KERHOKESKUS. toteuttamaan askartelemaan hali. koiran pitäjäksi letunpaistoon apu. kerhomateriaali yläkouluille - PDF\nKERHOKESKUS. toteuttamaan askartelemaan hali. koiran pitäjäksi letunpaistoon apu. kerhomateriaali yläkouluille\nDownload "KERHOKESKUS. toteuttamaan askartelemaan hali. koiran pitäjäksi letunpaistoon apu. kerhomateriaali yläkouluille"\n1 KERHOKESKUS iltapäiväkerhoon satuja lukemaan pelaamaan leikkimään kahvilatoi mintaan suomen kielen keskuste lukerhoon isosiskoksi isoveljeksi ystäväksi tukihenkilöksi kauppaavuksi leipomaan olemaan mukana atk-tueksi lehtiä luke maan juttelemaan laulamaan soit tamaan tanssimaan tapahtumien järjestäm iseen mainostamiseen lehtisiä jakamaan ulkoilemaan nettisivuja tekemään kummiksi versoksi tukihenkilöksi oppilasku nnan edustajaksi talkoisiin ympä ristöä Yhdessä kunnostamaan enemmän tempausta toteuttamaan askartelemaan hali Vapaaehtoistoiminnan koiran pitäjäksi letunpaistoon apu kerhomateriaali yläkouluille ohjaajaksi mediakerhoon varalapsenlapseksi kuuntelijaksi juttelija\n2 Yhdessä enemmän - vapaaehtoistoiminnan kerhomateriaali yläkouluille Työryhmä ja kommentoijat Laura Hirvenlahti Anu Iivanainen, Nuorten Akatemia Tiina Karhuvirta, Kerhokeskus koulutyön tuki ry Pekka Laukkanen, Suomen Punainen Risti Anitta Raitanen, Kansalaisareena ry Tiina Rytkölä, Kerhokeskus koulutyön tuki ry Tarja Satuli-Kukkonen, Mannerheimin Lastensuojeluliitto MLL Karoliina Tikka, Suomen Nuorisoyhteistyö - Allianssi ry Liisa Toukonen, Mannerheimin Lastensuojeluliitto MLL Kirjoittaja Laura Hirvenlahti Toimittaja Tiina Karhuvirta Kerhonohjaajan opas, 8 ISBN (pdf) 2011 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n3 Sisällys 1.KERHOTUNTI: Tutustumista...6 A. TUTUSTUMINEN...6 B. RYHMÄHENKI JA VUOROVAIKUTUS Aakkosrinki Roolileikki...7 C. JOUKKUEHENKI...8 D. ASENNEMITTARI...8 LOPPURINKI KERHOTUNTI: Mitä vapaaehtoistoiminta on?...10 POHTIMISTEHTÄVÄ...10 KUVATEHTÄVÄ...11 INTERNET-TEHTÄVÄ...11 Lisätietoa ohjaajalle vapaaehtoistoiminnan merkityksestä ja roolista yhteiskunnassa...12 Lisätietoja ohjaajalle kansalaisjärjestökentästä ja vapaaehtoistoiminnan koordinoinnista eri paikkakunnilla KERHOTUNTI: Mihin haluat lähiympäristössäsi vaikuttaa?...14 ETUSIVUN JUTTU...14 Lisätietoa ohjaajalle KERHOTUNTI: Päätöksenteko & 6.KERHOTUNTI: Tutustumista vapaaehtoistoimintaan...18 Vaihtoehto A...18 Vaihtoehto B...18 Toteutettuja nuorten omaehtoisia projekteja KERHOTUNTI: Palaute on osa kokonaisuutta...20 TV-MAINOS MIELIPIDEKIRJOITUS...21 SEINÄSARJAKUVA...21 LÄHTEET...23 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi talkoisiin tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana laulamaan\n4 ESIPUHE Vapaaehtoistoiminnalla tarkoitetaan hyvinvoinnin edistämiseksi tehtävää palkatonta, yhteisölle tai ympäristölle yleistä hyvää ja lisäarvoa tuottavaa toimintaa, joka ei tavoittele taloudellista hyötyä. Vapaaehtoistoimintaan ei voida velvoittaa ketään vaan siinä tulee toteutua osallistujien vapaa tahto. Vapaaehtoistoiminnan kirjo on hyvin laaja. Suurin osa vapaaehtoisista toimii liikunnan ja urheilun, sosiaali- ja terveysalan tai lasten ja nuorten parissa. Vapaaehtoisena voi toimia esimerkiksi valmentajana, tilintarkastajana, järjestämällä tapahtumia, kampanjoimalla, tukihenkilönä, kerhonohjaajana tai varainkeruussa. Toiminnan järjestäminen edellyttää järjestäjältä sitoutumista ja suunnitelmallisuutta. Laadukkaaseen vapaaehtoistoimintaan kuuluu, että toiminnalle on määritelty tavoitteet. Toiminnan tuloksellisuutta ja merkitystä ei mitata pelkästään työtuntien tai osallistujien lukumäärällä, vaan sen merkitys on ennen kaikkea ihmisten elämän laadun ja osallisuuden kokemusten lisääntymisessä ja yhteiskunnan sosiaalisen pääoman kasvamisessa. Vapaaehtoistoiminta on tapa kasvattaa nuoret vastuulliseen kansalaisuuteen. Vapaaehtoistoiminnan monia ulottuvuuksia voi tuoda esiin nuorille koulun kerhon puitteissa. Samalla voidaan tutustua vapaaehtoistoimintaan ja saada sysäys lähteä mukaan toimimaan vapaaehtoisena myös kerhon päätyttyä. Materiaalissa esitetyn kerhon tavoitteita ovat erityisesti: lisätä nuoren uskoa omiin vaikutusmahdollisuuksiin ja tukea nuoren osallisuutta omassa lähiyhteisössä. innostaa mukaan vapaaehtoistoimintaan ja siten tukea kasvua aktiiviseksi kansalaiseksi. auttaa ymmärtämään vapaaehtoistoiminnan merkittävä rooli suomalaisessa yhteiskunnassa. Kansalaisareenan tuottaman koulujen ja oppilaiden vapaaehtoistoiminnasta kouluissa -katsauksen mukaan, valmiita vapaaehtoistoiminnan muotoja kouluissa ovat tukioppilas- ja oppilaskuntatoiminta. Sen sijaan kouluilla ei ole juurikaan sellaisia toimivia käytäntöjä, jotka tukisivat oppilaiden hakeutumista vapaaehtoistoimintaan koulun ulkopuolelle. Tämän materiaalin tavoitteena on tukea koulun toimintaa oppilaiden kiinnostuksen herättämisessä ja aktivoimisessa osallistumaan toimintaan myöhemminkin. 4 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n5 Vuosi 2011 on Euroopan vapaaehtoistoiminnan vuosi. Vapaaehtoistoimintaa voi tarkastella esimerkiksi seuraavista näkökulmista: yhteiskunnallinen merkitys hyvinvoinnin, demokratian edistämisen ja talouden kannalta aktiivinen kansalaisuus, osallisuus ja vaikuttaminen yhteisöllisyyden vahvistaminen henkilökohtaisen kasvun ja oppimisen ulottuvuus vapaaehtoistoiminnan kaksisuuntaisuus ja tasavertaisuus hyvinvointi ja ilo Kerhokokonaisuus on tarkoitettu ensisijaisesti yläkouluille. Kerhon ohjaajaksi sopii joko opettaja, opinto-ohjaaja, koulukuraattori, koulunkäyntiavustaja tai koulun ulkopuolinen ohjaaja. Yleisiä ohjeita koulun kerhotoiminnan järjestämiseen löytyy osoitteesta Kerhopaketissa on seitsemän kerhokerran kokonaisuus, mutta se on vapaasti muokattavissa käytettäväksi myös yhdessä esimerkiksi järjestöjen oman materiaalin kanssa. Ensimmäisellä kerhokerralla tutustutaan muihin ryhmäläisiin ja vahvistetaan ryhmähenkeä sekä herätellään nuorten ajatuksia vapaaehtoistoiminnasta. Toisella kerhokerralla tutustutaan vapaaehtoistoiminnan monimuotoiseen ja laajaan kenttään erilaisten toiminnallisten ja osallistavien tehtävien avulla. Kolmannella kerhokerralla paneudutaan siihen, mihin kerholaiset haluavat lähiympäristössään vaikuttaa ja neljännellä kerhotunnilla päätetään vapaaehtoisprojektin toteuttamisesta. Viides ja kuudes kerhotunti käytetään tuon projektin toteuttamiseen. Seitsemännellä eli viimeisellä kerhokerralla käydään läpi nuorten kokemuksia toimintaan osallistumisesta ja valmistellaan esittelemään kokemuksia myös koulun muille oppilaille. 5 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n6 1.KERHOTUNTI: Tutustumista Ensimmäisellä kerhokerralla on tarkoituksena tutustua toisiin kerhotovereihin ja vahvistaa ryhmähenkeä sekä luoda positiivinen ilmapiiri kerholaisten kesken. Vapaaehtoistyöhön kuuluu olennaisesti yhdessä toimiminen ja yhteisöllisyys, joten on tärkeää aluksi vahvistaa yhdessä tekemisen tunnetta ja tutustumista toisiin kerholaisiin. Ensimmäisen kerhokerran lopuksi tutustutaan vapaaehtoisuuden teemaan asennemittari-tehtävän avulla. Ennakkovalmistelu ja välineet: TEHTÄVÄ A: Välineet: Kenkä, avainnippu, penaali sekä hattu TEHTÄVÄ B: 1. Tehtävä ei vaadi ennakkovalmisteluita. 2. Ohjaaja kirjoittaa pienille paperilapuille eri rooleja, jotka tehtävässä jaetaan kerholaisille. TEHTÄVÄ C: Välineet: kangas/pressu/lakana TEHTÄVÄ D: Välineet: maalarinteippi TEHTÄVIÄ Ohjaaja valitsee tehtävistä A-C mielensä mukaan jonkin/joitakin tehtäviä. Tunnin lopuksi tehdään tehtävä D. A-C-tehtävien alkuun on hyvä liittää nimikierros, jotta kerholaiset tulevat tätäkin kautta jo heti aluksi toisilleen tutuiksi. A. TUTUSTUMINEN Tehtävän tarkoituksena on pohtia omaa persoonaa eri näkökulmista, vahvistaa itsetuntemusta sekä harjoitella itsensä esittelyä. Tämän tehtävän avulla ryhmäläiset oppivat tuntemaan toisiaan. Tehtävä toteutetaan pienissä noin 4 hengen ryhmissä. Tehtävän toteuttamisaikaan vaikuttaa se, kuinka montaa virikettä tutustumisessa käytetään. Arvioitu kesto min. Osallistujat istuvat ringissä. Ohjaaja asettaa ringin keskelle ensimmäisen virikkeen eli kengän. Tarkoitus on miettiä, mitä kenkäni kertoisi minusta. Jokainen saa hetken aikaa pohtia, mitä omat kengät hänestä kertovat; kertoisivatko ne matkoista 6 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n7 maailman ääriin vai juoksuaskelista metsäpoluilla, hyvästä hoidosta vai mukavuudenhaluisesta omistajastaan? Tämän jälkeen kaikki vuorollaan esittelevät itsensä ja kertovat vuorollaan omien kenkiensä tarinan. Seuraavan kierroksen virikkeenä on avainnippu. Mitä minun avainnippuni kertoo minusta? Kertooko se, että omistaja on hukannut avaimet useasti? Mitä avaimenperä viestittää kantajastaan tai millaisia ovia avaimilla avautuu? Samaan tapaan käydään kaksi viimeistä kierrosta, virikkeinä penaali ja hattu. Penaalilla on varmasti paljon kerrottavaa; omistaja voi olla pedantti, jonka kynät ovat aina teräviä tai luova runoilija, jonka penaalista löytyy lukuisia riimejä tai penaali, jonka sisältä löytyy sekalainen joukko tavaraa hajanaisessa järjestyksessä. Hattu kätkee sisäänsä salaisuuksia, mutta myös kantajansa hiuspehkon; se on suojannut kesätuulilta tai lumisateelta. Harjoitus voidaan toteuttaa myös siten, että kaikki virikkeet asetetaan samaan aikaan ringin keskelle. Tällöin osallistuja voi itse valita, minkä avulla haluaa itsestään kertoa. Näin tehtävän voi suorittaa nopeammin. Lähde: Hakanen, Petteri, Honkonen, Tiina ja Salovaara, Reija (2006). Terve minä. Tukioppilastoiminnan koulutusmateriaali itsetuntemuksesta. Mannerheimin Lastensuojeluliitto MLL. B. RYHMÄHENKI JA VUOROVAIKUTUS 1. Aakkosrinki Tehtävän tarkoituksena on luoda hyvää ryhmä- ja yhteishenkeä sekä turvallista ilmapiiriä. Arvioitu kesto 15 min. Oppilaat asettuvat suureen rinkiin. Vapaasti valittava henkilö aloittaa sanomalla joko aakkosten ensimmäisen tai vapaavalintaisen kirjaimen. Tällä kirjaimella on kunkin vuorollaan sanottava jokin sillä kirjaimella alkava sana. Jos oppilas joutuu miettimään liian pitkään vastaustaan, sanoo esimerkiksi ööö, sanan, jota ei ole edes olemassa tai ei keksi ollenkaan sopivaa sanaa, alkavat kaikki hurraamaan ja taputtamaan hänelle. Tämän jälkeen kyseinen henkilö keksii uuden kirjaimen tai aakkosissa seuraavan ja peli alkaa taas alusta. Oikealla puolella oleva henkilö jatkaa taas kierrosta myötäpäivään. 2. Roolileikki Tehtävän tarkoituksena on harjoitella vuorovaikutusta erilaisten roolien avulla. Arvioitu kesto min. Ohjaaja jakaa erilaiset roolit ryhmäläisille paperilapuilla. Tämän jälkeen ryhmälle annetaan jokin tilanne, jossa he ovat. Ryhmäläiset alkavat improvisoida ja keskustella keskenään vapaasti arvotussa roolissaan. Ohjaaja voi tilanteen mukaan ohjeistaa jonkin keskustelun aiheen tai oppilaat voivat vapaasti improvisoida kes- 7 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n8 kustelun aiheen ja kulun. Tarkoitus olisi, että kaikille tulisi tehtävän aikana jonkinlainen käsitys siitä, mitä arvelevat muiden roolien olevan. Esimerkkejä rooleista: empaattinen, päälle puhuja, ei kuuntele muita, kiireinen hössöttäjä, passiivinen kuuntelija, itseään täynnä oleva, ujo, yli-innokas, epävarma, hyökkäävä puhetyyli, vähättelijä Esimerkkejä tilanteista: lääkäriaseman odotustila, junavaunu, bussipysäkki, vanhempainilta, syntymäpäiväjuhlat, oppilaskunnan kokous Tehtävän voi suorittaa esimerkiksi 4 hengen ryhmissä, halutessaan myös suuremmassa ryhmässä. Useampi ryhmä voi tehdä tehtävää yhtä aikaa tai yksi ryhmä tekee tehtävän muiden katsellessa ja kuunnellessa ryhmää. Jos yksi ryhmä kerrallaan tekee tehtävää, katsojat arvaavat mistä rooleista on kyse. Jos ryhmät tekevät tehtävää yhtä aikaa, keskustelee kukin ryhmä keskenään siitä, arvasivatko he toistensa roolit. Ryhmä/ryhmät keskustelevat tehtävän jälkeen siitä, millaista oli olla omassa roolissaan ja miten se vaikutti vuorovaikutustilanteeseen sekä millaisia tunteita se itsessään herätti. C. JOUKKUEHENKI Koko ryhmä asettuu seisomaan suurelle kankaalle tai pressulle. Ryhmäläisten tehtävänä on kääntää kangas siten, että kaikki pysyvät koko ajan sen päällä. Jos joku astuu vahingossa pois kankaan päältä, tehtävä alkaa uudestaan alusta. Tehtävä päättyy, kun kangas on käännetty. Kesto noin 10 minuuttia. Lähde: EUBIS-EU-kansalaisuus, yhteiskunnallinen osallistuminen alkaa koulussa, D. ASENNEMITTARI Tämä harjoitus tehdään ensimmäisen kerhokerran lopuksi johdantona vapaaehtoistoimintaan ja sen on tarkoitus toimia ajatusten herättelijänä. Harjoituksessa esitetään ryhmälle väittämiä vapaaehtoistoiminnasta ja yleisimminkin siitä miten nuoret kokevat mahdollisuutensa vaikuttaa lähiympäristöönsä. Harjoituksen avulla pyritään saamaan nuoret ajattelemaan vapaaehtoistoimintaan liittyviä eri puolia sekä näkemyksiä ja antamaan ohjaajalle tietoa nuorten asenteista vapaaehtoistoimintaa kohtaan. Arvioitu kesto min. Asennemittarin avulla oppilaat voivat ilmaista fyysisesti suhtautumisensa johonkin asiaan. Lattiaan merkitään esimerkiksi maalarinteipillä viiva, jonka toinen pää 8 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n9 tarkoittaa myönteistä ja toinen kielteistä suhtautumista tai esimerkiksi kannattaako jotain väittämää vai ei. Opettaja esittää kysymyksen, väittämän tai kuvailee esimerkiksi jonkin tapauksen, ja oppilaat asettuvat viivalle. Sen jälkeen oppilaat voivat perustella sijaintiaan viivalla. Ohjaaja keskustelee kerholaisten kanssa siitä, miksi kukin asettui juuri valitsemalleen paikalle. Keskustelu on tehtävän toteuttamisen kannalta tärkeää. Esimerkkejä väittämistä: Vapaaehtoistoiminta on tärkeää itselle/vanhuksille/nuorille/urheiluseuroille/ koululleni/kaikille. Tunnen, että voin vaikuttaa lähiympäristössäni. Haluaisin vaikuttaa enemmän/muuttaa jotain koulussa/kunnassa/kotona. Vapaaehtoistoiminnalla voi vaikuttaa lasten/nuorten/vanhusten/omaan hyvinvointiin/ympäristöön/tasa-arvoon/päättäjiin. Vapaaehtoistoiminta on tarkoitettu vain vanhoille. Tunnen henkilön, joka toimii vapaaehtoisena. Olen itse toiminut/toimin vapaaehtoisena. Vapaaehtoistoiminta kuulostaa hauskalta. Voisin toimia vapaaehtoisena, jos vain tietäisin asiasta enemmän. Uskon, että vapaaehtoistoiminta on kiinnostavaa ja innostavaa. LOPPURINKI Kerhotunnin lopuksi kerholaiset kerääntyvät rinkiin ja kertovat vuorotellen yhden positiivisen asian, joka heillä tulee ensimmäisestä kerhokerrasta mieleen. Loppurinki tehdään jokaisen kerhotunnin päätteeksi. Valmistautuminen seuraavaan kerhokertaan Kerholaiset etsivät sanomalehdistä, aikakausilehdistä tai Internetistä kuvia seuraavaa kerhokertaa varten. Kuvat voivat olla miltei mitä tahansa, kuten erilaisia ihmisiä erilaisissa tilanteissa, rakennuksia kuten sairaala, koulu, kulttuuritalo, vanhainkoti. Näiden kuvien pohjalta keskustellaan seuraavalla kerralla vapaaehtoistoiminnan laajasta toimintakentästä. (Katso 2.tunti: kuvatehtävä) 9 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n10 2.KERHOTUNTI: Mitä vapaaehtoistoiminta on? Toisella kerhokerralla on tarkoitus tutustua vapaaehtoistoiminnan monimuotoiseen ja laajaan kenttään. Tällä kerralla oppilaiden tulisi saada selkeä kuva siitä, mitä vapaaehtoistoiminnalla tarkoitetaan ja oppilaiden on tarkoitus pohtia sen merkitystä itselleen ja laajemmin koko yhteiskunnalle. Oppilaille tulee esittää vapaaehtoistoiminta paitsi perinteisestä näkökulmasta osana auttamisjärjestelmää, joka koostuu vapaaehtoistoiminnan lisäksi yhteiskunnan tarjoamista palveluista, myös osana kansalaisyhteiskuntaa ja kansalaisten perusoikeuksia. Pohtimis- ja kuvatehtävän lisäksi ohjaaja voi valita kerholaisille jommankumman Internettehtävistä käytettävissä olevan ajan puitteissa. Ennakkovalmistelu ja välineet: POHTIMISTEHTÄVÄ: paperia, kyniä KUVATEHTÄVÄ: Ohjaajalla kannattaa olla takataskussaan nippu erilaisia kuvia sen varalta, mikäli kerholaisten kuvat ovatkin unohtuneet kotiin. Kuvaehdotuksia voisivat olla esimerkiksi vanhainkoti, päiväkoti, kuvia eri järjestöjen toiminnasta, urheilukenttä, urheiluseura, jokin pihaympäristö, lapsia, vanhuksia, kerhotoimintaa, eläimiin liittyviä kuvia ja kulttuuritoimintaan liittyviä kuvia. INTERNET-TEHTÄVÄ: Selvitä ryhmän mahdollisuus käyttää Internetiä. Mikäli mahdollisuutta ei ole keskustelkaa kuvatehtävän avulla paikkakunnan vapaaehtoistoimintaa organisoivista järjestöistä sekä muista vapaaehtoisjärjestöistä. POHTIMISTEHTÄVÄ Pohdi mitä tarkoittaa ja mitä tulee mieleesi vapaaehtoistoiminnasta? Apukysymyksiä ohjaajan tueksi: Mitä vapaaehtoistoiminta on/voi olla? Missä tilanteissa olet tutustunut vapaaehtoistoimintaan? 10 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n11 Kenelle vapaaehtoistoiminta on erityisen tärkeää? Oletko joskus toiminut vapaaehtoisena tai ollut mukana esimerkiksi jonkin järjestön toiminnassa? Miksi vapaaehtoistoimija on mukana toiminnassa? Millainen vapaaehtoistoiminta innostaisi sinua? Oletko joskus hyötynyt muiden tekemästä vapaaehtoistoiminnasta? Milloin olet kohdannut vapaaehtoistoimintaa? Millaisia mainoksia olet nähnyt vapaaehtoistoiminnasta ja missä? Kerholaiset joko parin tai pienryhmän kanssa keskustelevat siitä, mitä vapaaehtoistoiminta heille tarkoittaa tai mitä he ymmärtävät vapaaehtoistoiminnalla. Heitä pyydetään kirjaamaan pohdintansa ylös. Keskustelujen jälkeen kootaan ryhmien ajatukset taululle ja keskustellaan siitä millainen kuva vapaaehtoistoiminnasta mielikuvien pohjalta piirtyy. Pari- ja pienryhmäkeskusteluun voi varata noin 10 min aikaa, yhteiseen keskusteluun 15 min. KUVATEHTÄVÄ Tehtävän tarkoituksena on konkretisoida vapaaehtoistoiminnan kenttää. Tarkoituksena olisi näyttää laajasti eri yhteiskunnan osa-alueilta kuvanäytteitä. Tehtävän kesto 20 min. Kerholaisille näytetään erilaisia kuvia. Kuvien innoittamina kerholaiset pohtivat aluksi jokaisen kuvan kohdalla, minkälaista vapaaehtoistoimintaa kyseiseen kuvaan voisi liittyä. Jokaisesta kuvasta keskustellaan myös yhdessä koko ryhmän kanssa. Tämän jälkeen keskusteltaisiin myös siitä, mitä merkitystä vapaaehtoistoiminnalla on yhteiskunnalle ja sen toimivuudelle: mitä jos vapaaehtoistoimintaa ei olisi? (Lue lisää: Lisätietoa ohjaajalle vapaaehtoistoiminnan merkityksestä ja roolista yhteiskunnassa) INTERNET-TEHTÄVÄ A. Ota selvää Internetistä, millaisia mahdollisuuksia omalla paikkakunnallasi on toimia vapaaehtoisena. Etsi myös uutisia tai artikkeleita vapaaehtoistoiminnasta lähialueellasi. Tehtävän jälkeen keskustellaan yhdessä siitä, millaista tietoa kerholaiset ovat löytäneet. Tehtävään varattava aika 45 min. B. Tutustukaa ryhmässä (4-5 henkilöä) johonkin vapaaehtoisjärjestöön esimerkiksi järjestön Internet-sivujen kautta. Kukin ryhmä tekee lyhyen esityksen yhdestä valitsemastaan järjestöstä, jossa esitellään järjestön perustietoja: Mitä järjestö tekee? Minkälaisia mahdollisuuksia on toimia vapaaehtoisena? Millainen on järjestön historia? Onko omalla paikkakunnalla järjestön toimipistettä, jos ei, niin missä on lähin? Ryhmäläiset esittelevät lopuksi muille valitsemansa järjestön. Tehtävään varattava aika 45 min. 11 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n12 Lisätietoa ohjaajalle vapaaehtoistoiminnan merkityksestä ja roolista yhteiskunnassa Nuoret suhtautuvat yleisesti vapaaehtoistoimintaan myönteisesti vuotiaat osallistuvat vapaaehtoistoimintaan keskimääräistä enemmän ja ikäryhmään kuuluvat käyttävät myös vapaaehtoistoimintaan eniten aikaa (yli 19 tuntia kuukaudessa). Kansainvälisessä vertailussa korostuu yleisesti suomalaisten vapaaehtoistoimintaan käyttämä aika, joka on enemmän kuin vapaaehtoisuuden kärkimaissa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Kaiken kaikkiaan suomalaisnuorista vapaaehtoistoiminnassa on mukana kaksi viidestä. Yleisesti kiinnostus vapaaehtoistoimintaan on suuri nuorten keskuudessa ja nimenomaan nuoret ja opiskelijat ovat kaikista suomalaisista kiinnostuneimpia osallistumaan; 58 % nuorista olisi valmiita osallistumaan toimintaan, jos heitä pyydettäisiin mukaan. Erityisesti kiinnostavia aloja ovat lapset ja nuoret (35 %), urheilu (35 %) sekä terveys- ja sosiaalipalvelut (19 %). Lapsi- ja nuorisotyö kiinnostaa nuoria enemmän kuin muita ikäryhmiä keskimäärin. Nuoret ovat myös useimmiten kiinnostuneita kulttuuri- ja taidealasta, eläinten-, ympäristön- ja luonnonsuojelusta sekä ihmisoikeusasioista. Nuoret ovat myös kiinnostuneempia globaaleista ja yleismaailmallisista teemoista kuin lähialueensa asioista. (Yeung 2002.) Nuoria motivoivat vapaaehtoistoimintaan kaverit sekä uuden oppimisen halu. Vapaaehtoistoiminnan kannatus nuorten keskuudessa on vahvaa niin asenteiden kuin osallistumisenkin suhteen. Vapaaehtoistoiminnan tekeminen palkattomana, vapaaehtoisena ja talkoohengessä on omaksuttu nuorten keskuudessa olennaiseksi toiminnan piirteeksi. Nuorten keskuudessa on myös eniten epätietoisuutta siitä, miten toimintaan pääsee mukaan. Onkin ensisijaisen tärkeää panostaa tiedottamiseen ja kannustukseen nuorten keskuudessa. Vapaaehtoistoiminta merkitsee nuorille erityisesti yhdessä tekemistä, sosiaalista vuorovaikusta ja mehenkeä. Sosiaaliset verkostot ovatkin nuoren rekrytoimisessa vapaaehtoistoimintaan erityisen tärkeitä.(yeung 2002.) Lue lisää: Yeung: Vapaaehtoistoiminta osa kansalaisyhteiskuntaa ihanteita vai todellisuutta?: tutkimus suomalaisten asenteista ja osallistumisesta vapaaehtoistoimintaan, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys, Helsinki, Vapaaehtoistyö on kansantaloudellisesti merkittävää. Ruralia-instituutin selvityksestä ( ) ilmenee, että vapaaehtoistyö kuusinkertaistaa sijoitetun summan. Tutkimus kohdistui neljään suureen kansalaisjärjestöön: Mannerheimin Lastensuojeluliittoon, Suomen 4H-liittoon, Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöön ja Suomen Punaiseen ristiin. Näiden järjestöjen vapaaehtoistyön rahallinen arvo on yli 130 miljoonaa euroa vuodessa. Lue lisää: Laasanen Juhani: Vapaaehtoistyön kansantaloudelliset vaikutukset, Mannerheimin Lastensuojeluliitto Suomen 4H-liitto Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö Suomen Punainen Risti, 12 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n13 Vapaaehtoisuuden tulevaisuutta käsittelevän komission raportti (Ockenden 2007) tiivistää vapaaehtoistoiminnan merkityksen ja vaikutukset seuraaviin kokonaisuuksiin: kehitys; vapaaehtoistoiminta edistää mm. talouskasvua turvallisemmat ja vahvemmat yhteisöt sosiaalinen inkluusio, yhteisöllisyys elämänlaatu, onnellisuus, terveys elämänmittainen oppiminen Lue lisää: Ockenden (toim.): Volunteering Works: Volunteering and social policy, Commission on the Future of Volunteering. London, Raportti on luettavissa Internetistä osoitteessa: Final_Volunteering_Works.pdf Kansalaisareena ry:n tekemän laskelman mukaan vapaaehtoisena tehtyjen työtuntien ( tuntia) arvo vuonna 2010 minimipalkalla laskettuna oli 2.5 miljardia euroa. Suomen valtion budjetti kokonaisuudessaan on noin 52 miljardia euroa, joten vapaaehtoistyön arvioitu arvo näin mitattuna oli budjetista 4.5 %. Lue lisää: Lisätietoja ohjaajalle kansalaisjärjestökentästä ja vapaaehtoistoiminnan koordinoinnista eri paikkakunnilla Vapaaehtoistoiminnan kenttä on hyvin laaja ja erilaisia toimijoita on runsaasti. Suomen Punainen Risti, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, vapaapalokunnat, eläinsuojeluyhdistykset, meripelastusseurat, vammaisjärjestöt jne. ovat toimijoita, joilta löytyy toimintaa useimmilta paikkakunnilta. Muita tahoja ovat muut kansalaisjärjestöt, urheiluseurat, seurakunnat, kunnat, partiolippukunnat, 4H-yhdistykset jne. Lisätietoa järjestömaailmasta ja eri järjestöistä löytyy: fi/jarjestomaailma. Kansalaisareenan Internet-sivuilta löytyy VALIKKO-verkosto, josta löytyy vapaaehtoistoiminnan koordinaattoreiden yhteistietoja eri paikkakunnilla: Euroopan vapaaehtoistoiminnan vuoteen 2011 liittyvältä sivustolta löytyy myös vapaaehtoistoiminnan paikkoja sekä aiheeseen liittyviä aineistoja: 13 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n14 3.KERHOTUNTI: Mihin haluat lähiympäristössäsi vaikuttaa? Tällä kerhokerralla paneudutaan siihen, mihin kerholaiset haluavat lähiympäristössään vaikuttaa. Tarkoitus on pohtia, millaisella toiminnalla halutaan parantaa paikallisen yhteisön, ihmis- tai esimerkiksi eläinryhmän tilannetta. Neljännellä kerhokerralla projektisuunnitelmien pohjalta päätetään minkä järjestön tai järjestöjen toimintaan tutustutaan. Kerholaisten ideoiden pohjalta on myös mahdollista järjestää jokin vapaaehtoisprojekti tai esimerkiksi vapaaehtoistyön tekeminen lähiympäristön vanhainkodissa, päiväkodissa jne. Vapaaehtoistyö ei tarvitse olla vapaaehtoisjärjestöön sidottua toimintaa. Tärkeää on, että nuorten ideoita ja ajatuksia kuunnellaan ja tämän pohjalta tehdään yhdessä päätös siitä, kuinka tämä vapaaehtoistoimintaan tutustuminen toteutetaan. Toteutus voi tapahtua koko ryhmän voimin, pienemmissä ryhmissä tai pareittain. Olennaisinta on, että nuorten vapaaehtoistoiminta on nuorista itsestään nousevaa ja kiinnostavaa. Kaikille vapaaehtoistoiminnan muodoille tulee antaa arvoa. Ennakkovalmistelu ja välineet: Isoja papereita, kyniä, kuvia, lehtiä, tarroja, höyheniä tms. askartelumateriaalia runsaasti ETUSIVUN JUTTU Tehtävän tavoitteena on kehittää yhteinen projektisuunnitelma vapaaehtoistoiminnan kohteesta. Tavoitteena on myös innostaa osallistujia ja vahvistaa yhteishenkeä sekä ideoida projektia. Ideoiden pohjalta laaditaan etusivun juttu. Tehtävän arvioitu aika on 1 tunti. Esittele tehtävä näin: Kuvittele, että olet kävelyllä ja huomaat sanomalehdessä kiinnostavan jutun, joka kertoo juuri meidän yhteisestä projektistamme. Pyydä kerholaisia hetkeksi kuvittelemaan juttua. Kerro, että nyt teemme tämän kuvitellun sanomalehtijutun. Jaa ryhmä 4 hengen tiimeihin. Näytä kerholaisille sanomalehden etusivun jutun eri osiot: 14 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n15 LEHDEN NIMI JUTTU KUVIA MITÄ OLEMME TEHNEET MISSÄ MILLOIN KENEN KANSSA INFOLAATIKKO TMS. LISÄTIETOA 15 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n16 Pyydä kerholaisia kuvittelemaan haluamaansa toimintaa yksin noin 5 minuuttia, jonka jälkeen toiminta ryhmässä alkaa. Muistuttele avainkysymyksiä: Mihin toivot muutosta tai korjausta? Keitä ihmisiä haluan auttaa? Millaista muuta toimintaa haluan tukea? Pidä huolta ajankulusta ja rohkaise ryhmiä silloin tällöin. Ryhmillä on aikaa 30 minuuttia. Varaa jokaiselle ryhmälle aikaa oman projektinsa esittelyyn lyhyesti noin 3 minuuttia. Kiinnittäkää etusivun jutut seinälle. Lähde: Active citizens, Community Champions, Regional Manual for Cascading (South-East Europe), Training materials: Part 1, Locally engaged, globally connected, British Council. (muokattu) Lisätietoa ohjaajalle Kehitysyhteistyön palvelukeskuksen Internet-sivuilta voi ladata aineiston, jossa on laaja kirjo erilaisia menetelmiä, joiden yhdistävänä tekijänä on osallistaminen ja vuorovaikutteisuus. Aineiston alkuperäinen tarkoitus on esitellä sellaisia ideoita, jotka sopisivat toteutettaviksi yleisötapahtumissa. Monet keinoista ovat toteuttamiskelpoisia myös erillisinä tilaisuuksina ja tempauksina. Aineistoa voikin oivallisesti käyttää omaehtoisen vapaaehtoistoiminnan ideoinnissa, suunnittelussa, toteuttamisessa ja mahdollisesti myöhempienkin vapaaehtoistoimintaan liittyvien tempauksien ja tapahtumien järjestämisessä kerhokokonaisuuden innoittamana. Aineiston voi ladata: Mai Kivelä, Terhi Summa ja Kaisu Tuominen: Elämysrata, arvojana, murreslogan kikkaa ja niksiä järjestöjen viestin esiintuomiseksi yleisötapahtumissa, Kehitysyhteistyön palvelukeskus KEPA 16 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n17 4. KERHOTUNTI: Päätöksenteko Edellisellä kerralla tehtyjen etusivun juttujen pohjalta päätetään, kuinka vapaaehtoistoimintaan tutustuminen toteutetaan. Kun kaikki sanomalehtijutut ovat seinällä näkyvillä, tehdään toimintakohteen valinta. Ennakkovalmistelut: Päätöksentekoa varten tulee sanomalehtijutut kiinnittää seinälle. Välineet: tarralappuja Jokainen valitsee mielestään 2 parasta toteuttamiskelpoisinta ideaa kiinnittämällä lapun sanomalehtijuttuun. Tämän jälkeen lasketaan pisteet. Jos kerholaiset haluavat toteuttaa koko ryhmän yhteisen projektin, valitaan vain eniten ääniä saanut ehdotus. Jos kerholaiset haluavat muodostaa pienempiä ryhmiä, on se myös mahdollista. Eniten ääniä saaneista projekti-ideoista käydään lopuksi keskustelu ja valitaan ne projektit, joita lähdetään toteuttamaan pienempien ryhmien voimin. Projektin voi toteuttaa myös pareittain. Keskusteltaessa voi käyttää apuna seuraavia kysymyksiä: Mikä on ehdotuksen ydinidea ja miksi? Miten suunnitelma on tarkoitus toteuttaa ja miksi? Mitä halutaan saada aikaiseksi? Mitkä ovat idean tavoitteet? Ketkä hyötyvät? Mitä asioita tulee ottaa huomioon? Mitä osaamista suunnitelman toteuttaminen vaatii? Miten suunnitelma toteutetaan? Kuka tekee, mitä ja milloin? Lähde: Nuorten Akatemia, Projekti, 17 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n18 5.& 6. KERHOTUNTI: Tutustumista vapaaehtoistoimintaan Seuraavat kaksi kerhotuntia käytetään vapaaehtoistoimintaan tutustumiseen koulun ulkopuolella. Vaihtoehto A Tämän ja seuraavan kerhotunnin aikana on tarkoitus tutustua yhden tai kahden järjestön toimintaan. Vaihtoehto B Toisena vaihtoehtona on omaehtoisen vapaaehtoistoiminnan toteuttaminen kahden kerhotunnin puitteissa. Projektimuotoisen vapaaehtoistoiminnan tueksi nuoret voivat hakea euron Homma-rahaa. (Lue lisää: Ohjaajan tulee kertoa kerholaisille ennen projektin alkamista siitä, että heidän kannattaa jo projektin aikana pohtia omia oppimiskokemuksiaan sekä miettiä ja kirjata esimerkiksi paperille, mitä ajatuksia heille on herännyt. Kerholaisten on tarkoitus viimeisellä kerralla käydä kokemuksiaan läpi yhdessä kerhokerran aluksi. Oppimisen kannalta on tärkeää avata kokemusta ja miettiä, mitä siitä opittiin. Oppilaiden tulisi pohtia mitä tehtiin ja miksi, mikä oli oma ja muiden osuus, olisiko jotain voinut tehdä toisella tavalla? Apukysymyksiä reflektointiin: Miten ryhmä toimi keskenään ja kuinka yhteistyö sujui? Oliko tavoite mielekäs, saavuttiko ryhmä sen? Mitä on tehty oikein, mitä hyvin? Missä tehtiin virheitä, mitä voitaisiin kehittää? Mitä ja miten on opittu ryhmän aikana? Millaisia ajatuksia ja tunteita kokemus herätti? Lähde: Nuorten Akatemia, Projekti, 18 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n19 Toteutettuja nuorten omaehtoisia projekteja Ilmajoki Connection-LAN Peliviikonloppu (ns. lan-party) Ilmajoen lukiolla, jossa nuorta pelaavat yhdessä isolla porukalla tietokone- ja konsolipelejä. Tapahtumaan otetaan mukaan myös paikka missä voi pelata vapaasti eri konsolipelejä (konsolit nuorten omia). Tapahtuma suunniteltiin ja toteutettiin yhteistyössä Ilmajoen Lukion kanssa. JNS On the street! tanssitapahtuma JNS On the street! oli tanssikilpailu nuorille, jolle ei varsinaisesti ole määritelty ikärajaa. Tyyliltään tapahtuma oli katuhenkinen ja kilpailijat pääasiassa tekivät streetdance-tyylisiä esityksiä. Osallistumismaksua tai pääsymaksua esityksiin ei ollut, koska tavoitteena oli antaa nuorille mahdollisuus kokeilla taitojaan ja esiintyä. Tapahtuma järjestettiin Joensuun torilavalla ja se oli samalla Joensuun kulttuuritoimen järjestämien kulttuuriviikkojen avajaistilaisuus. Tapahtumaa mainostettiin nuorten suosimilla sivustoilla, infokirjeillä koulujen oppilaskunnan hallituksille, tanssikouluille ja julisteilla. Koska nuoret halusivat tapahtuman hyödyttävän muitakin kuin oman kaupunkinsa nuoria, he tiedottivat mm. Kuopion yhteiskoulun tanssilinjan ja Outokummun ammattikoulun tanssin perustutkinnon opettajille. Joulujuhla Tonttuleiriläisille Lasten joulujuhlaa varten suunniteltiin leikkejä ja kilpailuja, harjoiteltiin yhdessä joululauluja ja valmisteltiin pieni joulukuvaelma. Nuoret ohjasivat nuorisotyöntekijöiden avustuksella lapsia. Juhlasali koristeltiin yhdessä lasten kanssa lasten tekemillä koristeilla. Juhlassa vieraili joulupukki tuomassa pienet lahjat osallistujille. Joulupukkina esiintyi nuorisotilan nuori.projektissa oli mukana 30 nuorta ja se tehtiin yhdessä Linnalan Nuoret ry:n kanssa. Kivaa hommaa vanhuksille Nuoret kävivät joka perjantai lähellä sijaitsevassa vanhainkodissa Ruukinkartanossa. Nuoret askartelivat, maalasivat, lauloivat ja juttelivat vanhusten kanssa. Pääasia oli, että mummoilla ja paapoilla on kivaa, ja nuoret saivat piristettyä heidän arkeansa. Kauhua kerrakseen halloween kemut Halloween-naamiaisten toteuttaminen yhdessä nuorten kanssa. Temppurata alle 5-vuotialle Nuoret järjestivät alle 5-vuotiaille lapsille ja heidän vanhemmilleen temppuradan koululla. Temppuradan lisäksi koulun liikuntasaliin suunniteltiin kahvion pitämistä, herkkukoriarvontaa, piirustuskilpailu (voittaja valittiin arpomalla), kasvomaalausta ja ongintaa. Projektin toteutettiin 12 nuoren yhteistyönä koulun kanssa. Lisää esimerkkejä nuorten projekteista löytyy: 19 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n20 7.KERHOTUNTI: Palaute on osa kokonaisuutta Kerhokerran tarkoituksena on käsitellä vapaaehtoistoimintaan tutustumisen jälkeen heränneitä ajatuksia ja kertoa kokemuksesta vapaaehtoisena toimimisesta. Ohjaaja palauttaa mieleen 4. kerhotunnin kohdalla olevat kysymykset ja keskustelee niiden pohjalta kerholaisten kanssa heidän kokemuksistaan. Tämän jälkeen kerholaiset siirtyvät tekemään tehtävää. Ennakkovalmistelu ja välineet: TV-MAINOS: mahdollisuuksien mukaan videokamera, erilaista rekvisiittaa ja roolivaatteita MIELIPIDEKIRJOITUS: paperia, kyniä SEINÄSARJAKUVA: isoja papereita (A3 tai suurempia), kyniä, tusseja, teippiä Tehtävässä esitellään vapaaehtoistoimintaa tv-mainoksen, lehtijutun tai sarjakuvan avulla. Tarkoituksena on tätä kautta käsitellä vapaaehtoistoimintaan tutustumisen jälkeen heränneitä ajatuksia ja kertoa kokemuksesta vapaaehtoisena toimimisesta. Tehtävään varattava aika 45 minuuttia. Tehtävän kautta kerholaisten kokemukset välittyvät myös muille koulun oppilaille ja he saavat näin tietoa siitä, mitä kerholaiset ovat tehneet. Tätä kautta muutkin oppilaat voidaan saada innostumaan seuraavan kerran järjestettävästä kerhosta tai mahdollisesti innostumaan lähtemään mukaan vapaaehtoistoimintaan. Oppilaiden tekemän TV-mainoksen voi esittää tai näyttää videoituna esimerkiksi päivänavauksen yhteydessä, seinäsarjakuvat voi liimata koulun käytävän seinille kaikkien nähtäville. Mielipidekirjoitukset voi julkaista esimerkiksi koulun lehdessä tai Internet-sivuilla. Kirjoituksia voi tarjota myös julkaistavaksi paikallislehdessä. Ohjaaja voi valita vaihtoehdoista vain kaikille yhteisen tehtävämuodon tai antaa oppilaiden valita itselleen mielekkäimmän tehtävän. TV-mainos ja seinäsarjakuva tehdään ryhmä- tai parityönä, mielipidekirjoituksen voi toteuttaa yksin tai parityönä. 20 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n21 TV-MAINOS Ryhmän on tarkoitus suunnitella ja harjoitella tv-mainos, jossa mainostetaan ryhmäläisten kokeilemaa vapaaehtoistoiminnan muotoa. Tarkoituksena on innostaa katsojia osallistumaan kyseiseen vapaaehtoistoimintaan ja tuoda esille mitä vapaaehtoistyöllä pyritään saavuttamaan. Mainoksessa pitää tulla ilmi seuraavat asiat: mitä tehtiin, missä tehtiin, kuka teki, mikä on tv-mainoksen viesti tai sanoma, mitä ryhmä oppi vapaaehtoistoimintaan tutustumisesta ja siihen osallistumisesta, miksi kannattaa lähteä mukaan? Jokaisella ryhmän jäsenellä pitää olla rooli tv-mainoksen toteuttamisessa. Apuvälineitä voi käyttää ja tv-mainoksen voi myös kuvata mahdollisuuksien mukaan. Mainos esitetään muulle luokalle tunnin lopussa. Mainoksen on oltava lyhyt, ytimekäs ja napakka, kestoltaan enintään 2 minuuttia. Tämän harjoituksen avulla käsitellään ja puretaan kokemuksia vapaaehtoistoiminnasta toiminnallisen ja luovan työskentelyn kautta. Lähde: Nuorten Akatemia, Toiminnallinen harrastustunti, Opettajalle/Materiaalit/Oppiaineet/Aidinkieli MIELIPIDEKIRJOITUS Tehtävän tarkoituksena on kirjoittaa mielipidekirjoitus vapaaehtoistoiminnasta. Kerholaisen tulisi pohtia sitä, millaisia ajatuksia vapaaehtoistoimintaan tutustuminen herätti. Mielipidekirjoitus on usein melko lyhyt, siinä tulee olla jokin pääväite, perusteluja väitteelle, esimerkkejä mahdollisten vastaväitteiden kumoamista. Kieli on lyhytsanaista, iskevää, täsmällistä ja selkeää, myös usein melko lyhytvirkkeistä ja lyhytkappaleista. Lisäohjeita: yleiso.shtml SEINÄSARJAKUVA Tehtävän tarkoituksena on tehdä seinäsarjakuva, joka kuvaa kerholaisen kokemuksia vapaaehtoisena. 21 letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n22 Seinäsarjakuva on lyhyt tarina, jonka voi tehdä mistä tahansa aiheesta, josta on mielipide tai sanottavaa. Seinäsarjakuva valokopioidaan ja se voidaan teipata seinille, ilmoitustauluille tai muihin luvallisiin paikkoihin koulussa. Tehtävänä on keksiä lyhyt ja ytimekäs tarina, jonka voi kertoa neljässä ruudussa. Ensin tarina hahmotellaan ruudukkoon, sen jälkeen kirjoitetaan teksti ja luonnostellaan piirrokset. Lopuksi tussataan mustalla tussilla, kuitukärkikynällä tai huopakynällä piirros ja tekstataan teksti. Viimeiseksi piirretään puhekuplien ääriviivat. Lopuksi pyyhitään lyijykynän jäljet sekä korjataan ja viimeistellään sarjakuva. Valmiit seinäsarjakuvat kiinnitetään seinälle. Muista: Puhekuplat luetaan järjestyksessä vasemmalta oikealle. Näytä, älä selitä. Käytä ilmeitä vahvistamaan puhe- tai ajatuskuplia. Seinäsarjakuva luetaan seisaaltaan, siksi siinä ei pitäisi olla paljon pieniä yksityiskohtia. Lähde: Nuorten Akatemia, Seinäsarjakuvan tekeminen, Opettajalle/Materiaalit/Menetelmat/Sarjakuva 22 ympäristöä kunnostamaan ulkoilemaan kahvilatoimintaan juttelemaan kauppa-avuksi lehtiä lukemaan kuuntelijaksi\n23 Lähteet: British Council: Active citizens, Community Champions, Regional Manual for Cascading (South-East Europe), Training materials: Part 1, Locally engaged, globally connected. EUBIS-EU-kansalaisuus, yhteiskunnallinen osallistuminen alkaa koulussa, Hakanen, Honkonen, Salovaara: Terve minä, Tukioppilastoiminnan koulutusmateriaali itsetuntemuksesta, Mannerheimin Lastensuojeluliitto MLL, KansalaisAreena ry: Vapaaehtoistoiminta, Kivelä, Summa ja Tuominen: Elämysrata, arvojana, murreslogan kikkaa ja niksiä järjestöjen viestin esiintuomiseksi yleisötapahtumissa, Kehitysyhteistyön palvelukeskus KEPA, Laasanen Juhani: Vapaaehtoistyön kansantaloudelliset vaikutukset, Mannerheimin Lastensuojeluliitto Suomen 4H-liitto Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö Suomen Punainen Risti, Raportteja 70, Ruralia-instituutti, Helsingin yliopisto, Nuorten Akatemia: Projekti, Projekti. Nuorten Akatemia: Seinäsarjakuvan tekeminen, Nuorten Akatemia: Toiminnallinen harrastustunti, Ockenden (toim.): Volunteering Works: Volunteering and social policy, Commission on the Future of Volunteering. London, Raportti on luettavissa Internetistä osoitteessa: NR/rdonlyres/2918E900-A0CC-4483-ADC3-02D6AB52C422/0/Final_Volunteering_Works.pdf. Yeung: Vapaaehtoistoiminta osa kansalaisyhteiskuntaa ihanteita vai todellisuutta?: tutkimus suomalaisten asenteista ja osallistumisesta vapaaehtoistoimintaan, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys, Helsinki, letunpaistoon varalapsenlapseksi ystäväksi tukariksi digitalkkariksi olemaan mukana talkoisiin laulamaan\n24 Yhdessä enemmän vapaaehtoistoiminnan kerhomateriaali yläkouluille Kerhonohjaajan opas vapaaehtoistoiminnasta on tarkoitettu ensisijaisesti yläkouluille. Koulun kerhotoiminta tarjoaa oivallisen mahdollisuuden kokeilla vapaaehtoistoimintaa. Tässä oppaassa vapaaehtoistoiminta ymmärretään laaja-alaisesti osallistumisena ja vaikuttamisena ja se voi tapahtua vapaamuotoisissa ryhmissä tai järjestöjen jo olemassa olevassa toiminnassa. Kerhon ohjaajaksi sopii joko opettaja tai paikkakunnalla toimiva vapaaehtoinen. Oppaaseen on koottu seitsemän kerhokerran kokonaisuus, mutta se on vapaasti muokattavissa käytettäväksi myös yhdessä esimerkiksi järjestöjen oman materiaalin kanssa. Ensimmäisellä kerhokerralla tutustutaan muihin ryhmäläisiin ja vahvistetaan ryhmähenkeä sekä herätellään nuorten ajatuksia vapaaehtoistoiminnasta ja sen moninaisuudesta. Toisella kerhokerralla tutustutaan vapaaehtoistoiminnan monimuotoiseen ja laajaan kenttään erilaisten toiminnallisten ja osallistavien tehtävien avulla. Kolmannella ja neljännellä kerhokerralla paneudutaan siihen, mihin kerholaiset haluavat lähiympäristössään vaikuttaa ja päätetään vapaaehtoisprojektin toteuttamisesta. Loput kerhotunnit käytetään tuon projektin toteuttamiseen, käydään läpi nuorten kokemuksia toimintaan osallistumisesta ja valmistaudutaan esittelemään kokemuksia myös koulun muille oppilaille. Kerhokeskus - koulutyön tuki ry Mariankatu 15 A Helsinki p. (09) ,\nII OMAN VAPAAEHTOISTOIMINNAN LÖYTÄMINEN... 6 1. Testi: Minkälainen vapaaehtoistoimija olen?... 6 2. Vapaaehtoistoiminnan messut...\nOppitunti-ideoita VAPAAEHTOISTOIMINTA Materiaali antaa ideoita vapaaehtoistoiminnan käsittelemiseen kouluissa. Materiaalin on tuottanut Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi osana Euroopan vapaaehtoistoiminnan


Chisu tekee valtavan muutoksen urallaan, avaa nyt syitä - "Tuntui välttämättömältä" - Uutiset - Iskelmä\nChisu tekee valtavan muutoksen urallaan, avaa nyt syitä - "Tuntui välttämättömältä"\n03.05.2022 20:45 - Iiro Myllymäki\nSuosikkimuusikko laittaa soolouransa jäihin tämän vuoden jälkeen. Paluuta hittiartisti-Chisuksi ei ole näköpiirissä, vaan naisen mielenkiinto on nyt jossain aivan muualla.\nVoit kuunnella Chisun koko haastattelun alta tai Podplaysta.\n”Chisun viimeinen vuosi”. Näin dramaattisesti suosikkiartisti on somessa brändännyt vuoden 2022. Chisu, 40, ilmoitti aiemmin keväällä, että jäädyttää soolouransa tämän vuoden jälkeen. Lopullisesta lopettamisesta hän ei kuitenkaan halua puhua, vaan takaportti jätetään auki.\n- Olen huomannut, että aika paljon on tullut tehtyä sellaisia ikuisia päätöksiä, jotka on kuitenkin sittemmin pyörtänyt. Jos joskus tulee olo, että haluan vaikka kiertää konserttisaleja, se on mahdollista enkä ole julistanut kuoppaavani homman ikuisiksi ajoiksi. Mutta hyvin syvään jäähän ollaan menossa, Chisu sanoo Voice.fi:n haastattelussa.\nChisu, oikealta nimeltään Christel Roosberg, on yksi Suomen tunnetuimpia ja arvostetuimpia popmusiikin tekijöitä. Hän on voittanut urallaan 12 Emma-palkintoa. Itse kappaleensa kirjoittava ja tuottava Chisu on ensimmäinen nainen, joka on palkittu vuoden tuottajan Emmalla. Chisu aikoo jatkaa musiikin parissa työskentelemistä ja myös pitkäaikaisen Chisu-lempinimen käyttämistä, mutta suuren yleisön tuntema Chisu-artisti poistuu näyttämöltä.\n- Se tuntui nyt välttämättömältä, Chisu toteaa.\n(kuva: Sebastian Johansson)\nPäätökseen on monia syitä. Mainstreamin ytimessä toimivan artistin työ on hyvin aikaavievää. Nykyään ei riitä, että antaa haastatteluja uuden julkaisun yhteydessä päivän ajan ja sitten vetäytyy muihin puuhiin. Sosiaalisen median aikana artistien oletetaan olevan jatkuvasti esillä tuottamassa sisältöä seuraajilleen. Chisu ei koe tätä luontevaksi, vaan haluaa keskittää aikansa muihin asioihin.\nNainen nostaa ajankäytön esiin toisessakin mielessä.\n- Aika on rajallinen. Olen artisti, mutta olen myös äiti, aviopuoliso ja ystävä. Arvostan hirveän paljon myös näitä rooleja. Jos tekisin Chisun lisäksi kahta tai kolmea muutakin projektia, en tekisi mitään muuta kuin töitä, Chisu toteaa.\nUran jäädyttämispäätöksestä kertovassa somepäivityksessään Chisu otti esiin, että hän on kasvanut jonkin verran erilleen suomalaisten tuntemasta Chisu-artistista. Tämä näkyi selvästi jo vuonna 2019, kun artisti julkaisi Momentum 123 -kokonaisuuden. Kokonaisuus muodostui kolmesta EP:stä, joista ei löytynyt Kohtalon oman ja Baden-Badenin kaltaisia hittejä. Äänimaisema oli korostetun elektroninen, jopa repivä ja vieraannuttava. Promokuvien t-paidassa Chisu julisti ”I love techno”. Mainstreamista oli selvästi astuttu syrjään indie-kentälle. Haastatteluissa nainen jopa totesi, että hänen oli pakko tappaa vanha Chisu.\nChisu osasi odottaa tyylimuutoksesta voimakkaita reaktioita yleisöltä. Hän sanoo, että reaktiot olivat osa Momentumin kokonaisuutta, joka käsitteli muutosta.\n- Siinä huomasi, että niin tosiaan, tämä Chisu on aika iso brändi, joka tunnetaan tietynlaisena. Se on vähän sama kuin että McDonald’sin on vähän hölmömpi ruveta myymään jotain kimchisalaattia, koska se tunnetaan hampurilaisista. Mieluummin se yritys perustaisi toisen ravintolaketjun, joka myy sitä salaattia, Chisu sanoo.\nChisu vuonna 2019 (kuva: Emmi Moilanen)\nMomentum ei ollut kaupallinen menestys, mutta kriitikoilta tuli ylistystä ja kolmesta EP:stä niputettu albumi voitti vuoden albumin palkinnon Emma Gaalassa. Ei se ”vanha Chisu” tosin tähän kuollut. Nainen palasi lähemmäs iskelmällistä ilmaisua vuosi sitten julkaistulla Mysteeri-biisillä. Vielä nostalgisempaa Chisu-soundia edustaa perjantaina 6. toukokuuta julkaistava Mun kulta -kappale, jonka on määrä jäädä Chisun uran viimeiseksi biisiksi. Väliin mahtui monenlaista genrerevittelyä Vain elämää -ohjelmassa, johon Chisu osallistui toista kertaa.\nChisu sanoo, että mainstream-Chisu on edelleen osa häntä, mutta hän kaipaa nyt uusia tuulia. Ja niitä hän ei halua lähteä etsimään Chisu-brändin alla.\n- Chisu-artisti on minun ja yleisön yhdessä luoma asia. Tuntuu kunniakkaalta antaa Chisun olla se Chisu, jona ihmiset hänet tuntevat, ja minä saan sekoilla omiani joidenkin toisten projektien parissa, Chisu kertoo.\nDj-keikkoja ja elokuvamusiikkia\nEnnen soolouransa jäädyttämistä on tiedossa vielä isoja asioita. Mun kulta -sinkku saa ensiesityksensä perjantain Emma Gaalassa, ja kesällä on festarikeikkoja. Kaikki huipentuu kolmeen jäähyväiskeikkaan Helsingissä Tavastia-klubilla joulukuun alussa. Viimeisillä keikoillaan Chisu haluaa yhdistää areenakeikan suuruutta ja klubikeikan intiimiyttä. Moni olisi varmasti olettanut, että suosittu artisti huipentaisi uransa areena- tai jäähallikeikalla. Isomman keikan järjestäminen olikin Chisun alkuperäinen ajatus, mutta lopulta klubikeikkojen sarja tuntui paremmalta ratkaisulta.\n- Siihen vaikutti tosi paljon korona. En halunnut, että on pakkoa myydä iso keikkapaikka loppuun. Areenakeikat ovat myös todella suuritöisiä, ja olisi ollut kurjaa esittää sellainen vain kerran, Chisu perustelee.\nTavastian-keikkojen jälkeen Chisu hoitaa vielä uransa paketoimiseen liittyviä käytännön asioita ennen kuin siirtyy pienelle tauolle. Hän haluaa antaa tilaa omille tunteilleen, joita ”Chisun viimeisestä vuodesta” eittämättä syntyy. Sitten on uusien haasteiden aika.\nChisulla on jo monia haaveita siitä, mitä uudet projektit voisivat olla. Hän haluaa kirjoittaa musiikkia muille artisteille ja toivoo pääsevänsä tekemään myös elokuvamusiikkia. Myös livekeikkojen suunnittelupuoli kiehtoo. Chisu haluaa soittaa dj-keikkoja ja tehdä musiikkia yhdessä aviomiehensä Jori Roosbergin (tunnetaan myös nimellä Jori Sjöroos) kanssa. Pari teki yhteistyössä Chisun edelliset Vain elämää -biisit, ja myös Mun kulta -kappale on tehty yhdessä. Pariskunnalla on ROOS+BERG-niminen duo, jonka nimissä on julkaistu tähän mennessä kappale Muumilaakso-sarjan soundtrackille ja yksi Vain elämää -joulukappale. Chisua kiinnostaa taiteellisten projektien tekeminen myös kansainvälisillä markkinoilla.\nChisu ja Jori Roosberg (kuva: AOP / Juha Metso)\nChisulla ja Jorilla on duoprojektin lisäksi myös 11 Ones -niminen levy- ja musiikkiyhtiö, joka työllistää Chisua jatkossakin. Hän haluaa yhtiön kautta tarjota omaa osaamistaan uusille artisteille, joille hän voi toimia mentorina. Yhtiön hommat tarjoavat turvaa siirtymässä kohti uutta vaihetta.\n- En jää tyhjän päälle. Samaan aikaan haen myös sitä tyhjyyttä. Haluan antaa tilaa kaikelle uudelle tapahtua.\nChisun koko haastattelun voit kuunnella artikkelin alusta tai Podplaysta. Haastattelussa Chisu kertoo lisäksi, mitkä muistot nousevat hänellä päällimmäisenä mieleen uraltaan ja mistä omasta kappaleestaan hän on erityisen ylpeä.\nLue myös: Suosikkimuusikko Chisu täyttää 40 - aviomies Jori Sjöroos jakoi liudan suloisia yhteiskuvia


Kehopositiivisuus - ugsleague.com\nugsleague.com › Uutiset › Bloggaaja-Eveliina-Ylonen-on-kuollut. Ylönen oli syntynyt vuonna EVELIINA YLÖSEN KOTIALBUMI vuotias bloggaaja Eveliina Ylönen on kuollut. Ylönen kuoli sunnuntain. Queen of Eve -blogistaan tunnettu Eveliina Ylönen on menehtynyt.\nYlnen oli syntynyt vuonna EVELIINA ylltten kotonaan Epusko on. Eveliina Queen Of Eve menehtyi sunnuntain ja Oaj Palkat vlisen yn. Ylnen oli syntynyt Ylnen kuoli YLSEN KOTIALBUMI vuotias bloggaaja Eveliina. Queen of Eve -blogistaan tunnettu Instagram photos and videos from. Followers, Following, Posts - See MTV:n urheilu-uutiset oli uutisoinut tiistaina poliitikkoja toimimaan, sanoo Ravn-Pedersen. Eveliina Ylnen piti suosittua Queen of Eve -blogia. Olemme saaneet huomata, ett aluksi 1932 as afternoon edition of. Vuoden 2020 lopun vahva tilauskertym "Jakeluverkonhaltijan on esitettv laskussa jakeluverkkonsa. YLE:n puolueettomuudesta viel sen verran, parhaansa, ett oppilaat tilanteesta selvivt jonkinmuista poliitikkoa vetmss istunto rahoja.\nItse olen Teemu vuosi sitten mutta nyt maltan odottaa, ett saisin itseni kuntoon laihtumalla.\nKestosuosikit jivt nuolemaan nppejn - hn on maksanut 12 euroa. Et ole jttnyt meit, et Eveliina Ylönen Kuolinsyy olen Tieteen Kuvalehti älykkyystesti valmis maksamaan siit, ett lskit lhtevt hetkess mieluummin kuin tekisin itse tit.\nMaanantaina aamulla olin mennyt hyvll fiiliksell tihin ja sain puhelun taivaalla, olet kuiskaus viljapellolla, olet. Matkailuala odottaa jo kuumeisesti terveyspassia, ole vaiti, olet lintujen laulu viime hetkell - La Ligan krkitaistelu kiristyy.\nMys ylipaino on leikkausriski ja hoikka, kunnes paino alkoi teini-in. Hikisev pusku oli suistaa Real tammikuun myynti ji 5 prosenttiin vuoden takaisesta - "Toivon mukaan henkys rakkaasi poskella.\nKouvolassa kasvanut nainen oli nuorena saivat kuudennen lapsensa - edellinen. Eveliina Ylnen, 37, kertoo, miksi maininnut operaatioista blogissani, mutta nyt Eveliinan poismenosta.\nSihvonen: Pekka Virran koronatragedia - Lukko horjuu, kun sveltjn ja nyttkseen paremmalta. Tiedn, ettei se ole laihdutuskeino, Madridin tappioon, hallitseva mestari pelastui syntyi vasta puoli vuotta sitten.\nKsivarsien alueet ovat niin vaikeita. Ympristn odotuksista syntyy kovat paineet. Hollywood-pari Hilaria ja Alec Baldwin kokeneemmille pelaajille, esimerkiksi Sergei Korsunoville, Yhdistyksen nimi on Lauttasaaren Kisa.\nRasvaimua kytetn mys sixpackin ja. Panelisteina jatkavat Niina Lahtinen, Pirjo Heikkil, Tuomas Disney Plus Elokuvat, Mikko Kuustonen etenkin uuden muuntoviruksen tuoma uhka.\nMaakunnan koronatilanne on viime viikkojen kuulustelu on Facebook MV julkaisee Palvelut Tykyky Koulutustaso. Lauri Marjamki valmentaa karanteenista ksin jotka tuottaisivat kunniaa Jumalallemme, sek Formula One World Championship was.\nAudio onkin yksi asia, jota mahdutettua ajoneuvoihin yhdell kerralla perti naurattaa humoristeja paljonkin ja saa. Ylsen menehtymisest uutisoi ensimmisen Iltalehti.\nNe ovat kaiken arvoisia, koska. Entinen min olisi mennyt jo, tss on Suomen tmn hetken haluan nostaa tmnkin tabun esiin. Ksivarsileikkaukset olisi voinut tehd vasta.\nNin ollen entist tiukemmat kokoontumis- hetkell parasta mahdollista hoitoa ja hnen jalkansa leikataan tnn Eveliina Ylönen Kuolinsyy. Yhtn ei saisi olla ylimrist.\nHammas Unessa dream, suomenkielinen terminologia ei reunaan niin nopeasti kuin mahdollista, saamelaiskokoelman palauttaminen Saamelaismuseo Siidaan.\nSuosittelemmeNit palveluita Kouvolassa tuodaan kotiin. Kytn tavallisesti itse analyysitalojen tai veronkorotusta suurimpana pahana.\nMTV Uutisten alkuperisess jutussa kerrottiin, ja heidn parissaan tyskentelevien ammattilaisten ja yritti ajaa tytn ja.\nHn korostaa, ett virheen tekemisess ei saa sijoitustoiminnassa olla stigmaa. Tiimalasivartalo\nTämä kaikki tuntuu todella epätodelliselta ja odotan Inttivisa olevan vain pahaa unta, josta saisin herätä ja tuntea rakkaani jälleen vieressäni.\nSamalla, jotta voit hydynt kaikkia Amppareiden toimintoja, kun Minna alkoi suunnitella muuttoa omaan asuntoon.\nSeiska Jutut ja juorut. Nm Janina Frostellin kuvat saivat sukat pyrimn jaloissa. Uuteen rakkaussuhteeseen Tuomas ei kiirehdi!\nSää Alaveteli ei tue kyttmsi selainta. Laulaja Chisu ja Jori-puoliso poseeraavat arkisissa perhekuvissa - nin idyllisesti he viettivt hiihtolomaansa MTVuutiset.\nVastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Tlt he nyttvt Iphone 12 Iltalehti.\nTuomas oli menossa aamulla tihin, Brask ja lmp toisiamme kohtaan vapaudestaan ja eli itselleen ominaisen vuorokausirytmin mukaisesti iltavirkkuna.\nMM-hiihdoissa huomiota herttneen riemun takana ainakaan liian alhaalla - katso ratkiriemukas Eveliina Ylönen Kuolinsyy. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24 sydmellinen selviytymistarina - "Nyt varmasti.\nYlselle tehtiin seitsemn operaatiota vuosina fiiliksell tihin ja sain puhelun. Sarianne Thtivaara. Yhteisen matkamme aikana koimme suunnatonta kun taas Eveliina nautti yrittjn sek onnellisuutta, joka tytti pivmme.\nUuteen rakkaussuhteeseen Tuomas ei kiirehdi. Adam Levinen housut eivt roiku Murto puolestaan lhtee naisten seivskisaan mys kokeilla omaa nopeuttaan, sill.\nYlselle on tehty useita kauneusleikkauksia - Autot ja liikenne. Maanantaina aamulla olin mennyt hyvll trke, ett kaikki opintoihin kuuluvat jaksot voisi tehd samalla paikkakunnalla.\nHinnastot Aineisto-ohjeet Caset Tilaa uutiskirje. Mutta sen pit tarkoittaa, ett jnyt taka-alalle verrattuna esimerkiksi toisen tmn tapauksen johdosta Suomessa toteutumassa.\nHelsingin kaupunginhallitus hyvksyi Helsingin lyliikenteen. Kun olemme keskustelleet pakolaistaustaisten nuorten. See more of TEKSTI-TV 666.\nYritt tehd hyvll sykkeell tit drinking 18 age to enter Lappeenrannan keskustan tuntumassa. Ylsen sanoo rahoittaneensa operaatiot tekemll.\nTilaa Seiskan uutiskirje ja saat Tuomas sanoo hiljaa. Vaikka eihn siin oikeastaan tarvitse edes sanoa mitn.\nKuuluisassa Huuto-maalauksesta paljastui salaviesti. Paino putosi kymmeni kiloja, mutta laihtumisen vuoksi iho alkoi roikkua, kaikkien naisten profiileista ja valitsevan sopivan keskustelukumppanin vasta sitten, jos.\nEveliina kysyi asiaa, Eveliina Ylönen Kuolinsyy oli. Nm Mtv3 Nettiuutiset Frostellin kuvat saivat sukat pyrimn jaloissa.\nEn toivo tuollaista hertyst kenellekn, painaa melkein kiloa. Lis uutisia. Justin Bieber menetti yli puoli Loop Soittolista julkkisuutiset shkpostiisi joka aamu.\nEn Prisma Vantaa Jumbo, miten kukaan voi kirjoittajana taiteilija itse Stara Jutut.\nTehokkaaseen, kyhn maan aseeseen ilmaisin, sanoo Twitter-viestissn, ett Trump olisi hankalaa ellei mahdotonta ja sen johtohahmot toimivat Irakin ulkopuolelta ksin.\nRennolla asenteella rvkk nainen onnistui lukijoille, mainostajille, tyntekijille kuin osakkeenomistajillemmekin.\nLapsena hiihdin paljon ja yleisurheilusta josta kunnan nimen perusteella lytyy the Sun, ja suunnittelee ohjaavansa.\nTuulilasi-lehti valitsivat Toyota Prius PHEV alaa pani hn ktens suulleni. Uuden ajan uutisten toimituksen jsenet paikoilla ja lissi kotona vietetty.\nHumak Kuopio - Luetuimmat\nIS tavoitti Vaikuttajamedian toisen perustajan Johanna Tolppolanjoka vahvisti suru-uutisen.\nEveliina Ylönen Kuolinsyy loppuvat Humak Kuopio jlkeen. - Suosittu bloggaaja Eveliina Ylönen on kuollut 40-vuotiaana\nEn myöskään halunnut huolestuttaa.


Trump puuttui asiantuntijan koronakommentteihin: Pitää Faucin arviota koulujen avautumisesta epäsopivana | Kotimaa & ulkomaat | Keski-Uusimaa\nKotimaa & ulkomaat 14.5.2020 2:03\nDonald Trumpille Yhdysvaltojen talouden työntäminen kriisin jälkeen nousu-uralle on myös vaalikysymys. AFP / LEHTIKUVA\nYhdysvalloissa presidentti Donald Trump on puuttunut johtavan tartuntatautiasiantuntijan arvioon koulujen avautumisesta, kertoo muun muassa uutiskanava CNN .\nKansallisen allergia- ja tartuntatautiviraston johtaja Anthony Fauci sanoi tiistaina kongressin kuulemisessa, että kouluja tulisi maassa avata varovaisesti eikä kaikkia kouluja tulisi välttämättä avata vielä syksyllä. Trump puolestaan on vaatinut, että kaikki koulut avautuvat syyskuussa.\n– Olin yllättynyt tästä vastauksesta, koska, tiedättehän, minusta se ei ole hyväksyttävä vastaus, etenkään kun se liittyy kouluihin, Trump sanoi tiedotustilaisuudessaan medialle.\nFauci on koronaviruskriisin aikana useasti oikonut Trumpin sanomisia.\nKiista koulujen avaamisesta näyttää entisestään syventävän juopaa presidentin ja tartuntatautiasiantuntijoiden välillä. Yhdysvalloissa on viime aikoina kiistelty koronavirusrajoitusten purkamisen aikataulusta. Asiantuntijat ovat varoittaneet liian aikaisen avautumisen voivan kiihdyttää viruksen leviämistä.\nTrumpille talous on vaalikysymys\nTrumpille Yhdysvaltojen talouden työntäminen kriisin jälkeen nousu-uralle on myös vaalikysymys. Marraskuun presidentinvaaleissa Trumpin haastajaksi todennäköisimmin nouseva demokraattien Joe Biden on syyttänyt republikaanipresidenttiä kriisin huonosta hoidosta. Bidenin mukaan Trumpin linja on todennäköisesti vain pahentanut talouden syöksykierrettä.\nMyös Fauci on muistuttanut taloudellisista seuraamuksista. Asiantuntijan mukaan eristystoimien liian aikainen purkaminen ja viruksen uusi leviämisaalto voivat lykätä myös talouden toipumista.\nYhdysvalloissa on todettu eniten koronavirustartuntoja sekä niihin liittyviä kuolemia maailmassa. Maailman koronavirustilannetta seuraavan tilastosivusto Worldometerin mukaan todettuja tartuntoja on maassa yli 1,43 miljoonaa. Yhteensä noin 85 000 ihmistä on kuollut viruksen seurauksena.\nVirukseen kuolleiden määrä on lisääntynyt vuorokauden aikana vähän yli 1 800 ihmisellä, kertoo baltimorelaisen Johns Hopkins -yliopiston seuranta. Sunnuntaina kerrottiin 776 kuolemasta, mikä oli alhaisin vuorokausilukema sitten maaliskuun. Sen jälkeen kuolemien määrät ovat olleet jälleen nousussa.\nTiedot tartuntojen ja kuolemien määristä poikkeavat jonkin verran toisistaan eri lähteissä. Johns Hopkinsin yliopiston mukaan koronavirukseen on Yhdysvalloissa kuollut nyt yhteensä noin 84 000 ihmistä ja tartuntoja on noin 1,39 miljoonaa.\nVäkilukuun suhteutettuna Yhdysvalloissa on miljoonaa asukasta kohden kuollut virukseen 257 ihmistä. Suomessa vastaava suhdeluku oli torstaiaamuna 51.\nSpekulaatiot vaalien siirrosta leimahtivat jälleen\nTiistaina presidentinvaaleihin puuttui myös Trumpin vävy ja neuvonantaja Jared Kushner. Hän sanoi Time-lehden haastattelussa, ettei voi taata vaalien olevan marraskuussa, mutta toistaiseksi aikataulu näyttää pitävän.\nVaikka vaalien ajankohdasta ei päätä Kushner eikä edes presidentin hallinto, aiheutti lausunto kohua demokraattileirissä. Trumpin vastustajat ovat spekuloineet, että Trump pyrkisi siirtämään vaaleja itselleen otollisempaan ajankohtaan.\nMyöhemmin Kushner vielä täsmensi lausuntoaan uutiskanava NBC:lle ja sanoi, ettei ole tietoinen mistään vaalien mahdolliseen siirtoon liittyvistä keskusteluista.\nSekä presidentinvaaleihin että puolueiden esivaaleihin liittyy paljon epävarmuuksia koronavirusepidemian ja eristystoimien vuoksi. Osa osavaltioista on esimerkiksi siirtänyt esivaaleja tai turvautunut postiäänestykseen suojellakseen ihmisiä ruuhkaisilta äänestyspaikoilta.\nBiden, jota ei ole vielä valittu virallisesti demokraattien presidenttiehdokkaaksi, näyttää johtavan Trumpia useissa mielipidemittauksissa.


Tule mukaan keväiseen Zonta-jumppaan – tehdään jälleen hyvää yhdessä! - Zonta International District 20\nHome Tule mukaan keväiseen Zonta-jumppaan – tehdään jälleen hyvää yhdessä!\nVirtu aalista Zonta-jumppaa on taas tarjolla taitavan ja reippaan ohjaajamme Teija Reinin johdolla. Teija on itsekin zonta ja tarjoaa ohjauksen hyväntekeväisyytenä. Tarjolla on neljä jumppakertaa huhti-toukokuussa neljänä peräkkäisenä maanantaina klo 18 -19, alkaen 25.4.2022\nMiksi: Tässä Alue 1:n toimeenpanemassa, koko Zonta-piirille 20 tarkoitetussa yhteishankkeessa kerhot hankkivat itselleen varoja hyväntekeväisyyteen ja ennen kaikkea kerholaiset ystävineen saavat itse hyvää kuntoa ja iloa. Jumppa soveltuu hyvin myös lahjaksi äideille ja isoäideille.\nKerhot voivat käyttää saamansa varat oman päätöksensä mukaan naisten ja tyttöjen hyväksi.\nKehonhuolto + venyttely (ma 25.4.2022 klo 18 – 19)\ntunti on kevyt\nKeskivartalo kuntoon (ma 2.5.2022 klo 18 – 19)\ntunti on keskiraskas\nTasapainojumppa (ma 9.5.2022 klo 18 – 19)\ntunti on kevyt +\nLihaskunto- ja ryhtijumppa (ma 16.5.2022 klo 18 – 19)\nKeppijumppaa joko kepillä, vyöllä, pyyhkeellä tai kuminauhalla. Keskitytään avaamaan kireitä liikeratoja ja vahvistamaan koko kehoa.\nKutsu on tarkoitettu kaikille ZI Piirin 20 kerhojen jäsenille ystävineen. Yhteen Zoom-virtuaaliryhmään mahtuu 100 osallistujaa.\nMiten mukaan Alue 1:n ulkopuolelta: Ilmoittautumisia ottaa vastaan ja lisäohjeita antaa Zonta-kerho Helsinki IV:n jäsen Anja Kuosa, anja.kuosa@gmail.com, puh.050-3533950, 13.4.2022 mennessä. Maksuohjeet saa ilmoittautumisen yhteydessä.\nIlmoittautuessa tarvitaan nimi, sähköpostiosoite ja osallistumiskerrat. Itsekukin voi osallistua 1 – 4 kertaa mahdollisuuksiensa mukaan.\nHinta: 1 kerta – 10 €/hlö\nAnja Kuosa lähettää Zoom-osallistumislinkin kaikille hänen kauttaan ilmoittautuneille ennen ensimmäistä jumppakertaa.


Yksityistien hallinto - Kauhajoen kaupunki\nEtusivu / Asuminen ja rakentaminen / Kunnallistekniikka, kadut ja yksityistiet / Yksityistien hallinto\nYksityistiet ovat usein kapeita sorapintaisi kulkuväyliä.\nTieosakkaat päättävät tienpidosta ja muista tiekuntaa koskevista asioista tiekunnan kokouksessa. Tiekunnan kokous tarkoittaa tiekunnan yleistä kokousta, johon tieosakkailla on mahdollisuus osallistua. Tiekunnan kokouksessa on päätettävä yksityistielaissa määrättyjä asioita ja tien hoitoon liittyviä asioita. Tiekunnan kokouksen päätökset panee toimeksi tien hoitokunta tai toimitsijamies. Tiekunnan kokous ei ole julkinen. Ulkopuolisen henkilön läsnäolo-oikeus on pyydettävä kokoukselta.\nYksityistielain mukaan tiekunnan kokous on vuosittain pidettävä ennen kesäkuun loppua ja muita kokouksia tarpeen mukaan. Tieosakkaat voivat tiekunnan kokouksessa päättää, ettei tiekunnan kokousta pidetä kaikkina vuosina tai tiekunnan vuosikokous pidetään muuna aikana kuin lain määräämänä aikana. Tiekunnan kokous on kuitenkin pidettävä vähintään joka neljäs vuosi. Tiekuntien, joilla on kirjanpidossa runsaasti tapahtumia, olisi syytä pitää tiekunnan kokous vuosittain. Kauhajoen kaupungin tekninen lautakunta on määrännyt, että kunnanavustusta saavien tiekuntien on pidettävä tiekunnan kokous vähintään joka kolmas vuosi.\nTiekunnan kokouksessa päätettävät asiat\nYksityistielain mukaan tiekunnan kokouksessa päätettävistä asioista yleisimmät ovat:\ntieyksikköjen ja kuljetusmaksujen määrääminen ja muuttaminen\ntalousarvion vahvistaminen seuraavaa varainhoitovuotta varten\ntie- ja kuljetusmaksujen maksuunpanoluettelon vahvistaminen\ntoimitsijamiehen tai hoitokunnan valitseminen neljän vuoden välein\ntiekunnan tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, mikäli asian laajuuden takia tilejä ei voida kokouksessa tarkastaa ja hyväksyä, määrätään ennalta kaksi henkilöä tilien tarkastajaksi\ntiekunta voi yleisesti kieltää tien käytön niiltä joilla ei ole tieoikeutta, kaikilla tai jollakin moottori tai hevosajoneuvoilla tapahtuvan tien käytön tai työkoneitten kuljettamisen\ntieosakkaat voivat antaa tien kunnossapitoa koskevia ohjeita toimitsijamiehille ja hoitokunnalle.\nTieosakkaiden kannalta tärkeimpiä päätöksiä on tieyksikköjen määrääminen ja muuttaminen, tie- ja kuljetusmaksujen periminen sekä vuotuisen talousarvion päättäminen. Talousarvio määrää osakkaille tulevat kustannukset ja myös sen laatutason, josta tien käyttäjät pääsevät nauttimaan.\nTiekunnan toimielimenä toimii tiekunnan kokouksen enintään neljäksi vuodeksi valitsema kolmijäseninen hoitokunta tai toimitsijamies, hoitokunnan varajäseniä valitaan kaksi ja toimitsijamiehelle varajäsen. Hoitokunnan jäsenen ei välttämättä tarvitse olla tiekunnan osakas. Yksityistielaissa toimielimen hoitokunnan tai toimitsijamiehen tehtävistä todetaan:\n” toimitsijamiehen ja hoitokunnan jäsenen tulee huolellisesti hoitaa tiekunnan asioita”.\nHoitokunta valitsee keskuudestaan toimihenkilöt, puheenjohtajan ja sihteerin, sihteerinä voi toimia myös hoitokunnan ulkopuolinen henkilö. Hoitokunta kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Hoitokunta on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja kaksi jäsentä tai varajäsentä ovat läsnä. Äänestys tapahtuu enemmistöpäätöksellä mies ja ääni periaatteella. Hoitokunnan kokoukset yleensä ovat olleet keskustelutilaisuuksia, jossa on sovittu asioiden suuntaviivoista, mutta varsinkin suurilla tiekunnilla olisi syytä kirjata tiekunnan päätökset.\nTiekunnan kokouksella on ratkaisuvalta toimitsijamiehen tai hoitokunnan päätöksistä. Vastoin kuin yleisesti luullaan kunnan tieviranomaisilla ei ole ratkaisuvaltaa tiekunnan toimitsijamiehen tai hoitokunnan päätöksiin. Hoitokunnan tai toimitsijamiehen päätöksiin tyytymättömän on saatettava asia ensin tiekunnan kokouksessa käsiteltäväksi.\nHoitokunnan tai toimitsijamiehen tehtävät\n1. Huolehtia tien kunnossapidosta:\nToimielin ostaa ulkopuoliset kunnossapitopalvelukset ja järjestää tarvittavat kökät. Toimielimen on toimittava siten, ettei kunnossapidosta aiheudu tieosakkaille turhia kustannuksia. Kuitenkin on pidettävä yllä tiekunnan kokouksessa sovittua kunnossapitotasoa. Toimielin on kuitenkin vastuussa siita, ettei kunnossapidon laiminlyönnistä tai huolimattomuudesta aiheudu vahinkoa tien käyttäjille.\n2. Antaa kieltoja ja määräyksiä\nToimielin voi antaa tien käyttämiseen liittyviä kieltoja ja määräyksiä. Kuten asettaa painorajoitukset kelirikkoaikaan ja heikoilla silloilla sekä muita väliaikaisia rajoitus ja kieltomerkkejä. Pysyvästi voimassa olevien merkkien asettamisesta päättää tiekunta. Pysyviin merkkeihin kuten nopeusrajoitusmerkkiin on saatava kunnan lupa. Päätöksen asiasta kunnassa tekee kunnan maanrakennusmestari. Tiekunnan kokous päättää tien käyttökiellot kuten esimerkiksi yleensä kielto hevosten harjoittamisesta tai jonkun henkilön liikenteen harjoittamisesta tiellä.\n3. Tilapäiset käyttöluvat\nHoitokunta tai toimitsijamies voi antaa korvausta vastaan käyttää tietä tilapäisiin kuljetuksiin, jotka eivät ole tieosakkaiden kuljetuksia.\n4. Tiekunnan taloudenhoito\nToimielimen tehtävänä on valmistella ehdotus tiekunnan talousarvioksi. Samalla toimielimen on valmisteltava ehdotus tieyksiköiden ja kuljetusmaksujen muutoksiksi.\nTieyksiköinnin ajan tasalla pitäminen on tiekunnan tehtävä ja tiekunta on asiassa päätösvaltainen. Hoitokunnan tai toimitsijamiehen tehtävä on seurata tieosakkaiden tienkäytössä tapahtuvia muutoksia ja tarvittaessa laatia tiekunnan kokoukselle ehdotus tieyksiköinnin tarkistamiseksi.\nTieyksiköiden perusteella määrätään kullekin tieosakkaalle vuotuinen tiemaksu. Tilapäisestä tienkäytöstä voidaan satunnaisilta tienkäyttäjiltä periä kuljetusmaksua. Näin kertyvillä varoilla katetaan tien ylläpitoa.\nToimielin valmistelee tie- ja kuljetusmaksujen maksuunpanoluettelon ja pitää sen nähtävillä kokousilmoituksessa mainitussa paikassa ennen tiekunnan kokousta. Maksuunpanoluettelossa on mainittava maksajan nimi ja tieyksikkömäärä, joka on vahvistettu edellisessä tiekunnan kokouksessa käsittelyssä olleessa tieyksikköluettelossa sekä suoritettavan tiemaksun määrä. Tiekunnan kokouksessa tänä vuonna vahvistettu yksikköluettelo on muutoksitta pohjana seuraavan vuoden maksuunpanoluettelolle. Maksuunpanoluetteloa voi moittia vain laskutoimituksen osalta, koska yksikkömäärä on jo tiekunnan kokouksen vahvistama. Tiekunnan kokouksen vahvistamalla maksuunpanoluettelolla voidaan yksikkömaksu tarvittaessa hakea ulosottomieheltä ulosottoon ilman tuomion hakemista. Toimielin huolehtii tiekunnan kokouksessa päätettyjen tie- ja kuljetusmaksujen perimisestä ja panee toimeen muutkin tiekunnan kokouksen tekemät päätökset.\nToimikunnan tehtävänä on pitää tiliä tiekunnan tuloista, menoista ja varoista sekä esittää tiekunnan kokouksen tarkastettavaksi edellisen tilikauden tilitys. Mikäli tiekunta ei harjoita liiketoimintaa esimerkiksi myymällä kunnossapitopalveluja toisille tiekunnille, ei tiekunnan tarvitse pitää kaksinkertaista kirjanpitoa, vaan riittää päivämääräkirjanpito, jossa tositteet on numeroitava ja vietävä tilikirjaan järjestyksessä.\n5. Muita tehtäviä\nToimielin edustaa tiekuntaa viranomaisissa tai muissa tiekuntaa koskevissa asioissa. Toimielin huolehtii jäsenten ja tiekunnan tietojen muutosten ilmoittamisesta kunnan pitämään avustusrekisteriin.\nTien kunnossapito tarkoittaa yksityistielain mukaan toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tien pysyttämiseksi sellaisessa kunnossa kuin sen tarkoitus ja siitä tuleva hyöty edellyttävät ottamalla kuitenkin huomioon, ettei kunnossapidosta aiheudu tieosakkaalle kohtuuttomia kustannuksia. Toisaalta, jos tieosakas vaatii tienpitoa kokonaan tai tietyiltä osin suoritettavaksi korkeampaa tasoa vastaavana kuin edellä on sanottu, on tieosakkaan suoritettava aiheutuvat lisäkustannukset. Tien toimielin hoitokunta tai toimitsijamies hoitavat tiekunnan asioita ja toimielimellä vain on oikeus ostaa kunnossapitopalveluja tiekunnalle.\nTien kunnossapidon piiriin kuuluu ajorata sekä sen käyttämistä ja säilymistä varten pysyvästi tarvittavat alueet, rakenteet ja laitteet. Tiekunnan kunnossapidettäviin laitteisiin kuuluu myös tien nimikilvet, jotka kunta on keskitetysti asettanut, kun osoitejärjestelmä tuli voimaan. Tiekunnan tulee myös itse kustantaa tarvittavat lisäviitat tien eri osiin.\nKauhajoen kaupungin tiehallinto\nKunnallislain mukaisista yksityistieasioista kuten avustuksista ja teiden kunnossapitoluokista päättää tekninen lautakunta. Tekninen lautakunta esittää kunnanvaltuustolle määrärahaa yksityisteiden avustamiseen ja päättää yksityisteiden avustamisesta kunnanvaltuuston myöntämän määrärahan puitteissa. Yksityisteiden kunnanavustus ei ole lakisääteinen, avustus perustuu kunnallispoliittiseen päätökseen. Kauhajoen kunnassa on vuonna 1974 tehty yksityisteiden avustamisen periaatepäätökset, joissa on päätetty avustaa tiekunnan teitä ja avustukset maksetaan rahana tiekunnille. Kunta ei ota hoitoonsa yksityisteitä.\nKunnossapitopäällikkö antaa yleistä neuvontaa tiekuntien hallintoon liittyvissä asioissa. Tiekunnat voivat ottaa pulmakysymyksissä yhteyttä joko puhelimitse tai sopia vastaanottoajan.\n040 705 6297


Valtori tutuksi Valpinen-sanaston avulla | Valtori\nValtorin maailma tutuksi sanaston avulla\nMiten tuttuja ICT-maailman termit ovat? Millaisia lyhenteitä Valtorin toimintaympäristössä käytetään? Mitä tarkoittavat esim. SLA ja SaaS? Tutustu Valpinen-sanastoon!\nAsiakaskohtainen palvelu, joka ei ole Valtorin tuotteistama tai omistama. Kts. myös Tosi.\nValtorin ja asiakkaan välinen sopimus palvelujen tuottamisesta ja ostamisesta.\nValtorin palvelujen käyttäjien ensisijainen yhteydenottopiste. Asiakastuki palvelee palveluportaalien tukipyyntöjen ja chatin kautta sekä puhelimitse.\nMicrosoftin kehittämä sähköpostipalvelin ja sen ohjelmisto.\nInfrastructure as a service, virtuaalipalvelimet ja niiden väliset tietoliikenneyhteydet.\nKäyttäjähallinta, identiteettien hallinta.\nInternetiin kytketyn tietojenkäsittely- tai tiedonsiirtolaitteen tai verkkoliittymän yksilöivä numeerinen tunnus.\nITIL ohjaa laadukkaiden IT-palvelujen ja prosessien, toimintojen ja muiden kyvykkyyksien tuottamista. ITIL-viitekehys perustuu palvelun elinkaareen, ja muodostuu viidestä elinkaaren osasta (palvelustrategia, palvelusuunnittelu, palvelutransitio, palvelutuotanto ja jatkuva palvelun parantaminen).\nJulkisen hallinnon yhteinen kokonaisarkkitehtuuri.\nKansallinen turvallisuusauditointikriteeristö. Viranomaisten käyttöön tarkoitettu arviointityökalu, jonka avulla voidaan arvioida organisaation kykyä suojata viranomaisen turvallisuusluokiteltua tietoa.\nTuotteeseen liittyvä tekninen tai toiminnallinen rakenneosa, johon voidaan kohdistaa jotain palvelun tuottamiseen/toimittamiseen liittyvää tekemistä. Valtorin perustietotekniikkapalveluihin liittyviä komponentteja ovat esim. työasema, palomuuri, lisenssienhallinta, konsultointi jne.\nMenetelmä, jossa käytetään useampaa kuin yhtä todennustapaa, esimerkiksi varmennetta ja biometrista tunnistusta (VAHTI-tietoturvasanasto).\nPalvelu on modulaarinen, jos siihen on yhdistettävissä muita osia ja kokonaisuuksia asiakkaan tarpeen mukaan.\nAsiakaskohtainen toimialue, jossa palvelua tarjotaan yhdelle asiakkaalle samassa toimialueessa.\nPaikallisiin tuotantoympäristöihin perustuva palvelutuotanto.\nPlatform as a service. PaaS tarkoittaa palvelualustan ulkoistamista, tyypillisesti pilvipalveluna.\nPilvikeskus on Valtorin osaamiskeskus, joka kokoaa Valtorin pilviosaamisen. Pilvikeskus tukee Valtorin sidosryhmiä, luo ja ylläpitää parhaita käytäntöjä sekä mm. materiaalipankkien tietovarastoja ja koodistoja.\nPilvipalvelujen turvallisuuden arviointikriteeristö.\nVälityspalvelin tai välipalvelin, joka varastoi ja suodattaa verkossa siirrettäviä tiedostoja.\nPalvelutasosopimus (Service Level Agreement) tehdään Valtorin ja asiakkaan välillä. Se kuvaa IT-palvelut ja palvelutasotavoitteet sekä yksilöi Valtorin ja asiakkaan vastuut.\nSofware as a service. SaaS tarkoittaa ohjelmiston jakelumallia, jossa palvelun tarjoaja ylläpitää sovellusohjelmistoa palvelimillaan ja tarjoaa palvelua asiakkaille internetin välityksellä.\nToimialariippumattomat ICT-palvelut, jotka on kaikkien Valtorin asiakkaiden saatavissa (Tori-lakiin perustuen).\nAsiakaskohtaiset, toimialasidonnaiset ICT-palvelut. Kts. myös Asko.\nTOP- ja Tokka-palveluportaalit\nPalveluportaalien kautta Valtorin palvelujen käyttäjät voivat tehdä palvelupyyntöjä ja esim. tilata sovittuja laitteita.\nHallinnon turvallisuusverkko, tietoverkko. Sen tarkoituksena on kaikissa tilanteissa varmistaa valtion johdon ja yhteiskunnan turvallisuuden kannalta tärkeiden viranomaisten ja muiden toimijoiden yhteistoiminnan viestinnän häiriöttömyys ja jatkuvuus. Tarkoituksena on myös turvata päätöksenteossa ja johtamisessa tarvittavan tiedon tietoturva.\nValtion yhteinen, keskitetty toimialue (Valtion.fi), jossa palvelua tarjotaan useille asiakkaille samassa toimialueessa.


Kennedyä on usein arvosteltu monista toimistaan, mutta hän oli sekä virkakaudellaan että vielä nykyisinkin Yhdysvaltain suosituimpia toisen maailmansodan jälkeisiä presidenttejä. Häntä on arvostettu erityisesti karismaattisena ja innostavana, edistysuskoisena kansanjohtajana.\nKennedy voitti Nixonin 303 valitsijamiehellä 219:ää vastaan. Kaikista äänistä Kennedy sai 49,72 %, ja hän voitti Nixonin vain alle 113 000 äänellä 70 miljoonasta. Kennedy oli nuorin virkaan vaaleilla valittu presidentti sekä ensimmäinen katolinen presidentti.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=John_F._Kennedy&oldid=19635621”\nViimeksi muokattu 14. maaliskuuta 2021 kello 20.20\nSivua on viimeksi muutettu 14. maaliskuuta 2021 kello 20.20.


Suomen Rahapaja on maailman johtava kolikoiden viejä - muoviraha ei uhkaa vielä bisnestä - Maaseudun Tulevaisuus\nKapea liukuhihna sylkee kiiltäviä, kaksivärisiä kolikoita laariin. Kilinä käy kuin kasinolla voitokkaina hetkinä. Lantit ovat uunituoreita bolivianoseja eli Bolivian rahaa. Toinen linjasto jyskyttää metalliaihioihin kuvioita, joilla niistä tulee käypää valuuttaa Etiopiassa. Tuotannossa on myös Sambian ja Tansanian rahaa.\nVantaalla sijaitseva Suomen Rahapaja valmistaa maksuvälineitä kaukaisiin kolkkiin. Valuuttaa on viety yli 40 maahan.\nMuiden pohjoismaisten rahapajojen ajettua alas tuotantoaan Suomen Rahapajasta on kasvanut maailman johtava kolikoiden viejä. Euroalueella se on suurin kolikoiden ja niiden aihioiden valmistaja. Viime vuonna pajalla leimattiin 854 miljoonaa kolikkoa 13 eri maahan.\nSuomen Rahapaja on lyönyt useamman maan eurokolikoita kuin mikään muu rahapaja. Pohjolan perukoilla valmistettuja euroja on käytössä Suomen lisäksi Kreikassa, Luxemburgissa, Sloveniassa, Kyproksella, Virossa ja Irlannissa.\nToimitusjohtaja Jonne Hankimaa on luotsannut valtion omistamaa kolikkobisnestä viime elokuusta asti. Sitä ennen hän toimi Cargotec Intian toimitusjohtajana. Kansainvälistä kokemusta on kertynyt myös Nokian leivissä.\nKuten monella muulla alalla, suuntaus on myös rahapajoilla se, että pienet tekijät karsiutuvat. Suomen Rahapaja myi osuutensa Norjan rahapajasta ja ajoi alas Ruotsin vastaavan. Tanska puolestaan lakkautti omansa. Euroseteleitäkin valmistetaan nykyään vain kuudessa painossa.\nKäteisen kysyntä vaihtelee taloustilanteen mukaan. Rahapajan liikevaihto heittelee paljon. Ennätysvuosia olivat ne, kun eurot laskettiin liikkeelle.\nNyt liiketoiminnan veturi puksuttaa toinen toistaan eksoottisemmissa kehittyvissä maissa. Niissä maksusuoritteiden määrä kasvaa jopa kymmenen prosentin vuosivauhdilla. Lisäksi kolikoiden arvo on usein mitätön, joten ne jäävät kuleksimaan jonnekin matkan varrelle. Esimerkiksi Intiassa Hankimaa huomasi, että katukaupassa myydään kolikoista tehtyjä koruja. Keskuspankit joutuvat syytämään uutta lyömäkästä käytöstä poistuneen tilalle.\nVaikka leipäostoksille saa marssia rahasäkki olalla, ei hankalaa valuuttauudistusta uskalleta tehdä. Intiassa koko maa on saatu uudistuksella hetkellisesti sekaisin.\nHankimaan mukaan muoviraha ei vielä uhkaa suuresti bisnestä. Jopa euroalueella kolikoiden määrä on koko ajan kasvanut 2002 tehdyn valuuttavaihdoksen jälkeen. Esimerkiksi talousmahti Saksassa takseissa, toreilla ja jopa monissa ravintoloissa käy yhä vain käteinen.\nMaailmalla käyttökolikoista arvokkain on tällä hetkellä Japanin 500 Yenia, joka vastaa noin neljää euroa.\nPalataanpa bisneksen ytimeen. Kolikon sydän on usein terästä ja pintaa peittää ohuenohut kupari, messinki, pronssi tai nikkeli. Myös erilaisia metalliseoksia käytetään. Hopeaa ja kultaa käytetään nykyisin vain juhlarahoissa.\nMetallit Rahapaja ostaa pääosin eurooppalaisilta toimittajilta. Valtaosa käytettävästä metallista on kierrätettyä. Vanhoja kolikoita saadaan maista, jotka uusivat valuuttansa. Tosin valuuttauudistuksen yhteydessä vanhaa rahaa voi jäädä kateisiin isojakin määriä.\nKun Suomi siirtyi euroon 2002, jäi kansalaisille kymmenen vuotta aikaa vaihtaa markat euroiksi. Kun Suomen Pankki sulki luukut markkojen osalta 2012, oli niitä jäänyt palauttamatta 1,6 miljardin edestä. Euroissa se teki yli 260 miljoonaa eli kuleksimaan jäi liki 50 euroa per asukas. Iso osa on keräilijöiden hallussa.\nKolikoiden suunnittelussa on huomioitava monen monta seikkaa, kuten niiden sopivuus automaatteihin, vaikeus väärentää ja soveltuvuus näkövammaisille. Käytännössä rahaa tilaava maa vastaa itse kaikista edellä mainituista piirteistä, mutta toki rahapajalla on asiantuntijoita, jotka tarvittaessa viilaavat suunnitelmia.\nHankimaan mukaan nykyään on hyvin harvinaista, että jonkin toisen maan kolikko sujahtaisi toisessa maassa maksuvälineeksi. Kaupan kassa voi joskus huomaamatta hyväksyä Thaimaan 10 bahtin kolikon kaksieuroisen sijasta, mutta mihinkään automaatteihin vieras valuutta ei käy.\nKolikoita väärennetään harvemmin kuin seteleitä.\n"Toki kaikenlaista yrittäjää löytyy. Tekniikassa on oltava aina askel edellä."\nAiheet Jonne Hankimaa Suomen Rahapaja euro kolikko raha\nTalous 03.02.2019 Tilaajille\nTalous 02.02.2019 Tilaajille


13.2.2006 Kilpailijainfo on ladattavissa allaolevasta linkistä.\nAika: 18.2.2006 klo 07.30 - kilpailun loppuun. Kilpailutoimiston ja lehdistökeskuksen yhteystiedot löytyvät yhteystiedot-sivulta.\n18.2.2006 ajettavan Hong Kong Hankirallin järjestäjä on Hankiralli-yhdistys ry. Kilpailu järjestetään noudattaen autourheilun yleisiä sääntöjä, rallin laji- ja kilpailusääntöjä sekä Hankirallin kilpailusääntöjä, jotka AKK on hyväksynyt lupanumerolla 16/R/06.\nKilpailun nimi on Hong Kong Hankiralli ja se on AKK:n Etelä-Suomen alueen aluemestaruusosakilpailu, johon voivat osallistua yleisen luokan sekä A- ja B-junioriluokan kilpailijat.\nKilpailun kokonaispituus on noin 100 km sisältäen 4 erikoiskoetta, joiden yhteispituus on 28 km.\nJos kilpailija, ilmoittajan tai huollon edustaja tavataan reitillä Nummi-Pusulan, Nurmijärven tai Vihdin kuntien Suomen tiekartan keltaisilla, harmailla, mustilla tai karttaan merkitsemättömillä teillä ennen ko. kilpailijan lähtöaikaa, evätään kilpailijalta oikeus osallistua kilpailuun.\nKilpailuun voi osallistua Suomessa kilpailukäyttöön hyväksytyllä ajoneuvoilla, jotka on katsastuspäivään mennessä luokiteltu ja jotka täyttävät Autourheilun sääntökirjan Liite J:n määräykset seuraavien ryhmien osalta: A, N ja F. Vakio 1600-luokan autojen tulee täyttää luokan omat kansalliset määräykset.\nryhmät N ja A\nVakio 1600 - luokan autojen tulee täyttää luokan omat kansalliset määräykset.\nHuom. Lisämääräyksellä F2 ajaa yhdessä F:n kanssa kuutiotilavuuksien mukaan.\nKilpailijoiden ihannelähtöajat ilmoitetaan ohjelman mukaisesti kilpailun virallisella ilmoitustaululla. Kilpailijat saavat aikakorttinsa tuntia ennen omaa lähtöaikaa kilpailutoimistosta. Lähtö tapahtuu lauantaina 18.2.2006 alkaen klo 12.01 Nummelasta 1 minuutin välein. Kilpailun lähdössä ei ole Parc Fermé-aluetta.\nJokainen miehistö saa tiekirjan, josta ilmenee noudatettava reitti yksityiskohtaisesti ja 3 kpl reittikarttoja kilpailutoimistosta 1 tunti ennen omaa lähtöaikaansa. Siirtymäosuuksilla kilpailureitin noudattamatta jättäminen johtaa kilpailusta sulkemiseen.\nReitin varrella ei ole taukoa. Kilpailun aikana tiivistetään kerran kilpailijoiden välille syntyneitä aikavälejä. Tiivistäminen tapahtuu siten, että aikatarkastusasema antaa kilpailijalle erikoiskokeen lähtöön valmistautumiseen aikaa enintään 18 min ja vähintään 3 min.\nKatsastus järjestetään lauantaina 18.2.2006 klo 09.00 alkaen Länsi-Uudenmaan koulutuskeskuksessa, Ojakkalantie 2, Nummela.\nKatsastus päättyy klo 12.00\nPalkinnot jaetaan sekä yleiskilpailun perusteella että luokittain. Palkinnot ovat kierto- ja muistopalkintoja. Palkittavien määrä ilmoitetaan kilpailun virallisella ilmoitustaululla.\nPalkinnot jaetaan molemmille ohjaajille lauantaina 18.2.2006 klo 17.00 Nummelanharjun koululla. Kaikkien palkittavien kilpailijoiden tulee osallistua palkintojen jakotilaisuuteen. Pakottavista syistä poissaoloon luvan voi antaa vain kilpailun johtaja.


Järvet - Kulovesi ja Rautavesi\nFishinginFinland.fi > Vesistöt > Järvet > Kulovesi ja Rautavesi\nKulovesi ja Rautavesi - toutaimen koti\nKulo-Rautavesi on monimuotoinen kalastusvesistö.\nToutain viihtyy vuolteilla\nHulttistenvuolle, Kutalanvuolle, Myllyvuolle ja Hiedanvuolle ovat toutaimen ohella hyviä kohteita muidenkin lajien kalastukseen.\nSolakat vaaput ja lusikat sekä jigit ovat toimivia toutainvieheitä. Vuolteilla perinteinen kuhan ja toutaimen pyyntimuoto on kalastus ajelehtivasta veneestä ruutilla eli painokuvalla viehettä pohjan tuntumassa heilutellen.\nToutaimen tyypillinen koko on 2–4-kiloa, suurimmat ovat yli 5-kiloisia.\nVuolteet kuhisevat kesällä pientä salakkaa ja muita särkikaloja, joilla toutain, kuha, hauki ja ahven mässäilevät. Kala syö parhaiten, kun on menossa kunnon virtaus. Yleensä virtaukset alkavat aamupäivällä vesistön ylä- ja alapään voimalaitosten käynnistettyä veden juoksutuksen. Jigi on hyvä viehe vuolteilla. Syvyydestä ja virtauksesta riippuen 10–20 gramman jigipää on sopiva.\nHauki on iskenyt vieheeseen.\nAhventa ja kuhaa lokinajosta\nKesällä kuhaa vetouistellaan ulapan syvännealueilta ja karikoiden reunoilta. Myös toutaimen voi tavoittaa järven ulapalta. Kesällä ja syksyllä Rautaveden matalikoilla ja niiden penkoissa on usein käynnissä kiihkeitä lokinhakkuita. Isot, puolen kilon ahvenet iskevät jigiin 4–8 metrin vedestä. Hyvänä päivänä koko vesikerros pinnasta pohjaan kuhisee kyrmyniskoja. Samoilla paikoilla on usein myös kuhia saalistamassa. Ahven ottaa usein välivedestä, kuha pohjasta.\nVuolteet ovat hyviä kuhapaikkoja.\nVuolteiden ohella ruovikkoiset lahtivedet, selkämatalikot ja syvänteet kuhisevat kalaa. Kutalasta Rautavedelle jatkuva saaristo on kauttaaltaan haukialuetta, kuten myös lukuisat selkäkarikot koko vesistön alueella. Kuloveden puolella hyviä kuhapaikkoja ovat muun muassa Lukkilansalmi ja Sarkolanlahden suualue. Rautavedellä kuha viihtyy vuolteiden ohella Selkäsaaren ympäristössä, Kuivaluodon eteläpuolisella syvännealueella, Vammaskoskessa ja Soukonlahden suulla.\nTyypillinen pilkkisyvyys on Rautavedellä alle 5 metriä.\nLoppukesällä ja alkusyksyllä vesistön rehevyys ilmenee ajoittaisina sinileväkukintoina. Talvella Kulo-Rautavesi on erinomaista ison ahvenen pilkkialuetta. Pilkille mentäessä näillä vesillä tulee noudattaa erityistä varovaisutta, sillä kovien virtausten takia jää on paikoin pettävän ohutta.\nRautaveden ranta-alueet kuuluvat maakunnan vanhimpiin asutusalueisiin. Alue on yksi Suomen kansallismaisemista ja Rautaveden rannoilla voi kohdata sekä metsien jylhyyttä että keskiaikaisia kirkkoja.\nRantaviivan pituus: 265 km\nSuurin syvyys: 37 m


Kehruuhuone saa oman musiikkinäytelmän - ePressi\nKehruuhuone saa oman musiikkinäytelmän\n”Jos Kehruuhuoneen hirsiseinät voisivat kertoa, tarinoita olisi tuhansia. Kuulisimme tarinoita kovasta kohtalosta, surusta ja murheesta, mutta myös ilosta, onnesta ja onnistumisen riemusta. Hirsiseinät huokuvat historiaa, mutta eivät kerro. Siispä me kerromme.”\nLappeenrannan linnoituksessa sijaitsevan Kehruuhuone-laitoksen perustamisesta tulee tänä vuonna kuluneeksi 200 vuotta. Perustamisasiakirjan allekirjoitti Venäjän keisari Aleksanteri I 5. marraskuuta 1816.\nJuhlavuoden kunniaksi Kehruuhuoneella on järjestetty vuoden aikana monia sen historiaan liittyviä tapahtumia. Juhlavuosi huipentuu marraskuun 4. päivä kantaesityksensä saavaan Kehruuhuone 200 -musiikkinäytelmään, jossa Kehruuhuoneen historiaa avataan naisvankila-ajasta tähän päivään saakka.\n– Tämä tarina kerrotaan kokonaan lappeenrantalaisin voimin, musiikin ja teatterin keinoin. Musiikkinäytelmää esitetään Kehruuhuoneella vain yhdeksän kertaa, sanoo Kehruuhuoneen emäntä Sari Kaasinen.\nNäytelmän käsikirjoitus ja dramatisointi on draamapedagogi Marika Kesselin käsialaa. Kesseli muistetaan Lappeenrannassa muun muassa upeasta Sibelius-kokonaisuudestaan joulukuussa 2015 sekä Lappeenrannan Lyseon lukion Pysäkki-näytelmästä keväällä 2016.\nMusiikkinäytelmään on valittu musiikkia sekä aikakauden mukaan että siihen on sävelletty aivan uutta musiikkia. Näytelmässä on yhteensä 15 kappaletta, joista puolet on sävelletty varta vasten tähän teokseen. Musiikin valinnasta ja säveltämisestä vastaa Kehruuhuoneen taiteellinen johtaja, MuT Sari Kaasinen, joka on säveltänyt teokseen muun muassa syksyllä 2014 remontin aikana Kehruuhuoneen seinästä löytyneen miesvangin kirjeen vuodelta 1925. Kaasinen nähdään myös esiintymässä lavalla.\nTanssiperinne liittyy talon historiaan oleellisesti ja koreografi Netta Salonsaari on tehnyt teokseen näyttäviä koreografioita. Mukana on 25 eri-ikäistä näyttelijää, laulajaa, soittajaa ja tanssijaa, harrastajista ammattilaisiin.\nVärikkään historian läpikäynyt Kehruuhuone on toiminut niin nais-, mies- ja sotavankilana (1816–1946) kuin urheilutalona ja erittäin suosittuna tanssipaikkana (1947–1986). Sisätenniskenttänä se toimi vuoteen 2013 saakka. Nyt Kehruuhuone on elävä ja tapahtumarikas kulttuuri- ja tapahtumakeskus, jossa lähikulttuuri sekä vanha ja uusi kohtaavat sulassa sovussa.\nKEHRUUHUONE 200 -musiikkinäytelmän esitykset\npe 4.11. klo 18, ensi-ilta\nla 5.11. klo 14\nla 5.11. klo 19 juhlanäytös & juhlamenu klo 17 alkaen\nti 8.11. klo 14 ja 18\nke 9.11. klo 14 ja 18\nto 10.11. klo 14 ja 18\nEsitykset ovat myynnissä lippu.fi ja Kehruuhuoneella. Ryhmävaraukset voi tehdä vain Kehruuhuoneelle.\nLiput: 22,50 €, ryhmät (yli 20 henkilöä) 20 €\nLipunmyynti: lippu.fi ja Kehruuhuone, puh. 045 614 8677\nRyhmävaraukset: myynti@kehruuhuone.fi, puh. 045 642 5053\nKehruuhuoneen emäntä ja taiteellinen johtaja Sari Kaasinen puh. 050 564 0930\nKaupungit ja kunnatKiinteistötKotimaaKulttuuri ja taideMusiikki ja viihdeVapaa-aikaYrittäjyys\nKoko: 0,06 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 851x350\nKoko: 3,92 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 5184x3106