Pienen yrityksen arvonlisäverotus\nPienillä yrityksillä on mahdollisuus saada helpotuksia arvonlisäveroon liittyviin asioihin, esimerkiksi\nJos yrityksesi liikevaihto on alle 10 000 (12 kk:ssa), sinun ei tarvitse rekisteröityä arvonlisäverovelvollisten rekisteriin. Huom. Ulkomaisen yrityksen on kuitenkin aina rekisteröidyttävä, jos yrityksellä ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa.\nJos hakeudut alv-rekisteriin, voit saada alarajahuojennusta.\nVoit saada tavallista pidemmän arvolisäveron verokauden.\nElintarvikkeet, ravintola- ja ateriapalvelut ja eläinten rehut\nElokuvanäytökset sekä kulttuuri- ja viihdetilaisuuksien sisäänpääsymaksut\nYleissivistävän koulutuksen ja ammattikoulutuksen palvelut\nArpajais- ja rahapelipalvelut\nHammaslääkäri. Hammaslääkärin palvelut ovat yleensä arvonlisäverottomia (alv 0 %). Hammaslääkärin suorittama esteettinen hammashoito (esimerkiksi hampaiden valkaisu) on kuitenkin arvonlisäverollista, ja siihen sovelletaan yleistä arvonlisäverokantaa (24 %).\nMuusikko tai muu esiintyjä. Esiintyvän taiteilijan tai muun julkisen esiintyjän palkkiot ovat yleensä arvonlisäverottomia (alv 0 %). Erilaisten oheistavaroiden myynti on kuitenkin arvonlisäverollista, ja siihen sovelletaan yleistä arvonlisäverokantaa (24 %). Esimerkiksi yhtyeen saama konserttipalkkio on arvonlisäverotonta, mutta konsertissa myydyistä t-paidoista saatava tulo on arvonlisäverollista.\nAjoneuvon ja sen käyttökulujen arvonlisävero\nAjopäiväkirja on vähennyksen edellytys\nVoit saada vähennyksen vain, jos pidät ajopäiväkirjaa.\nTavaran tai palvelun ostohintaan sisältyvän arvonlisäveron saa yleensä vähentää, jos tavara tai palvelu on ostettu arvonlisäverollista liiketoimintaa varten toiselta arvonlisäverovelvolliselta. Kun kyse on ajoneuvon hankintahinnasta tai käyttökustannuksista, arvonlisäveron vähentämiseen liittyy kuitenkin rajoituksia.\nMilloin ajoneuvoon liittyvää arvonlisäveroa ei saa vähentää?\nVähennysoikeuden rajoituksen vuoksi arvonlisäveroa ei lähtökohtaisesti saa vähentää henkilöauton, moottoripyörän, matkailuperävaunun, rakenteeltaan pääasiallisesti huvi- tai urheilukäyttöön tarkoitetun vesialuksen hankinnasta tai niiden käyttöön liittyvistä tavaroista tai palveluista. Vähennyskelvottomia tavaroita tai palveluita ovat esimerkiksi polttoaineet, huoltotyöt sekä varaosat ja tarvikkeet.\nRajoitus ei kuitenkaan ole täysin ehdoton, eikä se koske\najoneuvoa tai alusta, joka on hankittu myytäväksi, vuokrattavaksi taikka käytettäväksi ammattimaiseen henkilökuljetukseen tai ajo-opetukseen\nhenkilöautoa, joka on hankittu yksinomaan vähennykseen oikeuttavaan käyttöön.\nJos ajoneuvoa tai alusta käytetään vähennykseen oikeuttamattomassa toiminnassa tai yksityiskäytössä, ei tältä osin ole oikeutta vähentää arvonlisäveroa. Vähennyskelvottomana käyttönä pidetään esimerkiksi työntekijän kodin ja työpaikan välisiä matkoja ja muita yksityisajoja sekä edustuskäyttöä. Liiketoiminnan käytössä olevan henkilöauton osalta vähäinenkin yksityiskäyttö poistaa koko vähennysoikeuden.\nMilloin arvonlisäveron saa vähentää?\nPakettiauto on tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on enintään 3,5 tonnia. Vähennysoikeuden rajoitus ei koske paketti-, kuorma- tai linja-auton hankintaa tai niiden käyttöön liittyviä tavaroita tai palveluja. Arvonlisäveron saa vähentää, jos pakettiautoa käytetään vähennykseen oikeuttavassa liiketoiminnassa. Jos pakettiautoa käytetään myös muuhun tarkoitukseen, arvonlisäverosta saa vähentää sen osuuden, joka kohdistuu vähennykseen oikeuttavaan liiketoimintaan.\nHenkilöauto on henkilöiden kuljetukseen valmistettu ajoneuvo, jossa on kuljettajan lisäksi tilaa enintään kahdeksalle henkilölle. Henkilöautona pidetään myös ns. kaksikäyttöautoja sekä matkailuautoa. Arvonlisäveron saa vähentää henkilöauton käyttö- tai hankintakustannuksista vain, jos auto on hankittu yksinomaan vähennykseen oikeuttavan liiketoiminnan käyttöön. Vähäinenkin yksityiskäyttö poistaa koko vähennysoikeuden.\nHuomaa kuitenkin poikkeus: henkilöautoon liittyvän arvonlisäveron saa vähentää osittain, jos yritys on hankkinut auton\nkäytettäväksi ammattimaiseen henkilökuljetukseen (esimerkiksi taksiksi)\nArvonlisäverosta saa silloin vähentää sen osuuden, joka vastaa tällaista käyttöä. Yksityiskäytön tai muun kuin yllä mainitun yrityskäytön osuutta ei saa vähentää.\nMoottoripyörä, matkailuperävaunu tai pääasiallisesti huvi- tai urheilukäyttöön tarkoitettu vesialus: arvonlisäveron saa vähentää ainoastaan, jos ajoneuvo tai alus on hankittu myytäväksi, vuokrattavaksi, käytettäväksi ammattimaiseen henkilökuljetukseen tai ajo-opetukseen. Arvonlisäverosta saa silloin vähentää sen osuuden, joka vastaa tällaista käyttöä. Yksityiskäytön tai muun kuin yllä mainitun yrityskäytön osuutta ei saa vähentää. Kyseisten ajoneuvojen tai alusten osalta vähennysoikeutta ei ole edes yksinomaisesta liiketoimintakäytöstä, jos käyttö ei kohdistu edellä mainittuihin toimintoihin.\nEsimerkki: Henkilöautoa käytetään sekä työtehtäviin että yksityisajoihin\nKiinteistönhoitoa harjoittava yhtiö on hankkinut henkilöauton, jolla yhtiön työntekijät käyvät hoitamassa kiinteistönhoitoon liittyviä työtehtäviä.\nTyöpäivän päätyttyä työntekijä ajaa autolla kotiinsa. Työntekijä käyttää yhtiön omistamaa autoa jonkin verran myös yksityisajoihin sekä päivittäisiin työmatkoihin. Koska autoa käytetään yksityisajoihin ja kodin ja työpaikan välisiin matkoihin, myöskään kiinteistönhoitoon liittyvää arvonlisäveroa ei voi vähentää. Kiinteistönhoidon mukaista osuutta hankintahinnan ja käyttökustannusten arvonlisäverosta ei siis voi vähentää. Jos yhtiö on jo vähentänyt auton hankintahinnan tai käyttökustannusten arvonlisäveroa, vähennetyt verot pitää maksaa takaisin Verohallinnolle.\nEsimerkki: Henkilöautoa käytetään työtehtäviin ja työsuhdeautona\nKiinteistönvälitysyhtiö on hankkinut henkilöautoja, joita yhtiön kiinteistönvälittäjät käyttävät päivittäisessä työssään. Kiinteistönvälittäjillä on luontoisetuna veronalainen työsuhdeauto, joten he voivat käyttää autoja myös yksityisajoihin. Yhtiön hankkimat henkilöautot eivät siis ole pelkästään vähennykseen oikeuttavassa käytössä. Siksi autojen hankintahintaa, käyttökustannuksia tai leasingvuokria ei saa edes osittain vähentää arvonlisäverotuksessa.\nEsimerkki: Pakettiautoa käytetään työtehtäviin ja yksityisajoihin\nSiivousliike on ostanut käyttöönsä pakettiautoksi rekisteröidyn ajoneuvon. Sillä ajetaan sekä siivoustoimintaan liittyviä matkoja että henkilökunnan yksityisiä matkoja. Pakettiauton hankintahinnasta ja käyttökustannuksista saa vähentää sen osuuden, joka liittyy liiketoiminnan matkoihin. Yksityiskäytön osuutta ei saa vähentää.\nEsimerkki: Taksia käytetään myös yksityisajoihin\nTaksiyhtiö omistaa henkilöauton. Yhtiön työntekijät käyttävät autoa myös yksityisajoihin. Koska auto on hankittu ammattimaista henkilökuljetusta varten, yhtiö voi vähentää hankinta- ja käyttökustannuksiin sisältyvät arvonlisäverot siltä osin kuin autoa käytetään taksina. Muuhun käyttöön liittyvät hankinta- ja käyttökustannukset eivät ole vähennyskelpoisia.\nVähennystä varten täytyy pitää ajopäiväkirjaa\nYritys voi saada vähennyksen vain, jos ajoneuvon käytöstä on pidetty ajopäiväkirjaa.\nAjopäiväkirjaan on merkittävä päivittäin\nmatkojen alkamis- ja päättymisaika\nmatkojen alkamis- ja päättymispaikka\nAjopäiväkirjan avulla voidaan todeta, mikä on ollut liiketoimintaan liittyvien ajojen ja yksityisajojen osuus matkoista. Jos henkilöauto on hankittu vain vähennykseen oikeuttavaan käyttöön, ajopäiväkirjalla on pystyttävä osoittamaan, ettei yksityisajoja ole ollut. Muuten vähennystä ei saa tehdä, ja mahdolliset jo tehdyt vähennykset on palautettava.\nAjopäiväkirjat pitää säilyttää yhtiön kirjanpitoaineistossa. Kirjanpitoaineisto on säilytettävä vähintään 6 vuotta.\nAuton kulut tuloverotuksessa\nTuloverotuksessa yrityksen elinkeinotoiminnan harjoittamiseen liittyvät autokulut saa vähentää elinkeinotoiminnan tuloksesta, vaikka autoa käytettäisiin osittain yksityisajoihin.\nArvonlisäverotuksessa verovelvollinen on yleensä myyjä. Rakennusalan käännetty verovelvollisuus tarkoittaa sitä, että osassa rakentamispalvelujen myyntitilanteessa verosta vastaa ostaja eikä myyjä.\nArvonlisäverolaissa terveyden- ja sairaanhoitopalvelulla tarkoitetaan ihmisen terveydentilan sekä toiminta- ja työkyvyn määrittämiseksi taikka terveyden- ja toiminta- ja työkyvyn palauttamiseksi tai ylläpitämiseksi tehtäviä toimenpiteitä. Terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen myynnistä ei suoriteta arvonlisäveroa. Terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen arvonlisäverotuksesta säädetään arvonlisäverolain (AVL) 34 -36 §:ssä sekä arvonlisäverodirektiivin (2006/112/EY) 132 artiklassa.\nTerveyden- ja sairaanhoitopalvelujen arvonlisäverotus määräytyy erityisesti sillä perusteella:\nkuka palvelun suorittaa ja\nmillainen palvelu on luonteeltaan.\n2 Palvelun suorittaja\nPalvelu on arvonlisäverolain 35 §:n mukaan arvonlisäveroton terveyden- ja sairaanhoitopalvelu, jos kyseessä on:\nvaltion tai kunnan ylläpitämässä terveydenhuollon toimintayksikössä annettava hoito (julkinen terveydenhuollon yksikkö)\nyksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/90) tarkoitettu hoito (yksityinen terveydenhuollon yksikkö)\nsellaisen terveydenhuollon ammattihenkilön antama hoito, joka harjoittaa toimintaansa lakiin perustuvan oikeuden nojalla tai joka on lain nojalla rekisteröity (itsenäinen terveydenhuollon ammatinharjoittaja)\n2.1 Julkinen terveydenhuollon yksikkö\nJulkisia terveydenhuollon yksikköjä ovat esimerkiksi julkisyhteisön ylläpitämät sairaalat sekä terveyskeskukset. Julkisyhteisön ylläpitämässä terveydenhuollon yksikössä annettava hoito on arvonlisäverotonta.\n2.2 Yksityinen terveydenhuollon yksikkö\nJulkisen terveydenhuollon yksikön antamaan hoitoon rinnastetaan yksityisen terveydenhuollon yksikön antama yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukainen hoito. Yksityinen terveydenhuollon palvelujen tuottaja voi olla esimerkiksi yhtiö, osuuskunta, yhdistys tai säätiö (laki yksityisestä terveydenhuollosta 2 § 2 mom). Yksityinen terveydenhuollon palvelujen tuottaja ylläpitää yksityistä terveydenhuollon yksikköä.\nYksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (2 § 1 mom) terveydenhuollon palveluilla tarkoitetaan:\nradiologista toimintaa ja muita siihen verrattavia kuvantamis- ja tutkimusmenetelmiä\nmuita terveydentilan ja sairauden toteamiseksi taikka hoidon määrittelemiseksi tehtäviä tutkimuksia ja toimenpiteitä\nfysioterapeuttista toimintaa ja muita suorituskykyä parantavia ja ylläpitäviä toimenpiteitä ja terapioita\nlääkäri- ja hammaslääkäripalveluja ja muuta terveyden- ja sairaanhoitoa sekä näihin rinnastettavia palveluja\nYhteiskunnan valvonnan piiriin kuuluva yksityisen terveydenhuollon yksikön antama hoito on arvonlisäverotonta. Yksityisen terveydenhuollon yksikön antama hoito kuuluu yhteiskunnan valvonnan piiriin, kun kumpikin seuraavista edellytyksistä täyttyy:\nYksityinen terveydenhuollon yksikkö harjoittaa toimintaansa yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukaisen luvan nojalla (ks. kohta 2.2.1). Tästä säännöstä on kuitenkin kaksi poikkeusta:\nLupaa ei tarvita, jos:\na) terveyden- ja sairaanhoitopalveluja tuotetaan alihankintana joko julkisessa terveydenhuollon yksikössä tai sellaisessa yksityisen terveydenhuollon yksikössä, jolla on yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukainen lupa (ks. kohta 3.3).\nb) palvelut suorittaa yksityisessä terveydenhuollon yksikössä yksityisten palvelujen antajien rekisteriin (Valveri) itsenäisenä ammatinharjoittajana merkitty henkilö (ks. kohta 2.3).\nYksityisessä terveydenhuollon yksikössä palveluja suorittava henkilö on terveydenhuollon ammattihenkilö (ks. kohta 2.2.2).\n2.2.1 Yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukainen lupa\nYksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukaisen hoidon antaminen edellyttää, että yksityisellä terveydenhuollon yksiköllä on yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukainen lupa (laki yksityisestä terveydenhuollosta 4 §).\nKahden tai useamman aluehallintoviraston alueella toimivien lupaviranomainen on sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto (Valvira). Yhden aluehallintoviraston alueella toimivien lupaviranomaisia ovat aluehallintovirastot (Avi). Luvan myöntämisen edellytyksenä on, että yksityisellä terveydenhuollon yksiköllä on asianmukaiset tilat ja laitteet sekä asianmukaisen koulutuksen saanut henkilökunta. Toiminnan tulee olla lääketieteellisesti asianmukaista ja siinä tulee ottaa huomioon potilasturvallisuus (laki yksityisestä terveydenhuollosta 3 §).\nJos yksityisellä terveydenhuollon palvelujen tuottajalla on useita yksiköitä, joissa se toimii, luvan tulee kattaa kaikki nämä yksiköt. Jokainen yksikkö tulee mainita luvassa. Jos palvelujen tuottajalle tulee uusia yksiköitä, sen tulee hakea muutosta aiemmin saamaansa lupaan. Luvassa määritellään ne terveyden- ja sairaanhoidon palvelut, joita lupa koskee. Ainoastaan luvassa määriteltyjen terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen antaminen on arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nEdellä esitettyyn pääsääntöön on kuitenkin kaksi poikkeusta, joita käsitellään tämän ohjeen kohdissa 2.3 ja 3.3.\n2.2.2 Terveydenhuollon ammattihenkilöt\nTerveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 2 §:n mukaan terveydenhuollon ammattihenkilöt voivat olla laillistettuja ammattihenkilöitä, luvan saaneita ammattihenkilöitä tai nimikesuojattuja ammattihenkilöitä.\nLaillistettuja ammattihenkilöitä ovat sellaiset terveydenhuollon ammattihenkilöt, joilla on ammatinharjoittamisoikeus. Laillistettuja ammattihenkilöitä ovat lääkärit, hammaslääkärit, proviisorit, psykologit, puheterapeutit, ravitsemusterapeutit, farmaseutit, sairaanhoitajat, kätilöt, terveydenhoitajat, fysioterapeutit, laboratoriohoitajat, röntgenhoitajat, suuhygienistit, toimintaterapeutit, optikot ja hammasteknikot.\nLuvan saaneita ammattihenkilöitä ovat ne terveydenhuollon ammattihenkilöt, joille Valvira on laillistuksen sijasta myöntänyt ammatinharjoittamisluvan. Valvira voi myöntää ammatinharjoittamisluvan ulkomaalaiselle, joka on Euroopan talousalueen ulkopuolisen valtion kansalainen ja joka on suorittanut ammattiin johtavan koulutuksen muussa kuin Euroopan talousalueeseen kuuluvassa maassa. Luvan saaneella terveydenhuollon ammattihenkilöllä on oikeus työskennellä Suomessa ennen laillistamisen edellytyksenä olevan tutkinnon suorittamista.\nTerveydenhuollon ammattihenkilö (laillistettu ammattihenkilö tai luvan saanut ammattihenkilö) on oikeutettu toimimaan asianomaisessa terveydenhuollon ammatissa ja käyttämään asianomaista ammattinimikettä.\nNimikesuojattuja ammattihenkilöitä ovat sellaiset terveydenhuollon ammattihenkilöt, joilla on oikeus käyttää ammattihenkilön ammattinimikettä. Nimikesuojattuja ammattihenkilöitä ovat apuvälineteknikot, jalkaterapeutit, koulutetut hierojat, kiropraktikot, naprapaatit, osteopaatit, lähihoitajat, psykoterapeutit, sairaalafyysikot, sairaalageneetikot, sairaalakemistit, sairaalamikrobiologit ja sairaalasolubiologit.\nNimikesuojatun ammattihenkilön antamia hoitoja saavat antaa sellaiset muutkin kuin nimikesuojatut ammattihenkilöt, joilla on siihen riittävä koulutus, kokemus ja ammattitaito.\nMyös aiemmin nimikkeen saaneet apuhoitajat, hammashoitajat, jalkojenhoitajat, kuntohoitajat, lastenhoitajat, lääkintävahtimestari-sairaankuljettajat, mielenterveyshoitajat, mielisairaanhoitajat ja perushoitajat ovat nimikesuojattuja ammattihenkilöitä.\nLaillistetut terveydenhuollon ammattihenkilöt merkitään terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin (Terhikki). Nimikesuojattujen ammattihenkilöiden osalta tietojen ilmoittaminen on vapaaehtoista. Terhikki-rekisteriin merkitty terveydenhuollon ammattihenkilön nimi ja ammattipätevyys ovat julkisia tietoja. Näistä julkisista tiedoista on muodostettu oma erillinen julkinen rekisteri, jota kutsutaan nimellä JulkiTerhikki. Linkki JulkiTerhikkiin löytyy osoitteesta www.valvira.fi. Jos nimikesuojattua ammattihenkilöä ei ole merkitty Terhikki-rekisteriin, hänen tulee tarvittaessa toimittaa Verohallinnolle selvitys terveydenhuollon ammattitutkinnon suorittamisesta.\nJotta yksityisessä terveydenhuollon yksikössä annettava hoito voi olla arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua, hoidon antajan tulee olla terveydenhuollon ammattihenkilö. Jos hoidon antaja ei ole terveydenhuollon ammattihenkilö, suoritetaan palvelun myynnistä arvonlisävero.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 18.2.2014 T 496 oli kyse urheiluhierojakoulun opiskelijoiden suorittamista hierontapalveluista. Korkein hallinto-oikeus katsoi, että koska urheiluhierojakoulun opiskelijat eivät olleet vielä nimikesuojattuja terveydenhuollon ammattihenkilöitä, heidän suorittamansa hierontapalvelut olivat arvonlisäverollisia palveluja. Urheiluhierojakoulun opiskelijoiden antama hoito ei ollut arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöstä KHO 18.2.2014 T 496 sovelletaan ainoastaan nimikesuojatun terveydenhuollon ammattihenkilön ammattiin opiskeleviin. Terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 2 §:n 3 momentin mukaan laillistetun ammattihenkilön tehtävissä voi sen sijaan toimia tilapäisesti myös kyseiseen ammattiin opiskeleva. Laillistetun terveydenhuollon ammattihenkilön ammattiin opiskelevan antama hoito on edellytysten täyttyessä arvonlisäverotonta.\nKHO 18.2.2014 T 496\nA Oy toimi yksityisenä urheiluhierojakouluna järjestäen vuosittain 4-5 hierojakurssia. A Oy sai tuloja hierojan ammattiin opiskelevien opiskelijoiden suorittamista maksullisista hierontapalveluista. A Oy:llä ei ollut vuosina 2007-2009 yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain (152/1990) 4 §:ssä tarkoitettua lupaa terveydenhuollon palvelujen antamiseen. A Oy:n palveluksessa olevat opettajat olivat koulutettuja hierojia. Opiskelijat toimivat hierontapalveluja suorittaessaan näiden koulutettujen hierojien ohjauksen ja valvonnan alaisina.\nKoska A Oy:ssä hierontapalveluja suorittivat koulun opiskelijat, joilla ei ollut oikeutta käyttää koulutetun hierojan ammattinimikettä, näitä hierontapalveluja ei ollut pidettävä arvonlisäverosta vapautettuina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina. A Oy:n oli suoritettava arvonlisäveroa opiskelijoiden suorittamien hierontapalvelujen myynnistä.\nKeskusverolautakunnan ennakkoratkaisu KVL:005/2013 koski tilannetta, jossa samaa palvelua suorittivat sekä terveydenhuollon ammattihenkilöt että sellaiset henkilöt, jotka eivät olleet terveydenhuollon ammattihenkilöitä. Ainoastaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden suorittama palvelu oli arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nX Oy suoritti silmänpohjan valokuvausta sekä omissa tiloissaan että julkisen terveydenhuollon toimintayksiköissä. Julkiselle terveydenhuollolle yhtiö myi kokonaispalvelun, joka kuvauksen lisäksi sisälsi mm. esitietojen keräämisen, kuvattavien kutsumisen kuvauksiin, laajennustippojen annostelun, silmänpohjakuvien tallentamisen X Oy:n tietojärjestelmään, lääkärinlausuntojen laatimisen ja lausuntojen toimittamisen kuvattaville. X Oy käytti kuvaukseen omia laitteitaan ja kuvauksen jälkeen tiedot siirrettiin yhtiön omaan tietojärjestelmään. Kuvauksen saattoi suorittaa optikko tai muu kuin terveydenhuollon ammattihenkilö. X Oy:llä oli yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain 4 §:n mukaisia lupia silmänpohjan valokuvauksen suorittamiseen.\nKun silmänpohjan valokuvauksen toteutti terveydenhuollon ammattihenkilö, kyse oli AVL 35 §:ssä tarkoitetusta terveyden- ja sairaanhoitopalvelusta, jonka myynnistä ei AVL 34 §:n 1 momentin perusteella tullut suorittaa arvonlisäveroa. Kun palvelun suorittaja ei ollut terveydenhuollon ammattihenkilö, edellä tarkoitetun palvelukokonaisuuden myynnistä tuli suorittaa arvonlisäveroa AVL 1 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella.\n2.3 Itsenäinen terveydenhuollon ammatinharjoittaja\nTerveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin (Terhikki) merkityt terveydenhuollon ammattihenkilöt voivat suorittaa terveyden- ja sairaanhoitopalveluja myös itsenäisinä ammatinharjoittajina. Ennen kuin terveydenhuollon ammattihenkilö voi aloittaa palvelujen antamisen itsenäisenä ammatinharjoittajana, hänen on tehtävä tästä kirjallinen ilmoitus aluehallintovirastolle. Ilmoituksesta on käytävä ilmi ne terveyden- ja sairaanhoidon palvelut, joita ammatinharjoittaja suorittaa sekä paikka, jossa palveluja suoritetaan (yksityisestä terveydenhuollosta annettu laki 9a §). Itsenäiset terveydenhuollon ammatinharjoittajat merkitään yksityisten palvelujen antajien rekisteriin (Valveri).\nAinoastaan ne palvelut, joiden suorittamisesta terveydenhuollon ammattihenkilö on merkitty itsenäisenä terveydenhuollon ammatinharjoittajana yksityisten palvelujen antajien rekisteriin (Valveri), ovat arvonlisäverottomia. Nämä palvelut käyvät ilmi itsenäisen terveydenhuollon ammattihenkilön saamasta rekisteriotteesta. Ainoastaan rekisteriotteessa määriteltyjen terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen antaminen on arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nJos yksityinen terveydenhuollon yksikkö myy terveyden- ja sairaanhoitopalveluja, joita suorittaa yksityisten palvelujen antajien rekisteriin (Valveri) merkitty itsenäinen terveydenhuollon ammatinharjoittaja, ovat yksityisen terveydenhuollon yksikön myymät terveyden- ja sairaanhoitopalvelut arvonlisäverottomia, vaikka yksityisellä terveydenhuollon yksiköllä ei olisi yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukaista lupaa.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 7.3.2013 T 820 oli kyse yhtiöstä A Oy, jolla ei ollut yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukaista lupaa. A Oy:n myymät psykologipalvelut olivat arvonlisäverottomia terveyden- ja sairaanhoitopalveluja, koska palvelujen suorittaja B oli psykologi, joka oli merkitty itsenäisenä terveydenhuollon ammatinharjoittajana yksityisten palvelujen antajien rekisteriin.\nKHO 7.3.2013 T 820\nA Oy oli vuosina 2006-2008 myynyt muun toimintansa ohella pääosakkaansa B:n suorittamia psykologin palveluja. B oli koulutukseltaan psykologi ja hän oli ollut tuona aikana merkittynä yksityisten palvelujen antajien rekisteriin itsenäisenä ammatinharjoittajana psykologin toiminnasta.\nKun otettiin huomioon arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY ja sitä edeltäneen kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY verosta vapautettuja terveyden- ja sairaanhoitopalveluja koskevat säännökset, niiden tulkintaa koskeva unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä palvelujen luonne ja tarkoitus, A Oy:n pääosakkaan B:n tuottamia psykologin palveluja pidettiin arvonlisäverolaissa ja –direktiivissä tarkoitettuina verosta vapautettuina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina, koska kysymys oli sellaisesta terveydenhuollon ammattihenkilön eli B:n antamasta hoidosta, joka harjoitti toimintaansa lakiin perustuvan oikeuden nojalla ja joka oli lain nojalla rekisteröity. Merkitystä ei ollut sillä, että A Oy:llä ei ollut yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain 4 §:ssä tarkoitettua lupaa terveydenhuollon palvelujen antamiseen. A Oy:n ei näin ollen ollut suoritettava arvonlisäveroa B:n suorittamista psykologin palveluista.\n2.4 Palvelun myyjän määräytyminen ja myydyn palvelun arvonlisäverokäsittely\nTerveydenhuollon ammattihenkilöt voivat toimia yksityisessä terveydenhuollon toimintayksikössä itsenäisinä terveydenhuollon ammatinharjoittajina. Tilanne on tällainen esimerkiksi silloin, kun lääkäri harjoittaa itsenäisesti elinkeinotoimintaansa lääkäriasemalla. Itsenäiset terveydenhuollon ammatinharjoittajat ja yksityiset terveydenhuollon toimintayksiköt voivat myydä myös toisilleen palveluja, jotka myydään edelleen asiakkaalle. Edellä kuvatuissa tilanteissa on tiedettävä, kuka palvelun myy kenellekin, ja miten myydyn palvelun luonnetta tulee kussakin tilanteessa arvonlisäverotuksessa arvioida. Jos palvelun myynnistä suoritetaan arvonlisäveroa, on tiedettävä, kuka on palvelun myynnistä arvonlisäverovelvollinen ja miten suoritettavan arvonlisäveron peruste määräytyy.\nTerveydenhuollon ammattihenkilö voi työskennellä terveydenhuollon toimintayksikössä palkkasuhteessa. Terveydenhuollon ammattihenkilö ei ole tällöin arvonlisäverovelvollinen, vaikka hänen antamansa hoito olisikin arvonlisäverollista. Terveydenhuollon yksikkö myy palvelun asiakkaalle. Terveydenhuollon yksikkö suorittaa myynnistä arvonlisäveron, jos myyty palvelu on arvonlisäverollinen.\nToiminta voidaan järjestää myös siten, että terveydenhuollon yksikkö ostaa palvelun ensin itsenäiseltä terveydenhuollon ammatinharjoittajalta ja myy tämän jälkeen palvelun edelleen asiakkaalle omissa nimissään. Jos myyty palvelu on arvonlisäverollinen sekä terveydenhuollon ammatinharjoittaja että terveydenhuollon toimintayksikkö suorittavat palvelun myynnistä arvonlisäveroa. Kumpaakin myyntiä arvioidaan itsenäisesti ja kummankin myynnin arvonlisäverokäsittely määräytyy myydyn palvelun luonteen mukaan.\nEsimerkki 1: A on itsenäinen terveydenhuollon ammatinharjoittaja. A myy anestesiapalveluja B Oy:lle. B Oy myy arvonlisäverollisia esteettisen kirurgian palveluja. B Oy myy asiakkaalle omissa nimissään palvelukokonaisuuden, joka sisältää esteettisen kirurgian palvelun sekä anestesiapalvelun. B Oy myy asiakkaalle yhden palvelukokonaisuuden, jota ei voida jakaa osiin.\nA myy anestesiapalvelun B Oy:lle. A:n myymä palvelu on arvonlisäveroton terveyden- ja sairaanhoitopalvelu. A ei suorita palvelun myynnistä arvonlisäveroa. B Oy:n myymä palvelukokonaisuus on arvonlisäverollinen. B Oy suorittaa palvelukokonaisuuden myynnistä arvonlisäveroa. B Oy suorittaa siten arvonlisäveroa sekä esteettisen kirurgian palvelusta että anestesiapalvelusta.\nEsimerkki 2: A Oy myy työterveyshuoltopalveluja. A Oy on tehnyt sopimuksen työterveyshuoltopalvelujen tuottamisesta yhtiön X kanssa. Sopimuksen mukaan A Oy:n tuottamiin työterveyshuoltopalveluihin kuuluu myös arvonlisäverollisia työnohjauspalveluja. A Oy ostaa työnohjauspalvelut itsenäisenä terveydenhuollon ammatinharjoittajana toimivalta psykologi B:ltä.\nB myy työnohjauspalvelun A Oy:lle. B suorittaa työnohjauspalvelun myynnistä arvonlisäveron. A Oy myy työnohjauspalvelun yhtiölle X osana tuottamiaan työterveyshuoltopalveluja. A Oy suorittaa työnohjauspalvelun myynnistä arvonlisäveron.\nEsimerkki 3: Lääkäriasemalla lääkärit toimivat itsenäisinä terveydenhuollon ammatinharjoittajina. Lääkäri A suorittaa arvonlisäverollisen esteettisen kirurgian palvelun, lääkäri B suorittaa tähän arvonlisäverolliseen esteettisen kirurgian palveluun liittyvän anestesiapalvelun. Lääkäriasema myy asiakkaalle omissa nimissään palvelukokonaisuuden, joka sisältää arvonlisäverollisen esteettisen kirurgian palvelun sekä anestesiapalvelun. Lääkäriasema myy asiakkaalle palvelukokonaisuuden, jota ei voida jakaa osiin.\nLääkäri A myy arvonlisäverollisen esteettisen kirurgian palvelun. A suorittaa palvelun myynnistä arvonlisäveron. Lääkäri B suorittaa anestesiapalvelun. B:n myymä palvelu on arvonlisäveroton terveyden- ja sairaanhoitopalvelu. Lääkäriaseman myymä palvelukokonaisuus on arvonlisäverollinen. Lääkäriasema suorittaa palvelukokonaisuuden myynnistä arvonlisäveron. Lääkäriasema suorittaa siten arvonlisäveron sekä esteettisen kirurgian palvelusta että anestesiapalvelusta.\n3 Palvelun luonne\nArvonlisäverolaissa terveyden- ja sairaanhoitopalvelulla tarkoitetaan ihmisen terveydentilan sekä toiminta- ja työkyvyn määrittämiseksi taikka terveyden- ja toiminta- ja työkyvyn palauttamiseksi tai ylläpitämiseksi tehtäviä toimenpiteitä (AVL 35 § 1 mom).\nArvonlisäverodirektiivissä terveyden- ja sairaanhoitopalvelulla tarkoitetaan ”sairaalahoitoa” ja ”lääkärinhoitoa” sekä ”lääketieteellisen hoidon antamista henkilölle” (arvonlisäverodirektiivin 132 artikla 1 kohta b ja c alakohta). Euroopan unionin tuomioistuimen (EUT) oikeuskäytännön (näin esimerkiksi EUT:n tuomio asiassa C-86/09, Future Health Technologies Ltd) mukaan terveyden- ja sairaanhoitopalveluina pidetään palveluja, joilla pyritään diagnosoimaan, hoitamaan ja mahdollisuuksien mukaan parantamaan sairauksia tai terveydellisiä poikkeavuuksia. EUT:n (näin esimerkiksi EUT:n tuomio asiassa C-307/01, Peter d’Ambrumenil ja Dispute Resolution Services Ltd) mukaan myös palvelu, joka koskee henkilön terveyden suojelemiseksi annettua hoitoa, on terveyden- ja sairaanhoitopalvelua. Tähän kuuluu myös terveyden ylläpitämistä ja palauttamista koskeva hoito. Hoidon antajan tulee olla terveydenhuollon ammattihenkilö.\nEUT:n oikeuskäytännössä tarkoitetusta sairauden diagnosoinnista on kyse esimerkiksi silloin, kun röntgenlääkäri antaa lausunnon röntgenkuvista. Röntgenlääkärin röntgenkuvista antamat lausunnot ovat arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua. Vastaavasti esimerkiksi silmän taittovirheleikkausta voidaan pitää terveydellisen poikkeavuuden hoitamisena ja luomen poistamista terveyden suojelemiseksi annettuna hoitona. Näiden toimenpiteiden suorittaminen on aina arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nTerveydenhuollon ammattihenkilön antama hoito voi olla sellaista, että sitä annetaan ainoastaan lääketieteellisellä perusteella. Hoidon tarkoituksena on silloin sairauden tai terveydellisen poikkeavuuden diagnosoiminen, hoitaminen ja parantaminen. Tällaiset hoidot ovat luonteeltaan arvonlisäverottomia terveyden- ja sairaanhoitopalveluja.\nMonet hoidot ovat kuitenkin sellaisia, että niitä annetaan sekä lääketieteellisellä että myös muulla perusteella. Jälkimmäisessäkin tapauksessa hoidolla voi olla terveyttä edistävä vaikutus, mutta kyse ei ole kuitenkaan varsinaisesti sairauden tai terveydellisen poikkeavuuden diagnosoimisesta, hoitamisesta tai parantamisesta. Tällaiset hoidot ovat arvonlisäverottomia ainoastaan silloin, kun niitä annetaan lääketieteellisellä perusteella. Hoitoa annetaan lääketieteellisellä perusteella, jos sen antaminen perustuu lääkärin lääketieteellisin perustein antamaan määräykseen tai lähetteeseen. Lisäksi edellytyksenä on, että hoidon antaja on terveydenhuollon ammattihenkilö.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 26.1.1999 T 123 oli kyse terveydenhuollon ammattihenkilön antamasta laihdutusterapiahoidosta. Laihdutusterapiahoitoa voidaan antaa sekä lääketieteellisellä että muulla perusteella. Ainoastaan lääketieteellisellä perusteella annettu laihdutusterapiahoito on arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nKHO 26.1.1999 T 123\nYhtiön toimialana oli terveiden elintapojen edistäminen yksilö- ja ryhmäkohtaisen neuvonnan ja terapian avulla. Yhtiö antoi muun muassa laihdutusterapiahoitoa. Hoidosta vastasivat terveydenhuollon ammattihenkilöt. Asiakkaat tulivat yhtiön hoitoon joko lääkärin lähetteellä, lääkärin tai muun hoitohenkilökunnan ohjauksesta tai itse hakeutuen. Lääninhallitus oli myöntänyt yhtiölle luvan yksityisen terveydenhuollon palvelujen antamiseen ja yhtiö oli siten yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990) tarkoitettu palvelujen tuottaja. Yhtiön myymästä laihdutusterapiahoidosta oli kuitenkin arvonlisäverolain 34 § ja 35 §:ssä tarkoitettua verotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua vain luvanvarainen, yhteiskunnan valvonnan piiriin kuuluva hoito. Tällaiseksi katsottiin lääkärin tutkimus- ja hoitomääräykseen perustuva hoito. Muunlainen laihdutusterapiahoito oli verollista.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 18.1.2000 T 69 oli kyse kuntoremonttilomista. Päätöksessä katsottiin, että ainoastaan kuntoremonttilomiin sisältyvät yksittäiset terveydenhuollon ammattihenkilöiden suorittamat tutkimukset ja hoidot olivat arvonlisäverottomia terveyden- ja sairaanhoitopalveluja. Kyse oli palveluista, joiden tarkoituksena on sairauden tai terveydellisen poikkeavuuden diagnosoiminen, hoitaminen tai parantaminen.\nKHO 18.1.2000 T 69\nYhdistys oli yleishyödyllinen yhteisö, jonka sääntöjen mukaisena tarkoituksena oli toimia vanhusten ja muiden kuntoutusta tarvitsevien sosiaalisen aseman ja hoitomahdollisuuksien parantamiseksi sekä heidän henkisen ja terveydellisen kuntonsa ylläpitämiseksi. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys ylläpiti kuntoutuslaitosta. Yhdistyksellä oli yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain 4 §:ssä tarkoitettu lupa luvanvaraisten terveydenhuoltopalvelujen tuottamiseen. Yhdistyksen ylläpitämässä kuntoutuslaitoksessa järjestettiin muun ohella niin sanottuja kuntoremonttilomia, joiden tarkoituksena oli innostaa työntekijöitä aktiivisempaan liikkumiseen sekä terveempiin elintapoihin. Kuntoremonttilomien rahoittajina olivat lähinnä kuntoutettavat itse sekä Raha-automaattiyhdistyksen tuella ammattiliittojen lomaliitot, jotka myös valitsivat kuntoremonttilomille osallistujat. Valintaperusteet olivat lähinnä sosiaalisia. Työterveyshuolto ei osallistunut loman saajien valintaan.\nKuntoremonttilomien järjestäminen ei ollut arvonlisäverolain 38 §:ssä tarkoitettua verotonta sosiaalihuoltoa eikä lain 35 §:ssä tarkoitettua verotonta terveyden- ja sairaanhoitoa muilta osin kuin kuntoremonttilomiin sisältyvien terveydenhuollon ammattihenkilöiden suorittamien yksittäisten tutkimusten ja hoitojen osalta. Yhdistyksen oli näin ollen suoritettava arvonlisäveroa kuntoremonttilomien myynnistä saadusta tulosta muutoin kuin terveydenhuollon ammattihenkilöiden suorittamien yksittäisten tutkimusten ja hoitojen osalta.\n3.1 Terveydenhuollon ammattihenkilön koulutukseen kuuluva hoito\nTerveydenhuollon ammattihenkilöiden peruskoulutus on laissa säädettyä, opetusviranomaisten vahvistamiin tutkintoihin perustuvaa terveydenhuollon koulutusta. Terveydenhuollon täydennyskoulutusta voivat tarjota useat eri tahot, eikä tämä täydennyskoulutus välttämättä ole, kuten peruskoulutus, laissa säädettyä tai opetusviranomaisten vahvistamaa.\nJotkut hoitomuodot ovat sellaisia, että ne voivat kuulua terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen tai terveydenhuollon ammattihenkilö voi myöhemmin täydentää opintojaan näiden hoitomuotojen osalta. Jos hoitomuoto kuuluu terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen, hoidon antaminen on arvonlisäverotonta. Hoidon antamisen arvonlisäverottomuus ei edellytä lääkärin määräystä tai lähetettä. Psykoterapeutin laillistettuun ammattinimikkeeseen johtava koulutus rinnastetaan terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen, vaikka se muodollisesti annetaankin täydennyskoulutuksena.\nJos hoitomuoto ei kuulu terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen, hoidon antaminen voi olla arvonlisäverotonta, jos terveydenhuollon ammattihenkilö on hankkinut asianmukaisen kyseistä hoitomuotoa koskevan täydennyskoulutuksen. Terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta arvioidaan tällöin kokonaisuutena ja niiden tulee yhdessä antaa vaadittava pätevyys kyseisen hoidon antamiseen lääketieteellisesti asianmukaisella tavalla. Terveydenhuollon ammattihenkilön tulee tarvittaessa toimittaa Verohallinnolle selvitys suorittamastaan perus- ja täydennyskoulutuksesta.\nEdellä esitetyn asianmukaisen täydennyskoulutuksen hankkimisen lisäksi hoidon antamisen arvonlisäverottomuuden edellytyksenä on silloin, kun kyseinen hoitomuoto ei kuulu terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen, että hoidon antaminen on lääketieteellisesti perusteltua. Hoidon antaminen on lääketieteellisesti perusteltua, kun potilas tulee hoitoon lääkärin lääketieteellisin perustein antaman määräyksen tai lähetteen perusteella.\nEsimerkiksi musiikkiterapia, kuvataideterapia ja ratsastusterapia sekä akupunktuuri ovat hoitomuotoja, jotka eivät koskaan kuulu terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutukseen. Jos terveydenhuollon ammattihenkilö täydentää opintojaan jonkin edellä mainitun hoitomuodon osalta, voi hoidon antaminen kuitenkin olla arvonlisäverotonta, kun potilas tulee hoitoon lääkärin lääketieteellisin perustein antaman määräyksen tai lähetteen perusteella. Lisäksi edellytetään, että terveydenhuollon ammattihenkilön peruskoulutus ja täydennyskoulutus yhdessä antavat pätevyyden kyseisen hoidon antamiseen lääketieteellisesti asianmukaisella tavalla.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 10.6.2004 T 1408 oli kyse lymfaterapeutin pätevyyden suorittaneen sairaanhoitajan antamasta lymfaterapiahoidosta. Lymfaterapia ei kuulunut sairaanhoitajan peruskoulutukseen, vaan sairaanhoitaja oli suorittanut tähän hoitomuotoon liittyviä täydentäviä opintoja. Päätöksen mukaan lymfaterapiahoidon arvonlisäverokäsittelyä arvioitaessa keskeinen merkitys oli annettava sille, voitiinko hoidon tarvetta pitää hoidettavan näkökulmasta lääketieteellisesti perusteltuna. Tämä edellytys toteutui silloin, kun hoidettavat tulivat hoitoon lääkärin määräyksen tai lähetteen perusteella.\nKHO 10.6.2004 T 1408\nA:lla oli oikeus harjoittaa sairaanhoitajan ammattia laillistettuna ammattihenkilönä ja hänet oli merkitty sairaanhoitajana Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen pitämään terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin. A oli lisäksi hankkinut lymfaterapeutin pätevyyden erään säätiön järjestämällä lymfaterapiakoulutuksella. A:n asiakkaat tulivat lymfaterapiahoitoon joko lääkärin lähetteellä, ostopalvelusopimuksella paikallisesta keskussairaalasta tai lähikuntien terveyskeskuksista lääkinnällisen kuntoutuksen lähetteellä. Lisäksi hänen hoidettavanaan oli avokuntoutuksessa valtion varoin olevia sotaveteraaneja. Korkein hallinto-oikeus katsoi, että sen arvioinnissa, mitä arvonlisäverolain 35 §:n 2 kohdassa tarkoitetulla terveydenhuollon ammattihenkilön antamalla hoidolla tarkoitettiin tilanteissa, joissa kyseinen hoitomuoto ei kuulunut ammattihenkilön normaaliin peruskoulutukseen, oli keskeistä, oliko hoidon tarve lääketieteellisesti perusteltua. Hoitoa voitiin tällöin pitää terveyden- ja sairaanhoitoon kuuluvana ja sen antaminen edellytti terveydenhuollon ammattihenkilön koulutusta. Lymfaterapiaa voitiin näin ollen pitää terveyden- ja sairaanhoitoon kuuluvana rajatuissa käyttötarkoituksissa ja ammattitaitoisen henkilön antamana. Sairaanhoitajan antaman lymfaterapian kohdalla hoito täytti edellä mainitut edellytykset, jos potilaat tulivat lymfaterapiaan esimerkiksi lääkärin lääketieteellisin perustein antaman määräyksen/lähetteen perusteella. Kun A antoi ennakkoratkaisuhakemuksessa tarkoitettua, hoidon saajalle lääketieteellisin perustein määrättyä lymfaterapiahoitoa terveydenhuollon ammattihenkilönä, hoito rahoitettiin julkisin varoin ja se kuului yhteiskunnan valvonnan piiriin, A:n sairaanhoitajana harjoittama lymfaterapiatoiminta oli arvonlisäverolain 35 §:ssä tarkoitettua terveyden- ja sairaanhoitoa.\nJalkaterapeutit ja jalkojenhoitajat ovat terveydenhuollon ammattihenkilöitä, joiden antama jalkojenhoito on arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua. Myös lähihoitajilla on mahdollisuus suuntautua opinnoissaan jalkojenhoitoon. Jalkojenhoidon koulutusohjelman/osaamisalan suorittaneen lähihoitajan antama jalkojenhoito on arvonlisäverotonta. Edellä mainittujen terveydenhuollon ammattihenkilöiden antaman jalkojenhoidon arvonlisäverottomuus ei edellytä lääkärin määräystä tai lähetettä.\nMuu terveydenhuollon ammattihenkilö, joka on suorittanut oman peruskoulutuksensa lisäksi asianmukaisia täydentäviä jalkojenhoitoa koskevia opintoja, voi antaa arvonlisäverotonta jalkojenhoitoa, jos hänen suorittamansa peruskoulutus yhdessä täydennyskoulutuksen kanssa antaa pätevyyden jalkojenhoitoon. Lisäksi jalkojenhoidon antamisen tulee olla lääketieteellisesti perusteltua. Jalkojenhoidon antaminen on lääketieteellisesti perusteltua, kun potilas tulee hoitoon lääkärin lääketieteellisin perustein antaman määräyksen tai lähetteen perusteella. Muussa tapauksessa jalkojenhoidon antaminen on arvonlisäverollista.\nJalkojenhoidon ammattitutkinto suoritetaan täydennyskoulutuksena. Jalkojenhoidon ammattitutkinnon suorittaminen ei anna oikeutta jalkaterapeutin tai jalkojenhoitajan ammattinimikkeen käyttämiseen. Jalkojenhoidon ammattitutkinnon suorittaneen terveydenhuollon ammattihenkilön antama jalkojenhoito on arvonlisäverotonta, kun potilas tulee hoitoon lääkärin määräyksen tai lähetteen perusteella. Muussa tapauksessa jalkojenhoidon antaminen on arvonlisäverollista.\nMuiden kuin terveydenhuollon ammattihenkilöiden antama jalkojenhoito on arvonlisäverollista.\nTyöterveyshuoltopalveluista säädetään työterveyshuoltolaissa (1383/2001). Suoritettavista työterveyshuoltopalveluista sovitaan työterveyshuoltoa koskevassa sopimuksessa. Sopimuksessa sovitaan työterveyshuoltoon sisältyvien palvelujen määrästä ja laadusta. Sopimuksessa voidaan sopia kiinteästä perusmaksusta tai kuukausimaksusta. Tämän lisäksi jokaisesta suoritetusta palvelusta veloitetaan yleensä erikseen.\nVaikka työterveyshuollon järjestäminen onkin työnantajan lakisääteinen velvollisuus, ei tämä kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikki työterveyshuoltoon kuuluvat palvelut olisivat arvonlisäverottomia terveyden- ja sairaanhoitopalveluja. Työterveyshuoltopalvelujen arvonlisäverotus määräytyy samoilla perusteilla kuin muidenkin terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen. Jos työterveyshuoltoon kuuluva palvelu ei ole yksittäisenä palveluna myytynä arvonlisäveroton terveyden- ja sairaanhoitopalvelu, se ei ole arvonlisäveroton palvelu myöskään osana työterveyshuoltoa. Arvonlisäveroa suoritetaan esimerkiksi työterveyshuollon osana myydystä ensiapukurssista.\nKiinteän perusmaksun tai kuukausimaksun arvonlisäverokäsittely määräytyy sen perusteella, minkä palvelun suorittamisesta perusmaksu tai kuukausimaksu on vastike. Jos perusmaksu tai kuukausimaksu on vastike sekä arvonlisäverottomien että arvonlisäverollisten palvelujen suorittamisesta, perusmaksu tai kuukausimaksu tulee jakaa arvonlisäverottomaan ja arvonlisäverolliseen osaan.\nTyöterveyshuoltopalvelut perustuvat työpaikkaselvitykseen (työterveyshuoltolaki 12 §). Työpaikkaselvitykset ovat työterveyshuollon keskeinen osa. Työpaikkaselvityksellä hankitaan tietoa työolosuhteista sekä työn riski- ja vaaratekijöistä ja arvioidaan näiden vaikutusta työntekijän terveyteen. Työpaikkaselvityksen tekeminen on arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua. Työpaikkaselvityksen tekemisestä ei suoriteta arvonlisäveroa, kun työpaikkaselvityksen tekijä on terveydenhuollon ammattihenkilö.\nTyöterveyshuollon osana voidaan myydä palveluja, joiden tavoitteena on työhyvinvoinnin edistäminen, mutta joita ei voida pitää kuitenkaan arvonlisäverottomina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset terveydenhuollon ammattihenkilön pitämät luennot ja muut koulutustilaisuudet.\nKorkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 9.7.2014 T 2192 oli kyse eräiden työterveyshuoltopalvelujen arvonlisäverokäsittelystä. Päätöksessä katsottiin, että luennointi, ryhmävalmennus, koulutus, esimiesvalmennus, ryhmäkonsultaatio, ilmapiirikyselyt ja työyhteisöselvitykset ovat arvonlisäverollisia palveluja.\nKHO 9.7.2014 T 2192\nA Oy harjoitti arvonlisäverosta vapautettua terveyden- ja sairaanhoitotoimintaa. Yhtiö myi muun ohella työterveyshuoltopalveluja yritysasiakkaille. Yhtiö oli käsitellyt myös työterveyspsykologien ja –fysioterapeuttien suorittamat luennot, ryhmävalmennukset, koulutukset, esimiesvalmennukset, ryhmäkonsultaatiot, ilmapiirikyselyt ja työyhteisöselvitykset arvonlisäverosta vapautettuina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina. Palvelut oli laskutettu ja hinnoiteltu varsinaisista työterveyspalveluista erikseen.\nKun otettiin huomioon arvonlisäverolain sekä arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY verosta vapautettuja terveyden- ja sairaanhoitopalveluja koskevat säännökset ja niiden tulkintaa koskeva unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä kysymyksessä olevien palvelujen luonne ja tarkoitus, palveluja ei ollut pidettävä arvonlisäverosta vapautettuina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina. A Oy:n oli suoritettava arvonlisäveroa näiden palvelujen myynnistä.\nTyöterveyshuollon yhteydessä palveluja voidaan suorittaa myös ryhmille. Kyseessä voi olla esimerkiksi painonhallintaryhmä tai työstressinhallintaryhmä. Yleensä tällaiset ryhmille suoritetut palvelut ovat arvonlisäverollisia. Ryhmillekin suoritetut palvelut voivat kuitenkin olla arvonlisäverottomia, jos hoidon antaminen on lääketieteellisesti perusteltua. Hoidon antaminen on lääketieteellisesti perusteltua, kun potilas tulee hoitoon lääkärin lääketieteellisin perustein antaman määräyksen tai lähetteen perusteella.\n3.3 Työvoiman luovuttaminen terveydenhoitoalalla\nKorkein hallinto-oikeus antoi 7.3.2013 oikeuskäytäntöä muuttaneen päätöksen T 819 (vrt. KHO 29.4.2009 T 1043). Tämän päätöksen mukaan terveydenhuoltoalan ammattihenkilöiden työvoiman luovuttaminen on luonteeltaan arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua.\nKHO 7.3.2013 T 819\nKorkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana oli kysymys siitä, oliko A Oy:n suoritettava arvonlisäveroa ennakkoratkaisuhakemuksessa tarkoitettujen lääkäripalvelujen myynnistä B Oy:lle tämän ylläpitämässä toimintayksikössä kunnan terveyskeskuksessa, kun B Oy myi nämä palvelut edelleen kunnalle osana tuottamaansa palvelukokonaisuutta. A Oy:n palveluksessa olevat terveydenhoitopalveluja suorittavat lääkärit olivat terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin merkittyjä laillistettuja ammattihenkilöitä.\nKun otettiin huomioon arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY verosta vapautettuja terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen myyntiä koskevat säännökset, niiden tulkintaa koskeva unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä palvelujen luonne ja tarkoitus, A Oy:n tuottamia ja B Oy:lle myymiä lääkäripalveluja pidettiin arvonlisäverolaissa ja –direktiivissä tarkoitettuina verosta vapautettuina terveyden- ja sairaanhoitopalveluina. A Oy:n ei näin ollen ollut suoritettava arvonlisäveroa kysymyksessä olevien lääkäripalvelujen myynnistä B Oy:lle.\nTerveydenhuoltoalan ammattihenkilöiden työvoiman luovuttamista pidetään edellä mainitun korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen antamisen jälkeen arvonlisäverottomana terveyden- ja sairaanhoitopalvelun myyntinä vaikka palvelun luovuttajalla ei olisikaan yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukaista lupaa, jos palvelu luovutetaan julkiselle terveydenhuollon yksikölle tai sellaiselle yksityisen terveydenhuollon yksikölle, joka harjoittaa toimintaansa tällaisen luvan perusteella. Alihankintana tuotetut palvelut ovat arvonlisäverottomia terveyden- ja sairaanhoitopalveluja, kun palvelut potilaalle luovuttava yksikkö on julkinen terveydenhuollon yksikkö tai sellainen yksityinen terveydenhuollon yksikkö, jolla on yksityisestä terveydenhuollosta annetun lain mukainen lupa. Edellytyksenä on lisäksi, että ne henkilöt, joiden työvoimaa luovutetaan, ovat terveydenhuollon ammattihenkilöitä ja että heidän suorittamansa palvelut ovat terveyden- ja sairaanhoitopalveluja. Näissä olosuhteissa potilaalle luovutetun hoidon voidaan katsoa olevan yhteiskunnan valvonnan piirissä olevaa hoitoa.\nJos terveydenhuollon ammattihenkilöiden työvoimaa luovutetaan suorittamaan jotain muita palveluja kuin terveyden- ja sairaanhoitopalveluja, suoritetaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden työvoiman luovuttamisesta arvonlisäveroa. Terveydenhuollon ammattihenkilöiden työvoiman luovuttaminen esimerkiksi sosiaalihuoltopalvelujen suorittamista varten on arvonlisäverollista palvelun myyntiä.\nTyönohjauksen käsitettä käytetään terveyden- ja sairaanhoitoalalla erilaisista palveluista. Nämä työnohjaukseksi kutsutut palvelut eivät muodosta yhtä yhtenäistä kokonaisuutta, eikä niitä voida pitää keskenään samanlaisina palveluina. Pääsääntö kuitenkin on, että työnohjauspalvelut ovat arvonlisäverollisia palveluja.\nTyönohjaus voi olla osa työterveyshuoltoa. Terveydenhuollon ammattihenkilö ohjaa työntekijöitä joko yksin tai ryhmässä arvioimaan ja kehittämään omaa työtään. Työhön liittyviä kokemuksia jäsennetään keskusteluiden avulla. Tavoitteena on vahvistaa työntekijöiden ammatti-identiteettiä ja auttaa työssä jaksamisessa. Edellä tarkoitettua työnohjausta voidaan antaa sekä työntekijöille, jotka ovat\nProcountor-ohjelmisto veloituksetta käyttöön vuoden loppuun asti\nProcountor – ja Procountor Solo -taloushallinnon ohjelmistot veloituksetta ...\nKorotetut poistot vuosille 2020–2023 Vuodenvaihteessa vahvistettiin tuloverotusta koskeva ...\n© DataStep 2021


Asunto-osakeyhtiöille | Ascendas\nPienillä asunto-osakeyhtiöillä ei aina ole tarvetta kalliille ja massiivisille isännöintipalveluille. Mikäli asunto-osakeyhtiösi käyttää isännöintitoimistoa lähinnä taloushallinnon asioiden hoitamiseen, on Ascendasilla tarjota huomattavan edullinen vaihtoehto.\nKirjanpidon ja tilinpäätösten lisäksi asunto-osakeyhtiösi maksuliikenne ja saatavien hallinta sekä budjetointi ja maksujen määrittely ovat Ascendasilla varmoissa käsissä. Tarvittaessa myös muut kevyet hallinnointipalvelut (kokoukset, asialistat, pöytäkirjat jne.) ovat käytettävissäsi kauttamme – tietysti edulliseen hintaan.\nJos asunto-osakeyhtiö hoitaa juoksevan kirjanpitonsa ja maksuliikenteensä itse tai isännöitsijän kautta, tulee sen kuitenkin suorittaa toiminnastaan vuosittain tilin- tai toiminnantarkastus. Asunto-osakeyhtiö voi valita tilintarkastajan sijaan toiminnantarkastajan, jos asunto-osakeyhtiöön kuuluu vähemmän kuin 30 osakkeenomistajien hallinnassa olevaa huoneistoa ja enintään yksi seuraavista ehdoista täyttyy :\nTarjoamme edullisen ja yksinkertaisen tavan löytää asunto-osakeyhtiöllenne toiminnantarkastaja.\nTutustu siis hinnastoomme ja ota yhteyttä jo tänään!


Fast Food -työntekijä BURGER KING Keljo, Jyväskylä, Opteam\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1154627\nFast Food -työntekijä BURGER KING Keljo, Jyväskylä\nEtsimme Jyväskylän Keljoon syyskuussa avattavaan ravintolaamme #kingijengiä. Mikäli haluat olla mukana avaamassa uutta ravintolaa sekä haluat työpaikan, jossa aika kuluu kelloa katsomatta, hae meille töihin!\nKahden viikon perusteellisen koulutusjakson aikana opetamme kaiken, mitä sinun tulee työssäsi tietää. Uskomme työntekijöihimme ja pidämme huolen siitä, että koulutuksen jälkeen pystyt sukkuloimaan missä tahansa tilanteessa.\nKingissä jengissä jokainen pääsee tekemään kaikkia työtehtäviä asiakaspalvelusta siivoukseen ja ruuanvalmistukseen. Yhden työvuoron aikana saatat palvella niin asiakkaita, valmistaa tuotteita, hypätä tiskivuoroon ja kurvata siistimään ravintolaa - kun taas toinen vuoro saattaa kulua kokonaan kassalla asiakkaita kingiasenteella palvellen. Autamme sinua tulemaan maailman parhaaksi työssäsi. Lisää tietoa, siitä millaista on kuulua kingijengiin ja uramahdollisuuksistamme löydät nettisivuiltamme www.burgerking.fi.\nTyön tyyppi on osa-aikainen, vuorotyö ja tunteja sinulle kertyy keskimäärin 20-90 h/3 vk, riippuen elämäntilanteestasi. Työskentelet vaihtelevissa vuoroissa aina aamuvarhaisesta yömyöhään, arkena ja viikonloppuina. Tämä tehtävä edellyttää täysi-ikäisyyttä ja valmiutta työskennellä myös keskustan ravintolassamme. Toivomme, että saamme sinusta pysyvän kruununperillisen kuningaskuntaamme, joten työsuhde onkin toistaiseksi voimassaoleva.\nTäytä sähköinen hakemus 3.8.2018 mennessä oheisen linkin kautta. Rekrytoinnin yhteistyökumppanina toimii Opteam. Odotamme innolla kuulevamme sinusta!\nBURGER KING® Keljo


kertokaas tietämättömälle - Mielenterveys-, kriisi- ja päihdetyö - Hoitajat.Net\nKirjoitti katmat, Heinäkuu 9, 2009 alueella Mielenterveys-, kriisi- ja päihdetyö\nLähetetty Heinäkuu 9, 2009\nTe psykiatrian alaa enempi tuntevat hoitajat, kertokaa mulle, missä ja millä tavalla hoidetaan kuolleen potilaan ne omaiset, jotka reagoi psyykkisesti niin voimakkaasti etteivät pärjää kotona? Missä ja miten heitä käytännössä hoidetaan? Mulla on musta aukko tässä kohtaa (ite oon erikoistunut geriatriseen hoitotyöhön).Haluaisin vaan tietää...\nTK:n lääkärin on kirjoitettava lähete johonkin läheiseen psyk. sairaalaan. Jos avun tarve ei ole aivan akuutti niin kyseinen lääkäri voi antaa lähetteen psykiatrian avopuolelle, psyk. poleille.\nJoskus on myös kyllä ihan tk-vuodeosastolle tällaisissa tilanteissa näitä omaisia mennyt, sieltä käsin on konsultoitu (tarvittaessa, mutta useimmiten automaattisesti) psykiatrista sairaanhoitajaa. Näin ainakin meitin perällä.\nKyllä omaisia taidetaan mahdollisimman kauan tukea olemaan kotona, vaikkapa kriisiryhmän turvin/tai akuuttiryhmän joka käy vaikka päivittäin.\nToki vaikkapa uhka siitä että vahingoittaa itseään muuttaa tilanteen. Minun kokemuksen mukaan näissä tilanteissa mennään normaali kaavan mukaan eli tarvittaessa M1-lähetteen turvin psykiatrin arvioon tai Ot-hoitoon JOS sairaalassa tilaa.\nSairaalaan joutuminen taas uusi kriisi ja toipuminen surusta normaali prosessin mukaan toteutuu helpommin kotona.\nLapset voivat joskus oirehtia aika rajustikin, ja pitkään.. Mutta ensi hätään esim. lasten akuutti työryhmä kotiin, polikliininen seuranta (aika tiheä), last.psyk.osastohoito tai kriisiosasto.\nToipuminen yleensä hyvää. Hoitoon pääsy taas monin paikoin vaikeaa.\nLähetetty Heinäkuu 10, 2009\nPKS mielenterveysseuran SOS auto hoitaa nää.\nLähetetty Heinäkuu 11, 2009\nketä kuuluu sos-auton henkilökuntaan?\nAuton kriisityöntekijät ovat sosiaali- ja terveydenhuoltoalan ammattilaisia.\nTuon tarkempaa määritelmää en löytänyt. Eiku löytykin...\nhttp://kirjastot.diak.fi/files/diak_lib/Jarvenpaa2002/KatilaKoivusaari02.pdf ja sieltä s.7 alalaita(on v.2002)\nJa loppukin häämöttää....\nSOS-auto lopettaa Helsingissä toimintansa ensi vuoden alusta.\nnonnii, se siitä sitte.miks aina kaikki tommoset lopetetaan?mun kotipaikkakunnalla lopetettiin kriisikeskus ja nyt sielä ei oo esim perheväkivaltaa tms kokeneilla mitää paikkaa mihin vois mennä jos puoliso alkaa keskellä yötä hakkaamaan tai muuta sellasta.ainut paikka minne mennä on sairaalan päivystys ja kaupunki on luvannu hotellimajoituksen.sit lopetettii etsivät nuorisotyö jolla ooli hyvin saatu ehkäistyä nuorten syrjäytymistä ja päihteiden käyttöä.tää on niin väärin.\nJos sosiaalivirasto saisi sitten päivystyksen pystyyn kriisi- yms. tilanteissa.\nYli 5000 kotikäyntiä ja tuhatkunta viranomaisten yhteydenottoa on aika paljon. Vertailun vuoksi, esimerkiksi H191 (Helsingin pelastuslaitoksen keskuspelastusaseman ambulanssi) ajelee vuodessa melko tarkkaan samanlaisen keikkamäärän.\nItsemurha-ajatuksissa toki on noita muitakin toimijoita ts. päivystykseen, mutta miten sitten todellista keskusteluapua pystytään järjestämään... Eräs lähiomainen myös tarvitsi SOS-autoa puolisonsa äkillisesti kuollessa. Avun tuleminen kotiin oli yksi tärkeä asia siinä tilanteessa, ei siinä tule mieleen lähteä jonnekin ruuhkaiseen tk-päivystykseen humalaisten keskelle odottelemaan. Ja kynnykset saada apua joskus ovat mitä ovat...?\nMutta tulevaisuudessa kuulemme, miten sosiaalitoimi järjestää palvelun, tai kaatuuko psyykkistä ensiapua sitten enempi jatkossa esim. sairaankuljetuksen hoidettavaksi. Kuitenkin esimerkiksi Vantaalla kriisikeskus on toiminut sosiaalitoimen alla ja on ollut myös esikuvana palveluiden järjestämiselle. Sinänsä on vain positiivista, että sosiaalipäivystys alkaa hiljalleen toimimaan, puuhaa kun on henkisistä kriisitilanteista huostaanottoihin, alaikäisten poliisiasioihin, perheväkivaltaan, erilaisiin onnettomuuksiin... Tosin käsittääkseni esimerkiksi talon palaessa sosiaalipäivystys alkaa ehtiessään järjestämään majoitusta ja ostoskuponkeja, ja vapaaehtoistoiminta (ensihuolto) sitten alkaa tuomaan keskustelua, vaatteita, peseytymistarvikkeita, lakanoita ja lasten leluja paikalle...?\nne ketä tunnen on psyk.sh tai msh koulutus.\nMielestäni tää on kanssa niitä asioita, joita pitäis kunnissa kehittää. Nykyisessä systeemissä omaiset jäävät aivan liian usein yksin, ilman tukea. Toiset yrittävät olla vahvoja ja selvitä itse, mutta aina se ei vain onnistu.


Ainakin kuusi ihmistä loukkaantui vakavasti ja yksi lievemmin, kun rengas sinkoutui katsojien joukkoon. Kaksi vakavasti loukkaantuneista on pelastuslaitoksen mukaan pikkulapsia. Osa loukkaantuneista on siirretty sairaalahoitoon.Järjestäjän mukaan turma-auton kuljettajalla on 15 vuoden kokemus. Auto tarkastettiin perusteellisesti ennen esitystä ja mitään vikaa ei ole löytynyt. Turvaetäisyydet olivat järjestäjän mukaan sääntöjen mukaiset. Monsteriauton rengas yleisöön Ala-Härmässä - useita loukkaantunut vakavasti 8.8.2015


Suomessa on käytössä useita sähköisiä sosiaali- ja terveyspalveluja kansalaisille – ammattilaisten käytössä olevien tietojärjestelmien käytettävyyttä ja yhteentoimivuutta pitää kehittää - Uutiset | UEF\n– Kasvu on ollut merkittävintä kansalaisille tarkoitetuissa sähköisissä terveyspalveluissa”, sanoo professori Jarmo Reponen Oulun yliopistosta. – Sähköisten ajanvaraus- ja neuvontapalveluiden lisäksi kansalaiset voivat tarkastella omia terveystietojaan ja olla yhteydessä terveyspalvelujen tuottajiin useammin kuin kolme vuotta sitten.\n– On erittäin tärkeää, että meillä on tällaisia varoitusjärjestelmiä, jotka parantavat potilasturvallisuutta ja lisäävät hoidon laatua. Tarvitsemme jatkossa entistä kehittyneempiä välineitä tukemaan lääkäreiden kliinistä työtä ja suunnitelmallista hoidon toteuttamista, painottaa professori Reponen.\n– Jos tietoa ei ole saatavissa ajallaan tai sama tieto tallennetaan moneen kertaan eri järjestelmiin, potilasturvallisuus voi vaarantua, päätöksenteko ja tiedonkulku vaikeutua sekä ylimääräinen työ turhauttaa hoitajia, toteaa professori Kaija Saranto Itä-Suomen yliopistosta.\nKaikki kyselyt toteutettiin projektissa, joka seuraa ja arvioi sosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmäpalveluja (STePS 2.0). https://thl.fi/fi/tutkimus-ja-kehittaminen/tutkimukset-ja-hankkeet/sosiaali-ja-terveydenhuollon-tietojarjestelmapalveluiden-seuranta-ja-arviointi\njohtaja Minna Saario, sosiaali- ja terveysministeriö, p. 0295 163 146 (Sote-tieto hyötykäyttöön –strategia)\nerikoistutkija Tuulikki Vehko, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, p. 029 29 524 7321 (kansalaisten kokemukset ja sosiaalihuollon järjestelmät)\nprofessori Jarmo Reponen, Oulun yliopisto, p. 040 541 2718 (terveydenhuollon järjestelmien käyttö)\nprofessori Kaija Saranto, Itä-Suomen yliopisto, p. 050 565 0040 (sairaanhoitajien kokemukset sote-tietojärjestelmien käytössä)


Kirjan pauloissa: Saima Harmaja : Sydänten runoilija 1913 - 1937\nSain teini-ikäisenä lahjaksi Saima Harmajan kootut runot. Kyseessä oli Kootut runot sekä runoilijakehitys päiväkirjojen ja kirjeiden valossa, jonka runoilijan äiti kokosi ja jonka ensimmäinen painos julkaistiin runoilijan kuoleman jälkeen vuonna 1938. Se oli minulle merkittävä teos. Saiman runoihin oli helppo murrosiän kuohuissa samaistua, ja kirja inspiroi minut kirjoittamaan sekä päiväkirjaa että runoja.\nNiinpä viime kuussa julkaistu Ritva Ylösen elämäkerta Saima Harmaja : Sydänten runoilija 1913 - 1937 kertasi osin tuttuja vaiheita runoilijan lyhyestä ja traagisesta elämästä, mutta sisälsi myös monenlaista mielenkiintoista ja uutta tietoa. Jo 9-vuotiaana runoja kirjoittamaan alkaneen tytön suuri kutsumus oli tulla runoilijaksi, ja unelma toteutui, kun WSOY julkaisi hänen ensimmäisen runokokoelmansa Huhtikuu. Silloin oli vuosi 1932, Saima Harmaja täytti 19 vuotta ja pääsi ylioppilaaksi. Sairastaminen varjosti elämää ensimmäisen kerran kouluvuosina, jolloin hän jo vietti viikkoja eri lepokodeissa ja parantoloissa heikkohermoisuuden takia. Silloin hän myös sairastui ensimmäisen kerran tuberkuloosiin, joka uusiutui muutamaa vuotta myöhemmin ja johon hän menehtyi hieman ennen 24. syntymäpäiväänsä.\nRitva Ylönen käy elämäkerrassa kronologisesti läpi Saima Harmajan elämän vaiheet ja sijoittaa kirjoitetut runot, päiväkirjaotteet sekä lainaukset kirjeistä ajallisesti oikeisiin kohtiin. Se on helppo tehdä, sillä nuorella runoiljalla oli tapana päivätä runonsakin. Konteksti avaa runoja. Suuri osa runoista onkin omaelämäkerrallisia. Ylönen on ottanut mukaan myös katkemia julkaisemattomista, päiväkirjoista löytyneistä runoista sekä arkistosta löytämistään luonnoksista. Hän viittaa usein aikaisempaan, Kaarina Helakisan kirjoittamaan, elämäkertaan Saima Harmaja : Legenda jo eläessään (1977), joka on yksi lähteistä, ja Saiman tunteneiden haastatteluihin tai kirjoituksiin.\nTällainen monipuolisten lähteiden ristivalotus antaa rikkaan kuvan suositun runoilijan elämästä, kirjoittamisesta, ihmissuhteista ja sisäisistä kamppailuista. Nyt on tullut tavaksi murtaa aikaisemmin syntyneitä/synnytettyjä, kirjailijoita koskevia myyttejä ja tulkintoja, eikä Ritva Ylönen tee tässä poikkeusta. Hän esittelee Saiman, joka ei ole pelkästään teinitytöille sopiva idoli rakkaudenetsinnässään ja "taivaita tavoittelevassa henkisyydessään".\nRunoilijan kuoleman jälkeen julkaistut päiväkirjat olivat rankasti karsittuja, sillä kokoelman toimittanut äiti Laura Harmaja oli valinnut kirjoista sen, mikä "äidin mielestä kuvasi parhaiten tyttären kehittymistä runoilijaksi", ja jättänyt pois aineistoa, jonka äiti oli kokenut liian henkilökohtaiseksi tai arkaluontoiseksi. Nyt Ylösellä on ollut käytettävissään loputkin päiväkirjat, jotka olivat olleet Saiman sisaren Kirsti Topperin hallussa, sekä Saiman salakihlanneen Jaakko Holman perikunnalta saadut Saiman Jaakolle kirjoittamat kirjeet. Saima Harmaja ei näyttäydykään enää samalla tavalla äidin sensuroiman version luomalta sadunomaisen ja mystisen kiehtovalta, eteeriseltä henkilöltä, jonka lyhyen elämän traagisuus, runoilijan kutsumus, sairaus ja kuolema nousivat etualalle ja jonka maallinen rakkaus oli piilotettu pois näkyvistä.\nRitva Ylönen tuo kirjaan laajasti myös Suomen 20- ja 30-lukujen kirjallisen eliitin. Saima Harmaja liittyi Nuoren Voiman Liiton jäseneksi ja tutustui sen myötä 15-vuotiaana Mika Waltariin, josta tuli Saiman elämän merkkihenkilö ja vaikuttaja, sielunveli. Nuorvoimalaisten kirjallisissa kerhoissa liikkuivat myös sellaiset kirjoittajat kuin Oiva Paloheimo, Olavi Paavolainen, Toivo Pekkanen, Helvi Hämäläinen ja Einari Vuorela, joitakin mainitakseni. Saima opiskeli syyslukukauden 1932 Virossa Tarton yliopistossa ja tapasi sinä aikana muun muassa Aino Kallaksen.\nEnnen kuolemaansa Saima Harmaja valmisteli kolme runokokoelmaa julkaistavaksi (Huhtikuu 1932, Sateen jälkeen 1935 ja Hunnutettu 1936) sekä pitkälle myös neljännen, postuumisti ilmestyneen kokoelman (Kaukainen maa 1937). Aikalaisarvostelut näistä olivat kiittäviä, ja niissä mainittiin Harmajan runoilijuuden erityislaatu ja kypsyys. Hänen aiheitaan olivat ennen kaikkea luonto, rakkaus, sairaus ja kuolema.\nRitva Ylönen on kirjoittanut antoisan ja valaisevan elämäkerran yhdestä tunnetuimmista suomalaisista klassikkorunoilijoista. Kirjaan tekee mieli palata vielä uudelleen, sen sivut vilisevät kiinnostavia lukuvinkkejä. Ylönen on tehnyt paljon taustatyötä ja perehtynyt arkistolähteisiin, kirjassa on lähelle 500 viitettä. Arvostan kirjan lopusta löytyvää laajaa lähdeluetteloa ja henkilöhakemistoa.\nLuin rinnan elämäkerran kanssa Saima Harmajan esikoiskokoelmaa Huhtikuu. Palaan siihen seuraavassa blogikirjoituksessa.\nRitva Ylönen: Saima Harmaja : Sydänten runoilija 1913 - 1937, 298 s.\nKustantaja: SKS (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura) 2019\nMUUALLA: Kirjavinkit, Yle Radio1/Kulttuuriykkönen 21.3.2019\nHelmet-haasteessa kirjan voi laittaa kohtiin 1. Kirjan kannessa on ihmiskasvot, 32. Kirjan nimessä on ammatti (runoilija) ja 49. Vuonna 2019 julkaistu kirja.\nElämä, kerta kaikkiaan! -lukuhaasteessa luetaan elämäkertoja\nLähettänyt Paula klo 6.4.19\nTunnisteet: 1910-luku, 1920-luku, 1930-luku, elämäkerrat, Harmaja Saima, Helsinki, runot, SKS, Ylönen Ritva\nMai Laakso 7. huhtikuuta 2019 klo 7.34\nKiitos Paula. Kiinnostava kirja. En tiennyt, että hän kuoli noin nuorena.\nPaula 7. huhtikuuta 2019 klo 15.30\nSaima tosiaan kuoli nuorena, ja kirjaa lukiessa huomasin, että niin teki moni muukin runoilija. Kirjassa mainittiin keuhkosairaus lyyrikkotautina: Saima 23 v, Edith Södergran 31 v, Uuno Kailas 31 v, Lydia Koidula 42 v, Katri Vala 42 v, Kaarlo Sarkia 43 v.\nAino 7. huhtikuuta 2019 klo 11.09\nTämän kirjan minäkin haluaisin lukea, ehkä jopa hankkia omaksi.\nPaula 7. huhtikuuta 2019 klo 15.31\nMinäkin mietin kirjan hankkimista omaksi, sillä se käy käsikirjaksi Saiman runojen taustoihin ja muuhunkin ajan kirjalliseen elämään, siltä osin kuin se liippasi Saiman elämää. Lisäksi hyvä kirjallisuusluettelo lopussa.\nJonna 8. huhtikuuta 2019 klo 19.36\nTämän kirjan haluaisin lukea. Pidän Saima Harmajan runoista ja hänen elämäänsä olen tutustunut lähinnä Wikipedia-artikkelin verran. Kiitos arviosta. :)\nPaula 8. huhtikuuta 2019 klo 22.03\nSuosittelen kirjaa lämpimästi. Se avaa mielenkiintoisesti paitsi Saiman elämää, myös hänen runojensa elämäkerrallisia taustoja.


443 m² Perintökuja 8, 01510 Vantaa Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15520184\nUpea remontoitu toimisto.\nAvia Line 1 on rakennettu vuonna 2008 ja uudistettu pääaulan osalta 2016. Kiinteistössä on lämpöpistokkeilla varustettu parkkihalli ja pihapaikkoja.\nKiinteistö on hyvien liikenneyhteyksien päässä ja palvelujen äärellä. Bussipysäkki on 500 metrin, Aviapoliksen juna-asema 1,5 kilometrin ja lentokenttä noin 2,5 kilometrin päässä. Kauppakeskus Jumboon on noin 1,5 km.


Tietosuojalauseke - Hotelli-Ravintola Kägöne\n> Lounas ja menu\n> Sauna ja takkakabinetti\n> KAKUT tuotehinnasto\n> Parikkalan Pitopalvelu\nK Ä G Ö N E\nKägöne avautui toukokuussa 2017 melkein 7 vuoden hiljaiselon jälkeen jälleen tervehtimään Kuutostien kulkijoita!\nTervetuloa taukoa pitämään, ruokailemaan, majoittumaan tai juhlataloon vieraana.\nHenkikltietoja ei tallenneta kotisivulle vaan välitetään kotisivulla olevien lomakkeiden välityksellä yrityksen sähköpostiosoitteeseen. Käyttäjän antamat tai henkilökohtaisesti tunnistavat tiedot näkyvät verkkolomakkeissa. Yksilöityjä tietoja ovat esim. henkilön nimi, sähköpostiosoite, puhelinnumero, mahdollinen viestin sisältö, käyttäjän IP-osoite, käyttäjän User Agent (UA) tiedot selaimesta, viestin lähetysaika ja päivämäärä.\nTämän lisäksi sivustolla kerätään anonyymejä tietoja verkkoanalytiikkaa varten Google Analytics -palvelulla. Palvelun käytöstä havainnoituja tietoja ovat esim. tiedonkeruun kanava (internetselain, mobiiliselain, sovellus), selaimen versio, IP-osoite, istunnon aika ja kesto sekä näytön tarkkuus ja käyttöjärjestelmä.\nLomaketietoja ei tallenneta erillisiin tietovarastoihin tai rekistereihin, vaan ne säilytetään tarpeellisen ajan yrityksen sähköpostilaatikoissa.\nTietojen käsittely tapahtuu Hotelli-Ravintola Kägösen työntekijöiden toimesta, voimassaolevan henkilötietolain mukaisesti.\nEmmei siirrä tietoja EU:n tai ETA:n ulkopuolelle. Muilta osin henkilötietojen käsittelystä huolehditaan lainsäädännön edellyttämällä tavalla.\nKäyttäjällä on oikeus tarkastaa hänestä tallennetut henkilötiedot. Tarkistusoikeus on voimassaolevan lainsäädännön mukainen.\nTietosuoja-asioissa voit lähestyä meitä, yhteystiedot löytyvät sivultamme.\n© 2017. Arktiset Kiinteistöt Oy. All Rights Reserved.


Cyhra näytti Kerubissa olevansa sekä energinen rock-yhtye että täysverinen viihdyttäjä – KaaosZine\nToimittaja: Aleksi Parkkonen\t- 08.10.2019\nCyhra, kuva: Joel Kajosmaa\nJoensuun Kerubin esiintyjäkaarti on tänä syksynä ollut kotimaisten artistien hallitsema. Karjalantalolla on esiintynyt ja esiintyy vielä tämän syksyn aikana monia kotimaisen musiikin kärkinimiä. Yksi poikkeus löytyi kuitenkin lokakuulta, jolloin illan pääesiintyjä oli ruotsalainen Cyhra.\nEnnen Cyhraa lavalle kapusi paikallinen melodeath-yhtye Decrowned. Kolmevarttisen keikan aikana yleisö kasvoi tasaiseen tahtiin ja olipa joukossa myös yhtyeen tukijoukkoja, sen verran tuttavallista huulenheittoa illan aikana kuultiin puolin ja toisin. Decrowned jylisi lavalla kuin ukkonen, ja tarttuvat melodiat hellivät kuulijoita. Joensuulaisyhtyeen vokalisti-basisti Miikka Hulmi otti hyvin kontaktia yleisöön ja lahjoittipa hän eräälle onnekkaalle yhtyeen pari EP:täkin.\nDecrowned, kuva: Joel Kajosmaa\nLämmittelijän pestiin palkattu Decrowned hoiti osuutensa varmoin ottein. Joensuulaisyhtyeen musiikissa oli mukavasti voimaa, mutta Hulmin laulusuoritus jätti toivomisen varaa. Hänen äänensä ei tuntunut saavuttavan yhtyeen väkevän soundin tasoa, vaan se tuntui jäävän turhan hentoiseksi. Decrownedin keikka kärsi myös hieman tasapaksusta sisällöstä, mutta tästä huolimatta ainakin osa yleisöstä tuntui innostuvan keikasta.\nJake E:stä (ex-Amaranthe), Euge Valovirrasta (ex-Shining), Marcus Sunessonista, Alex Landenburgista sekä Jesper Strömblad (ex-In Flames) koostuva Cyhra oli hyvin odotettu vieras Kerubiin. Vaikka tällä keikalla mukana ei ollutkaan Strömbladia, sai Cyhra aikaan täyden pöhinän heti alusta alkaen. Kappale toisensa jälkeen ruotsalaisyhtye kirvoitti raikuvia aplodeja, joista bändi oli enemmän kuin mielissään. Yhtyeen vokalisti Jake E. yllätti puhumalla hieman suomea, mikä toisaalta selittyy sillä, että Valovirta on suomalaisena hieman opettanut suomen kieltä. Hieman haparoiden Jake E. suomea taittoi, mutta Valovirta korjaili ruotsalaista isällisesti. Kerubin keikan jälkeen Jake E. osaa taatusti lausua ”Joensuun” oikeaoppisesti, sen verran sitä harjoiteltiin.\nCyhra julkaisee toisen albuminsa ”No Halos In Hellin” marraskuun puolivälissä. Suomalaisella yleisöllä niin Tampereella, Joensuussa kuin Helsingissä on ollut etuoikeus kuulla tulevalta albumilta muutamia kappaleita ennakkoon. Tulevan albumin kappaleista erityisesti ”Battle From Within” jäi mieleen, sillä Jake oli omistanut sen kymmenen vuotta sitten menehtyneelle veljelleen. Samalla Jake E. nosti esiin mielenterveysongelmat, jotka ovat myös Ruotsissa yleisiä ja joihin viime aikoina kantaa ovat ottaneet mm. Mustaschin ja Royal Republicin jäsenet.\n”Battle From Within” ei ollut ainut erityinen piirre Cyhran keikassa. Illan aikana kuultiin myös jokaisen rockmusiikin fanin himoitsema rumpusoolo. Rumpusoolon jälkeen koko ruotsalaisyhtyeen miehistö asettui rumpusetin eteen istumaan, kun Jake E. lauloi yhden balladin. Illan isoimmaksi yllätykseksi muodostui kuitenkin se, että Cyhra kutsui lavalle erään syntymäpäiväsankarin, jonka tyttöystävä oli sopinut yllätyksestä yhtyeen kanssa. Kyseinen miekkonen ei pelkästään päässyt lavalle Cyhran kanssa, vaan sai mikrofonin käteensä ja sai osallistua laulamaan ”Out Of My Lifen”. Vaikka mies joutui tilanteeseen kylmiltään, heittäytyi hän hienosti mukaan. Yleisökin osallistui kappaleen laulamiseen, ja luonnollisesti sen jälkeen syntymäpäiväsankarille laulettiin onnittelulaulu.\nVaikka en ollut tutustunut Cyhraan entuudestaan, onnistui yhtye voittamaan minut puolelleen niin menevän rockinsa kuin lavakarismansa puolesta. Vuosien aikana olen saanut havaita, että ruotsalaisyhtyeillä on kyky tehdä keikoista hauskoja, eikä Cyhra ole tässä yhtälössä poikkeus. Jake E:n lavakarisma on valtava, mitä tukee myös hänen hyvä laulutaitonsa. Myös Jake E:n myönteinen asenne ja uskallus vitsailla itsestään ovat ihailtavia. Ennen kaikkea hän oli aitona itsenään lavalla – kuten muukin yhtye – ja juuri sen vuoksi Kerubin-keikka oli todella vuorovaikutuksellinen ja lämminhenkinen. Cyhra ei pelkästään soittanut hyvin, vaan onnistui tekemään illasta hauskan ja muistamisen arvoisen.\nKuvat: Joel Kajosmaa


Joulukalenteri - Luukku 8: Suolakeksit parmesaaniraasteella - Pullahiiren leivontanurkka\nIlman juustoa valmistettaviin suolakekseihin löydät reseptin Syötävät lahjat-kirjasta. Kirjoja on vielä muutamia jäljellä, vaikka tämän vuoden joulukysyntä on yllättänyt minut. Jos haluat ostaa Syötävät lahjat-kirjan (joulutarjous 20 €+postimaksut) joulupukin konttiin tai vaikka suoraan omaan kirjahyllyyn, niin laita viestiä [email protected].\nEdellinen reseptiJoulukalenteri – Luukku 7: Yhden kulhon mutakakku\nSeuraava reseptiJoulukalenteri – Luukku 9: Kinuskihyydykekakku piparkakkupohjalla – jouluinen banoffeekakku\nTein näitä gluteenittomina, maku on loistava,mutta jäivät pehmeiksi. Jätän yöksi tuohon tarjottimelle siinä toivossa,että hiukan kuivuisivat ja rapeutuisivat. Nyt ovat niin pehmeitä, että hajoavat jo melkein käteen ottaessa. En tiedä mikä meni vikaan…Tuija


Vaara vaanii kiinteässäkin korkojaksossa | Taloussanomat\nVaara vaanii kiinte�ss�kin korkojaksossa Lars Holm / Taloussanomat Jos korot nousevat, pitk� korkojakso asuntolainassa kannattaa, muuten siit� voi tulla kallis piina. Kiinte�st� korosta on kallis irrottautua kesken korkojakson. Katso mink� hintaisiksi eri korkovaihtoehdot tulevat. Jaa Facebookiin\nOuti Kokko 11.10.2010 07:02 25 Asuntolainan ottaja on hankalan p��t�ksen edess�. Korkojen odotetaan nousevan ja pankeissa suositellaan, ett� laina-asiakkaat suojautuisivat nousulta esimerkiksi kiinteill� korkojaksoilla. Korkotason alhaisuuden takia vuosien kiinte�korkoisia jaksojakin tarjotaan nyt historiallisesti ottaen halvalla, mik� voi osaltaan houkutella ottamaan niit�. Jos korot eiv�t kohoakaan odotetusti, jaksosta voi tulla kallis piina. Suomen Rahatiedon toimitusjohtaja Seppo Rekonen huomauttaa, ett� pitk�n koron ottaja joutuu ennustamaan tulevaa korkokehityst�. � Lopullinen hinta selvi�� vasta korkojakson lopussa. Taloustiedot\nAktia Kiinteist�nv�litys Oy\nHandelsbanken Finans Aktiebolag (publ), Pankeissa monen vuoden kiinteit� korkojaksoja verrataan vakuutuksiin. Ne takaavat tietyn korkotason markkinatilanteesta riippumatta. Useimmille asuntovelkaisille maksettavien korkojen m��r�ll�kin on merkityst�. Jos markkinakorot laskevatkin, vaikkapa viiden vuoden kiinte�n jakson valinnut maksaa pankille selv�sti enemm�n kuin vaihtuvaan korkoon velkansa sitonut. Kiinte�n jakson purkumaksaa tuhansia euroja Jos korkosopimuksen haluaa syyst� tai toisesta purkaa, pankilla on oikeus peri� korvaus takaisinmaksusta, jos p��omaa on v�hint��n 16 819 euroa. Jos vaikkapa 100 000 euron velan 20 vuodeksi ottanut on valinnut alkuun kiinte�n viiden vuoden jakson ja tahtoo p��st� siit� eroon kesken kaiken, muutos maksaa tuhansia euroja. Jos esimerkiksi korkoero kiinte�n ja uuden korkotason v�lill� on kolme prosenttiyksikk�� ja velallinen tahtoo lopettaa kiinte�n jakson sen puoliv�liss�, h�n joutuu maksamaan noin 6700 euroa. Jos korkoero on puolitoista prosenttiyksikk�� ja kiinte�� jaksoa on j�ljell� en�� vuosi, muutoksen hinta on 5500 euroa. Kiinte� jakso kannattaakorkojen noustessa Suomen Rahatieto on vertaillut Taloussanomille erilaisia korkovaihtoehtoja. Alla olevasta taulukosta selvi��, mit� viiden vuoden korkojakso tarkoittaisi 100 000 euron lainassa, jos kiinte� korko olisi 2,6 tai 3 tai 3,5 prosenttia. Vertailuun on otettu my�s vuoden ja kolmen kuukauden euriboreihin sidotut lainat. Ensimm�isess� 12 kuukauden korkoon sidotussa vaihtoehdossa on oletettu, ett� korko nousee 0,25 prosenttiyksikk�� joka vuosi. Toisessa vaihtoehdossa nousu on 0,50 prosenttiyksikk��. Kolmen kuukauden euribor-vaihtoehdossa koronnousuksi on oletettu puoli prosenttiyksikk��. Jos markkinakorot nousevat viiden vuoden ajan, t�m�n pituinen kiinte� korkojakso on edullisin. Jos korot nousevat ennakoitua hitaammin tai laskevat, kiinte� jakso osoittautuu kalleimmaksi. � Jos korot l�htev�t heti reippaaseen nousuun, pitk� kiinte� korko olisi hyv� vaihtoehto, Rekonen huomauttaa. ∇ Mainos, artikkeli jatkuu alempana ∇\n�l� anna pankin ehdottamanviitekoron h�m�t� Jos kiinte� ei kiinnosta, asuntovelkaisen pit�� p��tt��, mihin vaihtuvaan korkoon lainansa sitoo. Alla olevaan taulukkoon on ker�tty pankkien lainatarjouksia lokakuun alussa. Tarjouksissa pankit ovat itse saaneet p��tt�� viitekoron kysyttyyn 85 000 euron 15 vuoden lainaan. Vertailusta n�kyy, ett� edullisimmat lainat on sidottu lyhyimpiin korkoihin ja kalleimmat vuoden euriboriin. T�m�nhetkisen viitekoron ei silti pid� antaa h�m�t�, vaan velkaa ottavan on syyt� mietti�, miten usein haluaa korkonsa muuttuvan. Uuden asuntolainan kokonaiskorko on nyt keskim��rin 2,29 prosenttia. Marginaali on keskim��rin 0,86 prosenttia. Se on pysytellyt suunnilleen samoissa lukemista kes�kuusta l�htien. P��kaupunkiseudulla pienint� marginaalia perii nyt Helsingin OP. Sen marginaali on 0,7 prosenttiyksikk��, kun muut pankit pyyt�v�t v�hint��n 0,8 prosenttiyksik�n siivua. Nordean, Nooa S��st�pankin, Hypon ja �landsbankenin marginaali on 0,95 prosenttiyksikk��. Vaikka Helsingin OP:n muut kulutkin ovat pienimm�t, se on taulukossa on vasta kolmas, koska sen tarjouksen viitekorkona on puolen vuoden euribor. Handelsbankenin ja Aktian tarjousten pohjana on puolen vuoden korkoa edullisempi kolmen kuukauden euribor, joten ne menev�t Helsingin OP:n edelle. Vuoden euriboriin tarjouksensa sitoneen �landsbankenin laina on kallein. Siin� on paitsi suurin marginaali my�s korkeimmat kulut. Velan korko nousivuosip�iv�n� Vuosi sitten 12 kuukauden euriboriin sidotun 100 000 euron annuiteettilainan ottaneen kuukausier� nousee 11 euroa, sill� lainan korko kohosi vuosip�iv�n� 0,24 prosenttiyksikk��. Samaa summaa tasaeriss� maksavan laina-aika piteni puolella vuodella. Tasalyhenteisen eli alenevan p��oman lainan kuukausimaksu suureni 19 euroa. Helsingin OP:n halvin, �landsbanken kallein\n85 000 euron 15 vuoden lainatarjoukset\nmuut kulut euroa\nLähde: Suomen Rahatieto Kiinte� korko kannattaa korkojen noustessa\n100 000 euron 20 vuoden asuntolainan maksut ja j�ljell� oleva p��oma 5 vuoden j�lkeen\n60 kk:n maksut euroa\np��omaa j�ljell� euroa\n5 v. kiinte� korko 2,6 %\n5 v. kiinte� korko 3,0 %\n5 v. kiinte� korko 3,5 %\nEuribor 12 kk 2,25 % + 0,25 %-yks/vuosi\nEuribor 12 kk 2,25 + 0,5 %-yks/vuosi\nEuribor 3 kk 1,75 % + 0,5 %-yks/vuosi\nKorkoyll�tys, pitk�st� tulikin hyv�\nVelkaantumisaste 250 %, ei h�t��!\nSuomalaiset innokkaita asuntolainan ottajia syyskuussa\nSuomalaisen s��st�j�n kipuraja: 100 euroa\nJos markkinakorot laskevatkin...Mihin ne laskevat? Negatiiviselle tasolle? Homma meni n�in: laskettiin korot kun rupesi piiputtamaan, ei riitt�nyt. Kun korot olivat likimain nolla (FED:ll� 0-0,25%) niin ei sit� voinut en�� laskea vaan piti pist�� puntit t�yteen QE:ta. Ei ollut tarpeeksi iso lapio QE:hen. Markkinat sanoivat muutaman biljoonan "elvytyksest�" (kautta Telluksen) ett� kiitos. Hyv�� teki, saisko lis��?Nyt sitten on jo valmiiksi oletettu QE2.Eiv�t nuo korot tuosta en�� mihink��n laske. Jos toimittaja kertoisi mit� tsaari Jaanklaude Trissukka tarkoittaa poikkeustoimista vet�ytymisell�? Saksa on saatu kuosiin ja muut euromaat vikisev�t, jos niill� on jotain ongelmia.Sin�ns� hyv� antaa velkaisille pieni� matikanteht�vi�, pit�� synapsit kunnossa.\n11.10.2010 7:15\tAnonyymi\nJos markkinakorot laskevatkin...Mihin ne laskevat? Negatiiviselle tasolle? Homma meni n�in: laskettiin korot kun rupesi piiputtamaan, ei riitt�nyt. Kun korot olivat likimain nolla (FED:ll� 0-0,25%) niin ei sit� voinut en�� laskea vaan piti pist�� puntit t�yteen QE:ta. Ei ollut tarpeeksi iso lapio QE:hen. Markkinat sanoivat muutaman biljoonan "elvytyksest�" (kautta Telluksen) ett� kiitos. Hyv�� teki, saisko lis��?Nyt sitten on jo valmiiksi oletettu QE2.Eiv�t nuo korot tuosta en�� mihink��n laske. Jos toimittaja kertoisi mit� tsaari Jaanklaude Trissukka tarkoittaa poikkeustoimista vet�ytymisell�? Saksa on saatu kuosiin ja muut euromaat vikisev�t, jos niill� on jotain ongelmia.Sin�ns� hyv� antaa velkaisille pieni� matikanteht�vi�, pit�� synapsit kunnossa.Kotitaloudet k�ytt�v�t s�hk�nkulutuksesta noin 21%.\n11.10.2010 7:23\tAnonyymi\nS�hk�n hintaan liittyvill� johdannaismarkkinoilla k�yd��n enemm�n kauppaa kuin s�hk�n hinta kysynn�n ja tarjonnan mukaan. Finanssituotteisiin ei liity s�hk�n fyysist� ostamista tai myymist�, ainoastaan rahan tekemist�. Rahaa vaihdetaan omistajien kesken enemm�n kuin mit� s�hk�nkulutus on.\n11.10.2010 7:28\tAnonyymi\n�Pankkiin menn��n kuin pokerip�yt��n, jossa ei saa katsoa korttejaan.Set� kertoo sitten pelin lopussa paljonko meni.\n11.10.2010 7:35\tAnonyymi\n�Korkojen muutokset ovat asunnon ostajan kaikkein pienin huoli.Elinkustannukset, energian, asumisen ja autoilun hinnat, remontit, verot, sairastuminen, avioero ja ty�tt�myys ovat todellisia vaaroja, joita ei voi ennakoida. Sen asunnon ja rahan arvokin ovat jotain aivan muuta jo silloin kun puolet asuntolainasta on maksettu.Kun miettii vaikka pienen ja vaatimattoman itse leivotun s�mpyl�n hintaa, joutuu oitis eksyksiin. Siihen tarvittava vehn� on kaupattu futuureina ja muina johdannaisina moneen kertaan jo ennen kuin jyv�t on puitu ja toimitettu myllyyn. Samoin kuin hanasta soliseva vesi on muuttunut kulkeutuessaan ties kuinka monen tuntemattoman ihmisen elimist�n ja teollisuuslaitoksen l�pi ennen kuin mittaat sen taikinaasi.Kaikkeen muuhun verrattuna korko alkaakin tuntua melko vakaalta asialta.\n11.10.2010 8:01\tAnonyymi\nNykyisess� taloudessa voittaja n�ytt�� olevan se, joka ottaa suurimman asuntolainan 60 vuoden maksuajalla, sek� auto- vene- ja muut kulutusluotot ja pahan p�iv�n varalle viel� pikavipit.Olemme saaneet t�st� oikein yleem�n johdon kuten poliitikkojen oivaltavaa esimerkki� ja opastusta, ett� olit sitten kuinka pahasti jo vararikossa, ei h�t��, annamme sinulle hetilainaa ihan n�in vaan kahvirahat k�siojossa joskus sitten takaisin pyydellen. Eik� ole ehk� niin v�li� saadaanko edes takaisin maksettua.Ja mit��n pelkoa ei ole, lamaa ei tullut, eik� koskenut Suomea ylip��t��n mik��n, joten paina vaan ihan normaalisti duunia, pillerit takaisin kouraan vaan.\n11.10.2010 8:14\tAnonyymi\n�Samoin kuin hanasta soliseva vesi on muuttunut kulkeutuessaan ties kuinka monen tuntemattoman ihmisen elimist�n ja teollisuuslaitoksen l�pi ennen kuin mittaat sen taikinaasi.Menip� syv�lliseksi. Muuten t�m� samainen vesi tai se osat ovat ennen t�nne joutumistaan r�j�ht�neet useampaan otteeseen muutaman t�hden r�j�hdyksen mukana joten paljon enemm�n on kierrossa ollu dramatiikkaa jo huomattavasti aiemmin.\n11.10.2010 8:24\tAnonyymi\nEiv�t nuo korot tuosta en�� mihink��n laske. Jos toimittaja kertoisi mit� tsaari Jaanklaude Trissukka tarkoittaa poikkeustoimista vet�ytymisell�? Saksa on saatu kuosiin ja muut euromaat vikisev�t, jos niill� on jotain ongelmia.Kyseess�h�n on siis Keisari Jean-Claudius Ensimm�inen, vrt.ftalphaville.ft.com/blog/2010/03/15/174981/i-jean-claudius/Ja t�ss� v�h�n aamun huumoripl�j�yksi�, herkuttelijalta toiselle...www.ft.com/cms/s/0/a3c93fac-d4a0-11df-b230-00144feabdc0.htmlwww.zerohedge.com/article/how-ecb-directly-and-indirectly-monetized-all-irish-september-treasury-auctionswww.irisheconomy.ie/index.php/2010/10/10/the-irish-banks-and-the-ecb/(T�m�n lehden toimitus �lk��t vaivautuko...)\n11.10.2010 8:27\tAnonyymi\nKaikki raha asiat on neuvoteltavissa, koska raha ei katoa maailmasta minnekk��n, jos ei sitten satu maksamaan rahaa pankille.Yrit�p� neuvotella veroviranomaiselta samanlainen 30% alennus, jonka oikeusviranomaiset antavat oikeuden m��r��mist� vankeustuomioista ihan ilman neuvotteluja!\nViranomaisissa on er\nMiksi kukaan maksaisi lainastaan etupainoitteista ylihintaa, ja iel�p� silloin lainap��oma on suurimmillaan ja korot alhaalla?\nPankki tyrkytt�� vai\n11.10.2010 8:31\tSivut:


ruoka Archives - TWNCA\n27th lokakuu 2015 27th lokakuu 2015 ~ mssaramilena\t~ 2 kommenttia\nFenkoli, vihannes jota pari vuotta sitten en ollut edes kunnolla maistanut, sillä olen lapsena oppinut, että se maistuu hirveältä.\nEnsimmäisenä Milanon vuotenani sain torilta laatikollisen fenkolia kaupan päälle, enkä kehdannut kieltäytyä. Muistan googlanneeni italiaksi ”mitä valmistaa suuresta määrästä fenkolia”… No, vaikka mitä! Siitä pitäen torilta tai kaupasta on ostettu joka kerta fenkolia.\nSyön fenkolia nykyään sellaisenaan oliiviöljyyn dipattuna, erilaisissa salaateissa, keitoissa ja lisukkeena, mutta seuraavaksi esittelemäni resepti on mielestäni parasta, mitä tästä vihanneksesta voi valmistaa: pasta con crema di finocchi.\nVapise, avokadopasta! Tämän överihelpon reseptin idea on pehmeäksi cremaksi kypsennetty fenkoli, joka sekoitetaan pastalle kastikkeeksi. Jopa fenkolinvihaaja-äitini on hyväksynyt tämän reseptin, joten suosittelen antamaan vihannekselle mahdollisuuden fenkolikammosta huolimatta. Pitkä kypsytys leikkaa monien inhoamaa anismaista makua ja fenkolista nousee esille sen lempeämpi ja täyteläisempi puoli.\nPoista fenkolista varret ja kannat ja leikkaa pieneksi silpuksi. Silppua myös sipuli/purjo (ja halutessasi valkosipuli) ja laita vihannekset kuullottumaan pannulle voihin ja/tai oliiviöljyyn. Lisää joukkoon kasvisliemi ja kypsennä kunnes fenkolit ovat hyvin pehmenneitä ja keitinliemi on haihtunut. Oikeaoppisesti fenkolit surautetaan cremaksi sauvasekoittimella, mutta laiska kokki voi lisätä fenkolit myös tällaisenaan pastan joukkoon. Suosittelen creman kanssa mitä tahansa lyhyttä pastaa, esimerkiksi penneä. Päälle reilusti parmesaania ja ääntä kohti!\nVinkki: Resepti muuntautuu helposti myös risotoksi, jolloin kaiken voi kypsentää samassa kattilassa.


Masl & loiks: Kisameikkikurssi\nVihjaisin tässä aiemmin, että kisameikkikurssia olis tulossa. Ja niinhän se oli nyt viime lauantaina. Koulutuksen piti itsenäinen ihonhoitokonsultti Anni Lapatto ja käytimme Mary Kay -sarjan meikkejä. Olimme Heidi Edelmannin luona. Kerralla meitä koulutettavia oli neljä, joten ohjaus oli sopivan henkilökohtaista.\nAnni vasemmalla ja me koulutettavat pöydän ympärillä.\nAluksi Anni kertoi jotain meikeistä ja itsestään. Sen jälkeen meidän piti ottaa ennen-kuvat, jotta voidaan verrata lopuksi.\nMun hehkeä #nomakeup-kuva\nEkaks tietty pohjustusaineet ja ei kun meikkaamaan. Aloitettiin kulmista ja niistä piti tehdä tosi tummat. Kun olin tehnyt mielestäni tummat, niin niitä piti vielä tummentaa ja vähän pidentää molempiin suuntiin. Siihen tykästyin ja nyt normimeikkiin tulee pidennettyä kulmia niiden luonnollisen kasvun ulkopuolelle. Kulmien jälkeen meikattiin silmät. Mustaa, ruskeaa ja valkoista: Paljon kontrastia. Silmien meikkaamisen jälkeen, kun meikkivoide vielä puuttui, näky oli aivan kamala. Ihan ku ois turpiin saanut.\nLavameikkiä tehdessä meikkivoide pitää laittaa vikana, koska silmistä varisee. Jes, tän oon tehny aiemminkin oikein! Meikkivoidetta ennen laitettiin vähän valokohtia ja sen jälkeen poskipuna, varjot ja hohdetta. En oikein ole poskipunan käyttäjä, mutta nyt voisin kuvitella sitä jatkossa laittavani, kun sain hyvät ohjeet ja ei siksi näyttänyt ees kamalalta. Oon aina laittanu liian keskelle asti sitä, mutta se pitääkin jättää tosi sivuun. Myös mulle valittu korallin sävyinen poskipuna oli kiva.\nAnni valitsi kaikille ihoon sopivia sävyjä ja opasti yksilöllisesti muotojen tekemisessä kulmien, luomivärin, valojen ja varjojen kanssa.\nViimeisenä rajattiin huulet ja lisättiin puna ja kiilto. Koska mun bikinit on lallallaa väriset, niin mulle valittiin nudet huulet. Nude väri huulilla kauhistutti etukäteen, koska tuli heti mieleen meikkivoidehuulet, yöks. Nude huulipuna ei kuitenkaan ollut niin peittävää ja vaaleaa, joten lopputulos oli kiva. Voisin kuvitella laittavani nudet huulet oikeasti myös lavalle.\nSain paljon uusia vinkkejä ja hyödynnän niitä nyt myös ihan päivittäisessä meikkaamisessa. Ihan tuollaista mun kisameikistä ei tule, mutta sinne päin. Kokeilin jo the kisameikkiä eilen ja aika nopsaan se valmistui. Muutama tuote kuitenkin puuttuu, että pitää se pariin kertaan kait kokeilla vielä ennen kisoja\nLopuksi sai shoppailla. Mä ostin pohjustusvoiteen ja meikkivoiteen. Kisoihin sitten vähän tummempaa ;)\nKiitos Anni ja Heidi kurssista!\nLähettänyt Hannele Eronen klo 12.57\nTunnisteet: fitness, meikki


Kansanmurhaajienkin kanssa voi käydä dialogia - Sitra\nKansanmurhaajienkin kanssa voi käydä dialogia\nKonfliktinratkaisujärjestö CMI:n toiminnanjohtajan Tuija Talvitien mukaan pelot ja mokaaminen ovat normaali osa vuorovaikutusta.\nKirjoittajan profiilisivu: Taneli Heikka\nTaneli Heikka, FT, on viestinnän tutkija, yrittäjä ja toimittaja. Hän suunnittelee ja toteuttaa dialogisia prosesseja ja niihin liittyvää viestintää. Kuva: Peter Forsgård.\nHarkitsetko avoimempaa vuoropuhelua omassa organisaatiossasi, mutta pikkaisen jännittää? Entä jos mokaat tai provosoidut, kun se hankala tyyppi tulee paikalle?\nTuija Talvitiellä on Sinulle viesti. Hän on konfliktinratkaisujärjestö CMI:n toiminnanjohtaja, joka fasilitoi työkseen dialogia esimerkiksi kansanmurhasta ja terrorismista epäiltyjen kanssa.\n”Se on intensiivistä ja pelottavaa. Puhumme ihmisten kanssa, jotka ovat ehkä tappaneet 500 000 ihmistä. Mutta loppupeleissä hekin ovat ihmisiä. Me teemme työtä niiden kanssa, joiden kanssa pitää.”\nCMI tunnetaan presidentti Martti Ahtisaaren perustamana järjestönä, joka ratkoo konflikteja maailman kriisipesäkkeissä. Se järjestää vuosittain yli 175 dialogi- ja työpajatapaamista – epävirallisia dialogiprosesseja, joilla täydennetään valtioiden välisiä neuvotteluja.\nYllättäen CMI:n osaamiselleen on kysyntää – Suomessa.\nPari vuotta sitten Talvitielle alkoi tulla puheluja kotimaasta. Konfliktinratkaisijoita pyydetään kertomaan, miten dialogia käydään ja miten sillä voi ratkoa tulehtuneita ristiriitoja Suomessa.\n”Kyllä se alussa yllätti. Se kertoo, että Suomessa kaikki eivät koe, että heillä menee hyvin. Ja samalla se kertoo, miten vahva työkalu dialogi on.”\nCMI puhuu nykyään sen puolesta, että dialogi olisi lukutaitoon verrattava taito, joka opitaan peruskoulussa. Jokaisella koulun päättävällä lapsella olisi konfliktin ratkaisueväät taskussaan.\nMitä oppeja kansainvälisestä konfliktinratkaisusta voi tuoda kotimaahan? Talvitiellä on nippu ohjeita, joilla pääsee alkuun. Jos et seurustele kansanmurhaajien kanssa, kokeile näitä taloyhtiön vuosikokouksessa.\n”Ihmisten kokemukset konfliktista ovat hyvin tärkeitä. Menetykset, luopumiset, traumat ja epäluulot ovat hyvin ihmiskeskeisiä. Mennään pieleen, kun lähdetään liikkeelle prosesseista ja rakenteista.”\n2. Tuo mukaan kriisistä selvinneitä\n”Konfliktissa ihmiset kokevat, että he ovat ainoita, jotka ovat kokeneet tämän. Joskus tuomme dialogiproseseihin ihmisiä, jotka ovat itse olleet osapuoli konfliktissa ja kokeneet siinä transformaation. Ihmiset ymmärtävät, että he eivät ole ainoita joille on näin käynyt, vaan melkein kaikille käy joskus niin.”\n3. Juhli pieniä askeleita\n”Kun luottamusta rakennetaan, kuluu aikaa, ja voi tuntua, että mitään ei saavuteta. Silloin kannattaa juhlistaa pieniäkin voittoja. Näin ihmisillä pysyy usko siihen, että tässä mennään eteenpäin ja lopulta käy hyvin.”\n4. Varmista tiedonkulku päättäjille\n”Pitää olla paikka, jonne dialogin tulokset menevät eteenpäin, että prosessi ei jää vain pienen piirin keskusteluksi. Kannattaa huolehtia, että tieto menee päättäjille.”\n5. Resursoi pitkä prosessi\n”Dialogi ei ole koskaan lyhytaikaista. Se täytyy tajuta, että yksi dialogi ei johda yhtään mihinkään. Se voi olla alku. Me olemme tehneet useissa tapauksissa töitä monta vuotta luottamuksen rakentamisen kanssa. Se on välttämätöntä, jos kyse on ihmisistä jotka eivät luota toisiinsa eivätkä ehkä koskaan puhuneet keskenään. Siitä saattaa sitten lähteäkin jotain.”\n6. Mokaaminen on ok\n”Hyvin avoin ihmisyys puree. Jos teet virheen, voit aina pyytää anteeksi. Jos ihmiset ovat hassun näköisiä, voit kysyä, että sanoinko mä jotain hassua. Avoin perääntyminen ja anteeksipyytäminen on ok.”\nMutta entä ne pelot? Talvitie purkaa niitä oman tiimin kanssa keskustellen. Hänen neuvonsa niille, jotka haluavat tehdä dialogiloikan Suomessa:\n”Pelot ovat ihan normaaleja. Pitää punnita, estävätkö minun henkilökohtaiset pelkoni sen, että rupea hartiavoimin tekemään töitä tämän maan hyväksi.”\nLisää oppeja dialogista