Kemppinen: Metsän peitossa\nMetsän peittoon joutuminen tarkoitti eksymistä. Eksyneen silmät saattoivat kääntyä yllättäen niin että hän äkisti huomasikin harhailleensa kotikulmillaan.\nMetsähallituksen julkaisu ”Metsiin kadonneet” löytyy tuolla nimellä verkosta. Se on kirja useiden vuosien aikana tehdystä investoinnista, joka tuotti käsittämättömän määrän uusia löytöjä.\nKirjasta haluan viestittää niille, joita kiinnostavat sotien Suomen maastosta löytyvät jäljet ja etenkin arkeologian, käytännössä kivikauden harrastajille.\nBonuksena on metsäluonto. Kirja on tehty erittäin hyvin ja valokuvat ovat oivallisia.\nUusia esihistoriallisia löytöpaikkoja on kolmesataa ja historiallisia 2200. Menetelmä on ollut laserkeilaus ja sen jälkeen paikalla käyminen.\nKeilauksen tuloksiin voi yleisetsi tutustua maanmittauslaitoksen suurenmoisessa karttapaikassa www.paikkatietoikkuna.fi\nSe ei ole kaikkein helpoimpia käyttää, mutta äkkiä sen toisaalta oppii. Haku – paikannimi. Karttatasot – vinovalovarjoste.\nÄkisti ja hätäisesti selostaen laserkeilaus muistuttaa tutkan toimintaa, vaikka kysymyksessä on siis lasersäde, jonka kimmoamisen intensiteetti lasketaan. Säteitä voidaan lähettää kerralla kevyesti miljardi. Tietokoneohjelma laskee tiedot ja tuloksena on tyypillisesti reliefi. Eräässä kirjan kuvassa on kymmenen hiilimiilua – kuvaus on tässä tehty ilmasta. Erottelukyky voi olla huima. Rakennuksia näin kuvattaessa päästään millimetrin eroihin.\nViimeksi mainitsemassani Kansalliskirjaston restauroinnissa salit sokkeloineen oli kuvattu pistepilviksi niin että esimerkiksi luettelosalin korinttilaisten pylväiden kruusauksista on nyt todella tarkat tiedot.\nRaunioituneita tai kadonneita rakenteita haettaessa käytettävissä on joukko fysikaalisia menetelmiä. Muinaistutkija ”näkee” paksun maakerroksen läpi jopa muinaisen asumuksen tolpan paikan.\nJuuri nyt ilmestyy paljo kirjoja, jotka todella muuttavat vakiintuneita tieteellisiä käsityksiä. Mittausten lisäksi ajoitusmenetelmät ovat nyt aivan toista kuin kymmenen vuotta sitten.\nEsihistorian tietojen mullistuksen yksi osa on Venäjän ja etenkin Ukrainan seudun– näillä näkymin nyt keskeytynyt – nousu. Samalla kielentutkimus on edistynyt huimasti. Nyt tiedämme, että maanviljelys ei levinnyt Eurooppaan nykyisen Turkin seudulta, vaan Mustan meren pohjoispuolelta ja että kerran ihannoitujen indoeurooppalaisten (”arjalaisten”) edustajia eivät olleet Akhiulleus ja Odysseus, jotka edustavat samoin kuin yhteinen jumalattarensa Pallas Athene maailmaa ennen indoeurooppalaisia (”vanha Eurooppa”).\nTämä viimeksi mainittu muuten liittyy Harald Haarmannin uuteen kirjaan ”Auf den Spuren der Indoeuropäer”, johon palaan pian.\nMetsähallituksen kirjasta käy välillisesti irti, että sotaromukin kiinnostaa ihmisiä. Se on ymmärrettävää, että paikalliset käyttivät puimakoneitaan Rovaniemellä Lapin sodan aikana jängälle pakkolaskun tehneen Junkersin bensiiniä. Sekin on selvää, että rakenteista ja varustuksista vietiin kaikki hyödyllinen, nauloja myöten.\nSitä vastoin lievää huoltakin aiheuttaa jokamiehen metallinpaljastimien suuri suosio. Niillä haeskellaan myös aseita ja ammuksia, jotka voivat olla tosissaan vaarallisia. Myös arkeologisia löytöjä niillä on tehty. Mahtavatko löytäjät tietää, että osaamattoman hätäisesti tekemä kaivaus käytännössä tuhoaa löydön?\nSuomessa löydöt ovat sittenkin aika vaatimattomia. Arkeologit eivät hekumoi ainakaan kirjoituksissaan kuvittelemalla, miltä tuntui pudottaa tuohon tuhannen vihollisen miekat ja tikarit. Tanskassa on sellaisia paikkoja. Viikingin ja heidän edeltäjänsä – kirjallisuudessa merovinkiajasta käytetään nimitystä ”vedeltid” – tottuivat nopeasti ryöstämään nimenomaan jalometalleja, vaikka rahan lyöminen oli vasta tulossa uudelleen muotiin. Lihavasta piispasta voi kuulemma vaatia lunnaina 15 kiloa hopeaa. Siksiköhän lähetyssaarnaajina suosittiin vähäarvoisempia prelaatteja?\nMetallikausista ensimmäinen oli kultakausi. Sitä löysi erinäisistä paikoista jopa helposti ja se tuli muotiin, vaikkei sillä oikeastaan tee mitään. Kyllä nykyisen Itävallan suola on toista.\nSilti perinne ja ehkä oma taikauskoisuus vaikuttavat. Niin sanottu Agamemnonin kuolinnaamio on kuvanakin hurja näky ja Tanskassa museossa näytteillä oleva kuparikautinen kulta-aarre aurinkovaunuineen saa nääntyneenkin turistin ainakin pysähtymään.\nSuomesta on tavattu yksittäisiä kultaesineitä ja jokin määrä loistomiekkoja. Rahakätköjä on, mutta ne ovat pientä Gotlantiin verrattuna.\nKiinnostavia ovat uusimman tutkimuksen osoittamat pullonkaulat, joiden aikana täällä melkein kuoltiin sukupuuttoon, ja nyt onneksi väistyvän ”suomensukuisten kansojen” tutkimuksen, genetiikan ja sen alueella etenkin Y-kromosomin piiristä löytyvät todisteet maan asutuksen kirjavuudesta.\nSitä en lakkaa ihmettelemästä, että Lappi oli niin kauan ja usein Oulua myöten Karjalaa (siis samaa kulttuuripiiriä kuin Karjalana nykyisin tuntemamme).\nPaha pullonkaula – ja ainakin minulle aika uusi korostus – oli 500-luvun puoliväli jKr. Suosittu selitys on kaksi erittäin suurta tulivuorenpurkausta, joista on myös kirjallisia tietoja eri puolilta Eurooppaa ja Aasiaa.\nSellainen saa mielikuvituksen liikkeelle. Suomi käväisi taas melkein pohjalukemissa ja kaikkialla Euroopassa oltiin suurissa vaikeuksissa. Olisiko Justinianuksen rutto ollut jotenkin yhteydessä äkkikylmenemiseen ja aliravitsemukseen? Ja miten tähän sopii se, että Kiina ja luultavasti Intia nousivat huimaan kukoistukseen? Kysymyksiä. Kysymyksiä.\nParaatikuvassa kirjoittaja joitakin vuosia sitten; kuvan yhteys aiheeseen on arvoitus.\nPosted by Jukka Kemppinen at maanantaina, helmikuuta 29, 2016\nNimetön maanantaina, 29 helmikuuta, 2016\nHauskasta kuvasta havaitsee huomattavan aivotilavuuden! Sille on löytynyt käyttöä :).\nNimetön tiistaina, 01 maaliskuuta, 2016\nVeikeä vekara, ihan kuin jo ymmärtäisi huumoria, jotain hauskuuksia kuitenkin. EG\nkariav maanantaina, 29 helmikuuta, 2016\nSilmään pisti tuossa lyhenne jKr. Suomessahan hyvissä TV-ohjelmissa käännösteksteissä ei tuota (kristin)uskonnollisperäistä ilmaisua enää tohdita käyttää. Vaikka kuinka ohjelman asiantuntija - kuten se monikonsonanttisukuniminen, joka luennoi Rubensista ja Holbein juniorista taannoin - pudottelisi vuosilukuja määreillä B.C. ja A.D. tekstissä lukee eaa tai jaa. Jaa, ei, tyhjiä, poissa.\nOlen lueskellut viime päivinä tätä Sapiens-kirjaa. Kyllä alkaa tympäistä jatkuva eaa. ja jaa. (pisteen kanssa). Ellei passaa kirjoittaa eKr ja jKr, niin eikö voisi kirjoittaa yksinkertaisesti esim. 2016 ja -2016. Kyllähän jokainen hahmottaa lämpö- ja pakkasasteetkin.\nMitä välii? Katolisen kirkon viisaat teologit saivat lasketuksi jo yli viisisataa vuotta sitten, että ajanlaskun alkukohdaksi otettuna vuonna Jeesus ei ainakaan syntynyt, ja siitä lähtien nollapistettä on pidetty vain sopimuksena jonka muuttaminen on turhan työlästä, varsinkin kun todellinen ajankohta, jos ko. henkilö on ollut olemassa, voi heittää kymmeniä vuosia suuntaan tai toiseen.\nOn sillä sikäli jokin näppäilyllinen ero että mikäli on oppinut näppäilemisensä jo kirjoituskoneen aikana niin etumerkin tuli ennen olla tavuviiva kun vuosituhannet ja -sadat jätettiin pois. Helpompaa oli kirjoittaa koko luku. Tapa näkyy olevan mm. Kemppisellä. Ajatusviiva on muuten tavuviivaa pidempi.\nJouko Vanne maanantaina, 29 helmikuuta, 2016\nJoitakuita visualisointeja maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistosta voi katsoa osoitteessa https://www.flickr.com/photos/65726513@N00/albums/72157622857163259. Näkyvissä on mm. jäävuorten synnyttämiä aurausvakoja Pohjanmaalla, syntyaikaan paikalla lienee ollut vettä n. 100 m. Etenkin Lapin länsiosissa näkyy jääkauden jälkeen tapahtuneiden maanjäristysten synnyttämiä maa ja kallioperän siirroksia. Kivikauden aikaiset asumuspainanteet ovat havaittavissa samoin kuin eri-ikäiset linnoitusaskareet (WWI, WWII. jopa vanhat Sandelsin tykiasemat Toivalassa). Löytyypä 300 vuotta 'kadoksissa' ollut kaivoskin Vaasasta.\nPS. Kannattaa katsoa Original size -koossa.\n"ryöstämään nimenomaan jalometalleja, vaikka rahan lyöminen oli vasta tulossa uudelleen muotiin."\nEivätkö jalometallipalat olleet pitkään ennen varsinaista rahaa arvon mitta ja maksuväline. Olen ymmärtänyt, että niihin lyötiin painonmitta tms, mistä aikaa voittaen syntyi lyöty raha.\n"Olisiko Justinianuksen rutto ollut jotenkin yhteydessä äkkikylmenemiseen ja aliravitsemukseen?"\nTämmöisen teorian olen lukenut jostain jo aikaisemminkin. Yleensähän epidemiat liiovat liittyneet sotiin tai nälänhätiin, jotka ovat johtuneet ilmaston- tai säidenmuutoksista.\nIntian ja Kiinan kukoistus ei sulje tuota pois: jos kyseessä oli tulevuorten aiheuttamana ei-globaali ilmastonmuutos, nuo maat eivät yksinkertaisesi joutuneet vaikutusalueelle.\nErastotenes Aleksandrialainen maanantaina, 29 helmikuuta, 2016\nVarmaan olemme samaa mieltä siitä, että Justinianuksen rutto tuhosi Rooman valtakunnan lopullisesti. Justinianuksen armeijat olisivat todennäköisesti vallanneet ainakin Italian. Paikallishallinto toimi goottien jäljiltä vielä pääosin roomalaiseen tapaan, ja uusi alue olisi todennäköisesti ollut liitettävissä keisarikuntaan aika kivuttomasti. Keisarikunnan arvovalta oli valtava.\nRuton jälkeen ei ollut armeijaa, Italiasta oli hävinnyt roomalaistyylinen paikallishallinto, eikä Rooman keisarikunnan ydinalueella Kreikassa ja Anatoliassa ollut väestöstä jäljellä kuin ehkä puolet. Varmasti ilmaston kylmeneminen aiheutti huonompia satoja, heikensi yleistä ravitsemustilannetta ja pahensi näin ruton tuhoja, mutta tuskinpa rutolla ja tulivuorenpurkauksilla on selvää yhteyttä. Oli vain huono tuuri.\nMeillä Suomessa on unohdettu nykyään suuri sankari: Juho Vesainen ja "Iin ja Limingan miehet". Näiden sinänsä tarkoitukseton rajakahakointi sai aikaan suuria: Kaarle-herttua kiinnostui Perämeren seudusta ja lähetti retkikunnan valtaamaan sitä kautta Vienaa. Eihän itse retkestä mitään tullut, mutta retkikunta perusti Oulun vanhalle karjalaiselle kauppapaikalle ja vakiinnutti Ruotsin sotilaallisen läsnäolon Kymmenen virran maassa. Sen koommin niitä jokia pitkin ei ole soudettu polttamaan kirkkoja tai kokemaan suomalaisten lohipatoja. Vanha kivikaudelta saakka käytössä ollut kauppareitti katkesi, meidän eduksemme.\nTapsa maanantaina, 29 helmikuuta, 2016\nNämä Vesaisen (joka tunnetaan myös Pekkana) "rajakahakat" olivat seurausta taistelusta Pohjois-Suomen omistuksesta, jota Pähkinäsaaren rauha 1323 ei kyennyt ratkaisemaan. Ruotsi kannusti pohjalaisia ja savolaisia laajentamaan elinpiiriään, jota seurasi parisataavuotinen ryöstö- ja kostoretkien sarja, joista tässä pieni tiivistelmä:\n1595 Täyssinän rauha\nOlen lueskellut näistä asioista siksikin, että juureni vievät Oulujoen varteen, ja yhdellä 1500-luvun retkellään vienalaiset tappoivat esi-isänikin.\nKaarle herttua tuli kreivin aikaan, kun palavia kirkkoja alettiin rakentaa kivisten sijaan.\n"Justinianuksen rutto tuhosi Rooman valtakunnan lopullisesti. Justinianuksen armeijat olisivat todennäköisesti vallanneet ainakin Italian."\nEhkäpä sittenkään ei: keisarikunta tuskin olisi ilman ruttoakaan olisi kestänyt langobbardien ja nouseman islamin välissä.\nLisää mielenkiintoista pohdintaa aiheesta Venning If Rome hadn'T fallen.\nMistä Tapsa sait nämä yksityiskohdat?\nIslamin nousu ei ollut väistämätön ilmiö. Se oli mahdollista lähinnä siksi, että pitkään jatkunut sota oli uuvuttanut juuri sopivaan aikaan sekä Parthian että Itä-Rooman. Jos Rooma olisi ollut voimissaan, tilanne olisi ollut ihan erilainen. Ilman ruttoa ei myöskään langopardeista olisi ollut ongelmia, sillä heidän valtakuntansa olisi tuhoutunut. (Toki Galliassa olisi ollut jokin toinen barbaarivaltakunta vastassa.)\nToki eräs perusongelma oli luonteeltaan pysyvä. Syyriassa ja Pohjois-Afrikassa oli paljon harhaoppisia kristittyjä, joita syrjittiin rankasti. He muodostivat pysyvän viidennen kolonnan, joka olisi myöhemminkin mennyt vihollisen puolelle.\nNimetön keskiviikkona, 02 maaliskuuta, 2016\nHillitön kommentti tuo "Kaarle herttua tuli kreivin aikaan"... Sanontahan syntyi vasta vuonna 1637 kenraalikuvernööriksi tulleesta kreivi Brahesta...\nMistäkö Tapsa sai yksityiskohdat? Wikibediassa on koko lista, ei sen kopsaamiseen sen suurempaa lueskelukokemuksia tarvita. Sen sijaan jonkun esi-isän puolentuhatta vuotta sitten tapahtunut, täsmällisenoloinen murhatapa-, aika ja paikka panee epäilemään pelkästään hyvää mielikuvitusta.\nTapsa keskiviikkona, 02 maaliskuuta, 2016\nKyllähän se kateutta herättää, että jotkut tietävät juurensa kahta sukupolvea pitemmälle.\nJapanilaisilla on suuria suvussa pysyneitä yritysalan jättiläisiä, en nyt keinottele tähän tämän luovempaa käännöstä keiretsun tilalle. Honda, Suzuki, Kawasaki ovat kaikki vanhojen samuraisukujen nimiä. Totta, ne ovat arbitraarisia; nimet ovat ulkokohtaisin perustein otettuja sillä suvuilla ei ennen ensimmäistä samuraita ollut nimeä. Kuitenkin vanhimmat yritykset jotka ovat toimineet yhtämittaa ovat vain vajaa 390 -vuotiaita.\nMistä tämä ero?\nKyllähän se herättää ajatuksia, hilpeän epämiellyttäviä ajatuksia. Genealogian kanssa sillä on varsin vähän tangeeraavaa osaa. Kateus hoidettu?\nVenäläisyys on aika hyvin siivottu Suomen historiasta. Kansalliskirjaston rahoitus taisi tulla Venäjän keisarin rahakirstusta.\nYliopiston museon tilat ovat kai saneerauksessa, tuleva käyttäjä taitaa olla Valtioneuvoston kasvava hallinto.\nYliopiston museoon ei yliopistolla ollut mielestään varaa. Museolla on nyt yksi sali päärakennuksen uudella puolella, muttei se koko Arppeanumia korvaa\nVilkolla on aiheesta hyvä kirja Suomi on venäläinen.\n"Mittausten lisäksi ajoitusmenetelmät ovat nyt aivan toista kuin kymmenen vuotta sitten."\nTätä voisi jossain yhteydessä - vaikkapa Haarmannin kirjan yhteydessä - selostaa lisääkin. Olen kuvitellut, että radiohiilen jälkeen ei ole tullut uutta.\nKovasti anteeksi Kemppiselle, sillä kommenttini ei nyt liity käsittelemääsi aiheeseen kuin vertauskuvallisesti "Metsän peitossa"-otsikkoon, mutta informaatiotarkoituksessa sen nyt tahtoisin julki.\nJos Kuulitoukaja sattuu vielä paikalle, niin neuvoisin lukemaan täsmätietoa maahanmuuttajien tekemistä raiskausrikoksista Suomessa, hänhän on ollut niiden "hälyttävästi" lisääntyneestä määrästä niin kovasti huolissaan, että voi hieman huokaista helpotuksesta.\nMuutenkaan ei liene oikea tieto rakkaassa naapurimaassamme pahasta, koska tuoreimpien tietojen mukaan Virossa eletään yleisemminkin pahojen ennakkoluulojen vallassa maahanmuuttajien luonteiden ja käyttäytymisen suhteen, ja jonka perusteella ei haluta kantaa vastuuta pakolaisista yhdessä EU:n muiden jäsenvaltioiden tavoin.\nEli Yleisradion Suomen kansalaisten maksamilla verovaroilla tuottamiin uutisiin, joihin kokemukseni mukaan voi huoletta luottaa, pääsee tästä linkistä katsomaan, mikä nyt on raiskausrintamalla tilanne: http://yle.fi/uutiset/yle_selvitti_yli_sata_turvapaikanhakijaa_epailtyina_seksuaalirikoksesta__joukkoraiskauksia_kaksi_perattomia_tapauksia_useita/8707863\nMatias K. tiistaina, 01 maaliskuuta, 2016\nPelkoa luova ominaisuus näissä Lähi-idän ja Afrikan poikien toimissa on niiden täydellinen ennakoimattomuus. Juuri arvaamattomat katu- ja puskaraiskaukset ja alaikäisten (valkoihoisten) valikoituminen uhreiksi on tyypillistä. Ja täysin poikkeavaa noista "raiskaavathan suomalaisetkin" -pottunokista.\nYmmärrän vanhempien tietyn varovaisuuden, jos oma lapsi esim. koulumatkallaan kohtaa noita reippaita veijareita pävittäin ja joukoittain. Tällaiseen varovaisuuteen (pelkoon) ei tässä maassa ennen ole ollut perustetta, mutta nyt on.\nMatias-peesaaja: eikö edes faktatieto, tilastot ja uutisissa poliisien haastattelut istahda järkeen ja kohtuullista lainkaan "kriittistä" pohdintaasi ja pelonlietsontamieltäsi?\nMitä muuta pelkäämisperusteisiin tulee, niin kyllähän se on paskapuhetta, etteikö tässä(kin) maassa varovaisuuteen ja pelkoon ole ennen maahanmuuttajiakin aihetta ollut; kannattaa lukea vaikka katu- ja kylätappeluiden historiaa, ja ihan vaikka erilaisia tutkimuksia milloin mistäkin uhista jotka pelkoja aiheuttavat. Flunssaakin pelätään toisinaan niin paljon, että terveyskeskusten oville jonoja ilmaantuu, ja kuinka kauheaa aikaa elettiinkään kun HIV astui arjen uutiskuvista arkeamme terävöittämään. Mihin hävisi Tshernobylin tapaisten tapausten pelot? JFK ja Palmekin murhattiin...\nKun itse laitan lapseni jokaikinen päivä tuonne kaupungin halki johtavalle koulutielle, niin kyllä minä autoilijoista muistan varoittaa, mutta kertaakaan en iltaharrastuksiinsa lähtiessäänkään ole vielä heitä osannut varoittaa "reippaista veijarijoukoista". Johtuisiko "varomattomuuteni" ehkä siitä, että näitä "veijareita" istuksii omankin keittiönpöytäni äärellä myötäänsä, heitä on lapsillani koulutovereina ja erinomaisina palloilutovereina saleilla jne.? Eli en ole antanut aiheettomien pelkojen ja ennakkoluulojen pilata ainoalaatuisia tutustumismahdollisuuksia itseltäni enkä perheeltäni muualta tulleisiin: Elämäni heidän myötään on viimeiset 10 vuotta olleet oikein opettavaisia. Minulla ei olisi ikinään ollut mahdollisuutta lähteä vaikkapa Kongoon sen perän kulttuuriin tutustumaan, saatika että olisin päässyt Kambodjalaisten tai Norsunluurannikkolaisten maailmaan tutustumaan. Ystävinäni on myös afgaaneja, irakilaisia, iranilaisia jne... Somalit ovat mitä sydämellisimpiä ihmisinä ja ystävinä...\nIrtaannu hyvä mies mustavalkolehtien vaikutuspiiristä ja katso maailmaa paljain silmin. Kyllä siellä ihan kaikkea on. Viha ja terrori, sodat ja tappamiset rumentavat näkymää kauheimmalla tavalla, mutta kyllä suurimmat pelkojen aiheet todistetusti ovat juuri niillä ja niiden kotimaissa joita vastaan provokaatiotasi harrastat.\nVäitän ettei ole. On ne sen verran laihoja ja arkoja että reipas urheilijaneitokainen saa olla vähän varovainen ettei tule pysyvää haittaa tai vammaa kun 'turpiin hutkii.' Koripalloilijat ja lentopalloilijat, ei pään alueelle. Salibandymimmit, kampilla ketoon ja karkuun. Ei tämä ole mikään risuaitaa valmistava nälkiäislauma jota viisi ahdistelutapausta viidellä paikalla pelottaisi. Tottumiskysymys ja urheilukuntoisuus.\nMatias K. keskiviikkona, 02 maaliskuuta, 2016\n"... eikö edes faktatieto ..." Kiitän palautteesta.\nFaktatietopa hyvinkin. Pointtini oli tutkitusti 17 kertainen todennäköisyys ja ennen kaikkea tekojen täydellinen ennakoimattomuus ja arvaamattomuus. Se tekee jotkut joissakin tilanteissa hieman varovaisesksi.\nJuuri julkaistu *turvapaikanhakijoiden* raiskaustilasto on vasta muutaman talvikuukauden aineisto, koska vastahan vyöry alkoi ja tuo tarkastelu on rajattu vain turvapakanhakijoihin - ei koko ongelmaryhmään.\nOma kysmyksensä on myös se, miten tänne pyrkivät nuorukaiset ovat valkoituneet suhteessa lähtömaiden väestöön. Ei ehkä se kaikkein kesyin aines? Kysymys on suhteellisen kaukana toistaan olevien kulttuurien kohtaamista. Siinä voi joskus olla pientä kitkaa ja syntyä mittatappioita, mutta mikäpä uhri olisi liikaa vastineeksi saatavasta "säpinäkulttuurista".\nMutta mitäpä tästä kinaamaan. Kesällä saamme taas lisää porukkaa ja statistiikkaa - suhtautukaamme siihen täysin vailla huolia ja pelottomasti.\nSelvyyden vuoksi vielä: Ihonvärillä ei ole tässä mitään tekmistä, se ei merkitse mitään.\nYhä vain sanon höpsis. Kun näiden ilmaan heitettyjen nuppineulojen alle astetaan neliömetrin neulatyyny niin kyllä siihen useampi neula osuu kuin alkuperäisen kokoisista neulatyynyistä nypittyihin. Siinä seitsemäntoistakertaisuuden selitys.\nSatunnaista tappelustamista ja raiskaustapauksia on aina ollut. Nollatoleranssi on hyvä tavoite. Silti kyse on vain kömpelöstä asenteellisuuden aikaan saamasta tarkastelun vinosta näkökulmasta. Tietysti tulee kipinöitä kun on kitkaa. Entä sitten? Ei se ole niin suuri ongelma kuin palkansaajien tulotasoon suoraan vaikuttavat päätökset. Ulkomaalaisten aiheuttamat järjestyshäiriöt ovat sisäasiain ministeriön poliisihallinnon virkamiesten työnä. Poliisi on nähnyt hyväksi ottaa käyttöön sakotuksen jossa käsiksi käymisestä saa 15 - 40 päiväsakkoa. Se sillä siis selvä. Poliisien palkat ja virkojen määrät ovat ennallaan ja siihen perehtymiseen voi olla syytä. Euroopan pakolaiskriisin tiedot wikipediassa eivät ole ajantasaiset mutta vaikka olisivat on Suomen pylväs mitätön Saksaan verraten. Kiinnittäisin huomioni keskemmälle eurooppaa, tapoja integroida pakolaisia asujaimistoo tullaan tarvitsemaan. Ennalta voidaan vaikuttaa ja tuleekin yrittää. Asumisviihtyvyydestä jotakin ymmärtävänä aprikoin onko keinokivinen korttitalo millään tavoin sopiva. Tässä on silmittömän hyviä mahdollisuuksia kotimaiselle talotuotannolle. Ensin on tietysti tehtävä pikku tutkimus asiakkaiden keskuudessa. Kuullostaako nyt siltä että höyrähtänyt utopisti yrittää mahdottomia? Hyvä! Parhaaseen pyrkimisessä on parhaat mahdollisuudet saada kaikkia tyydyttävä tulos.\nMatias K. torstaina, 03 maaliskuuta, 2016\n"Yhä vain sanon höpsis."\nUtopioilla on toki paikkansa, mutta ei ohjaksissa.\nKatsoitteko eilen A2-turvattomuusillan? Jos ette, Areenasta löytyy. Itse olin erittäin hämmästynyt. Kerrankin vastinetta Yle-verolle.\nOnko nyt käynyt niin, että päätoimittajat ovat itsekin lukeneet oman julistuksensa paremmasta journalismista ja saman tien siirtyneet "heikkosaattoisten" sormi pystyssä ylhäältäpäin opettamisesta kaikkien kuuntelemiseen ja monipuolisen ja laaja-alaisen tiedon välittämiseen ja aidon ja kattavan keskustelun fasilitointiin?\nOlen toiveikas, että näin tässä nyt tosiaan kävi. Ne, joille tulee Hesari, seuratkoot sen uutisoinnin ja asenteen muutosta, avautumista laajempaan todellisuuteen. Veikkaanpa, että se tapahtuu myös. Väyrystä mukaillen "yksisilmäisyyden aika on ohi".\nJos optimismini osoittautuu katteelliseksi, tämän vuoden Bonnierin Suuri Journalistipalkinto kuuluu ilman muuta MV-lehdelle, joka herätti ns. valtamedian unestaan tähän päivään.\nOnneksi vain olkoon M. K., eihän tämä ole media-arvoltaan vähäisimpiä julkaisuja. Jatka toki asioiden kehittymisen seuraamista valitsemastasi tiedotusvälineestä. Älä unohda ulkoilla ja kysyä satunnaisilta vastaantulijoilta eivätkö he voisikin olla samaa mieltä kanssasi, kysyen rauhalliseen sävyyn ja hiukan aprikoiden saavuttaa usein varsin kelvollisia tuloksia. Muistathan kuunnella myös vastauksia. Niiden ääni on aina oikeassa. Kyllä kansa tietää, vaikka se onkin keskimäärin keljusti äänensä käyttävä.\nMatias K. perjantaina, 04 maaliskuuta, 2016\n"Onneksi olkoon..." Lämmin kiitos ja tervehdys sinne omaan kuplaasi myös. Jos kuplan kalvossa on edes vähän läpikyvyyttää, naapuriin kannattaa kurkistella myös. Itse kunkin tässä.\nSelvennys vielä: Sisällön suhteen MV-lehti on lähinnä pelkkää p:ta, mutta tarvittiin juuri tällainen iso kasa p:ta ja siihen paljon klikkauksia, jotta valtamedia heräsi, hätääntyi ja tajusi oman kuplansa, rajoittuneisuutensa ja kovin vinon ja vastenmielisen asenteellisuutensa. Syteemi toimii, eläköön sananvapaus. Valtamedian pussiin ja laadunparannuksen tämäkin lopulta menee.\nLisää juttua asiasta tässä (Yle/ Heikki Peltonen, Valtamedia ja valemedia):\nMitä kansan viisauteen tulee, sitä ei kannata väheksyä ainakaan demokratiassa. Muuten tulee Jytkyjä. Tähän menessä kansa versus kellokkaat -kisassa kansa on ollut oikeassa mm. seuraavassa: eurokriisi/ Kreikan velkojen takaisinmaksu, EU tuoma autuus noin yleensä ja erityisesti toiminta "rauhan projektina" (sotaahan se nyt lykkää), haittamaahanmuutto, elintasopakolaisuus ja sen ennaltaehkäisy, "Kallion kupla",... vain muutamia mainitakseni.\nPahoittelen tilankäyttöä, mutta pakko on lisätä vielä tämä Tanskan "Ylen" uutispäällikön avautuminen:\nSiinä koko juttu pähkinänkuoressa.\nNimetön perjantaina, 04 maaliskuuta, 2016\nNiin, tähän päivään kun todella herää, saa nähdä, kuinka vammaiset, mamut, mustalaiset, homot, lesbot tai degeneroituneesta massasta muulla tavalla erottuvat maapallon ihmislajin edustajat saavat silmilleen sylkeä, lyöntejä, uhkauksia ja muuta vihapuhetta. Niin että kuka täällä todellakin saa edelleen, jälleen ja taas pelätä ihan kirkkaalla päivänvalolla asioilleen uskaltaessaan?\nJa että joku mustavalkolehden oksettava "journalismiko" palkintopallille! Edes leikkimielellä ei kukaan asioita punnitsemaan kykenevä tuollaista viitsisi esittää.\nNo onpas nyt löylyä kauhassa ja kymmenen ilmassa, alkaa olla lämmintä jo.\nOhjaksissa olevien komentelua on tarpeen kutsua kriittiseksi suhtautumiseksi ja varsinaista ohjaksissa olemista vallankäytöksi. Yhteiskuntarauha on muu kuin vallankumous joka vältetään leivoksilla. Tämä uuskiero epärahvaanomainen tapa puhua voi olla keino joukkojen valikoitumiseen muussakin kuin jytkypolkassa. Sanon taas että on jäänyt käytöstä ajatus jossa eduskunnan luottamukseen perustuva hallitus kykenee toimimaan ja sopimaan Äitien ja Palvelijoiden palkkojen kohtuullisesta riittävyydestä eikä rinta rottingilla juokse maailman suurimman oravanpyöräharhan kilpailuissa. Ellei kuva selviä niin maksalaatikko ja mukeloitten ja mummujen rinnuksille tipahtanut kilpailukyky jää tänne. Sekö nyt on se yhteiskuntasopimus josta ollaan EKorressa niin huolissaan?\nEllei hallitus kykene parempaan ja eduskunnan perkaama todellisuus niin näyttää on olemassa epäluottamus josta väsätty lause johtaa Yht. kunt. rauhanturvaajien eroon ja näin johtoportaassa tulee henkilöstövaihdosten johdosta silinterien vaihtoviikot. Se siitä pään kylmänä pitämisestä. Rauhankohtuullistamista.\n"Suomesta on tavattu ...jokin määrä loistomiekkoja."\nNiin väittihän joku tutkija Hesarissa joku aika sitten, että niiitä olisi jopa tehty Suomessa. Ei kai tuo mahdoton ajatus ole, joku sitkeä seppä, jolla oli paikallinen mahtimies "sponsorina" on hyvinkin voinut yritys/erehdys-menetelmällä löytää ns laatuteräksen salaisuuden, vaikkakaan ei tietysti ns uthberth-laatuisen.\nSe oli Mikko Moilasen väitöskirja, jonka sisältöä selostettiin Hesarissa 2.3.-16\nJustinianuksen rutto oli 541-542 jaa.\nÄärimmäiset säätapahtumat oli 535-536 jaa joka näkyy Irlannin tammien vuosirenkaissa voimakkaana kapenemisena, myös 542 jaa oli kylmä tapahtuma. Tämä tai nämä näkyvät myös Suomen ja Ruotsin puiden vuosirenkaissa sekä Kalifornialaisissa ja Chileläisissä puissa. Viljan- ja ruoantuotannon vaikeuksia ympäri maapallon Euroopassa, Kiinassa ja kuivuutta Perussa.\nGrönlannin ja Antarktikan mannerjäiden vuosikerrostumissa näkyy huomattavia hapokkaita sulfaattipitoisuuksia vv. 533-534.\nViimeisimmän tutkimuksen mukaan syynä olisi ollut tulivuorenpurkaus P-Amerikassa ja sitten muutaman vuoden päästä 539-540 toinen tulivuorenpurkaus jossain tropiikissa.\nNiiden pöly peitti aurinkoa ja viilensi maata, monille sitten kohtalokkaasti.\nNälän heikentämiin iskee taudit.\nAhhaa. Dire Straits. Private investigations.\n"It's a mystery to me,\nthe game commences,\n- "Aito Helvetian Suola"\n- "Parantakaa janoanne!"\nMetallinpaljastimet ovat melko kivoja.\nMiinaharava tuo mieleen katajanauloilla kootun antimagneettisen pienvenosen josta johtaen mieli miettii ettei niitä raivattujen kenttien miinoja Itämerellä juuri purettu vaan miinoja räjäytettiin ampumalla tykillä. Pohjalla on ja pysyy vielä tosiaankin riittävä määrä kertakäyttöisiä elämänvaarantamiskappaleita, kaatopaikkana Itämeri toimii surkeasti, siellä on hyvä säilyttää mm. shamppanjaa.\n(Psst! Tässä kilpailu ON kaikkien etu. Valmistakaa Tekin kallista uppojuomaa GPSn avulla.)\nMaan sisässä voi olla myös tomeria jytkösiä. Sellainen kenttätykin jöötti kun päättää kukkia niin eipä jää tumpelo kitumaan.\nIikka Hallantie tiistaina, 01 maaliskuuta, 2016\nNuoremman matruusin gestalt on vaikuttava ja ilmekin on siinä määrin ilmaisuvoimainen että voi arvata keilauskarttojen tutkimisen olevan professorin lempipuuhaa. ISSltä voisi olla mainio näköala mutta mitään kovin valtiollista sieltä ei erotu. Syöte näkyy jonkin teeveekanavan tauko-ohjelmana öisin.\nMikähän mahtoi olla syynä merimiespuseron suosioon? Ne housut kun ovat myös käyttäjälähtöistä suunnittelua, niiden nopea riisuminen kengät jalassa on mahdollista. Pikkulapsille passeli idea tarpeen tullen!\nMinkä vuoksi juuri merimiespusero on ollut niin muodikas? Jokin romanttisuus on ympäröinyt koko merenkäynnin gloorialla jolla ei ole katetta. Purjelaivojen aikaan tämä oli toisin. Työ oli vaarallista, kuluttavaa ja toisinaan päällikkö varustamon pihdeissä niin kovilla että suorastaan raakuuksiin syyllistynyt; Toivo vaikkapa esimerkkinä. Kaphuurnareita tavanneena en kummemmin ihastele koko aihetta, tässä tosiasiat ovat jotensakin häijyjä miellettäviä.\nVillahousut ovat kyllä pätevät. Välillä olivat villavaipat pois muodista, nyt niitä taas kehutaan. Kyllä villat ovat parhaimpia high-techmateriaaleja ja käytössä sen huomaa. Villapa on mieluisa niille jotka pitävät ulkonaolemisesta! Sen saattaa päätellä lampaista, ehkä. Teseman mustat sukat ovat lujaa laatua ja merinovilla seostettu keinoaineilla joiden suhteet on valittu onnistuneesti. Kovin kehun koska ansaitsevat sen. Martat urakoivat parisen tuhatta paria villasukkia varusmiehille kuutisen vuotta sitten, se oli reipas teko. Eihän nyt voida ajatella ettei Suomessa enää osattaisi sukkia kutoa. Kun se nyt ainakin on jo todistettu olevan toisin, sekä koneilla kaupallisesti että mummoenergian avulla.\nMikä on mummoenergian mittayksikkö?\nTukholman Narvavägenillä sijaitseva Historiska museet on suomalaisillekin kävijöille tuttu paikka. (Mahtaneeko ent. nimen Statens historiska museum jääminen pois käytöstä liittyä "moderaattien" valtakausiin?) Itse tosin suosin ehdottomasti kernaammin taide- kuin esinemuseoita, mutta "Natsun" kiinniolo tuntuu jatkuvan tietymättömiin.)\nHistoriska museetin kuulussa "Guldrummetissa" kimaltelevat esihistorian aarteet väsyttävät paljoudellaan ja samankaltaisuudellan. Yhden aina etsin silmiini: Suomeen päätyneen kultaisen kaularenkaan, jonka päiden tarueläimet viittaavat vahvasti germaaniseen eläinornamentiikkaan. Tuo aarre on kirjojen mukaan valmistettu ehkä 200-luvulla jKr.[näin!]. Korpraali Johan Ekbomin silmiin se sattui hänen ilmeisesti muokatessa peltotilkkuaan Nousiaisten pitäjässä vuonna 1770. Gustaf-kruununprinssin äidin Lovisa Ulrikan perustama "Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien" sen lunasti kokoelmiinsa, joten tätä suomalaista "Elgin marbles" -aarretta ei liene edes koskaan harkittu luovutettavaksi takaisin (nykyiseen) löytömaahansa, vaikka vanhan Ruotsin valtakunnan länsipuoliskosta on tehty ylenpalttisesti samankaltaisia löytöjä, kuten jokainen paikalla käyvä voi itse todeta.\nMetallinilmaisin on niin koukuttava kapine, että kyllä se kohta varmaankin kielletään.\nAina pitää muistaa mainita tuo räjähdyksen vaara. Ylipäätään vaara.\nVoihan sitä ihminen varoa vaikka mitä, voi olla myös varomattakin vaikka mitä.\nKulttuurilaitoksessa koettu liiallisen esteettisen elämyksen tuottama aivoverenpurkauksen vaara huolettaa minua.\nÄllös huoli. Korkeakulttuurin paineenalennus voidaan suorittaa suoranousuna tai etapeittain.\nAlkuun harjoitellaan opettelemalla ulkoa Sisäkumi-Siimeonin CV. Sitten teoriaa sovelletaan uimahousuissa ilman rotannahkaviittaa. Allasharjoittelun tulosten tultua hyväksytyiksi voidaan myöntää kans.väl. korkeakultturilaitospätevyys.\nk.v. Lontoon seikkailia\nKiitos neuvosta. Mieli keveni heti.\nItse teen aivoverenpaineentasausta menemällä mielenkuohun hetkellä yksinäiseen paikkaan. Tuijotan ajokorttikuvaani ja toistan ääneen: olen sentään aika kova jätkä ja kaikki muut ovat minuun verrattuna ääliöitä. Sitä toistan ääneen, kunnes loppuu itku tai nauru, mitä sattuu tulemaankaan.\nMutta tuo on elegantimpaa - ja vieläpä johtaa siihen kulttuurilaitospätevyyteen. Allasharjoittelu toki huolettaa.\nps. minäkin muuten olen k.v. seikkailia (Inari)\nPäälle kuumaa mehua ja ehkä jokin pikku leipomus kuten varttineliömetrin pitsa tai jänis. Onkohan niissä tarpeeksi vitamiineja ja hivenaineita? Ajokortissa ei ainakaan ole. Sillä on kyllä näppärä krapsia maksamakkaraa hapankorpulle.\nJ. S., sosiaaliortopologian dosentti, v.t. ylikäyttöpäällikkö, päivystävä jänisterapeutti ja kanipsykologi.\nPorin tuonnin autosta ostin hyvän ilmakon. Kolmekymppiä! Rappusilta osuu kaivopumpun valurunkoon joka kerran heittämällä. Taidankin ostaa kuteja. Haasteita pitää olla.\nAllasharjoittelujakson suorittamisen puoleen, mikäli pläsähtää jääkuoriseen suonsilmäkkeeseen kivuten ripeästi viihtyvyyssyistä pois itselleen nauraen voidaan katsoa allasharjoittelu hyväksytyksi mutta se ei vielä oikeuta Suomen Suopotkupalloliiton tuomarinpätevyystutkintoon. Se oikeuttaa kyllä pilliin viheltämiseen ja tasajalkaa hyppimiseen.\nMinä levitän maksamakkaraa ratuleivän päälle Inarin kunnan kirjastokortilla, mikä on muutenkin mainio kortti.\nSe antaa kirjanlainausluvan lisäksi maastoliikenneluvan, laajennetun metsästys- ja kalastusoikeuden Oulun ja Lapin lääneissä ja paikoin myös Norjassa. Lisäksi se antaa oikeuden talloa uhan alaisia kasveja, jos haluaa.\nPoliisin ja rajamiehen yhteispartion kysyessä kelkan papereita olen sen myös esittänyt. Rajamies totesi asian olevan kunnossa ja toivotti hyvää matkaa. Poliisi näytti hämmästyneeltä, mutta se olikin Rovaniemeltä.\nOlen ollut huomaavinani saman ilmiön.\nKirjastokortissani lukee blanka. Teholainausteni jäljiltä on ehkä palauttamatta levyllinen reippaita marsseja. Mitenkähän kaikki kirjat lukenut kirjaston täti suhtautuu? Ajattelin ehdottaa osamaksusopimusta, ts. se tavallinen ilme ja sanon että anteeksi kamalalla tavalla, kyllä tuon korvauksia ensi kerralla. Katuvin ilmein, tietysti.\nKevään tullen olen vaihtava vaatteita. Kaupunkiasusteista alkaa suojaava pihkakerros olla kokolailla poiskulunut. Lisäksi moottorisahaan tarvittava öljy on vähissä. Myymälä on kuitenkin aivan lähellä, käyttöpaikan ja myymälän välimatka on vain 220 km eikä edes tarvitse kulkea jalan. Pidän sivistyksestä, kuten tiet, sillat, rautatiet ja rautatieasemien pikabaarit, erityisesti kirkonkylien baarit ansaitsevat huomion.\nNiissä on jotain muuttumatonta joka herättää mielenkiinnon. Se on mahdollisesti oluthana tai wc-pytty, tai sanomalehdet. Miksi niiden lattia kallistelee kun sulkee silmät?


TBG suosittelee elokuussa | The Baltic Guide Online\nKäsityömestarit ja taiteilijat kauppaavat luomuksiaan Pärnun Kiltapäivillä 9. ja 10. elokuuta. Käsityö- ja taidemarkkinoiden lisäksi tarjolla on lähiruokaa, musiikkia ja työpajoja. Tapahtuma järjestetään Maarja-Magdaleenan killassa, Steinerin puutarhassa ja keskustan pikkukaduilla.\nKuvat: Birgitta-festivaali, Mikko Virta\n20.8. kauppojen aukiolo viron uudelleen itsenäistymisen päivä


Tietyt temperamenttipiirteet sekä masennusoireet ovat yhteydessä paranoidiseen ajatteluun | Helsingin yliopisto\nMasennukseen liittyvät negatiiviset asenteet ja toimintakyvyn vaikeudet olivat yhteydessä paranoidiseen ajatteluun myöhäisnuoruudesta keski-ikään saakka.\nTietyt temperamenttipiirteet sekä masennusoireet ovat yhteydessä paranoidiseen ajatteluun\nTuoreessa väitöstutkimuksessa selvisi myös, että tietyt luonnepiirteet ja niihin liittyvät läheiset ja luottamukselliset sosiaaliset suhteet suojasivat paranoidiselta ajattelulta niitä yksilöitä, joilla oli temperamenttisidonnainen alttius paranoidisuudelle.\nPsykologian maisteri Aino Saarinen tutki tuoreessa väitöskirjassaan temperamentti- ja luonnepiirteiden sekä masennusoireiden yhteyttä paranoidiseen ajatteluun suomalaisessa väestöpohjaisessa Young Finns Study -aineistossa.\nHän osoitti väitöskirjassaan, että tietyt persoonallisuuden piirteet altistivat paranoidisen ajattelun kehittymiselle. Yksittäisistä temperamenttipiirteistä paranoidiseen ajatteluun olivat yhteydessä voimakas elämyshakuisuus (mm. voimakas impulsiivisuus ja halu etsiä jatkuvasti uusia ja jännittäviä kokemuksia), voimakas taipumus välttää epävarmoja tilanteita (mm. taipumus ahdistua ja olla huolissaan uusista tilanteista etukäteen, tarve turvautua rutiineihin) sekä matala sosiaalinen suotavuus (mm. vähäinen tarve tulla hyväksytyksi ja vähäinen valmius ottaa huomioon toisten sosiaaliset ja emotionaaliset tarpeet).\nSuojaavia luonnepiirteitä olivat voimakas itseohjautuvuus (mm. vastuullisuus, määrätietoisuus, hyvä stressin sietokyky), voimakas yhteistyöhakuisuus (mm. empaattisuus ja auttavaisuus toisia kohtaan, halu toimia eettisten periaatteiden mukaan) sekä matala henkisyys (mm. vähäinen taipumus intuitiiviseen ajatteluun tai omiin ajatuksiin uppoutumiseen tai vähäinen kiinnostus henkisiä asioita kohtaan).\nSiten yksilöt, joiden temperamenttiin sisältyy alttiustekijöitä paranoidiselle ajattelulle, saattaisivat hyötyä interventioista, jotka kehittävät kykyjä muodostaa luottamuksellisia sosiaalisia suhteita.\nMasennusoireet altistavat paranoidiselle ajattelulle\nTarkasteltaessa erikseen erilaisia masennusoireita havaittiin, että masennukseen liittyvät negatiiviset asenteet (mm. surullisuus, pessimismi, itsetuhoisuus) ja toimintakyvyn vaikeudet (mm. keskittymisvaikeudet, sosiaalinen eristäytyminen) olivat yhteydessä paranoidiseen ajatteluun myöhäisnuoruudesta keski-ikään saakka. Sen sijaan masennukseen liittyvät somaattiset oireet (mm. muutokset unenmäärässä ja ruokahalussa) olivat yhteydessä paranoidiseen ajatteluun heikommin ja vasta varhaisaikuisuuden jälkeen.\nLisäksi hoidettaessa keski-ikäisiä potilaita, joilla ilmenee paranoidista ajattelua, saattaisi olla tarpeen kiinnittää erityistä huomiota masennukselle tyypillisiin somaattisiin oireisiin, jottei niiden mahdollinen rooli paranoidisen ajattelun kehittymisessä jäisi tunnistamatta.\nKaiken kaikkiaan tutkimuksen tulokset tukevat ajatusta siitä, että potilailta, joilla ilmenee paranoidista ajattelua, on aiheellista kartoittaa masennusoireita, sillä masennusoireiden hoito voisi vähentää samalla myös paranoidista ajattelua ylläpitäviä tekijöitä.\nKoska väestössä esiintyy verrattain yleisesti sekä masennusoireilua että paranoidiselle ajattelulle altistavaa temperamenttiprofiilia (tutkimuksen otoksessa 8-9%), tulokset viittaavat siihen, että paranoidisen ajattelun yksittäisiä riskitekijöitä esiintyy suhteellisen suurella osalla väestöstä.\n– Tulosten pohjalta olisikin perusteltua pyrkiä heikentämään paranoidiseen ajatteluun liittyvää stigmaa ja madaltamaan kynnystä hakea apua paranoidiseen ajatteluun.\nPsM Aino Saarinen väittelee 13.4.2018 kello 12:15 Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "The relationships of temperament, character, and depressive symptoms with paranoid ideation". Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Helsingin yliopiston päärakennus, Auditorio XII, Unioninkatu 34. Väitöskirjan ensimmäisenä ohjaajana on toiminut Helsingin yliopiston emeritaprofessori Liisa Keltikangas-Järvinen ja toisena ohjaajana Oulun yliopiston professori Mirka Hintsanen.\nVäitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa E-thesis-palvelussa. Väitöskirjan alkuperäisartikkelit on julkaistu Psychiatry Research, Journal of Clinical Psychiatry ja Journal of Affective Disorders -lehdissä.\nAino Saarinen, aino.i.saarinen@helsinki.fi, puh. 044 307 1204\nTeksti Aino Saarinen, Elisa Lautala


mikä on oikein, mikä väärin - Filosofia - Suomi24 Keskustelut\nSe mikä on oikein, ja on väärin, voi olla jonkin mielestä toisinpäin. eli jos minusta jokin asia on oikein, sen mielestä se on väärin ? Jostain tämän kuulin, mutta aika erikoinen on aihe :D\nmutta se mikä määrittää oikean ja väärän ihmiskuntiin, yhteiskuntiin on siellä vallitseva oikeusjärjestelmä, lait. Ne määrävät ne mikä on oikein, mikä väärin. mutta myös näitä voi olla ilman että ne rikkoo säännöksiä :) Onneksi evoluutiomme kehityksessä ihmiset ovat pystyneet luomaan erilaisia sääntöjä lakeihin jotta tyhmätkin ihmiset tietää tehneensä väärin.\nMutta esimerkiksi jos jonkin mielestä on oikein elää täysillä, voi jonkin mielestä olla väärin elää täysillä. Syy ; koska siinä on riskit. Toisen mielestä se taas on väärin ajatella niin että pelkää riskien ottamista, koska se on pelkäämistä ja jännittämistä jne jne...\nTämä on loputonta keskustelua eri ihmisten kanssa, eri osa alueista, no kuten elämäntavoista,ammatista, harrastuksista jne.. Elämän kokonaisuus on nin"ISO" että ihmiset sekoisivat toistensa kanssa jos aihetta vietäisiin aina eteen päin :D\nHyvä että on tiede jonka mukaan myös pohjautuu paljon faktaa, teoriaa ja tutkimuksia jotka osoittavat ihmisten käyttäytymistä ja asettaa meille rajat. Mutta jos ihminen ei olisi tehnyt koskaan väärin, niin ei voisi tietää mitä on tehdä oikein! Mistä on alunperin syntynyt lait, säännökset joita noudattavat mm.murhaajat,tappajat, narkomaanit ja rattijuopot. Niin tekikö joskus joku alunperin väärin, jotta oli myös oikein asettelu. mutta onhan se niin että ihmiset ovat tehneet oikein, moni mutta seassa ihmiset teki väärin ja sen perusteella sille asetettiin rajat jotta maailmassa olisi rauha.\nOnhan "oikein"perusteellakin syntynyt väärää eli kummatkin osapuolet kulkevat käsikädessä. Tuleeko maailmassa koskaan asiat olemaan hyvin, kun huonostikkin voi ollla ? :)\nTässäpä filosofia mestareille miettimistä :) taitaa tuo ylempi texti kertoa vastauksen, ehkä ;)\nKorjaan tuon yhden kohdan ja lisään siihen vielä =)\nMutta jos ihminen ei olisi tehnyt koskaan väärin, niin ei voisi tietää mitä on tehdä väärin vaan tietäisi mikä on oikein. Eikä oppisi oikeaa väärästä. Virheitä kun sattuu, myös oppii virheistä ja oppii tekemään oikein!\nYmmärrän kyllä syyn miksi halusit korjata asiaa. Vaikkakin lisäsit hyvän pointin niin alkuperäinen kysymyksesi ei saa lisäykselläsi vastausta! !\nHyvä ja Paha, hyvyys ja pahuus, Jumala ja Paholainen....\nVäärin voi olla oikein ja oikein olla väärin. Väärintekeminen voi johtaa hyvään lopputulokseen, mikä ei oisi oikein tekemällä johtanut.\nEsimerkiksi jos ajatellaan että Kallen kaverilla Masalla on pähkinäallergia ja Masa on hankkinut epähuomiossa itelleen syötävää, joka sisältää tätä pähkinää ja sen syöminen aiheuttaisi Masalle allergisen reaktion, ettei saisi henkeä.\nSitten Masan kaveri Kalle varastaa yhtäkkiä Masalta syötävät tietämättä ollenkaan että pelasti juuri Masan hengen, joten Kalle tekikin oikein varastaessaan Masan syötävät, vaikka periaatteessa teki väärin.\nJa sitten esimerkiksi ajatellaan että niinku linja-autokuskinhan on pysähdyttävä pysäkeille ja otettava linja-automatkustajat kyytiin pysäkiltä ja hän tekee oikein, kuten hänen ammattiin kuuluukin.\nJa jos kuski näkee jossain pysäkillä ihmisen, joka haluaa linja-autoon ja tämä ihminen onki aseistautunut ja pahat mielessä aikomuksenaan tappaa kaikki linja-autossa olijat ja kuski ottaa hänet kyytiin, eikä kuski näe tässä ihmisessä mitään hämärää, niin hän tekee mielestään oikein ottaessaan hänet kyytiin, vaikka oikeasti hän tekee väärin.\nEsimerkissäsi kuski ei niitä matkustajia tapa vaan se viimeinen joka nousee kyytiin! Kuskihan ei tiennyt kyytiin nousevan aikeista, joten hän tekee oikein kun ottaa hänet kyytiin!\nEsimerkit oli hieman teennäiset. Oikeustajun sanoo, että tietämättä tehdyillä ei ole merkitystä. Kärjistetympi teennäinen esimerkki voisi olla sellainen, että tappaisitko perheenjäsenesi, jos se estäisi kolmannen maailmansodan? Tai murhaisitko vauvaikäisen Adolf Hitlerin, jos aikamatksustus olisi mahdollista? Entä siinä tapauksessa, että jäisit varmasti kiinni ja seuraus voisi olla kuolemantuomio sinulle?\nIhmiset eivät tule ikinä pääsemään yhteisymmärrykseen oikeasta ja väärästä. Onko tämä hyvä vai huono asia? Minusta se on enemmän hyvä asia, koska jos sellainen tila joskus saavutettaisiin se saavutettaisiin todennäköisimmin "enemmistön diktatuurilla" ja sellaiseen maailmaan syntyvän toisinajattelijan elämä olisi yhtä helvettiä.\nMoraalinen röhkiminen ei ole hyödyllistä lainkaan. Kaikki mikä elämässä tapahtuu, tapahtuu hyvän ja pahan tuolla puollen. Jos ihminen ajattelee, että ihmisiä on liikaa maailmassa kestävän kehityksen kannalta, niin ihminen voi hyvin tappaa ihmisiä, ja tulla palkituksi ympäristöystävällisenä henkilönä. Tai sitten olla tappamatta ihmisiä, jos ajattelee, että ihmisiä on sopivasti maailmassa elämän jatkumisen kannalta.\nMoraaliset märehtijät ovat yksinkertaista, aivan liian yksinkertaista porukkaa, ymmärtääkseen, että ei ole moraalista vasenta tai oikeaa. Moraalin suhteen olemme kaksikätisiä. Kaikki käy, koska kaikki viime kädessä on niin subjektiivista.\nMoralismi on vanhojen ämmien höpinää, lapsellisen naiivi tapa saada arvostusta, ja tietysti valtaa.\nEivätkö tuo moraaliset väitteesi edusta enemmän omia arvojasi, sekä ennakkoasenteitasi ja -luulojasi, kuin varteen otettavaa arvonihilismiä? Moraaliarvostelmia voidaan testata esimerkiksi loogisesti. Tällöin voidaan erottaa, mitkä propositiot ovat tosia ja mitkä epätosia.\nLiikaväestön suhteen väitteesi on naiivi. Luuletko todella, että jäljelle jäänyt väestä ei paikkaisi "tappamiesi" ihmisten jättämää kulutusaukkoa? Listimisen sijaan koettaisin vaikuttaa ihmisten järkeen ja mielentiloihin.\n"Moraaliarvostelmia voidaan testata esimerkiksi loogisesti. Tällöin voidaan erottaa, mitkä propositiot ovat tosia ja mitkä epätosia."\nMikä tahansa logiikka on vain sopimus siitä, kuinka pitäisi päätellä (järkevästi). Mutta tiedämme, että näitä sopimuksia eli logiikoita on monenlaisia; on esim. perinteistä 2-arvoista deduktiivista logiikkaa, probabilista induktiivista logiikkaa, sumeaa logiikkaa.\nEi logiikalla voi testata väitteiden paikkansapitävyyttä reaalimaailmassa. Tähän tarvitaan havaintoja ja mittauksia.\nOlet siis sitä mieltä, että voimme aivan vapaasti sopia keskenämme, että kaksi plus kaksi onkin neljän sijaan vaikkapa viisi? Miksi moraaliväitteitä ei voisi havainnoida ja mitata reaalimaailmassa? Juuri sitähän oikeuslaitokset juuri tekevät. Esimerkiksi ne määrittelevät rangaistusten pituuden moraalisten mittapuiden mukaan. Törkeästä pahoinpitelystä voi saada lievempää pahoinpitelyä kovemman rangaistuksen, jne.\nSääntöjen velvoittavuuden suhteen ollaan voimattomia, jos niistä ei ole sanktiota. Tietysti anarkismin tapaan voi ajatella, että sääntöjen tai hyvien tapojen noudattaminen lähtee ihmisen omasta halusta. Liika sääntelykin aiheuttaa sen, että suurinosa ihmisistä rikkoo sääntöjä, kuten nytkin varmisti tapahtuu. Käytännön ajatellaan osoittaneen, että sääntöjä tarvitaan kurin saamiseksi. Suurempi määrä kuria ja sanktioita ei kuitenkaan vähennä välttämättä sääntöjen rikkomisen määrää. Johtajat ja virkamiehet saattavat haluta lisää toimivaltuuksia tehtäviensä hoitamiseen ja alaiset haluavat lisää vapautta.\nLainsäätäjät ja lain tulkitsijat ovat ajatelleet rangaistuksia juurikin sillä logiikalla, että kaikki rikokset tai rikkeet eivät ole yhtä pahoja. Vankeuden ajatellaan olevan suurempi kärsimys kuin sakon. Sakon tai vankeuden suuruun määräytyy hyvinkin yksinkertaisesti sen mukaan kuinka törkeästä rikkomuksesta ajatellaan olevan kysymys. Ovatko nämä sitten moraaliin perustuvia, vai keinoja ohjata ihmisiä? Perustellaanko keinot moraalilla?\nSääntöjen rakenteeseen kuuluu, että niitä voidaan rikkoa. Jopa sanktioiden uhalla. Jos jotain sääntöä ei voisi rikkoa, kyse ei olisi enää säännöstä, vaan määräyksestä, jonka noudattamisesta ei voisi kieltäytyä. Sääntöjä voidaan myös muuttaa, jos ne ovat kohtuuttomia tai epäoikeudenmukaisia.\nNormatiivinen etiikka on pitkälti juuri sääntöjen seuraamista jokapäiväisissä arkielämän tilanteissa. Niillä on myös ihmisten toimintaa ohjaava vaikutus. Sääntöjärjestelmien ja myös lainlaadinnan taustalta löytyy eettisiä perusperiaatteita. Esimerkiksi Jeremy Bentham (1748-1832) muotoili eettiset periaatteensa tukemaan yhteiskuntapoliittisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia.\nEikä hän ollut suinkaan ainoa. Esimerkiksi nykyisen taloustieteen perustajana pidetty Adam Smith oli Glasgown yliopiston moraalifilosofian professori. Tosin viimeaikoina etiikan merkitys, niin lainsäädännössä kuin taloustieteessäkin näyttää vähentyneen. Tämä puolestaan johtunee ns. kovien arvojen noususta.\nNykyinen suomalainen lainsäädäntöprosessi on kaikkea muuta kuin kiinnostunut etiikasta tahi moraalista. Lainsäädäntöä ohjaavat pragmatismi ja poliittiset tarkoituksenmukaisuudet. Yhteys moraalisiin aspekteihin on kadonnut ja oikeastaan hyvä niin.\nMoraaliset kannanotot - siitä kuinka asioiden pitäisi olla - ovat näkökulmia, joita ei voi johtaa siitä kuinka asiat todellisuudessa ovat. Hume'n giljotiini on totta.\nMielestäni järkevintä olisi palata ajassa yli 2500 taaksepäin, ja sitoa moraalinen velvoite itsensä ymmärtämiseen. Näinhän esiantiikin Kreikassa ennen ajateltiin.\nMutta itsensä ymmärtäminen on haastava moraalinen velvoite, sillä ymmärtääkseen kunnolla itsensä, pitää ymmärtää ensin asiat, ilmiöt ja systeemit. Mutta itsensä ymmärtäminen on tie toisten ymmärtämiseen, ei voi ymmärtää toisia ihmisiä, jos ei ymmärrä itseään.\nMutta vaatimus itsensä ymmärtämiselle on liian korkea nykyajan pintapuoliselle ihmiselle.\nEhkä lainkuuliaisuus on se järkevin moraalinen velvoite, jota ihminen moraalisena toimijana tulisi noudattaa. Tämän ei pitäisi olla liian vaikeaa.\nHumen giljotiini on nykyisin menettänyt jonkin verran merkitystään, sillä se on korvattu supervenienssi-periaatteella. Kyseisen periaatteen mukaan arvot, moraaliset arvot mukaan lukien "päältävät" tosiasioita, vähän samaan tapaan kuin ilmakehä päältää meriä ja mantereita. Tosiasioilla ja arvoilla on siis tietty yhteys toisiinsa.\nArvot ovat tulleet maailmaan yhdessä tietoisuuden kanssa. Mikäli arvojen tunnistus heikkenee, se tietää myös tietoisuuden heikkenemistä. Itsensä ymmärtäminen on refleksiivistä. Jos ymmärrys itsestä heikkenee kyse on samalla myös itsetietoisuuden heikkenemisestä.\nLainkuuliaisuutta, kuten kuuliaisuutta yleensä, pidetään hyveenä. Mutta onko hyve noudattaa epäkelpoa lakia? Kun saksalaiset noudattivat kuuliaisesti Hitlerin hallinnon säätämiä lakeja, tuo kuuliaisuus ei mennyt läpi sotarikosoikeudenkäynneissä.\nOikeudenmukaisuusden käsitykset näkyvät rengaistuksien lisäksi myös palkkioissa. Rahalla on suuri ohjausvaikutus ymmärrettävästi, ruokaa saa kaupasta ilman rangaistusta maksamalla. Jos ammattia valitessa ei ota huomioon työn tarvetta markkinoilla, ajatellaan ettei henkilö ajattele vastuullisesti. Eri töiden palkkauksessa näkyy työn arvostus. Palkkauksessa on paljon historian jäänteitä, kuten kaikessa. Vanhat porvariston työt nähdään arvokkaampina kuin käytännöllisempi työ. Ilmiötä perustellaan pitkällä koulutuksella ja vaativuudella tai vaativuuteen kykeneväisyytenä eli älykkyytenä. Kuitenkin koulutus on usein järjestelmän sanelemaa eikä työn vaatimaa koulutusta. Vuosien uurastus yleissivistävässä koulussa ei enimmäkseen opeta työn vaatimaa taitoa. Työn oppii työtä tekemällä ja ulkoa opetellutkin asiat joutuu työssä palauttamaan mieleen selvittelyllä. Käytännöntyössä osaajaksi tulee usein vuosien harjoittelulla, vaikka ei koulutus olisikaan pitkä. Käytännön työssä voi joutua hyvinkin monimutkaisia asioita ratkomaan ja kaikista ei tule yhtä hyviä seppiä. Sama ilmiö palkkauksessa näkyy nais- ja miesvaltaisten alojen palkkauksien eroissa.\nKovat arvot selittävät heikkoa työmarkkina-asemaa laiskuutena, joskus tyhmyytenä. Asiat selitetään tällöin moraalisesti oikeiksi. Moraali on osin myös sitä mikä on käytännöllisesti kannattavaa. Työtä osaamatonta ei kannata palkata. Käytännöllinen kannattavuus kerrotaan muotoon oikea ja väärä. Näillä perustellaan vallitsevaa tilaa oikeutetuksi.\nKoulutus käsitteenä ymmärretään aivan liian ahtaasti. Muodollinen, auktoriteetteihin ja ulkoiseen, lähinnä poliittiseen ohjaukseen nojaava koulutus nähdään ainoaksi oikeaksi tavaksi oppia. Kuitenkin tuo muodollinen koulutus hyödyttää vain meitä keskinkertaisuuksia, sillä viisaathan eivät tarvitse koulutusta ja vähemmän viisaat eivät opi koskaan mitään. Esimerkkinä vaikkapa ns. "ikuisuusopiskelijat".\nUsein evoluutio ja edistys sekoitetaan keskenään. Evoluutio on kuitenkin pelkkää mekaanista sopeutumista kulloisiinkin vallitseviin olosuhteisiin. Mikäli tuo sopeutuminen epäonnistuu, kyse on silloin taantumisesta. Mikäli fysikalismi on tosi, silloin myös fyysisenä pidetty inhimillinen mielikin olisi evoluution alainen ja siten altis taantumiselle.\nMerkit inhimillisen mielen ja samalla tietoisuuden tason taantumisesta ovat selvästi havaittavissa. Se näkyy mm. moraalisen kyvyn heikkenemisenä ja arvopohjan rapautumisena. Sitä osoittaa mm. monet talouselämän ilmiöt, terrorismin kasvu, väkivaltaviihteen nopea yleistyminen, jne.\nFysikalismin mukaan ihmisen ja eläimen välinen ero on kuin veteen piirretty viiva. Se mikä erottaa näitä kahta toisistaan, on inhimillisen mielen omaava ns. gregoriaaninen lisäkapasiteetti. Tuo lisäkapasiteetti juuri mahdollistaa moraalisen kyvykkyyden ja arvovalinnat. Jos tuo lisäkapasiteetti menetetään, taannumme takaisin muiden eläinlajien tasolle.\nEi logiikalla voi testata väitteiden paikkansapitävyyttä reaalimaailmassa. Tähän tarvitaan havaintoja ja mittauksia."\nVoidaan matemaattisesti osoittaa että ihmisten lakiuskovaisuus on kestämättömällä pohjalla. Otetaan esimerkiksi vaikka homoseksuaalisuuden dekriminalisointi v 1971. Jos olet sitä mieltä että se oli hyvä uudistus sinulla ei ole mitään keinoa todistaa että se lakipaketti joka meillä nyt on on kaikinpuolin hyvä. Jos se oli mielestäsi huono uudistus olet hyväksynyt väitteen että lait voivat ottaa myös takapakkia. Either way, et voi perustellusti olla sitä mieltä että lakeja on aina noudatettava kun ne on suurella viisaudella säädetty.\nOletko sinä ylimääräinen?sinustakin tulee vanha ämmä/ gubbe.\nVastinpari "oikea ja väärä" liittyy selvimmin toimintatapoihin ja-tottumuksiin, sekä keinovalikoimiin. Nämä kaksi "piiriä" eivät ainakaan täysin sulje toisiaan pois, sillä niiden väliin jää harmaa vyöhyke, kuten esimerkiksi "vähemmän oikea" ja "vähemmän väärä".\nVaikka "oikealla" ja "hyvällä" onkin liittymäkohta toisiinsa, ne ovat kuitenkin eri asioita. Nimittäin hyvän kohdalla liikutaan jo arvojen alueella. Tällöin on syytä kysyä; "onko arvokasta se, jota arvostetaan, vai arvokasta se, mitä halutaan". Nämä kaksi johtavat puolestaan eri keinovalikoimiin.\nMitä puolestaan tulee aloittajan esittämään "kantapään kautta oppimiseen", niin kyseinen teoria ei ole aivan vakuuttava. Ihminen voi nimittäin omaa järkeään ja mielikuvitustaan käyttäen ajatella hyvälle ja oikealle omat vastinkäsitteensä, jolloin niiden vastakohtia ei tarvitse manata esiin. Viisaan ja älykkään välinen ero selventää hyvin asiaa. Älykäs kun selviää ulos sellaisesta tilanteesta, johon viisas ei koskaan edes joudu.\nAloittajan kirjoituksessa on monia hyviä pointteja. Mutta moraalin näkeminen sääntöinä on erittäin vajavainen käsitys moraalisista arvoista. Oikealla ja väärällä on vain heikko yhteys lainsäädäntöön, eikä lain noudattaminen itsessään ole mielestäni hyve. Se on sitä ainoastaan, jos lainkuuliainen teko itsessään johtaa moraalisesti oikeaan lopputulokseen. Näin voit itse asiassa unohtaa koko laillisuuden.\nMoraali voidaan ajtella myös hyveinä, eli ihmisyksilön ominaisuuksina. Hyveellinen ihminen toimii oikein. Mitään sääntöä ei tarvita tekosyyksi.\nTai hyveet voidaan ajatella asioina, joista juuri moraalin rappeuttama vaikutus on poistettu ja suodatettu pois.\nTuskin kovin hyvää systeemiä syntyy, että jos jokainen ihminen rupee kyseenalaistamaan lähtökohtia eli yleisiä käyttäytymissääntöjä eli lakeja ja asetuksia.\nLainsäädännön pakottava vaikutus on juuri lähtökohdissa. Ei seurauksissa. Yksilön harkinnanvapauden käyttäminen pykälien ja momenttien osalta ei johtaisi hyvään yhteiskunnalliseen lopputulokseen. Ei tarvitse olla Einstein, ymmärtääksen tämän.\n"Moraali voidaan ajatella myös hyveinä....."\nJuuri sitähän Aristoteleen hyve-etiikka kertoo. Nikomakhoksen etiikka sisältää keskeisimmät hyvään elämään tähtäävät asiat, kuten elämän päämäärä, elämän tavat, onnellisuus, kohtuullisuus, hyvän käsite, täydellisyys, suurisieluisuus, jne.\n"Yksilön harkinnanvapauden käyttäminen pykälien ja momenttien osalta ei johtaisi hyvään yhteiskunnalliseen lopputulokseen."\nHehee!! En ole tästä eri mieltä, mutta aiheen oli moraalista arvoista keskustelu, niin oikea näkökulma siihen on yksilön kannalta katsoena rvioida, mikä on oikein ja väärin. Yhteiskunnalliset kysymykset tulevat sitten erikseen ja niihin liittyy valtasuhteet yms. sosiaaliset seikat. Ne eivät kuitenkaan määritä, mikä on moraalisesti oikein ja väärin.\nLaillisuuskysymys on siten asia täysin erikseen.\nJa toiselle anonyymille: aivan oikein, jo Aristoteles käsitteli hyve-etiikkaa. Myöhemmin ovat juuri yhteiskunnalliset seikat päältäneet oikeat yksilömoraaliset lähtökohdat etiikalle ja muuntaneet ne sääntöihin perustuvaksi.\n"Lainsäädännön pakottava vaikutus on juuri lähtökohdissa. Ei seurauksissa. Yksilön harkinnanvapauden käyttäminen pykälien ja momenttien osalta ei johtaisi hyvään yhteiskunnalliseen lopputulokseen. Ei tarvitse olla Einstein, ymmärtääksen tämän."\nTällainen ajattelu jämähtää Heinzin dilemmassa tasolle 4, eli ei ole korkeinta mahdollista moraalia. Valitan, jos tämä loukkaa.\nItämaisten filosofioiden (hindulaisuus, taolaisuus) mukaan tuhoutuminen on yhtä tärkeää maailman tasapainolle kuin luominen. Mikään ei siis ole pahaa pelkästään siksi että se tuhoaa jotakin.\nIhmisyksilön pakottaminen tahtonsa vastaiseen toimintaan tai tahtonsa mukaisten asioiden perusteettomana laajamittaisena epäämisenä on pahuutta. Ilmeni se taloudellisena epätasa-arvoisuutena, sukupuolivähemmistöjen syrjintänä tai raiskaajapedofiiilien tuomitsematta jättämisenä.\nNyky-yhteiskunnassa on vakavana vikana se, ettei ymmärretä sitä selkeää tosiasiaa että ihmiset jakautuvat hyviin ja pahoihin, Hyviä ihmisiä ei tule tuomita inhimillisistä virheistä, mutta pahat ihmiset tulee tuomita jokaisesta pahasta teostaan. Lainsäädäntö, joka esim. jakaa hyville ihmisille kunnianloukkaussyytteitä pahojen ihmisten tekojen esilletuomisesta, on täysin perverssi.\nLähtökohtaisesti kaikki arvioidaan samoilla kriteereillä, eikä ole erikseen sääntöjä hyville tai pahoille, kuten ketään ei myöskään leimata hyväksi tai pahaksi. Suurin osa ihmisistä ajattelee olevansa keskivertoa parempia, ja myös omasta mielestään yleensä oikeassa, mutta tilastollisesti vai puolet voi olla keskivertoa parempia. Henkilöt, jotka luulevat olevansa yleensä oikeassa, ovat yleisimmin väärässä.\nKaikki on tietysti aika subjektiivista, jopa se mitä me kutsumme objektiiviseksi todellisuudeksi on jonkin verran subjektiivista, koska meidän subjektiiviset aistit tulkitsee sen. Moraali on vielä enemmän subjektiivista kuin fyysinen todellisuus, mutta on kuitenkin asioita jotka on oikein ja väärin, mutta kaikissa tapauksissa ei voi sanoa mikä on oikein ja väärin, jos asia on liian subjektiivinen.\nTasa-arvoisuus on oikein.\nMillä logiikalla tai periaatteella moraalia pitäisi noudattaa? Toinen kysymys mitkä ovat sanktiot? Mihin pitäisi valtion puuttua. Onko moraalitonta olla käyttämättä koronamaskia? Pitääkö se sanktioida? Ihmiset ovat ilkeitä, välinpitämättömiä sekä itsekkäitä. Laki ei enimmäkseen puutu. Hyvillä käytöstavoilla välttyy vihanpidolta. Laki puuttuu, oppivelvollisuuteen, asevelvollisuuteen, veronmaksuun, ajoneuvon katsastukseen. Näillä ohjataan yhteiskunnallisesti. Laki puuttuu ympäristöasioihin jota myös vastustetaan. Laki puuttuu työntekoon ja palkkaukseen jota sitäkin vastustetaan. Paljon direktiivejä ja laatuasioita joilla taataan ruuan ja tarvikkeiden turvallisuutta, mutta aiheuttaa yrittäjälle ylimääräistä vaivaa ja nostavat yrittämisen kynnystä sekä vähentävät innovointia. Laki puuttuu, jos aiheuttaa välitöntä haittaa ympäristölle. Mielen pahoitukseen ja kunnioituksen loukkaamiseen laki ei puutu. Epäkunnoittavaan huonoon käytökseen laki puuttuu kun härnääjä saa neniin. Laki pitää yllä järjestystä. Se ei vaali moraalikoodistoa. Subjektiivinen moraali on järjestyksepitäjille riesa.\nAbsoluutista totuutta ei ole olemassa, jokaisella on oma totuutensa, joka yleensä on toisen mielestä valhetta :)\nOttakaapa syksyn pimeänä iltana käteen vaikka Platon - Sokrates -kirja, tai Zenon, ja sitten rentoutuu Savon viina -pullon kanssa keskittymään lukemaan hieman filosofiaa jos ulkona sataa räntää.\nEi käsitys oikeasta ja väärästä ole mikään satunnainen asia. Jos minä vedän sinua turpaan ja sinä lyöt takaisin, niin eihän kukaan voi mennä argumentoimaan, että tämä on ”ihan oikein”. Loppujen lopuksi kyse on siitä, miten elämme siten, että meillä on hyvä olla. Tämä ei ole mielipidekysymys. On oikeita ja vääriä vastauksia. Esimerkiksi yritys optimoida oma hyvinvointi toisten kustannuksella on systeemi joka ei toimi. Onnistumme paljon paremmin toimimalla yhdessä yhteisen hyvinvoinnin maksimoimiseksi.\nKannattaa myös erottaa laki ja oikea/väärä. On totta, että laki pyrkii edistämään hyviä asioita, mutta on tilanteita missä lain rikkominen voi olla oikein ja missä toimit väärin, vaikka se on laitonta. Jälkimmäisestä esimerkkinä mainittakoon aviopuolison pettäminen - se ei ole laitonta, mutta on silti moraalisesti väärin, koska siitä seuraa epäluottamusta ja mielipahaa. Tilanne missä lain rikkominen on moraalisesti oikein olisi esimerkiksi, jos kadulla on pahasti loukkaantunut ihminen ja murran vieressä olevan kiinni olevan kaupan ikkunan varastan sieltä sydämen-käynnistimen, jolla pelastan ihmishengen. Toki tämän jälkeen ilmoittaudun ja kannan seuraukset, mutta veikkaanpa, että oikeus käsittelisi asiaa suopeasti, jos se katsoisi, että uhri olisi kuollut ilman toimintaani.\n"Hän miettii, miksi toinen täällä valon lapsi on,


Räätälöinti tuo lisää tehokkuutta tavaraliikenteeseen - Content House Newspool\n– Tiesimme tarvitsevamme jatkossa lisää tilaa, joten rakensimme viime vuonna työtä nopeuttavan, 3000 neliöisen uuden hallin, Tylli avaa.\n– Ruotsissahan on mahdollista se, että kontit matkaavat osan matkasta auton mukana ja loppumatkan yöllä junassa, mikä merkitsee kuljettajien työaikojen tehokäyttöä, Tylli korostaa.\n– Asiakkaat luottivat toimitusvarmuuteemme ja pitkään kokemukseemme, arvioi Tylli toimittajavalinnan syyksi.\n– Voimme yhdessä optimoida rakentamisen ja kustannukset. Perävaunun rakentamiseen käytetään parempaa terästä, jolla saadaan ohuuden kautta omaa painoa alas ja samalla lisätään kantavuutta. Usein halutaan matalia ja kestäviä vaunuja, joihin voidaan lastata isompia kuormia. Eri tavoin saavutettava lastauksen nopeuttaminen tekee ratkaisun kustannustehokkaaksi. Riskejä minimoimme työtehtävään sovitetulla, räätälöidyllä kuormansidonnalla. Kun vakioasiakkaat tulevat uudestaan palveluidemme luokse, olemme onnistuneet työssämme hyvin, Tylli luettelee.


syyskuu 2021 - Minis with Style\nOlen joutunut viimeisen vajaan kahden vuoden ajan harjoittelemaan erityisen paljon stressin hallintaa. Työ, koulun ja perheen yhdistäminen ei ole kokoajan ollut niin helppoa ja tässä matkalla ei olla vältytty hampaiden kiristykseltä eikä myöskään itkulta. Kuinka sitä stressihirviötä voi hallita? Varsinkin, kun minä tuppaan olemaan hyvin ylisuorittava ihminen ja haalin itselleni loputtomia to do -listoja joiden kanssa meinaa pää levitä lopulta kokonaan. Tässä aikuisena ei pelkästään opiskella uutta ammattia vaan koitetaan opiskella myös aihetta stressi ja sen hallinta.\nNäissä maisemissa kävin hieman lepuuttamassa stressaantunutta mieltäni muutama viikko sitten.\nstressiä on kertynyt\nMitä sitä kiertelemään! Olen aina ollut ihminen, joka stressaa ja niin taitaa olla melko moni muukin. Stressi on hyvästä, jos se kulkee mukana pieninä määrinä. Itse työskentelen kaikkein tuotteliaimmin silloin, kun on pieni paine mukana. Ja olen tottunutkin työskentelemään paljon paineen alla. Mutta jos stressi pääsee ottamaan yliotetta ja vaikuttaa yöuniin ja muuhun elämään, on syytä miettiä siihen jotain ratkaisua. Kun stressi ylittää voimavarat alkaa tilanne vaatimaan toimenpiteitä. Olen aikaisemminkin puhunut viime keväästä ja kuinka stressaavaa aikaa se oli. Tai varmastikkin on hyvä tiedostaa se, että kaikki tämä alkoi 2020 tammikuuussa kun aloitin opinnot. Ensimmäinen vuosi meni kuin siivillä ja opiskelin töiden ohella. Kun jäin opintovapaalle ensimmäistä kertaa ja jatkoin opintojen suorittamista ammatillisen harjoittelun ohella, mietin että jaksaakohan tätä samaa tahtia vielä kuinka pitkään? Oli aivan eri asia tehdä opintoja oman tutun työn ohella, kuin uuden työn eli työharjoittelun ohella. Koko kevät meni vähän selviytyessä ja en liikkunut juurikaan ja söin todella huonosti (suomeksi: herkuttelin aivan liikaa ja jokapäivä)\nLiikunta on minulle aina ollut se paras keino tasapainottaa stressiä elämässä. Ja mietin kokoajan, että sitte kesällä aloitan taas liikkumaan, kun on aikaa ja energiaa. No kesä meni aivan totaalisesti vain toipumisessa ja en tehnyt edes opparia kesän aikana ollenkaan, vaikka olin suunnitellut sen teorian kirjoittamisen täysin kesälle. Pidin lomaa koulusta ja onneksi töistäkin oli 5 viikkoa palkallista kesälomaa. Koitin vain rentoutua ja olla ilman mitään raportteja tai muuta. Syksyllä sain vasta kehoni ja mieleni siihen kuntoon, että pystyin edes ajattelemaan mitään suunnitelmallista liikuntaa ja sain itsestäni kiinni sen verran, että mietin todella mitä suuhuni laitan. Olo alkoi heti parantua ja voin paremmin. Ja mikä parasta aloin nukkumaan paljon paremmin ja levollisemmin.\nStressi on hyvästä, jos sitä on elämässä sopiva määrä. Tilapäinen stressi voi olla jopa positiivinen voima, joka nostaa vireystilaa ja auttaa pääsemään hyviin tuloksiin.\nMinulla kaikkein suurin oire on ärtyneisyys. Olen kokoajan ylivirittyneessa tilassa ja ärsyynnyn melkein kaikesta. Muunmuassa kaikesta aivan älyttömästä, kuten tuolin hinkkaaminen pitkin keittiön lattiaa, lapsi lukee ääneen kirjaa, meteli jne. Silloin kun olen stressaantunut haluaisin olla rauhassa ja jossain hiljaisessa paikassa. Kaikki ylimääräinen meteli ja ääni saa minut näkemään punaista. Olen myös väsynyt koska en nuku kunnolla ja muisti alkaa pätkimään. Vaikka stressi on pääosin psyykkinen juttu, se oireilee paljon fyysisesti. Tyypillisiä stressioireita ovat niska-hartiaseudun jännitys, päänsärky, huimaus, kohonnut verenpaine, sydämentykytykset, pahoinvointi, vatsavaivat, flunssakierre ja selkävaivat. Näistä minulla on paljon päänsärkyä ja niska-hartiaseudun jännitystä.\nTässä listaan seuraavaksi hyviä stressin hallintakeinoja ja kerron mitkä toimivat minulla.\nOmien voimavarojen ja rajojen tunnistaminen.\nLiikunta auttaa purkamaan stressiä ja saa ajatuksia muualle.\nTerveelliset elämäntavat, kuten oikein syöminen.\nItselle asetettujen vaatimuksien tarkasteleminen. Tätä muun muassa käyn paljon läpi terapiassa.\nJokaisella on varmasti erilaisia hyviä tapoja hallita stressiä. Minulle kaikkein tärkeimmät on huolehtia siitä, että kehoni saa tarpeeksi liikuntaa, hyvää ravintoa ja omaa aikaa. Omien voimavarojen tunnistaminen on myös erittäin tärkeää. Ja olen esimerkiksi jättänyt syksyltä muutaman kurssin kokonaan pois sen takia, että haluan keskittyä opinnäytetyöhön ja työnhakuun paremmin. Nyt on viimeinen hetki, kun saan vain opiskella eikä samalla tarvitse stressata muusta. On aikaa myös huolehtia itsestään välillä.\nKäythän antamassa vastauksesi opinnäytetyöni bränditutkimukseen TÄSTÄ! Kaikkien vastanneiden kesken arvotaan 100€ lahjakortti ja viisi kaunista koruheijastinta! Kysely on lyhyt ja ytimekäs, joten en vie aikaasi paljoa. Kiitos jo etukäteen!\nTÄSTÄ pääset myös edelliseen postaukseeni, joka on kirjoitettu opinnäytetyöni kyselytutkimuksesta.


Pääministeri Juha Sipilä nimesi syyskuussa hankeryhmän valmistelemaan Terveiden tilojen vuosikymmen –toimenpideohjelmaa, jolla haetaan uusia, innovatiivisia ja kestäviä toimintatapoja, jotka näkyvät rakenteellisena muutoksena alalla. Tärkeänä tavoitteena on julkisiin tiloihin liittyvän terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen.\nHomeiden sekä muiden sisäilmaan liittyvien ongelmien on todettu vaivaavan erityisesti julkisen vallan, valtion ja kuntien, omistamia rakennuksia. Niitä on tutkittu, syitä on selvitetty ja monta opaskirjaa on kirjoitettu, mutta ongelmille ei näytä tulevan loppua.\nPääministerin toimenpiteiden tavoitteena on vahvistaa laadittavalla toimenpideohjelmalla kestäviä ja terveellisiä rakentamis- ja ylläpitokäytäntöjä sekä ennaltaehkäistä sisäilmaongelmia. Siihen pyritään kirjaamalla käytännön toimia muutosten aikaansaamiseksi tilojen sisäilmaongelmien kysymyksiin jo tällä hallituskaudella. Ohjelmalla haetaan uusia, innovatiivisia ja kestäviä toimintatapoja, jotka näkyvät rakenteellisena muutoksena alalla.\nOhjelman valmistelussa tullaan kuulemaan laajalti eri osapuolia ja sen etenemistä käsitellään hallituksen strategiaistunnossa. Toimenpideohjelma on tarkoitus antaa jo syysistuntokaudella eduskunnalle pääministerin ilmoituksella.\nTyötä johtaa ministeri Tiilikainen\nToimenpideohjelma ja ehdotus ohjelman toimeenpanon organisoimiseksi valmistellaan syyskaudella 2017. Hankeryhmän varsinainen toimikausi päättyy ensi vuoden helmikuun lopussa.\nTyöryhmän jäseninä ovat: erityisavustaja Tea Usvasuo, ympäristöministeriö, ylijohtaja Helena Säteri, ympäristöministeriö, yli-insinööri Katja Outinen, ympäristöministeriö, johtaja Jari Keinänen, sosiaali- ja terveysministeriö, neuvotteleva virkamies Vesa Pekkola, sosiaali- ja terveysministeriö, neuvotteleva virkamies Taina Kulmala, valtioneuvoston kanslia sekä hankejohtaja, hallitusneuvos Marika Paavilainen, valtioneuvoston kanslia.\nTästä Terveet tilat- hankkeesta antavat lisätietoja pääministeri Sipilän erityisavustaja (talouspolitiikka) Markus Lahtinen, valtioneuvoston kansliasta sekä hankejohtaja, hallitusneuvos Marika Paavilainen, valtioneuvoston kansliasta.


Tiehanke - Suomi mukana ESA:n nanosatelliiteissa - Osto&Logistiikka\nTeknologia 22.06. 10:01\nESA Reaktor Space Lab Oy Satelliitit VTT\nViiden kilon Cubesat-satelliitti avaruuteen vuonna 2019.\nTeksti Esko Lukkari kuvat Reaktor Space Lab\nReaktor Space Lab ja VTT osallistuvat ESA:n hankkeeseen, jossa tutkitaan uutta taajuusaluetta seuraavien sukupolvien tietoliikennesatelliiteille. Nanosatelliittiin tulevat suomalainen satelliittialusta ja radiolähetin.\nSatelliittien määrän ja tietoliikennenopeuksien kasvaessa on lähivuosina siirryttävä korkeammille taajuuksille. Niiden testauksessa nanosatelliitit ovat avainasemassa.\nReaktor Space Lab Oy aloitti toimintansa vuonna 2016 yhteistyössä hybridipalveluja tuottavan Reaktor Innovationsin kanssa. Yritys keskittyy nanosatelliittien kehittämiseen uusimpien teknologioiden demonstrointia varten sekä satelliittipohjaisten palveluiden tuottamiseen maanpäällisille yrityksille.\nVTT:llä millimetriaaltoalueen satelliittilaitekehitys toteutetaan MilliLabissa, joka on Euroopan avaruusjärjestön ulkoinen laboratorio.\nESA:n hankkeessa ovat mukana myös Fraunhofer IAF, LC Technologies, University of Stuttgart ja Université catholique de Louvain.\nEuroopan avaruusjärjestön ARTES-ohjelmassa demonstroidaan 75 GHz:n millimetriaaltoalueen käyttöä tuleville tietoliikennesatelliiteille. Testilennossa käytetään kustannustehokasta alle viisi kiloa painavaa CubeSat-satelliittia, joka on tarkoitus laukaista avaruuteen vuoden 2019 aikana.\nReaktor Space Lab kertoi hankkeesta 15.6.\nSatelliitti lähettää ensimmäistä kertaa näin korkean taajuuden signaalia avaruudesta maahan. Signaalin kulkeutuminen ilmakehän kerroksien läpi on selvitettävä, ennen kuin uutta taajuusaluetta hyödyntäviä tietoliikennesatelliitit voidaan suunnitella.\nHankkeessa toteutettava satelliitti perustuu Reaktor Space Labin kehittämään "Hello World"-satelliittialustaan, jonka ensilento on kesän 2018 aikana.\n"Tähän historialliseen hankkeeseen pääsy osoittaa viime vuosina Suomessa kehitetyn nanosatelliittiteknologian merkittävyyden", sanoo tiedotteessa Reaktor Space Labin toimitusjohtaja Tuomas Tikka.\nW-Cube-satelliittiin integroidaan VTT:n kehittämä kaksitaajuinen beacon-lähetin, jonka lähettämää signaalia tullaan kuuntelemaan hanketta johtavan Joanneum Researchin mittausasemalta Grazista, Itävallasta.\n"VTT on ollut edelläkävijä millimetriaaltoalueen tiedesatelliittien laitekehityksessä ja maanpäällisissä 5G-tietoliikenneradioissa. W-Cube-nanosatelliitti on hieno mahdollisuus yhdistää huippuosaaminen ensimmäisten joukossa näistä kahdesta eri sovellusalueesta", sanoo johtaja Tauno Vähä-Heikkilä VTT:ltä.\nViime vuosina maailmalla on julkaistu kymmeniä hankkeita uusille tietoliikennesatelliiteille ja niiden muodostamille useiden satojen, ellei jopa tuhansien satelliittien konstellaatioille eli satelliittiparville, kuten OneWeb ja SpaceX:n Starlink. Satelliitteja käyttämällä voidaan tarjota nopeita tietoliikenneyhteyksiä harvaanasutuille alueille, lentokoneille ja laivoille.\nSatelliittien määrän ja tietoliikennenopeuksien kasvaessa sähkömagneettisen säteilyn spektri ruuhkautuu ja korkeammille taajuuksille siirtyminen on jo lähivuosina välttämättömyys. Samasta syystä myös seuraavan sukupolven 5G-tietoliikenneverkot tulevat käyttämään entistä korkeampia radiotaajuuksia.


Toisenlaiset äidit: toisistaan erotetut Heljä ja Damo -\nToisenlaiset äidit: toisistaan erotetut Heljä ja Damo\nNeljännen kauden viimeinen Toisenlaiset äidit-jakso esitettiin viime viikolla. Nopeasti tämä syksy on kyllä hujahtanut ohi. Kymmenen jaksoa! Jos nämä jäivät näkemättä, niin ei hätää. Uusinnat alkoivat nimittäin pyöriä välittömästi Liv-kanavalla, ja Ruutu.fi-palvelustakin voi ohjelmaa käydä katsomassa!\nPieni haikeus on kyllä mielessä, koska tulevaisuudesta ja sarjan jatkumisesta ei ole vielä mitään tietoa kenelläkään.\nPikkuisia vaatteita eteisen naulakossa\nMatkustin ensimmäisen kerran Hämeenlinnaan tapaamaan Heljää, kun oli alkukesän kaunis päivä. Heljää huolestutti isän puuttumisen vaikutukset lapsen elämään. Vauvan nepalilaista isää ei päästetä maahamme. Turistiviisumikin hylättiin. Aivan sietämättömän epäinhimillistä kohtelua.\nKirjoitin aiheesta myös jaksoon liittyvän vauva.fi- kolumnin. Kirjoitin muutakin, nimittäin hyvin painavan puoltavan lausunnon oleskeluluvan hakemuksen liitteeksi. Painotin lausunnossani lapsen oikeuksia ja vetosin psykososiaalisiin riskeihin, joita tilanne äidin ja vauvan osalta luo. Olen niin, niin, niin pahoillani, että tällaista voi tapahtua Suomessa.\nAurinko paistoi todella voimakkaasti tuona päivänä. Niitä ensimmäisiä kesän kunnolla lämpimiä ja aurinkoisia päiviä. Ei hassumpi työpäivä laiturin nokassa ihanan Heljän kanssa keskustellen. Laitoimme aurinkosuojavoidetta, mutta siitä huolimatta huomasin kaulani palaneen reippaasti, kun pääsin kotiin.\nHuolehdi työkaveristasi – suojakertoimet jakoon!\nKotiin päästyäni latasin kuvat illalla koneelle ja hämmästyin melkolailla huomatessani kuvien joukossa kuvaaja Villen ja toimittaja Emmi-Sofian hauskoja selfieitä. He olivat järjestäneet jekun ja lainanneet kameraani salaa. Kyllä nauratti 🙂 Aivan ihania ja hassuja työkavereita!\nVaikka teimme kaikkemme, ei systeemi antanut periksi. Damoa ei saatu Suomeen oman lapsensa syntymää todistamaan. Olin asiasta murheellinen, mutta onneksi Heljällä oli sentään doulat synnytyksessä. Hän koki heidän tukensa ihan korvaamattomaksi.\nElinan syntymän jälkeen tapasimme Linnapuistossa. Hämeen linna oli taas edessämme, mutta toisesta suunnasta. Elettiin elokuun loppua. Ilmassa oli kosteutta ja koivuissa jo muutamia kellertäviä lehtiä.\nElina Gabrielle oli kuin nukke!\nHeljä odottelee, että pääsee nyt Nepaliin Elinan kanssa miehensä luo. Toivomme heille kaikkea hyvää ja paljon, paljon rakkautta! Heljä perusti myös Facebook-ryhmän “Yhdistyneet kulttuurit”, jossa samankaltaisessa tilanteessa oleva voi löytää vertaistukea. Upeaa!\nHeljän jakson voit katsoa ruutu.fi-palvelussa TÄÄLLÄ.


Markka pysyi 1996 vakaana ecua vastaan - Talous - Uutiset - MTV.fi\nMarkka pysyi 1996 vakaana ecua vastaan\nTalous Julkaistu 02.01.1997 16:26\nMarkan ulkoinen arvo pysyi päättyneen vuoden aikana varsin vakaana. Kansainvälisten valuuttamarkkinoiden rauhoittuminen, päävaluuttojen kurssien palautuminen paria edellisvuotta kestävämmälle tasolle ja markan kohtuulliseen tasapainoon asettunut ulkoinen arvo loivat hyvät edellytykset markan kytkemiselle Euroopan unionin valuuttajärjestelmään.\nHallituksen ja Suomen Pankin valuuttakurssipäätöstä odotettiin markkinoilla keväästä lähtien. Vaikka ratkaisu siirtyi syksyyn, tehtiin päätös lopulta onnistuneesti ja markkinat yllättäen lokakuussa. Markalla on valuuttajärjestelmässä teoreettinen 15 prosentin vaihteluvara, mutta markka pysyi ecua vastaan koko vuonna keskimäärin hyvin ecun aiemmassa kapeassa 2,25 prosentin putkessa.\nValuuttamarkkinoiden merkittävin piirre viime vuonna olikin markan vakauden ohella päävaluuttojen Yhdysvaltain dollarin, Saksan markan ja Japanin jenin välisten kurssien suhteellinen tasapainottuminen. Se näkyi Suomen markan hienoisena vahvistumisena Saksan markkaa ja jeniä vastaan. Dollari puolestaan vahvistui vuoden aikana Suomen markkaa vastaan.\nEuroopan valuuttajärjestelmän ecu-kori noteerattiin vuoden päättyessä 5,81411 markaksi, kun ecun noteeraus vuoden 1995 lopussa oli 5,73128 markkaa. Koko viime vuonna ecun noteeraus oli keskimäärin 5,83028 markkaa, kun vuoden 1995 keskinoteeraus oli 5,70936 markkaa. Vahvimmillaan markka kävi viime vuonna ecua vastaan tammikuussa 5,68470 markassa ja alimmillaan huhtikuussa 6,05011 markassa\nMarkan arvo ecua vastaan oli viime vuonna keskimäärin 1,4 prosenttia alhaisempi kuin vuotta aiemmin. Ulkomaankauppapainoisella valuuttaindeksillä mitattu markan ulkoinen arvo laski viime vuonna 3,3 prosenttia. Valuuttaindeksi oli koko viime vuona keskimäärin 115,3 pistettä, kun se vuonna 1995 oli keskimäärin 111,6 pistettä.\nVuoden päättyessä markan kurssi ecua vastaan oli 4,0 penniä eli 0,7 prosenttia markan valuuttakurssijärjestelmässä voimassa olevan keskuskurssin yläpuolella. Italian Ermiin paluun jälkeen ecun keskuskurssi muuttui 5,85424 markaksi.\nDollarin kurssi vahvistui 1996\nYhdysvaltain dollarin noteeraus nousi joulukuun lopussa 4,6439 markkaan, kun dollari vuotta aiemmin noteerattiin 4,3586 markaksi. Alimmillaan dollarin kurssi kävi viime vuonna 4,3311 markassa ja ylimmillään 4,8487 markassa.\nSaksan markan noteeraus laski vuoden 1995 lopun 3,0435 markasta viime vuoden lopussa 2,9880 markkaan ja Japanin jenin noteeraus 0,04234 markasta 0,3999 markkaan. Ruotsin kruunun noteeraus nousi vuoden 1995 lopun 0,6546 markasta 0,6748 markkaan.\nDollarin kurssi Saksan markkaa ja jeniä vastaan vahvistui viime vuoden lopussa parin vuoden takaiselle tasolle rajun kurssin laskun jälkeen. Dollarin kurssi Saksan markkaa vastaan noteerattiin vuoden lopussa Helsingissä 1,5542 D-markaksi ja jeniä vastaan 116,13 jeniksi.\nVuoden 1995 lopussa dollarin noteeraus oli Helsingin markkakurssien kautta laskettuna 1,4321 D-markkaa ja 102,94 jeniä ja vuoden 1994 lopussa 1,5493 D-markkaa ja 99,67 jeniä. Vuoden 1993 päättyessä dollarin kurssi Saksan markkaa vastaan oli 1,7345 D-markkaa ja jeniä vastaan 111,73 jeniä.\nRanskan frangi noteerattiin joulukuun lopussa 0,8862 markaksi, kun frangin noteeraus vuoden 1995 lopussa oli 0,8906 markkaa. Sveitsin frangin noteeraus laski vuoden 1995 lopun 3,7884 markasta 3,4392 markkaan joulukuun lopussa.\nPunta lähestyi keskuskurssiaan\nSuomi liittyi virallisesti Euroopan valuuttakurssijärjestelmään Ermiin lokakuun 14. päivänä varmistaakseen pääsyn talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen vuoden 1999 alusta ensimmäisten EU-maiden joukossa. Liittyminen Ermiin tapahtui markan ecu-keskuskurssilla 5,80661 markkaa. Sitä vastaava keskuskurssi Saksan markkaan on 3,04 markkaa.\nItalian paluu takaisin kurssijärjestelmään runsasta kuukautta myöhemmin marraskuun 25. päivänä muutti jälleen muiden Erm-maiden ecu-keskuskursseja. Markan ja muiden valuuttojen kahdenvälisiin kursseihin liiran liittyminen kurssijärjestelmään ei vaikuta. Markan ecu-keskuskurssiksi tuli liiran Ermiin paluun jälkeen 5,85424 markkaa. Liiran uudeksi ecu-keskuskurssiksi sovittiin 1906,48 liiraa. Liiran keskuskurssiksi Suomen markkaa vastaan tuli 0,00307071 markkaa.\nErmin ulkopuolella oleva Englannin punta vahvistui vuoden aikana tuntuvasti markkaa vastaan. Punnan noteeraus oli vuoden 1996 päättyessä 7,869 markkaa, kun punta vuoden 1995 lopussa noteerattiin 6,741 markaksi. Punnan noteeraus ecua vastaan nousi joulukuun lopussa markkakurssin kautta laskettuna 0,738863 ecuun, kun punnan laskennallinen Erm-keskuskurssi on 0,793103 ecua.\nEuro syntyy ecu-korista\nKahden vuoden kuluttua käyttöön otettava Euroopan unionin yhteinen raha euro syntyy Euroopan valuuttajärjestelmän EMS:n ecusta. Ecun muodostavassa valuuttakorissa ovat mukana kaikkien EU:n aiempien 12 jäsenmaan valuutat, mutta eivät uusimpien jäsenmaiden Suomen, Ruotsin ja Itävallan valuutat. Suomen markka ja Itävallan shillinki on kuitenkin sidottu Ermiin ja niiden kurssi liikkuu Ermin rajoissa.\nValuuttakurssijärjestelmään Ermiin kuuluu Suomen ja Italian liittymisen jälkeen EU:n 15 jäsenmaasta 12 maata. Ermin ulkopuolella ovat EU-maista enää vain Englanti, Kreikka ja Ruotsi. Vaikka Englanti ja Kreikka eivät kuulukaan Ermiin, ovat niiden valuutat osa ecu-koria.\nEcu-korin valuuttojen määrät on vahvistettu valuuttajärjestelmän ja sitä 70-luvulla edeltäneen EEC:n yhteiskellunnan olemassaolon aikana neljä kertaa. Maastrichtin sopimuksella sovittiin, ettei ecu-korin koostumusta enää ennen talous- ja rahaliiton toteuttamista muuteta, vaan Emun pohjana on vuoden 1989 ecu-kori.\nD-markan paino kolmannes ecusta\nEEC:n valuuttojen yhteiskellunnan aikana luodun EUA:n eli Eurooppalaisen kirjanpitoyksikön koostumus vahvistettiin kesäkuussa 1974. Ecu-kori vahvistettiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1979, kun Euroopan valuuttajärjestelmä luotiin. Siihen kuului tuolloin yhdeksän EEC-maan valuuttaa.\nToisen kerran ecu-korin koostumus ja painot vahvistettiin syyskuussa 1984, jolloin siihen lisättiin Kreikan drakma. Kolmas korimuutos toteutettiin syyskuussa 1989, jolloin valuuttakoriin otettiin mukaan myös Espanjan peseta ja Portugalin escudo.\nEcu-kori sisältää 21. syyskuuta vuonna 1989 tehdyn päätöksen mukaan 0,6241 Saksan markkaa, 1,332 Ranskan frangia, 0,08784 Englannin puntaa, 151,8 Italian liiraa, 0,2198 Hollannin guldenia, 3,301 Belgian frangia, 0,13 Luxemburgin frangia, 0,1976 Tanskan kruunua, 0,008552 Irlannin puntaa, 1,44 Kreikan drakmaa, 6,885 Espanjan pesetaa ja 1,393 Portugalin escudoa.\nKun ecu-korin koostumus vahvistettiin, oli Saksan markan uusien keskuskurssien mukainen paino korissa tuolloin 30,6 prosenttia, Ranskan frangin 19,5 prosenttia, Englannin punnan 12,7 prosenttia, liiran 9,3 prosenttia ja guldenin 9,6 prosenttia. Belgian ja Luxemburgin paino korissa oli 8,1 prosenttia, Espanjan pesetan 5,2 prosenttia, Tanskan kruunun 2,5 prosenttia, Irlannin punnan 1,1 prosenttia, drakman 0,6 prosenttia ja escudon 0,8 prosenttia.\nPainot ovat sen jälkeen eläneet valuuttakurssien muutosten johdosta. Saksan markan tuoreimman ecu-keskuskurssin mukaan laskien D-markan paino ecussa on nyt noin 32,4 prosenttia.\nSuomi alusta mukaan euroon\nSuomen hallitus ilmoitti markan Ermiin liittymisen yhteydessä selkeästi tavoitteeksi, että Suomi liittyy talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen heti, kun se alkaa vuoden 1999 alussa. Yhteisen rahan käyttöönottoa on valmisteltu jo pitkään Euroopan unionissa, EU:n jäsenmaissa, keskuspankeissa, Euroopan rahapoliittisessa instituutissa ja elinkeinoelämän piirissä.\nValmistelut etenevät laajalla pohjalla myös Suomessa. Yhteisen rahan käyttöön siirtyvät maat tiedetään runsaan vuoden kuluttua, kun tätä koskeva päätös on tehty EU:n huippukokouksessa. Talous- ja rahaliiton osallistujamaita koskeva päätös tehdään unionin aiemman sopimuksen mukaan nimittäin EU:n neuvostossa "niin pian kuin mahdollista vuonna 1998" eli käytännössä vuoden kuluttua keväällä.\nEnnen Emu-huippukokousta suurin mielenkiinto kohdistuu eri maiden taloudellisten lähentymisehtojen täyttämisen lisäksi Ruotsin, Tanskan ja Englannin poliittisiin valintoihin. Tanska ja Englanti varasivat Maastrichtin sopimuksessa oikeuden pysyä rahaliiton ulkopuolella. Ruotsi sen sijaan on sitoutunut Maastrichtin sopimukseen Suomen tavoin.\nTanskalla liikkumavaraa Englanti yhä arvoitus\nTanska on mukana EU:n valuuttakurssijärjestelmässä, mikä antaa Tanskalle vielä aikaa ainakin Emu-huippukokoukseen asti harkita eri vaihtoehtoja. Tanska voisi niin halutessaan ilmeisesti liittyä rahaliittoon sen alkaessa vuoden 1999 alussa.\nEnglannin konservatiivihallituksen EU:n vastainen jarrutuslinja on kummastuttanut muita EU-maita ja haitannut koko unionin työskentelyä. Muuttuuko Englannin linja viimeistään ensi toukokuussa pidettävien parlamenttivaalien jälkeen, on vielä avoin kysymys. Englannin suuren taloudellisen ja poliittisen painoarvon vuoksi muut EU:n jäsenmaat toivovat sitä hartaasti.\nRuotsin liittymistä Ermiin on arvuuteltu siitä lähtien, kun Suomi teki oman liittymispäätöksensä. Ruotsin Erm-päätöksen ajankohdan lisäksi kiinnostuksen kohteena varsinkin Suomessa on kruunun tuleva keskuskurssi kurssijärjestelmässä. Lähikuukaudet saattavat antaa vastauksen näihin kysymyksiin.\nTalous- ja rahaliiton loppusuoran auetessa kaikki suuret poliittiset ratkaisut ovat kuitenkin edelleen auki. Koko läntisen Euroopan taloudellisen kasvun ennustettu nopeutuminen lähivuosina saattaa helpottaa edessä olevia päätöksiä. Helppoja niistä ei kuitenkaan tule missään olosuhteissa.\nRahamarkkinakorot laskivat koko vuoden Talouskehitys esillä Haaviston Vietnam-vierailulla


Lukutoukan kulttuuriblogi: Eileen Favorite: Sankarittaret\nNiina T. 13. joulukuuta 2015 klo 17.23\nEnpä ole minäkään tästä kuullut aikaisemmin. Vuoden 2008 kirjat ovat musta aukko sivistyksessäni. Aloitin tuolloin opiskelun yliopistossa ja ei ollut aikaa keskittyä katalogien selaamiseen tai kirjastokäynteihin. Nyt en pysty elämään ilman niitä. Pitääpä heti huomenna käydä lähikirjastosta nappaamassa tuo, kun näytti olevan hyllyssä. :) Kiitos vinkistä, tämä vaikuttaa hyvin mielenkiintoiselta lukukokemukselta!\nKrista / Lukutoukan kulttuuriblogi 13. joulukuuta 2015 klo 20.17\nNiina, mulle on todella ihanaa kun tulee vastaan näitä vanhempia kirjoja, joista ei ole ollut mitään tietoa ja sitten ovatkin tällaisia helmiä. <3 Uskonpa että saattaisit hyvinkin tykätä tästä!\nTyty 13. joulukuuta 2015 klo 19.52\nMinun piti ihan ostaa tämä aikoinaan, koska sain tosihalvalla ja kannessa oli Scarlett O'Hara, suosikkisankarittareni. Lukematta kuitenkin on, jotenkin ei vaikuttanut kovin hyvältä, kun vähän sitä lueskelin. Ehkä luettuani arviosi annan kuitenkin sille vielä joskus mahdollisuuden.\nKrista / Lukutoukan kulttuuriblogi 13. joulukuuta 2015 klo 20.18\nTyty, uskon kyllä ettei tämä ihan jokaiselle lukijalle uppoa. Ja se onkin hyvä, että kirjamakuja on niin monia että melkein aina löytyy joku joka tykkää! :)


LineageOS, Cyanogenmodin seuraaja | TechBBS\nViestiketju alueella 'Älypuhelimet, tabletit, älykellot ja muu mobiili' , aloittaja erihyva, 13.01.2017.\nKohta rullaa täydellä vauhdilla\nLineage OS – Lineage OS Android Distribution\nKuningas on kuollut. Kauan eläköön kuningas!\nEli "samaa roskaa eri nimellä"\nOnko nightly käännökset saatu jo pyörimään?\nJokohan vois kohta odotella official-versioita ulos? LineageOS Infrastructure Status\nItse en ole vielä viitsinyt unofficial-rommia iskeä sisään mi5:een. Nyt odotellessa virallista mennään slimmillä.\nFlyingAntero ja erihyva tykkäävät tästä.\nNyt on myös LineageOS Downloads sivu auki statuksella "Coming soon". Pikku hiljaa alkaa varmaan homma pyörimään.\nEDIT: Wikistä löytyy myös laitelista:\nStanley H. Tweedle, apoiuyt ja Juha Kokkonen tykkäävät tästä.\nASus Strix Gtx 980 Ti + blokit\nFarctal Nano S\nPlantronics RIG800 HD\nEhkäpä tuo lista viel päivittyy.. Oma gt-i9506 puuttuu täysin. (tai sitten olen puusilmä)\nLineagen asentelin muutama päivä sit ja hyvin rullaa 8) ja LG G3\nAlkuperäinen kirjoittaja Mono: ↑\nUskoisin, että kaikki aktiivisessa CM kehitykessä olleet laitteet siirtyvät ennemmin tai myöhemmin Lineage OSiin, kuten tuo GT-i9506 (ks01lte). Jotain CM7 aikaisia buildeja tuskin aletaan kääntämään.\nMuuten voisi testata, mutta en raaski luopua valmistajan kamerasoftasta. Sama kun vaihtaisi huonompaan kameraan.\nKätevä appi LineageOSin kehityksen seuraamiseen. Appi päivittyy usein.\nLineageOS Changelog – Android-sovellukset Google Playssa\nElvis Jagger ja FlyingAntero tykkäävät tästä.\nKätevä app LineageOsin kehityksen seuraamiseen. Appi päivittyy usein.\nTuohan on ihan näppärä. Itsellä välillä bugittanut muutoslokin hakeminen aiemmin CyanogenModin kanssa asetuksista. Tuonhan voisi vaikka kääntää suomeksikin . Nightlyt/Weeklyt alkanee kuitenkin rullaamaan Lineage OS:n kanssa ihan normaalisti OTA:na, ettei tarvi tuon sovelluksen kautta latailla.\nOnko kaikki vielä vanhaan Androidiin pohjautuvia?\nedit näköjään 14.1 stands for Nougat 7.1 and 13.0 stands for Marshmallow 6.0\nlineageos 14.1 saako nousevaa herätyskellon ääntä jotenki?? cm13.1 oli..\nKellon asetuksista saa "lisää äänenvoimakkuutta vähitellen".\nToimiiko tässä Nordean Tunnusluvut? CM13 ainakin vaatii Xposed:n, jotta toimii.\nOletuksena Lineage ei ole rootattu, joten Nordean tunnusluvut pitäisi toimia. Android 7:lle (Nougat) ei ole vielä toimivaa Xposedia.\nArchive tykkää tästä.\nKiitos. Laitetaanpas illalla testiin.\nMuutama viikko ollut OnePlussassa nyt Lineage OS ja hyvin on toiminut - niin kuin CM:kin. Ei muuta raportoitavaa\nEpätietoisen kysyn että jos päivitän oneplussani tähän LineageOS:ään niin tarviiko ensin asentaa tuo experimental versio vai voiko pudottaa suoraan noita nightly versioita.\nVoit asentaa suoraan nigthlyn\nNo nyt löytyi pieni puute. Nimittäin NFC:n pois/päälle laittaminen alasvetopikavalikosta. CM13:ssa sai vedettyä käyttämättömien tiilien listalta aktiiviseksi, mutta eipä ole enää.\nJa samaisesta alasvetovalikosta puuttuu käynnissä olevien latausten latausnopeus.\nAlkuperäinen kirjoittaja Jani: ↑\nTuo on ainakin tulossa. Milloin sitten, sitä en tiedä. Mutta kärsivällisyyttä tässä kohtaa vaaditaan, kun koko OS on alkuvaiheessa uuden systeemin kanssa.\nHyvin toimii ainakin Moto G:ssä (Osprey/2015). Ei lagaa tai kaatuile. Akkua kuluttaa ehkä hieman enemmän kuin Kitkatin kanssa, mutta tuon tietää varmemmaksi vasta pidemmällä aikavälillä. Mukana tullut kamerasovelluskin on parempi enempine asetuksineen vrt. Motorolan oma.\nPuhelukaiuttimen valkoinen ledikin toimii nyt, tosin vain ladatessa. Valmistajan päivityksien kanssa tuo ei toiminut koskaan.\nLineage Os onkin varmaan alkuvaiheessa, mutta silti CM siellä taustalla on. Konversiossa on varmaan enemmän CM-rivejä käännettäväksi Lineageksi, kuin oikeita Androidin käännöksiä.\nHyvin on lähtenyt projekti käyntiin, tämänhetkiset laitteet\nLG G3 (Canada) – d852\nEi ainakaan esim Mantalle ole tuosta listasta mitään buildia tarjolla, joten ei ihan kaikki listalla olevat taida olla vielä tuettuja.\nIlmeisesti ei vielä OnePlus One:n ole virallista päivitystä, vasta nightly versioita (mistä olen käsittänyt että ovat enempi betoja)?\nMieluusti kuitenkin sellaista versiota ottaisi missä automaattisesti päivitykset rullaa jne. kuten Cyanogenin omissa aiemmin.\nAinakin omassa OneplusOnessa toimii tää nightly-versio ihan ok. Gesturet ei toimi, niistäkään en ole kaivannut kuin lamppua. Viikoittain tulee uusi päivitys, jonka voi asentaa vanhan päälle, ja asetukset säilyy... Itse olen tyytyväinen.\nEi ole vielä Snapshotia, vain Nightlyja. Nightlyt ovat kyllä erittäin vakaita, koska CM 14.1:stä ehdittiin kehittää kuukausia. Vain muutama ei-tärkeä feature tullaan lisäämään myöhemmin.\nMulla ainakin OPO:ssa toimii gesturet tällä 13.2 päivätyllä nightlyllä, ja olen melko varma että toimi tolla edellisellä 6.2 päivätyllä versiollakin joka sullakin on. Tässä on vaan kameran ja taskulampun gesturet defaultina eri päin kuin CyanogenOS:ssä, eli ympyrällä tuleekin lamppu päälle ja V-kirjaimella kamera.\nItse olen myös ollut erittäin tyytyväinen LineageOS:ssään jo tällaisenaan, ollut täysin vakaa, vakaampi kuin jopa mitä se viimeinen Cyanogen oli, mulla ainakin käyttöliittymä kaatuili sillointällöin oli muutamia muitakin pikku bugeja...\nEilen asentelin LOS nightlyn omaan Moto X Playhyn, ja ei toistaiseksi mitään valitettavaa. Toimii todella sulavasti, eikä bugeja ole ilmennyt. Roottauskin onnistui uusimmalla SuperSU:lla recoveryn kautta. Ainoa ominaisuus mitä kaipaa on tummat valikot vaaleiden tilalle.\nAinoa ominaisuus mitä kaipaa on tummat valikot vaaleiden tilalle.\nTestaa Dirty Unicorns.\nTaidan odotella kunnon teematukea Lineageen.\nSiinä voi mennä vielä hetki. Lineage OS ei todennäköisesti tule jatkamaa CyanogenMod Theme Enginellä (CMTE).\nDirty Unicorns siirtyi Substratum theme engineen (edit: sivu alhaalla, tässä Google cache)ja voisin kuvitella Lineage OS:n tekevän samoin. Nicholas Chum vaikuttaa tekevän hyvää työtä Substratumin parissa:\nKukaan testannut vielä Substratumia Lineagella? CM 14.1 alkuaikoina kokeilin asentaa, mutta luuri meni aivan sekaisin.\nTäytyy sanoa että on kuin uusi puhelin tämä LG G2, kun asensi Lineagen alkuviikosta. Spotifykin pysyy taustalla soimassa uutisia lukiessa tms. Kaiken lisäksi Nordean tunnusluvut toimii, kun ei tarvitse rootia. Äkkiseltään en ole huomannut vikoja tai ongelmia.\nEpäviralliset LOS 13 ja 14.1 tulleet Xiaomin Mi Pad:lle (vuoden 2014 vehje, Nvidian K1 soc). Löytyy xda:sta molemmat. 14.1 on vielä raakile mutta 13 on sopiva päivittäiseen käyttöön jo. Vaatii hieman säätöä asennukset. MIUI:n voi siis tuon laitteen osalta heittää roskikseen for good. Myös CM12.1 löytyy ko. padille kanssa. Sama naapurimaan kansalainen tehnyt nämä kaikki. Aivan loistavaa työtä.\nLineage OS:iin on lisätty MoKee OS:sta tuttu Task Lock.\nKirjoittelin Lineage OS:sta testiartikkelin aiemmin mutta noita uudistuksia ei ollut silloin vielä testattavana.\nOnkos kellään käytössä LineageOS:llä kyyditettyä OnePlus Onea sekä android wear kelloa, itse kokeilin mutta ei toimi, puhelin kyllä löytää kellon BT:llä mutta Adroid wear appi ei. Epäilen että OpenGapps mini:stä puuttuu jokin palvelu jota tuo wear appi vaatii, full versioo ei voi asentaa koska muistiin ei mahdu, jotakin sellaista valitteli ja asennus keskeytyi.\nTietenkin on mahollista että olen itse säheltänyt jotakin pieleen.\nLaitoin kyselyn myös muron ketjuun mutta kysytäämpä täälläkin.\nAlkuperäinen kirjoittaja tapsa: ↑\nEi vaikuta olevan ihan samanlaiset oireet kuin sinulla mutta ongelma saattaa johtua Privacy Guardista. Kokeile auttaako Privacy Guardin pois kytkeminen Android Wear sovellukselta.\nAndroid wear keeps crashes my phone (Oneplus One)\nTuon reddit keskustelun perusteella Android Wear pitäisi toimia myös OpenGappsin mini paketilla. Kuitenkin myös full paketin pitäisi asentua tuohon OnePlus Oneen.\nNo löytyihän se kello, piti aloittaa alusta elikkä kellolle myös factory reset\nCMTE lienee nyt lopullisesti kuopattu:\nLineageOS beats Google to the punch, fixes 'KRACK' WPA2 vulnerability in Android\nOnkohan tämä muuten Lineage-sidonnainen ongelma, kun Liikekuvat ohjelmalla puhelimeen tallennetut gif-animaatiot eivät näy tietokoneella puhelimen hakemistossa, ennen kuin ne on kopioinut puhelimen tiedostonhallintaohjelmalla? Tiedostot ovat samassa hakemistossa samoilla oikeuksilla (rw-rw----) ja vain kopiot näkyvät tietokoneella usb-yhteydellä. Tiedostot saa näkyviin myös koko kansion kopioinnilla. Omaan järkeen ei mahdu ymmärrystä miten tällainen on edes mahdollista.\nXiaomi Mi5 ja Lineage 14.1 weekly on käytössä.\nTämä oli ainakin uusi juttu mulle, vaikka ilmeisesti yhtä vanha ongelma kuin custom romit yleensä. Livin' on the edge. Melkein siis kannattaa olettaa ettei hätäpuhelut ei toimi, vaikka ilmeisesti onkin laite/build-kohtaista. Yleinen seuraus se, että joko mitään ei tapahdu tai puhelin kaatuu. Open sourcessa vastuu on aina käyttäjällä, mutta tämmöinen pitäisi kyllä silti tehdä selvemmäksi, niin ainakin käyttäjä tiedostaisi asian tositilanteessa.\nTämä koskee myös 112:sta (yleinen eurooppalainen numero), koska ne ymmärtääkseni käsitellään aivan samalla tavalla kuin 911 ja hätänumerohan ei ole normaali puhelu.\nVaikeahan tätä on testata, koska laite-maa-operaattori yhdistelmien määrä on mahdoton ja huvikseen hätänumeroon ei voi soitella.\nKoskas näiltä on tulossa virallista Android 8 versioita?\nChangelog 15 - Super Security, Gratifying Gestures, Resounding Recorder\nTreble kaikkiin Oreo-päivitettyhin kännyihin?