingissä osuus on myös sama kuin Joensuussa ja Turussa mutta sen ympäryyskunnissa osuus on 17,6-21,8%. Kirkkonummella, Pornaisissa ja Nurmijärvellä osuus yltää jopa 21,8-34,8%:iin. Lapsiperheet haluavat asua suuremmissa asunnoissa kuin mitä kaupungeilla on sopivaan hintaan tarjota, joten ne muuttavat kauemmaksi kaupungin keskustasta. Muutto ei kuitenkaan kohdistu turhan kauas, ettei työmatkasta kaupunkiin tule liian pitkä ja että ostokset ja muut palvelut jäävät sopivan etäisyyden päähän.\nToinen silmiinpistävä havainto kartalta on Pohjanmaan kuntien alueella oleva laaja tumma värisävy. Lestadiolaisuuden vaikutus Pohjanmaan kunnissa näkyy lasten suurena määränä kunnan muuhun väestöön verrattuna.\nUlkomaiden kansalaisten osuus Suomen kunnissa\nToisen kartan aiheeksi valitsin ulkomaiden kansalaisten osuuden Suomen kunnissa. Testasin aineiston jakaumaa internetistä löytyvän histogrammityökalun avulla ja huomasin jakauman olevan erittäin vino (Kuva 2.).\nKuva 2. Histogrammi kuvaa ulkomaiden kasalaisten osuutta Suomen kunnissa vuonna 2015. Aineisto on hyvin vinosti jakautunut. Suomessa on hyvin paljon kuntia, joissa on pieni osuus ulkomaiden kansalaisia ja vähän kuntia, joissa ulkomaiden kansalaisten osuus on suuri.\nOn hyvin paljon kuntia, joissa ulkomaiden kansalaisten osuus verrattuna Suomen kansalaisten osuuteen on pieni ja vain hyvin vähän kuntia, joissa ulkomaiden kansalaisten osuus on suuri. Käytin tähän vinosti jakautuneen aineiston luokitteluun kvantiileita. Tämä tarkoittaa sitä, että aineiston havainnot jaetaan luokiin siten että jokaiseen luokkaan tulee saman verran havaintoja. Koska aineistossani on paljon pieniä arvoja ja vähän suuria arvoja tuli pienien arvojen luokkarajat hyvin lähelle toisiaan (0,1-0,7 ja 0,7-1) ja suurien arvojen luokkarajat kauas toisistaan (2,3-12,4).\nAineistoa luokitellessani ja histogrammia käyttäessäni opin lisää aineiston jakautuneisuudesta ja luokittelusta ja siitä mitä luokkavälejä kannatta käyttää erilaisien jakaumien kanssa. Tämä asia on ollut minulle aikaisemmin epäselvää, joten hyvä että kertasimme sen.\nTähänkin koropleettikarttaan valitsin yhden värin eri tummuusasteet, koska kyse oli samantyyppisestä aiheesta kuin edellisessä kartassa eli tietyn väestön osan osuus koko väestöstä. (Kuva 3.).\nKuva 3. Koropleettikartta kuvaa ulkomaiden kansalaisten prosentuaalista osuutta Suomen kunnissa. Aineisto on vuodelta 2015.\nTällä kertaa valitsin puna-ruskean värin vaihtelun vuoksi. Kartan ulkoasu miellyttää silmää, mutta kun kartasta saatavia tietoja alkaa tarkemmin tutkia huomaa luokkien määrän olevan ehkä hieman liian suuri tämän tyyppiselle aineistolle. Neljä alinta luokka on hyvin lähellä toisiaan ja tekee kartan tulkinnasta raskasta. Tässä aineistossa olisi voinut riittää vain kaksi luokkaa: esimerkiksi 0,1-2,3% ja 2,3-12,4%.\nKartasta huomaa ulkomaiden kansalaisten osuuden olevan suurinta Suomen etelärannikolla, Ahvenanmaalla, rannikolla Vaasan etelä- ja pohjoispuolella ja yksittäisissä kunnissa eripuolella Suomea kuten Oulussa, Jyväskylässä ja Lappeenrannassa. Suomen etelärannikon suuret yliopistokaupungit Helsinki ja Turku sekä Vaasan, Oulun, Lappeenrannan ja Jyväskylän yliopistot saattavat osittain selittää ulkomaiden kansalaisten osuutta kyseisissä kunnissa, koska yliopistot houkuttelevat osaajia ympäri maailmaa. Kaupungit houkuttelevat myös runsaalla työpaikkojen määrällä ihmisiä sekä Suomesta että ulkomailta. Tilastokeskuksen mukaan Suomen maahanmuuttajista 27% oli venäläistaustaisia vuonna 2012 (Väestötilastot 2012) ja 67%:ssa Suomen kunnista Venäjä on yleisin taustamaa. Ainoastaan Ahvenanmaalla yleisin lähtömaa on Ruotsi. Kartalla näkyvissä tumman oransseissa kunnissa ulkomaiden kansalaisista enemmistö on venäläistaustaisia poikkeukena Ahvenanmaa, jossa enemmistö on ruotsalaistaustaisia.\nHankalinta oli jakaumaan ja aineiston luokitteluun liittyvät asiat ja ohjelman hahmottaminen. Helpointa oli itse kartan tekeminen eli esimerkiksi värien valinta ja kartan peruselementtien lisääminen esitykseen.\nLeppämäki, T. (2016). Paikkatiedon maailmaan – 1. kurssikerta. <https://blogs.helsinki.fi/leppatat/> Luettu: 26.1.2016.\nVäestötilastot (2012). Tilastokeskus. <http://www.stat.fi/artikkelit/2013/art_2013-09-23_008.html?s=0>\nJulkaistu 26.1.2016 10.3.2016 Jätä kommentti artikkeliin Karttojen tekemistä MapInfon avulla


Kirjoittaja 1300ti » 24.11.2014 23:37\nHei onko tietoa tämän vanhentuneen ilmoituksen myyjästä,auto on ollut 7/2014 kaupan Jämsässä? http://www.nettivaraosa.com/varaosa-ja- ... ot/1862470\nfiat-1300-1862470_b_bda243b51bccc5df.jpeg (104.48 KiB) Katsottu 7884 kertaa\nKirjoittaja 1300ti » 28.11.2014 05:30\nKiurulta hain lisää osia, kiitos niistä. Ässänä hihasta löytyi mm. kolme uutta 1300:n mäntää. Todettiin muuten, että Ladan jarrurumpu on lähes samanlainen mitoiltaan 116:n Fiatin rumpuun verrattuna.\nKirjoittaja 1300ti » 19.04.2015 23:14\nOsia haalittu lisää mm. 1500:n ylikoon männät, kiitos niistä nimimerkki hkn. Piti palauttaa aikoja sitten lainaamani koritunkki ja päätin viime tingassa edes kokeilla sitä. Päälle kulmien vasarointia ja parin tunnin fiilistelyllä Milletrecenton katto oli suurin piirtein oiottu! Pariin pisteeseen täytyy toki varovasti kiristellä lämmöllä ja lukemattomia pikku kuhmuja saan vielä korjailla kutistusvasaran kanssa, jota en taloremontin keskellä nyt löytänyt. Eikä tästä tarvitse täydellistä siloitella, autohan olisi jo sulatettu, jollen olisi sitä kelpuuttanut. Vielä tarttis keulan korjauspalat tehdä ja tämähän alkaa oikeasti edistyä...\n2015-04-19 19.53.52.jpg (176 KiB) Katsottu 7582 kertaa\nKirjoittaja Luigi » 19.04.2015 23:46\nMitä peltitöihin tulee, niin suosittelen tällaista:\nhttp://www.ebay.com/itm/5-Dia-Shrinking ... 09&vxp=mtr\nKirjoittaja 1300ti » 20.04.2015 21:30\nJuu, tuollaista kutistuskiekkoa olen kanssa harkinnut. Jos sellaisen vielä saisi pienempänä paineilmaporan päähän, niin saisi oikein tarkkuustyökalun. Löysin sen Bilteman kutistusvasaran, se on ihan toimiva, mutta aika pientä jälkeä tekee. Tässä vaiheessa ryttään muutaman ko(n)epellin ja katson niistä, millä lähden siistimään oionnan jälkiä. Mukavaa hommaa.\nKirjoittaja 1300ti » 11.05.2015 17:08\nHankin taas lisää uutta, mutta ruosteista peltiä. Varmaan huudan myös toisen puolen korjauspellin, vaikka puolittamalla tämän saisin ehkä vanhatkin kehykset korjattua. Tai sitten teen itse kun saan ehjän mallin postista, tuollaisen prässäys voisi tuurilla onnistua kotikonsteinkin. Italiasta saisi uudet valojen kuupatkin, täytyy tarkastaa, missä kunnossa omat romut ovat.\nTuulilasi kun vielä löytyisi! Alkaa oma tallikin olla käyttökelpoisessa kunnossa, tosin sinne ilmestyi vanha 127 työn alle.\nUutta ruosteista peltiä.jpg (42.42 KiB) Katsottu 7489 kertaa\nKirjoittaja 1300ti » 11.05.2015 17:58\nOhoh, jotain ihan uuttakin näihin saa! http://www.strongflex.eu/en/fiat-125p-1300-1500/752-066113b-fiat-125p-polonez-full-suspension-kit-sport.html\nKirjoittaja 1300ti » 16.05.2015 22:25\nPostissa tulossa läjä uutta osaa, mm. edellä mainitut valojen kehyspellit ja pohjakuupat (vanhoista ei ollut kuin ehkä malliksi), keulan alaosan pelti, ohjauksen niveliä, kaasupoljin (rälläköin vanhan vahingossa poikki lattiaa hioessa), ynnä muuta. Tosi hyvin näihin vielä kaikkea korinkin osia vielä saa. Kovasti polttelisi tätä päästä tekemään eteenpäin!\nKirjoittaja Professionale » 18.05.2015 22:02\nMinulla olisi myynnissä autoosi uusi mittaristo.\nTee tarjous, voin myydä edullisesti.\nKyseinen mittaristo ei ole ollut koskaan kiinni autossa, eli on siis todellakin uusi.\nJos kiinnostaa, niin soita tai laita viestiä.\nNumero on nolla-viisi-nolla- 4 3 4 0 2 2 4\nLiittynyt: 18.10.2014 16:39\nKirjoittaja 1300ti » 19.05.2015 12:31\nKiitos tarjouksesta, mutta minulla on ainakin viisi 1300 ja 1500 mittaristoa varastossa. Itse asiassa aion laittaa tähän kierroslukumittarilla varustetun Neckar/Siata 1500TS:n mittariston, jollaisen hankin syksyllä.\nKirjoittaja 1300ti » 10.02.2016 14:12\nKeväällä olisi päästävä tämän kimppuun vihdoin tosissaan, sikkikone pitäisi vain hankkia ensin ja ehkä kaasuhitsausvehkeet. Sitä odotellessa voin fiilistellä vaikka tällä pätkällä https://www.youtube.com/watch?v=satrvripEQs\nKirjoittaja 1300ti » 15.02.2016 21:12\n60-lukuinen Abarthin Fiat 1500 takapönttö tuplapilleillä hankittu, valitettavasti vaimentimen alkuperäiset, hienot tarrat ovat irronneet, mistäs saisi reprot? Kiikarissa olisi myös 131:n vanhauus Abarth etuvaimennin... Lisäksi minulla on mm. uusi pakosarja jemmassa, kevättä rinnassa?\nKirjoittaja Luigi » 15.02.2016 23:37\nJos löydät tarrojen kuvat jostain, niin varmaan tuolta?\nKirjoittaja 1300ti » 16.02.2016 00:27\nTällainen sen pitäisi olla: http://www.abarth-exhausts.com/wp-conte ... 1500-C.jpg ja kuvien perusteella hyvin samanlainen on Italiasta tulossa, oli sitten valmistaja oikeasti joku muu, Ansa, Lotos ja mitä niitä on ollut... On vaan niin törkeitä, että olen jo pitkään noita katsellut sillä silmällä ja kun kerrankin oli siedettävällä hinnalla myynnissä käyttämätön, piti sortua huutamaan...\nJos noita haluaisi hieroa, niin paras olisi teettää jossain tulostustalossa paperipintaiset tarrat, niitähän ne ennen olivat. Nykyiset autotarrat ovat ihan eri juttu. Muistaakseni Gruppo Autoitalia Naantalin sivuilla oli joskus kuva Abarthin äänenvaimentimista vastaavilla merkeillä, sais ilmoittautua, jos tässä Turun seudulla olisi joku, keltä voisin käydä kuvaamassa mallit.\nNojoo, uusin järjetön hankinta pakottanee siis viemään projektia eteenpäin. Niitä "käännettyjä" CMR:n peltivanteita voisi ehkä joskus kanssa etsiä. Edelleenkin, keulapeltejä, raatoja ja Neckar/Siata 1500TS osia saa tarjota.\nKirjoittaja 1300ti » 18.02.2016 13:15\nYleensä en kyllä suosi mitään pakoputkenpäätuninkia, mutta on se vaan hieno. Kuvasta päätellen täytyy pintaruosteen tilalla suihkia lisää ryppymaalia ja tosiaan tulostella jotkut 60-luvun alun Abarth-logot. Siitä saankin meidän lapsille hyvän askarteluhomman keväämmällä. Oikeastaan ehkä pitäisi laittaa pienempi maalamaan koko autoon vauhtiraitoja\nPönttö olin, kun ostin kalliin pöntön.\nPönttöMV.jpg (57.13 KiB) Katsottu 5858 kertaa


Julle84 (Maraton alle 3h v. 2020) - Page 5 - Jäsenten harjoituspäiväkirjat - Juoksufoorumi.fi\nLähetetty 1. helmikuuta , 2015\n16,5km @5:42. 87,2km viikolla juoksua.\n11,82km @6:00 lumihangessa juoksua.\nEilen 12,21km @5:36, tänään 10,52km @5:27 ja vielä töihin illasta 3,8km.\nEilinen päivä taisi romuttaa osallistumisen E24:lle. Vaimo kaatui ja hajoitti polvensa. Joutuu liikkumaan pitkän aikaa sauvojen avulla. Meillä kun on noita pieniä lapsia ja koirakin, niin ei pysty mitenkään pyörittämään tätä arkea yksin. Siksi en pysty mitenkään lähtemään Espooseen koko viikonlopuksi, jos ei saa apuja kotiin siksi aikaa. Katsellaan nyt vielä ensi viikkoon, sitten on tehtävä lopullinen ratkaisu osallistumisesta kisaan. Ketutus on melkoinen, kun on reilu puoli vuotta pelkästään harjoiteltu tätä kisaa varten. Katseet suunnataan sitten Maralla sitten, jos en lähde Espooseen.\nEilen 18,5km @5:08. Tänään tukkoisilla jaloilla 15,8km @6:01.\nLähetetty 8. helmikuuta , 2015\n7km @5:39. Viikko kilsat 83,5km.\nTänään erittäin helposti juostuna 14.6km @5:46. Viikkoon kevyet 64,7 kilsaa vain.\nMiten e24, onko asiat järkkääntynnä?\nJoo, menossa oon juoksemaan.\nE24 käyty kokeilee. Tuloksena 11tuntia juoksua ja 86,55km.\nKisa lähti aivan suunnitellusti menemään. Aluksi juoksin 50min ja kävelyä 10min kerrallaan. Kolmen tunnin jälkeen lisäsin kävelyä. Puolen tunnin välein kävelin kaksi kierrosta kerrallaan. Jalkojen kanssa ei yllätten ollut mitään ongelmia. Väsymys alkoi painamaan oikeastaan vasta ensimmäisen klo:19 ruokailun jälkeen ja melkeinpä heti sen jälkeen alkoi olemaan ongelmia vatsan kanssa. Ei ruoka mennyt alas kunnolla ja energiat alkoi sitä myöten loppua. Tyyväinen kuitenkin olen kuitenkin, että lähdin kokeilemaan ja ensi vuonna uudestaan ja opittuna tämän vuoden virheistä. Ensi kerralla otan myös omia eväitä. Alkoi tökkiä pelkät järjestäjien eväät, vaikka olivatkin monipuoliset. Tässä aletaan nyt miettimään seuraavaa ultraa. 100km tai 12tunnin kisa olisi hyvä harjoitus ensi vuotta varten.\nMahtavaa oli katsoa miten huiput vaan jaksoivat painaa menemään väsymyksestä huolimatta. Kokemuksella sitä varmaan itsekkin tulevaisuudessa..\nTänään tulikin jo käytyä kevyellä palautumis lenkillä 10,12 @6:15. Ainoastaan etureidet ovat vähän kipeän tuntuiset, muuten palautumien on mennyt hyvin.\nOletko millaisia harjoituksia tehnyt tätä silmällä pitäen? Mitä on olen lukenut muiden ultraajien treeneistä ja suosituksista, harvalla on noin pitkät juoksu/kävelypätkät kisassa, alusta asti. Enemmän olen lukenut siis luokkaa 9min/1min tyylistä tai vastaavaa, puhutaan minuuteista kuitenkin. Olitko harjoitellut tällaista oman strategian mukaista menoa?\nVauhtireserviä on, kuten varmasti monilla muillakin ihan riittävästi, lisää kestävyyttä vaan koneeseen ja enemmän pitkiä lenkkejä, ja ruokailujen kokeilua pitkien lenkkien yhteyteen.\nTiedätkö söitkö jotain poikkeavaa, vai millainen oli energiataktiikka kisassa? Jos jotain hyvää hakee kisasta, niin 7h meni vielä hyvin ja palautuminen on ainakin ripeää, joten pääsee taas treenaamaan lisää! :)\nTsemppiä treeneihin! Mikä on seuraava tähtäin, kevätmaraton vai jotain muuta?\nLähetetty 23. helmikuuta , 2015 (edited)\nAika pitkät hölkät ja kävelyt yhellä kerralla. Ajaa aika koviin hölkkä vauhteihin.\nTuo spican 9/1 tai 13/2 vois toimia paremmin.\nMuokattu 23. helmikuuta , 2015\nKaikki rytmit ei tosiaan ole samanarvoisia. Itse olen kanssa huomannut toiset paremmin toimiviksi kuin toiset. Varmaan hyvin yksilöllistä. Vain harjoittelemalla ja testaamalla selviää. Itse tykkään sitoa kävelyjaksot yhteen ravinnon ja nesteet nauttimisen kanssa. Rauhoittaa vähän tilannetta varsinkin kun reissu on jatkunut pidempään ja vatsa ei toimi enää ihan maksimiteholla. Näin ollen 50:10 olisi ihan liian harva rytmi kun ei saa tarpeeksi kaloreita tai jos yrittää ottaa tarpeeksi niin maha ei selviä siitä jöötistä. Näin siis minulla. Ei tuo sinun tilanne kuitenkaan miltään katastrofaaliselta kuullosta kun noinkin kauan jaksoit.\nLähetetty 24. helmikuuta , 2015 (edited)\nPitkiä lenkkejä tuli tehtyä, mutta olisi ehkä pitänyt tehdä vielä pitempiä. Kävelyä en tehnyt ollenkaan harjoittelu vaiheessa. Sitäkin aioin harjoitella lenkkien yhteydessä. Kisassa oli huomattavasti helpompi juosta, kuin kävellä. Missään vaiheessa kisaa ei tuntunut, että kunto alkaisi pettää. En toisin juossutkaan edes puoliakaan. Aika maltillista vauhtia kuitenkin menin alusta lähtien. Selvästi hitaampaa, kuin harjoittelu vaiheessa. Oliskohan ollut jotain 6:30/km?\nTankkaus olikin ennakkoon se hankalimmista asioista. Päätin ennakkoon et järjestäjien eväillä mennään. Nekin alkoivat tökkiä aika nopeasti, kun ovat kuitenkin yksipuoliset. Ensi kerralla omat eväät mukaan. Monella muullakin oli samoja ongelmia, mutta eihän se ole yllätys.\nNyt katseet ovat siirretty maratonille ja kolmen tunnin alitukseen. Kuitenkin mielessä on jo seuraava ultra..\nMuokattu 24. helmikuuta , 2015\nKuinka pitkään taistelit energian saannin kanssa, joskus vie parikin tuntia ennenkuin alkaa toimimaan. Esim jari s sai pakin pelaamaan kunnolla vasta 2 vikalla tunnilla maidolla :)


Olla pimeita taalla: D.\nAjattelin päivittää pumppukuulumiset kun tiedän, että joitakin saattaa kiinnostaa. :)\nMeillä menee loistavasti. Toi vekotin on aivan huippu! Arki on todellakin helpompaa.\nAamuisin ei ole kiire syömään, kukaan ei kuukahda vaikka aamupala olisi vasta kymmeneltä. Max saa nukkua niin pitkään kuin haluaa. Vanhemmat saa loikoilla aamulla pidempään. Ruokailu ylipäätään on helpompaa, ei olla kiinni kellossa niin tiukasti kuin ennen. Ruuan määrä saa vaihdella enemmän. Ei tarvitse sanoa, että on pakko syödä, tai, että et voi syödä enempää tai joutuu pistämään lisää insuliinia. Aivan mahtavaa siis. Muru onkin alkanut syömään enemmän, sillä on varmaan tasaisempi olo nyt. Mun luuviuluni on saanut lihaa luidensa ympärille. Ihan oikeesti, tyyppi on nyt tullut puolta skrodemmaksi. Vihdoin! ♥\nEi ne sokerit mitään täydellisiä ole vieläkää, mutta esim verensokerimittarin keskiarvo on pudonnut reilusta yhdestätoista seitsemään! Ja siitä voi päätellä, että pitkäaikaisverensokeri on vielä parempi. Tai niin se on ainakin ennen aina ollut.\nJa sitten toi käyttö. On se vaan niin ihanaa ettei tarvitse pistää. Vaikka se ei mitenkään vaikeaa ollut, mutta onhan tässä nyt hullu ero entisen seitsemän päiväpistoksen sijaan pistää vain kerran kolmessa päivässä. Välillä Max sanoo, että nappi kutittaa ja silloin ollaan tietty vaihdettu. Mutta ei ikinä alle kahden päivän välein. Vaihto sujuu myöskin mutkattomasti. Ollaan miehen kanssa molemmat opittu rutiinit. Puudutuslappuja käytetään vielä toistaiseksi, mutta kun ne loppuu niin tuskin ostetaan lisää. Ollaan nimittäin kokeiltu ilman, ja poika itki vasta kun kerrottiin jälkeenpäin, että tehtiin homma ilman puudutetta. :D\nVoin siis suositella. Ihan täysin, ainakin äidin näkökulmasta.\nLähettänyt TIINA klo 09:32\n26 heinäkuuta, 2009


Terveystietoisuus yleistyy, mikä näkyy alkoholinkulutuksessa – Ileximius\nAlkoholinkulutuksen vähentyminen vaikuttaa olevan varsin globaali, tai ainakin länsimainen ilmiö. Ilahduttavaa on etenkin se, että nuorison alkoholinkulutus on nykyisin paljon vähäisempää ja alkaa myöhemmin kuin ennen muinoin. Vähentynyt alkoholinkulutus ja nuorison vähentynyt juominen näkyy myös esimerkiksi Australiassa, jossa juominen on toden totta myös selkäytimessä. Australiassa työskennellessä oli lähinnä koomista huomata, että jopa liikuntatieteen professorit profiloituivat enemmän tällä saralla kuin että olisivat olleet itse liikunnallisesti aktiivisia. Arki,- työmatka-, ja vapaa-ajan liikunta olivat professoreilla aivan olematonta.\nKaksinaismoralismi voikin siis vielä hyvin monella saralla, eikä se tunnu olevan tuntematon käsite Suomessakaan, myöskään liikunta-asioiden parissa toimiville. Penkkiurheilun sijaan olisi paljon jalompaa harrastaa itse kunnolla liikuntaa, eikä vain katsoa tuopin äärellä, kun muut liikkuvat.\nalkoholinkulutusAustraliaelämäntavatennaltaehkäisyliikuntaliikunta- ja urheilusuomiterveystutkimus


Reseptivapaa Cyflox myynti\nMikä on cyflox ja miten se auttaa sinua?\nGastroPanel-tutkimus mahavaivojen diagnostiikkaan, koepalasta tehtävät pikatestit laktoosi-intoleranssin ja helikobakteeri-infektion toteamiseen sekä, cyflox 500mg. Virasto varoittaa, että saippuoissa käytetyt aineet kuten triklosaani voivat haitata immuunijärjestelmää. Homepölysairaus, homeastma, homepölykeuhko ja viimeisimpiin kuuluva nimike kosteuvauriosairaus on tunnettu pitkään, mutta sitä ei haluta myöntää, cyflox reseptiä joensuu. Polven nivelkierukat toimivat iskunvaimentajina reisiluun ja sääriluun välissä, jonka lisäksi ne jakavat painon tasaisesti nivelpinnoille. Mahalaukun epiteelin D-solut aistivat vetyionien kasvaneen pitoisuuden suoraan ja alkavat erittää somatostatiinia, joka sitoutuu G-solun reseptoriin ja estää, lääke ilman reseptiä cyflox tampere. Dyslipidemia on tärkeä valtimosairauksien kokonaisriskiin vaikuttava tekijä. Poskiontelotulehdus liittyy melkein aina tavalliseen flunssaan, jolloin taudin aiheuttanut virus leviää myös poskionteloiden limakalvoille, tilaus cyflox oulu. Erilaisissa tilanteissa tarvitaan erilaisia kuntoutuksen muotoja. Homeopaattinen Berberis on erinomainen valmiste psoriasikseen, reumaan, kihtiin ja aineenvaihduntaan, tilaus estradiol kuopio. Jotkut naiset kertovat, että joutuvat vaihtamaan lakanat kuiviin kahdesti yössä.\nKuka ei ehkä pysty ottamaan cyflox?\nDerealisaatio on subjektiivinen kokemus ulkomaailman epätodellisuudesta siinä missä depersonalisaatio on kokemusta oman itsen, ciprofloxacin 500mg. Kun kysyi asiaa kollegoiltani, arvelin, että epilepsiasta ei todennäköisesti olisi haittaa. Vaihtoehtoisesti voidaan absessi dreneerata myös neulalla aspiroimalla, mistä ostaa cyflox jyväskylä. Eniten sitä on solujemme mitokondrioissa, joten se on tärkeä osa. Kollageeni injektioita käytetään täyttämään ryppyjä, huulet, ja parantaa ihon ulkonäköä, mistä cyflox mikkeli. Lyrics for Neuroottinen, dramaattinen, charmikas by Keko Salata. Yleensä lisäkyynelrauhaset huolehtivat tästä ja varsinaisen kyynelrauhasen eritys on, kustannus cyflox tallinna. Postaa tähän lankaan tai saat nekroosin. Black Opium -tuoksu on valaistu valkoisten kukkien tulkinnalla, cyflox nettiapteekki kotka. Lue, mistä runsas hikoilu johtuu ja milloin siitä on kerrottava lääkärille.\nMiten saada cyflox ilman lääkäriä?\nIpraxa-sumutinliuoksen käyttö ruuan ja juoman kanssa, Cyflox (ciprofloxacin) 500mg. Terveystarkastuksen nimi on sikäli harhauttava, että useissa terveystarkastuksissa itse asiassa etsitään sairauksia tai alttiutta sairastua niihin. Inflammation in Individuals With Low High-density Lipoprotein Cholesterol, rinnakkaisvalmiste cyflox vaasa. LinkedIn is the world's largest business network, helping professionals like Taija Frilander discover inside. Ville Mattilan hanke liittyy siihen, miten ikäihmisen luunmurtumat saadaan hoidettua parhaalla ja kustannustehokkaimmalla tavalla, ole reseptiä cyflox ilman. Ihmiset ovat käyttäneet sitä tehdä kaikkea hoitoon hormoni puutteita päästä eroon. Kävin eilen lääkärissä ja lääkäri sanoi sen olevan hieman suurentunut, cyflox apteekkiverkkokauppa resepti. Moovit auttaa sinua löytämään parhaat reitit määränpäähän Kraka julkisia kulkuvälineitä käyttämällä ja antaa sinulle askel askeleelta reittiohjeet päivitetyillä. Discover Samuli Happo's full discography, halpa hinta cyflox vantaa. Elvytyksen onnistumisen ratkaisee ennen kaikkea aika, joka kuluu sydänpysähdyksestä elvytyksen aloittamiseen.\nMitä muut lääkkeet vaikuttavat cyfloxlla?\nSatavuotinen käyttö ja kokemus Venäjältä puhuu sen puolesta, että hoito on tehokasta, sanoo Helsingin yliopiston bakteriologian professori, cyflox ciprofloxacin. Niitä, joita rakastamme olivat palautettavat normaaliin elämään. Dokumenttien järjestys Googlessa perustuu pitkälti Larry Pagen ja Sergey Brinin kehittämään ja patentoimaan PageRank -algoritmiin, ja tässä, cyflox kustannus tilaus. Miehellä uusia siittiöitä muodostuu kiveksissä lähes koko elinajan, mutta. Fitnessmallina ja Miss Helsinkinä julkisuuteen noussut Elina Tervo kuuli vasta, meldonium reseptivapaa helsinki. Tavallisimmat monosakkaridit ovat glukoosi, fruktoosi ja galaktoosi, joista puolestaan. Syyttäjä vaatii törkeästä ryöstöstä syytetyille miehille 5-6 vuoden vankeusrangaistuksia, luonnon cyflox joensuu. Leesio paranee fibroosin kautta, ja voi muodos-taa. Jos tärkkelyssiirappi tai kuivattu tärkkelyssiirappi sisältävät fruktoosia yli 5 % kuiva-aineesta, niistä on käytettävä nimeä glukoosi-fruktoosisiirappi tai kuivattu, cyflox reseptillä tampere. Jos tankkiin on jo muodostunut biokalvoa.\nKostealle kelille on sitten erikseen Wilsonin synteettinen hanska, 500mg cyflox. Muina lääkehoidon muotoina voidaan käyttää mm. Tohtorintutkinto koostuu teoreettisesta koulutuksesta sekä väitöskirjatyöstä ja sen julkisesta puolustamisesta, mistä ostaa oestrogel osta. Helipak A-pakkausta, joka sisältää pro- tonipumpun inhibiittoria. Motoriset oireet eli vapina, jäykkyys ja liikkeiden hitaus johtuvat siitä, että aivojen keskiosassa eli keskiaivoissa tuhoutuu hermosoluja ja, mistä piroxicam oulu. Lynkkysuoli on paksusuolen osa, joka alkaa umpisuolesta ja päättyy peräsuoleen. Itse toivon todella, että ei yliaikaiseksi mene, ja en tiedä miten raskausdiabetes odottajilla on, että tuskin antaavat yliaikaiseksi mennä, että, kustannus rozex turku. Tee liikettä vuoron perään yhtämittaisesti noin. Trombit lähtee neljänteen kauteensa hieman uusiutuneena, ostaa cyflox helsinki. Happo valitaan aina asiakkaan ihon kunnon ja.


Föri-pulu rikastuttaa lasten kieltä | Turku.fi\nFöri-pulu rikastuttaa lasten kieltä\nTurun ja Kaarinan seurakuntayhtymän lapsityö ja Turun kaupungin avoin varhaiskasvatus tekevät yhteisen projektin, joka tähtää pienten lasten kielenrikastuttamiseen ja yhteisöllisen kasvun kokemukseen. Projektin pohjana on tarina Föri-pulusta, jonka aikuiset lukevat lapsille ja keskustelevat heidän kanssaan tarinan teemoista. Projektin suojelija on opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen.\nAjatuksenamme on rikastuttaa pienten lasten kieltä runojen ja lorujen avulla. Käytämme sekä vanhoja tuttuja että uusia runoja, joita lapset perheineen myös itse tuottavat. Varhaiskasvatuksessa arvostetaan ja hyödynnetään suomalaista kulttuuriperintöä ja kansalliskieliä sekä yhteisön ja ympäristön kulttuurista, kielellistä ja katsomuksellista monimuotoisuutta. (Varhaiskasvatussuunnitelman perusteet 2016). Kielenrikastamisen lisäksi haemme yhteisöllisiä kokemuksia yhdessä tekemisen ja onnistumisten kautta.\nLapset, jotka ovat mukana toiminnassamme saavat lorupussin, jossa on muutama valmis runo, sekä tyhjiä korttipohjia, joihin he voivat aikuisten avulla tuottaa oman runonsa. He saavat koristella oman lorupussinsa itsensä näköiseksi. Lorupussi toimii lorujen innoittajana ja se saattaa kuiskuttaa runoja lapsen korvaan, jos oikein tarkasti kuuntelee.\non yhdessä aina hauskempaa\nhassut pilvet naurattaa\nKäy kaveriksi nalle suloinen\nvoi ystävä olla omintakeinen!\nHaluamme myös, että nämä runot ja lorut lähtevät eteenpäin ilahduttamaan kaikkia turkulaisia. Yhtenä ajatuksena onkin saada läpinäkyvä postilaatikko, josta ohikulkijat saisivat ottaa mukaansa lasten tuottamia runoja, ja niin yhteisöllinen kokemus jatkaisi kulkuaan eteenpäin. Vastaavasti lapset voisivat yhdessä vanhempiensa kanssa viedä tähän postilaatikkoon oman runonsa.\nRunoja tuotetaan kerhoissa ja puistoissa, mutta myös kodeissa yhdessä vanhempien kanssa. Kielitietoisessa varhaiskasvatuksessa tiedostetaan, että kielet ovat läsnä jatkuvasti ja kaikkialla. Henkilöstö ymmärtää kielen keskeisen merkityksen lasten kehityksessä ja oppimisessa, vuorovaikutuksessa ja yhteistyössä sekä identiteettien rakentumisessa ja yhteiskuntaan kuulumisessa. (Varhaiskasvatussuunnitelman perusteet 2016)\nMonipuolista materiaalia luovuuden tueksi\nMukana on myös värityskuvia ja materiaalia, joita voidaan monistaa, jos runosuoni pulpahtaa yli valmiiden korttien. Tarkoituksena onkin, että lapset saavat tuottaa niin paljon, kuin tahtovat, ja kaikki tuotokset ovat arvokkaita. Toivomuksena on, että ainakin yksi runoista päätyisi kiertämään turkulaisille tavalla tai toisella.\nLasten runosuonta on hyvä herätellä lukemalla, kuuntelemalla, laulamalla, lausumalla. Kirjastoista voi ja kannattaa pyytää vinkkejä lasten runo- ja lorukirjoista. Lapsi tuottaa ja aikuinen auttaa tuotoksen paperille.\nKuperkeikkaa ja hippaa\nKeppihevonen tallista nappaa,\nKieputa, pyöritä, joki ylitä\nei Förin kyyti heppaa hirvitä!\nlinna valloita, kirkontorniin kapua\non seikkailu loputonta satua!\nSinä olet ystäväni ja minä sinun\neikä yksin olla kumpikaan\nja jos kysyt mielipidettä minun,\nniin näin sen on oltava ainiaan.\nSata lasta yhdessä nauraa\nja se nauru tarttuu tuuleen\nja kun tuuli sinua seuraa\nsaat varmasti hymyn huuleen.\nRunot: Maija Linnala ja Eeva Simola\nKuvat: Nanna Madetoja ja Jesse Salo\nLapsen kielen rikastamisprojektin suojelija, opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen:\nVarhaiskasvatus on kasvatus- ja koulutusjärjestelmämme perusta. Varhaisten vuosien merkitys lapsen kehityksen, oppimisen ja koko elämänpolun kannalta on merkityksellinen. Olen iloinen voidessani toimia suojelijana lasten kielellisen ilmaisun edistämiseen keskittyvässä projektissanne! Ajankohta sille on erinomainen.\nVarhaiskasvatuksessa lasten kielellisiä taitoja ja kykyä omaan ilmaisuun vahvistetaan. Rikkaat ja vaihtelevat tekstit, kuten kertomukset, lorut ja runot, edistävät hienolla tavalla lasten kielitaidon ja lukutaidon kehittymistä. Kun lapsille kerrotaan tarinoita ja kannustetaan heitä myös keksimään omia, edistetään mielikuvitusta, luovuutta ja taitoa asettua toisen asemaan. Varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden ajatukset toteutuvat näin hienolla, turkulaisella tavalla.\nToimintanne sopii hienosti yhteen valtakunnallisten kehittämistoimiemme kanssa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on käynnistänyt Monilukutaitoa opitaan ilolla (MOI) -ohjelman, jossa myös varhaiskasvatukseen tuodaan uusia oppimisen elementtejä. Samoin osana Uusi peruskoulu -ohjelmaa varhaistamme vieraan kielen opiskelua alkamaan jo ensimmäiseltä luokalta ja varhaiskasvatuksesta. Toivotan teille kaikille paljon oppimisen iloa ja riemua!\n"Pulu nimeltä Föri syntyi vuonna 1903, ainoana poikasena kirjekyyhkyperheeseen. Nimen pulu sai juuri rakennetun lossin mukaan, koska poikanen syntyi samana päivänä kun Föri-lossi laskettiin ensi kertaa vesille. Förin savupiipusta tupruava savupilvi näkyi Turun linnalta Tuomiokirkolle ja aina käsityöläismuseolle saakka."\nPrinttaa ja väritä!\nLataa tästä puluisa värityskuva!\nKatso video ministerin ja lasten loruhetkestä!\nOpetusministeri tapasi turkulaisia lapsia ja Föri-pulun\nMinisteri Sanni Grahn-Laasonen oli 31.10. Moikoisten päiväkodin ulkokerhon vieraana. Hän toimii suojelijana lasten kielenrikastamisprojektissa. Projektin hahmo, Föri-pulu otti arvovaltaisen vieraan vastaan runopulun arvokkuudella.\nLapset herättivät Föri-lautalla nukkuvan pulun runoilla 3.10.


Ryhmien perustamiseen kannustettiin Suomen kestävän kehityksen toimikunnan koulutusjaoston julkaisussa "Kestävää kehitystä edistävän kasvatuksen ja koulutuksen strategia ja sen toimeenpanosuunnitelma vuosille 2006–2014". Moni ryhmä käynnisti toimintansa tuolloin. ELY-keskukset (aiemmin alueelliset ympäristökeskukset) ovat useilla alueilla toimineet ryhmän koollekutsujina. Myös monet muut organisaatiot ovat ottaneet verkostoissa vetovastuuta.\nKäsikirja alueelliseen yhteistyöhön\n"Luonnollisesti yhdessä. Ympäristökasvatuksen käsikirja" on käytännöllinen apu ympäristökasvatuksen verkostojen toimijoille. Käsikirjaan on koottu Sillanrakentajat-hankkeen (2020 - 21) aikana toteutetun valtakunnallisen kyselyn ja webinaarien aineistoa sekä konkreettisia työkaluja niin alueellisen ympäristökasvatusverkoston perustamiseen kuin toiminnan kehittämiseenkin.\nLuonnollisesti yhdessä. Ympäristökasvatusverkoston käsikirja (pdf, 2,3 Mt)\nKäytössämme on yhteinen kehrätunnus. Aineisto on tarjolla kaikkien ympäristökasvatustyötä tekevien käyttöön.\nTunnuksen käyttö vahvistaa ympäristökasvatuksen merkitystä ja tuo esille sen monimuotoisuuden. Tunnus lisää ympäristökasvatuksen tunnettuutta.\nTunnus on tehty Lounais-Suomessa. Tunnus ja graafinen ohje sen käyttöön onkin ladattavissa Lounais-Suomen YmpäristöNyt-sivuilta:\nJulkaistu 16.10.2018 klo 16.24, päivitetty 2.8.2021 klo 16.13


Joensuu Petralahti Kortteli 7 Tontti 3\nIso rantatontti lähellä palveluita\nMuhkean kokoinen rantatontti lähellä palveluita kutsuu rakentamaan unelmiesi rantamökkiä! Korttelin reunimmainen tontti (n. 8 600 m²) myydään yhdessä tiehen saakka ulottuvan lisämaan (n. 3 200 m²) kanssa. Tontilla on mäntyvaltaista puustoa. Kauppa sijaitsee mukavan lähellä, sillä hurautat reilussa kahdessakymmenessä minuutissa Kiihtelysvaaran monipuolisten palveluiden pariin!\n7 3 Rantatontti 11800 26000 - Tontti myydään määräalana. Tontti (n. 8 600 m²) myydään yhdessä tiehen saakka ulottuvan lisämaan (n. 3200 m²) kanssa.


Saappaat jalassa: Kalastajat epäilevät merikotkien raatelevan hylkeenpoikasia itäisellä Suomenlahdella | Paikalliset | Kouvolan Sanomat\nEtusivu » Paikalliset 23.5.2019 6:00\nSaappaat jalassa: Kalastajat epäilevät merikotkien raatelevan hylkeenpoikasia itäisellä Suomenlahdella\nmatin saappaat jalassa -podcastin jokakertainen vinjettikuva (2019 kevät) Katja Juurikko\nHaminalainen hylkeenpyytäjä ja kalastaja Jari Kolmela kertoo, että nokkelat hallit ovat kalastajille riesa, jota ei saada sivusta seuraamalla kuriin. Luonnonvarakeskuksen laskentojen mukaan Itämeren alueella on nykyisin arviolta reilut 30 000 harmaahyljettä, joista Suomen aluevesillä on vajaa kolmannes.\nKanta on kasvanut viitisen prosenttia vuodessa koko 2000-luvun ajan. Suurinta kasvu on ollut Keski-Ruotsin saaristossa.\nJari Kolmela puhuu hylkeenpyynnistä Matti Tieahon isännöimässä Saappaat jalassa -podcastissä.\nTähän asti on väitetty, että harmaahylkeillä tai norpilla ei ole Suomenlahdella luontaista vihollista, mutta Kolmela epäilee, että ihmisen lisäksi löytyy ainakin yksi uhka: merikotka.\n— Olemme löytäneet poikasia, joissa on sellaisia viitteitä, että merikotkat saattaisivat raadella niitä, Kolmela sanoo.\nMerikotkat ilmestyvät keväisin hyvissä ajoin itäiselle Suomenlahdelle, kun hallit synnyttävät poikasiaan.\n— Itse en ole nähnyt merikotkaa hylkeiden kimpussa, mutta sellaisia jälkiä niissä on ollut, että joku niitä on raadellut.\nJari Kolmelan mukaan hylkeenpyynnissä merenkäyntitaidot ovat tärkeässä osassa. Kuvassa Kolmela väijyy jäälautalta keväistä hallia.\nKulmalan mukaan merikotkien osuuteen hallinpoikasten raatelijoina suhtaudutaan epäilevästi. Monet uskovat, että hallinpoikasiin ilmestyneet haavat ovat tulleet verkoista. Kolmelan mukaan niin teräviä verkkoja ei ole, joiden jäljiltä hylkeenpoikaset näyttävät siltä kuin ne olisi skalpeerattu.\n— Olen aika pitkälle tullut siihen tulokseen, että nämä ovat merikotkien tekemiä.\nJari Kolmela aloitti hylkeenpyynnin jo ennen kuin rupesi ammattikalastajaksi. Pienestä pitäen merellä viihtynyt Kolmela on aina pitänyt vuodenajasta, jolloin Suomenlahti vapautuu talvijäistä.\nMatti Tieaho ja Jari Kolmela esittelevät hylkeennahasta tehtyjä asusteita: liivejä ja päähineitä.\n— Kiertelin heikoilla jäillä jollan kanssa tai avovedessä veneen kanssa katsomassa kevään tuloa.\nHylkeenpyyntiä pidetään vaikeana lajina, mutta Kolmelan mielestä tällaisista puheista ei kannata ottaa paineita. Aseenkäsittelyä tärkeämpää on omata hyvät merenkulkutaidot. Kolmela metsästää halleja ulkoluodoilla reilut neljä metriä pitkällä veneellä, jossa on pieni perämoottori.\nKolmela on kaatanut hylkeen jopa yli kolmensadan metrin päästä, mutta lähemmäskin pääsee. Hylje on utelias eläin, jolla on äärimmäisen hyvä hajuaisti. Kolmelan mukaan hyljettä pitää lähestyä tuulen alapuolelta ja mieluiten niin, että aurinko on metsästäjän takana.\nJari Kolmelan mielestä hylkeenpyynti kevätjäiden lähtiessä on haastavaa ja mielenkiintoista metsästystä.\nAikaisemmin Suomenlahdella metsästettiin ennen kaikkea norppaa, mutta nykyisin Itämeren norppaa metsästetään Perämerellä. Suomenlahdella metsästetään norpan sijasta harmaahyljettä eli hallia.\n— Norppia Suomenlahdella on hyvin vähän. Niillä ei ole täällä oikein pesimisjäitä. Kaikki pesivät yksilöt ovat menneet täältä ja Riianlahdelta Perämerelle, minkä vuoksi kanta on siellä voimistunutkin aika paljon.\nHarmaahylje eli halli on rauhoitettu vuoden alusta huhtikuun puoliväliin. Kolmelan mielestä juuri kauden alku on kaikkein mielenkiintoisinta aikaa, kun ulapalta löytyy vielä jäätä.\nSaappaat jalassa -podcast ilmestyy kahden viikon välein. Seuraava podcast ilmestyy 6.6.


Night Goes Long – Mesta.net\nNight Goes Long. Ohjaaja Henri Huttunen ja Vesa Kuosmanen. Näyttelijät: Manuela Bosco, Elias Gould. 73 min. 2015.\nNight Goes Long on elokuvaprojekti, jossa Twin Peaks kohtaa Kaurismäen unenomaisissa kulississa, joka muistuttaa etäisesti Helsinkiä. Tosin elokuvan kuvaamaa Helsinkiä ei todellisuudessa ole olemassa (?). Maagista realismia, sanovat elokuvan tekijät. Voisi sanoa myös ’David Lynch -realismia’\nUneton48 Goes Long on yhteisöllinen elokuvaprojekti, jossa nopealla aikataululla, tiivillä yhteisöllisyydellä ja yleisön mukanaololla on synnytetty pesunkestävä indietuotanto. Tavalliset ihmiset ovat vaikuttaneet käsikirjoitukseen ja kuvauspaikkojen valintaan. Budjettia on kerätty yhteisörahoituksella. Lopputulos on hajanainen ja luonnosmainen mutta kaikessa karheudessaan myös innostava ja ennakkoluuloton.\nNight Goes Long ottaa heti mukaansa täydellisen arvaamattomuuteensa luottaen. Katsojalle käy nopeasti selväksi, ettei elokuvaa kannata katsoa tosikkomaisuuden lasien läpi. Manuela Boscon esittämä tutkija saapuu Helsinkiin nettirakkauden perässä. Perilla rakkaan asunnossa kasveja hoitaa vieras mies, joka vie tulokkaan matkalle mielitietyn elämän kiinnekohtiin. Öinen kaupunki vääntyy parhaimmillaan Twin Peaksin unijaksoja muistuttaviksi tajunnanvirran värikkäiksi kuviksi. Musiikilla luodaan outoja trippejä, musiikki etäännyttää. Psykedeelinen bilekohtaus on kuin suoraan Twin Peaksin toisesta todellisuudesta, irrallaan kaikesta.\nKohtaukset vaikuttavat eri ohjaajien hahmotelmilta. Boscon esittämä päähenkilö ajelehtii ihmisestä ja paikasta toiseen, rakentaen samalla kuvaa vieraaksi jääneestä rakkaastaan. Vastaantulijat antavat kokonaisuuteen omat sattumanvaraisen panoksensa. Mikä on totta? Varsinkin absurdi saunakohtaus vetää huomaamatonta rajaa ajan, paikan, kuvitelman ja unen välille. Loppupisteessä seisoo lopulta nainen ja kokemus, matka oli tärkeämpi kuin päämäärä.\nKuvauksen osalta Night Goes Long onnistyy ylläpitämään mysteeriä. Kirkkaita värejä käytetään todellisuuden hämärtämiseen. Näyttelijät eivät loista mutta ovat oikeilla paikoilla. Bosco on sopivan etäinen, utuinen. Leffaa ei voi jättää kesken, se vaatii katsomaan viimeiseen kohtaukseen asti. Night Goes Long on onnistunut hämyinen arvoitus, joka Pikku Prinssin tarinan innoittamana keskittyy omalla tavallaan ikiaikaisen onnen tavoitteluun.\nelokuvatHenri HuttunenManuela BoscoSuomiVesa Kuosmanen\nPrevious Post:Jenkkirokkarin ankea Hampurin keikkamatka, huumattiin ja ryöstettiin Reeperbahnilla\nNext Post:Jenkkirokkarin poika kuoli vain 19-vuotiaana, perheen kommentti kuolinsyystä herättää kummastusta


Google Esitys | Virtualisointi Wiki | Fandom\nPilvipalvelut, Google Apps\n1. Luodaan esitys\nEsitys on Googlen vastine Microsoftin PowerPointille ja se toimiikin hyvin samalla tavalla. Ulkoasultaan se on perinteisen näköinen, muistuttaen jonkin verran Microsoftin aiempia ohjelmistoversioita (ennen vuotta 2007 julkaistuja).\n2. Teeman valinta\nLyhyt opas Esitystoiminnon käyttöön: https://drive.google.com/\n1. Aluksi klikataan LUO-nappulaa, jonka jälkeen valikosta valitaan Esitys.\n2. Valitaan nyt Esitykselle sopiva teema valmiina olevista vaihtoehdoista ja painetaan sen jälkeen OK nappulaa.\n3.Kuten kuvasta näkee, on valikkopalkki hyvin yksinkertainen. Ylhäältä päävalikoista voidaan navigoida alivalikkoihin. Uuden dian luominen onnistuu painamalla punaista nappulaa, jossa on pieni valkoinen + merkki. Tiedostolle voidaan antaa nimi Nimetön esitys tekstistä klikkaamalla.\n4.Jos haluat ladata esityksen tietokoneelle, sinun pitää klikata päävalikosta Tiedosto ja sen alta paljastuu kuvanmukainen alasvetovalikko. Vie hiiri Lataa tiedostona -tekstin päälle ja valitse aukeavasta valikosta haluamasi tiedostomuoto ja tiedoston latausikkuna pitäisi aueta.\n5. Samasta valikosta voit myös muun muassa tulostaa, julkaista internetiin tai tarkastella versiohistoriaa.\n7. Aloita esitys\n6.Jos haluat jakaa tiedoston useammille henkilöille muokkausta tai pelkästään lukuoikeutta varten. Voit tehdä myös sen Tiedosto-päävalikosta. Valitse valikosta Lähetä sähköposti yhteiskäyttäjille.\n7.Esitys käynnistetään klikkaamalla oikeassa yläreunassa olevaa Aloita esitys nappulaa. Jos haluat esityksen koko ruudulle, klikkaa vielä F11-nappulaa.\nHaettu osoitteesta https://laovirtualisointi.fandom.com/fi/wiki/Google_Esitys?oldid=1025


...Ruostevilla e Laricio...: Sulle rive del Fiume Sangone\nPubblicato da Beppe Laricio a 17:40\nRuostevilla 7 febbraio 2010 18:10\nChe belle foto! Ci sei stato oggi?\nHanna 7 febbraio 2010 18:58\nOi, onpas ihana kuva ja ihania kiviä. Tykkään kivistä kovasti. Muutama vuosi sitten Kreikassa ollessamme toin kiviä tuliaiseksi. Ukkoni ei ollut uskoa silmiään, kun niitä pakkasin mukaan matkalaukkuun. Sanoi, että itse saat kyllä ne kantaa! Nyt ne kukkaruukussa rahapuun ympärillä ;o) t:Hanna\nRuostevilla 8 febbraio 2010 19:30\nKiva kun tykkäät ja löysit tänne. Ymmärrän sua täysin. Camoglin reissulla, josta toi kenkäkuva on, keräsin ihania pyöreitä kiviä, joissa on kuin maalattu silmiä. Ne koristaa nyt olkkarin ikkunalautaa ennenkä teen niistä jotain.


Kuukautisten alkamisiällä yllättävä yhteys pidempään ja terveempään elämään - Terveys ja hyvinvointi - Voice.fi\nKuukautisten alkamisiällä yllättävä yhteys pidempään ja terveempään elämään\n04.08.2016 22:45 - Emmi Moilanen\nTuoreen tutkimuksen mukaan ensimmäisten ja viimeisten kuukautisten ajankohdasta voidaan päätellä elinikään sekä terveyteen liittyviä asioita.\nUuden tutkimuksen mukaan naisten ensimmäisten ja viimeisten kuukautisten alkamisajankohdalla voi olla yhteys siihen, kuinka vanhaksi elämme.\nYhdysvaltalaisessa California San Diego School of Medicine -yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan naiset, joiden kuukautiset alkoivat kaksitoistavuotiaana tai tätä vanhempina ja joiden vaihdevuodet ilmaantuivat viidenkymmenen ikävuoden jälkeen, elävät todennäköisemmin pitkään – noin 90-vuotiaiksi saakka.\nYhteys myös terveydentilaan\nTutkimuksessa seurattiin 16 000:a naista yli kahdenkymmenen vuoden ajan. Tutkijoille selvisi myös, että naiset, joilla kuukautiset alkoivat kahdentoista ikävuoden jälkeen, olivat myös terveempiä verrattuna tutkimushenkilöihin, joilla vuoto alkoi tätä nuorempana. Myöhempään kuukautisensa saaneet kärsivät myös vähemmän sepelvaltimotaudista ja diabeteksesta. He olivat myös epätodennäköisemmin tupakoitsijoita.\nEi pidä kuitenkaan säikähtää liikaa, jos kuukautisesi alkoivat nuorena, sillä elinajanodotteeseen vaikuttavat myös useat muut tekijät kuin kuukautisten alkamisikä. Esimerkiksi tupakoinnin lopettaminen ja urheilun määrän lisääminen ovat hyviä keinoja vaikuttaa itse omaan terveydentilaansa.\nLue myös: Kuukautiskierto vaikuttaa treenisuoritukseen: Lue, milloin kannattaa hikoilla ja milloin levätä\ntutkimus kuukautiset vaihdevuodet elinikä