EUR-Lex - 52004XC1001(01) - FI\nKomission tiedonanto — Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi Virallinen lehti nro 244 , 01/10/2004 s. 0002 - 0017 Komission tiedonanto Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (2004/C 244/02)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)\n1. Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat(1). Vuonna 1997 komissio lisäsi suuntaviivoihin maataloutta koskevia erityissääntöjä(2). Vuonna 1999 annettiin uudet suuntaviivat(3), joiden soveltaminen päättyy 9 päivänä lokakuuta 2004 .\n2. Laatiessaan uudet, aikaisempiin pitkälti perustuvat suuntaviivat komissio pyrkii tekemään joitakin muutoksia ja selvennyksiä, joiden taustalla on monia eri tekijöitä.\n3. Ensinnäkin Tukholmassa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001 ja Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 pidettyjen Eurooppa-neuvoston kokousten päätelmissä jäsenvaltioita kehotetaan jatkossakin vähentämään valtiontukea suhteessa BKT:hen ja suuntaamaan tukea yleisen edun mukaisiin horisontaalisiin tavoitteisiin, koheesiotavoitteet mukaan luettuina. Näin ollen vaikuttaa aiheelliselta tarkastella lähemmin vääristymiä, joita tuen myöntäminen pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin aiheuttaa. Näin seurataan myös Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien tavoitteita, joissa korostetaan talouden kilpailukyvyn kasvua Euroopassa.\n4. Tehottomien yritysten poistuminen markkinoilta on tavanomainen osa markkinoiden toimintaa. Tavanomaisena käytäntönä ei voi olla vaikeuksiin joutuneiden yritysten pelastaminen valtiontuen avulla. Pelastamis- ja rakenneuudistustoimiin myönnetty tuki on antanut aiemmin aihetta joihinkin kaikkein kiistanalaisimpiin valtiontukitapauksiin, ja se kuuluu eniten kilpailun vääristymistä aiheuttaviin valtiontukilajeihin. Täten pääsääntönä pitäisi olla perustamissopimuksen yleinen periaate valtiontuen kieltämisestä, ja tästä säännöstä poikkeamisen pitäisi olla rajoitettua.\n5. Tuen ainutkertaisuuden periaatetta vahvistetaan edelleen, jotta toistuvia pelastamis- ja rakenneuudistustukia ei käytettäisi pitämään yrityksiä keinotekoisesti toiminnassa.\n6. Vuoden 1999 suuntaviivoissa pelastamis- ja rakenneuudistustuki erotettiin toisistaan, ja pelastamistuki määriteltiin väliaikaiseksi tueksi, jonka avulla vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- ja/tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Pelastamisvaiheessa ei periaatteessa voitu toteuttaa valtiontuella rahoitettuja rakenneuudistustoimenpiteitä. Tällainen tiukka pelastamis- ja rakenneuudistustuen erotteleminen on kuitenkin aiheuttanut ongelmia. Vaikeuksissa olevien yritysten on kenties jo pelastamisvaiheessa toteutettava kiireellisiä rakenteellisia toimenpiteitä pysäyttääkseen taloudellisen tilanteen heikkenemisen tai hillitäkseen sitä. Näin ollen näissä suuntaviivoissa pelastamistuen käsitettä laajennetaan, jotta tuensaaja voi toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä, jotka voivat olla luonteeltaan rakenteellisia, kuten jonkin sivuliikkeen välitön sulkeminen tai muunlainen tappiollisesta toiminnasta luopuminen. Tällaisten tukien kiireellisen luonteen vuoksi jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus valita yksinkertaistettu menettely hyväksynnän hakemiseksi näille tuille.\n7. Rakenneuudistustuen osalta vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetään edelleen vuoden 1994 suuntaviivojen tavoin, että rakenneuudistustuen saaja rahoittaa rakenneuudistusta huomattavalla rahoitusosuudella. Suuntaviivojen tämänkertaisen tarkistuksen yhteydessä on tarkoituksenmukaista todeta aiempaa selkeämmin periaate, että kyseisen rahoitusosuuden on oltava todellinen ja tuen ulkopuolelle jäävä. Tuensaajan rahoitusosuudella on kaksinainen merkitys, sillä yhtäältä se osoittaa, että markkinat (omistajat, velkojat) uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen kohtuullisessa ajassa, ja toisaalta rahoitusosuudella varmistetaan, että rakenneuudistustuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palautumiseen, ja että kilpailun vääristymistä rajoitetaan. Tältä osin komissio edellyttää myös vastasuoritteita kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin.\n8. Pelastamis- tai rakenneuudistustuen myöntämistä vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan kuitenkin pitää perusteltuna ainoastaan tietyin edellytyksin. Tukia voidaan perustella esimerkiksi sosiaali- tai aluepoliittisilla näkökohdilla. Perusteluna voi olla myös tarve ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) myönteinen merkitys taloudelle tai poikkeuksellisesti myös se, että kilpailukykyinen markkinarakenne halutaan säilyttää ja yritysten poistuminen markkinoilta voisi johtaa tiukkaan monopoli- tai oligopolitilanteeseen. Toisaalta ei ole perusteltua pitää yritystä keinotekoisesti toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, tai jos yritys selviytyy ainoastaan toistuvien valtiontukitoimien avulla.\n9. Vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole yhteisön määritelmää. Komissio katsoo näissä suuntaviivoissa kuitenkin, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.\n10. Yritys katsotaan periaatteessa näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta seuraavissa olosuhteissa:\na) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu(4) ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan(5) ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; tai\nb) jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu(6) ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; tai\n11. Vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi kansallisen lainsäädännön mukaiseen yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Tällöin näitä suuntaviivoja sovelletaan tällaisen menettelyn yhteydessä yrityksen toiminnan jatkamiseen johtavaan tukeen. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla.\n12. Vastaperustettu yritys ei näiden suuntaviivojen mukaan voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vasta kyseisen ajanjakson jälkeen edellyttäen, että:\na) sitä voidaan pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä; ja\nb) se ei ole osa yhtymää(7), paitsi 13 kohdassa vahvistetuin edellytyksin.\n13. Yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tässä kohdassa esitetyin edellytyksin.\n14. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea käsitellään samoissa suuntaviivoissa, sillä molemmissa tapauksissa on kyse siitä, että viranomaiset joutuvat ratkaisemaan vaikeuksissa olevan yrityksen ongelmia ja että pelastaminen ja rakenneuudistus ovat usein saman toimen kaksi vaihetta, vaikka ne ovat sisällöltään erilaisia.\n15. Pelastamistuki on luonteeltaan tilapäistä ja palautettavaa. Sen päätavoitteena on, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Yleisperiaatteena on, että pelastamistuella voidaan tukea tilapäisesti yritystä, jonka huomattavasti heikentynyt rahoitustilanne heijastuu akuuttina maksuvalmiuskriisinä tai teknisenä maksukyvyttömyytenä. Tällaisen väliaikaisen tuen pitäisi suoda aikaa tarkastella vaikeuksiin johtanutta tilannetta ja kehittää tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikeuksien voittamiseksi. Pelastamistuki on lisäksi rajoitettava välttämättömään. Toisin sanoen pelastamistuki tarjoaa vaikeuksissa olevalle yritykselle lyhyen, enintään kuuden kuukauden mittaisen hengähdysajan. Tuen on oltava palautettavaa maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, ja siitä on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin komission vahvistama viitekorko. Rakenteellisia toimenpiteitä, jotka eivät vaadi välittömiä toimia, kuten valtion peruuttamatonta ja automaattista omistusosuutta yrityksen omista varoista, ei voida rahoittaa pelastamistuella.\n16. Kun rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma, johon tukea haettiin, on valmis ja toiminnassa, kaikkea lisätukea pidetään rakenneuudistustukena. Pelastamistukea voidaan myöntää toimenpiteisiin, jotka on toteutettava viipymättä tappioiden välttämiseksi, rakenteelliset toimenpiteet mukaan luettuina (esimerkiksi välitön luopuminen tappiollisesta toiminnasta), edellyttäen, että jäljempänä yksittäisten tukien osalta 3.1 jaksossa ja tukiohjelmien osalta 4.3 jaksossa mainittuja edellytyksiä noudatetaan. Jollei käytetä 3.1.2 jaksossa esitettyä yksinkertaistettua menettelyä, jäsenvaltion on osoitettava, että tällaiset rakenteelliset toimenpiteet on toteutettava viipymättä. Pelastamistukea ei tavallisesti voida myöntää rahoitusrakenteen uudistamiseen.\n17. Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aika-välillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: toiminnan tehokas uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen nykyisen toiminnan rakenteellinen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yritystoiminnan rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomapanokset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaiset rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin.\n18. Suuntaviivoja sovelletaan kaikilla toimialoilla hiili-(8) ja terästeollisuutta(9) lukuun ottamatta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien alakohtaisten erityissääntöjen(10) soveltamista. Suuntaviivoja sovelletaan niiden 79 kohtaa(11) lukuun ottamatta kalastus- ja vesiviljelyalalla edellyttäen, että kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevissa suuntaviivoissa(12) vahvistettuja erityissääntöjä noudatetaan. Suuntaviivojen 5 luvussa on joitakin maataloutta koskevia lisäsääntöjä.\n19. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvan tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Jos ei oteta huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, erityisesti luonnonmullistuksista tai muista poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvien vahinkojen korvaamista, joita ei käsitellä tässä yhteydessä, ainoa oikeusperusta tarkasteltaessa vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on 87 artiklan 3 kohdan c alakohta. Mainitun määräyksen perusteella komissiolla on valtuudet hyväksyä tuki «tietyn taloudellisen toiminnan (...) kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla» . Tilanne voi olla tällainen etenkin, jos tuki on välttämätöntä markkinoiden toiminnan riittämättömyydestä johtuvan epätasapainon korjaamiseksi tai taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi.\n20. Koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuki vaikeuksissa oleville yrityksille voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla ainoastaan, jos näissä suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Jos pelastamis- tai rakenneuudistustukea saavat yritykset sijaitsevat tukialueilla, komissio ottaa 55 ja 56 kohdassa esitetyn mukaisesti huomioon 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat.\n21. Komissio kiinnittää erityisesti huomiota tarpeeseen estää näiden suuntaviivojen käyttö voimassa olevien puitteiden ja suuntaviivojen periaatteiden kiertämiseen.\n22. Muutokset tukea saavan yrityksen omistusjärjestelyissä eivät vaikuta pelastamis- tai rakenneuudistustuen arviointiin.\n23. Jos vaikeuksissa olevalle yritykselle on aiemmin myönnetty sääntöjenvastaista tukea, jonka osalta komissio on tehnyt kielteisen päätöksen ja antanut takaisinperimismääräyksen, ja tällaista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(13) 14 artiklan mukaista takaisinperimistä ei ole toteutettu, kyseiselle yritykselle myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea arvioitaessa otetaan huomioon vanhan tuen ja uuden tuen yhteisvaikutus ja se, että vanhaa tukea ei ole maksettu takaisin(14).\n24. Tämä luku koskee ainoastaan komissiolle erikseen ilmoitettavia tukitoimenpiteitä. Komissio voi tietyin edellytyksin hyväksyä myös pelastamiseen tai rakenneuudistukseen tarkoitetun tukiohjelman. Tukiohjelmien hyväksymisedellytykset esitetään 4 luvussa.\n25. Komissio voi hyväksyä 15 kohdassa määritellyn pelastamistuen seuraavin edellytyksin:\na) Tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina(15). Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko ja ainakin yhtä korkea kuin komission vahvistama viitekorko. Laina on maksettava takaisin ja takauksen voimassaolon on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty yritykselle.\nb) Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin.\nc) Ilmoitukseen on liitettävä asianomaisen jäsenvaltion sitoumus toimittaa komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt; ilmoittamattoman tuen tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt.\nd) Tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan. Tällaiseen määrään voi sisältyä 16 kohdan mukaista kiireellisiin rakenteellisiin toimenpiteisiin maksettavaa tukea. Tarvittavan määrän olisi perustuttava tappioista johtuviin yrityksen maksuvalmiustarpeisiin. Määriteltäessä kyseistä määrää huomioon on otettava liitteessä esitetyn laskutoimituksen tulos. Tämän laskutoimituksen tuloksen mahdollisesti ylittävälle pelastamistuelle on esitettävä asianmukainen selitys.\ne) Tuen on täytettävä 3.3 jaksossa esitetty edellytys (tuen ainutkertaisuus).\n26. Jos jäsenvaltio on toimittanut rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymispäivästä tai, jos kyseessä on ilmoittamaton tuki, kyseisen toimenpiteen täytäntöönpanosta, lainan takaisinmaksun tai takauksen voimassaolon päättymisen määräaikaa pidennetään, kunnes komissio tekee suunnitelmasta päätöksen, ellei komissio päätä, että määräajan pidentäminen ei ole perusteltua.\n27. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi komissio aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jos jäsenvaltio ei toimita:\na) uskottavaa ja perusteltua rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa; tai\nb) todisteita siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus on päättynyt ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä.\n28. Komissio voi joka tapauksessa päättää aloittaa tällaisen menettelyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, jos se katsoo, että lainaa tai takausta on käytetty väärin tai että kuuden kuukauden määräajan jälkeen ei enää ole perusteita olla maksamatta tukea takaisin.\n29. Pelastamistuen hyväksyminen ei välttämättä tarkoita, että myös rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki hyväksyttäisiin, sillä tällaista tukea arvioidaan sen omista lähtökohdista.\n30. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan tekemään päätöksen pelastamistuesta kuukauden kuluessa, jos tuki täyttää kaikki 3.1.1 jaksossa esitetyt edellytykset ja seuraavat vaatimukset:\na) asianomainen yritys täyttää vähintään yhden kolmesta 10 kohdassa esitetystä perusteesta;\nb) pelastamistuki rajoittuu määrään, joka saadaan liitteessä esitetyn laskutoimituksen tuloksena eikä ylitä 10:tä miljoonaa euroa.\n31. Rakenneuudistustuki aiheuttaa erityisiä kilpailuongelmia, sillä se voi siirtää osan rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvistä rasitteista sekä sosiaalisista ja taloudellisista ongelmista muille tuottajille, jotka eivät saa tukea, sekä muille jäsenvaltioille. Yleisenä periaatteena olisi sen vuoksi oltava, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, kun voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole yhteisön edun vastaista. Tämä on mahdollista vain silloin kun tuki täyttää tiukat perusteet ja kun mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset tasapainottuvat yrityksen toiminnan jatkumisen tuomilla eduilla (jos esimerkiksi todetaan, että yrityksen konkurssista johtuvien irtisanomisten nettomääräiset vaikutukset yhdessä tavarantoimittajille aiheutuvien vaikutusten kanssa aiheuttaisivat työllisyysongelmia, tai poikkeuksellisesti jos yrityksen toiminnan lopettaminen johtaisi monopoli- tai oligopolitilanteeseen) ja periaatteessa riittävillä vastasuoritteilla kilpailijoiden hyväksi.\n32. Jollei tukialueita, pk-yrityksiä ja maataloutta koskevista erityissäännöksistä muuta johdu (ks. 55, 56, 57 ja 59 kohta sekä 5 luku), komissio hyväksyy tuen vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:\n33. Yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 9-13 kohta).\n34. Tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistamia; 3.2.5 jakson mukaisesti tämä ei koske pk-yrityksiä.\n35. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon kyseinen jäsenvaltio sitoutuu. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten selvityksen markkinoista, on esitettävä komissiolle. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse paljoa vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista.\n36. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa on otettava huomioon muun muassa kysynnän ja tarjonnan nykytilanne ja ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten hahmotelmien avulla, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat.\n37. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. Jos yrityksen vaikeudet johtuvat sen omistajaohjausjärjestelmän puutteista, järjestelmää on muutettava asianmukaisella tavalla.\n38. Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille. Komissio ottaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen huomioon määrittäessään, ovatko vastasuoritteet riittäviä.\n39. Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen. Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet asianmukaisia, komissio ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta esimerkiksi vaikuttamalla välillisesti monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen. Jos jäsenvaltio pystyy osoittamaan, että tällainen tilanne muodostuisi, vastasuoritteet olisi järjestettävä niin, ettei tällaista tilannetta synny.\n40. Toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon(16) ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. Toiminnan supistamisen laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti. Komissio arvioi rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinaselvityksen perusteella ja mahdollisten muiden käytettävissään olevien tietojen, myös asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella, kuinka laajoja toimenpiteitä tarvitaan. Supistamisen on oltava olennainen osa rakenneuudistussuunnitelman mukaista rakenneuudistusta. Tätä periaatetta sovelletaan siitä riippumatta, luovutaanko omaisuuseristä ennen valtiontuen myöntämistä vai sen jälkeen, kunhan on kyse samasta rakenneuudistuksesta. Velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa. Tällaisissa arvioinneissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki.\n41. Tätä edellytystä ei kuitenkaan tavallisesti sovelleta pienyrityksiin, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin vahvisteta tai jollei tuensaaja toimi pitkäaikaisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla, koska voidaan olettaa, ettei pienyrityksille myönnettävä tapauskohtainen tuki tavallisesti vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.\n42. Jos tuensaaja toimii pitkään rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsineillä markkinoilla, sellaisina kuin ne määritellään monialaisissa puitteissa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille(17), yrityksen kapasiteettia tai markkinaläsnäoloa saatetaan joutua supistamaan jopa 100 prosenttia(18).\nTuen rajaaminen välttämättömään - tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea\n43. Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai yhtymän, johon yritys kuuluu, käytettävissä olevat varat. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmin mahdollisesti myönnetty pelastamistuki. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen. Rahoitusosuuden on oltava todellinen ja mahdollisimman suuri, eikä siihen voida laskea arvioituja tulevia voittoja, kuten kassavaroja.\n44. Yleensä komissio pitää seuraavia rakenneuudistuksen rahoitusosuuksia(19) sopivina: pienyritykset vähintään 25 prosenttia, keskisuuret yritykset vähintään 40 prosenttia ja suuret yritykset vähintään 50 prosenttia. Jos jäsenvaltio osoittaa poikkeusolojen ja erityisten vaikeuksien olemassaolon, komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden.\n45. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tästä syystä komissio tutkii yrityksen velkojen määrän rakenneuudistuksen jälkeen, myös mahdollisesti veloille myönnettyjen lykkäysten tai niiden alentamisen jälkeen. Se ottaa erityisesti huomioon yritystoiminnan jatkamismahdollisuudet maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisen yleistäytäntöönpanomenettelyn jälkeen(20). Tukea ei myöskään saa käyttää rahoittamaan uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.\n46. Edellä 38-42 kohdassa kuvailtujen vastasuoritteiden lisäksi komissio voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos kyseinen jäsenvaltio ei ole sitoutunut toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä. Kyseessä oleva jäsenvaltio voidaan velvoittaa:\na) toteuttamaan itse tiettyjä toimenpiteitä (esimerkiksi avaamaan tietyt yrityksen toimintaan suoraan tai epäsuorasti liittyvät markkinat muille yhteisön toimijoille yhteisön lainsäädäntöä noudattaen);\nb) määräämään tiettyjä velvoitteita tuensaajayritykselle;\nc) olemaan myöntämättä tuensaajayritykselle muunlaista tukea rakenneuudistusaikana.\n47. Yrityksen on toteutettava komission hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia muita tuen hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetettuja velvoitteita. Komissio katsoo suunnitelman tai muiden velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.\n48. Useita vuosia kestävien ja huomattavia tukimääriä sisältävien rakenneuudistustoimien kohdalla komissio voi vaatia, että rakenneuudistustuki jaetaan useampaan erään. Komissio voi asettaa tukierien maksuedellytykseksi, että\ni) ennen kunkin erän maksamista on varmistettava rakenneuudistussuunnitelman jokaisen vaiheen asianmukainen edistyminen suunnitellun aikataulun mukaan; tai että\nii) komissio hyväksyy jokaisen erän maksun ennakolta varmistuttuaan ensin suunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta.\n49. Komission on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä jäsenvaltion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla.\n50. Suurille yrityksille myönnetyn tuen osalta ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen hyväksymisestä. Tämän jälkeen komissiolle on toimitettava kertomus vähintään kerran vuodessa tiettyyn määräaikaan mennessä niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ei katsota saavutetuiksi. Vuosikertomuksiin on sisällyttävä kaikki ne tiedot, joita komissio tarvitsee voidakseen valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, tuen maksatusaikataulua ja yrityksen taloudellista tilannetta sekä hyväksymispäätöksessä vahvistettujen edellytysten ja velvoitteiden noudattamista. Kertomuksiin on sisällyttävä erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat yritykselle rakenneuudistusaikana myönnettyjä tukia riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen tuki on myönnetty taikka onko kyse yksittäisestä tuesta vai jostakin tukiohjelmasta myönnetystä tuesta (ks. 68-71 kohta). Jos komissio katsoo tarvitsevansa viipymättä vahvistuksen tietyistä olennaisista tiedoista, esimerkiksi sulkemisista tai kapasiteetin supistamisesta, se voi vaatia kertomusten antamista useammin.\n51. Pk-yrityksille myönnetyn tuen osalta riittää yleensä, että jäljennös tuensaajayrityksen tuloslaskelmasta ja taseesta toimitetaan komissiolle kerran vuodessa, jollei hyväksymispäätöksessä ole asetettu tiukempia edellytyksiä.\n52. Jos rakenneuudistustuen myöntäminen on hyväksytty, kyseinen jäsenvaltio voi rakenneuudistusaikana pyytää komissiota hyväksymään muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan ja tukimäärään. Komissio voi hyväksyä tällaiset muutokset seuraavien edellytysten täyttyessä:\na) myös tarkistetun suunnitelman on palautettava elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa;\nb) jos tukimäärää korotetaan, edellytettävien vastasuoritteiden on oltava merkittävämpiä kuin alkuperäiset;\nc) jos ehdotetut vastasuoritteet ovat alkuperäisiä vähäisempiä, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä;\nd) vastasuoritteet voidaan panna täytäntöön uuden aikataulun mukaan alkuperäistä myöhemmin vain yrityksestä tai jäsenvaltiosta riippumattomien syiden perusteella; muussa tapauksessa tukimäärää on vastaavasti pienennettävä.\n53. Jos komission asettamia edellytyksiä tai jäsenvaltion antamia sitoumuksia lievennetään, tukimäärää on vastaavasti pienennettävä taikka asetettava lisäedellytyksiä.\n54. Jos jäsenvaltio muuttaa hyväksyttyä rakenneuudistussuunnitelmaa ilmoittamatta tästä asianmukaisesti komissiolle, komissio aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan menettelyn, kuten asetuksen (EY) N:o 659/1999 16 artiklassa säädetään (tuen väärinkäyttö), sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 23 artiklan soveltamista ja mahdollisuutta saattaa asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.\n55. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti yksi yhteisön ensisijaisista tavoitteista. Muiden alojen politiikan on perustamissopimuksen 159 artiklan mukaisesti(21) osallistuttava tämän tavoitteen toteuttamiseen. Komission on siis otettava huomioon aluekehitystarpeet arvioidessaan tukialueilla myönnettävää rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevan yrityksen sijainti tukialueella ei kuitenkaan ole riittävä peruste rakenneuudistustuen hyväksymiseksi. Aluetta ei keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä auta yritysten keinotekoinen tukeminen. Lisäksi on alueiden etujen mukaista, että ne aluekehityksen edistämiseksi käyttävät varojaan niin, että elinkelpoista ja kestävää toimintaa voidaan kehittää mahdollisimman nopeasti. Kilpailun vääristymät on pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä myös silloin, kun tukia myönnetään tukialueilla toimiville yrityksille. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota myös mahdollisiin haitallisiin heijastusvaikutuksiin, joita kyseisellä alueella ja muilla tukialueilla voi olla.\n56. Edellä 32-54 kohdassa lueteltuja perusteita sovelletaan siis myös tukialueilla, vaikka aluekehityksen tarpeet otetaankin huomioon. Tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä säädetä toisin. Jos kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta toimenpiteeltä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi, tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla, jos aluekehitystarpeet tekevät tämän perustelluksi. Jäsenvaltioiden on perusteltava tällaiset tapaukset, ja niissä erotellaan toisistaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea saavat alueet ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan kuuluvat alueet, jotta ensin mainituilla alueilla esiintyvät vakavammat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon.\n57. Pienyrityksille(22) myönnettävät tuet muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin keskisuurille ja suurille yrityksille myönnettävät tuet. Sama koskee myös rakenneuudistustukea, joten 32-54 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä sovelletaan väljemmin:\na) Rakenneuudistustuen myöntäminen pienyrityksille ei yleensä edellytä vastasuoritteita (ks. 41 kohta), jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä.\nb) Kertomusten sisällölle ei aseteta yhtä tiukkoja vaatimuksia (ks. 49, 50 ja 51 kohta).\n58. Tuen ainutkertaisuuden periaatetta (3.3 jakso) sovelletaan kuitenkin sellaisenaan myös pk-yrityksiin.\n59. Pk-yritysten rakenneuudistussuunnitelmaa ei tarvitse esittää komission hyväksyttäväksi. Suunnitelman on kuitenkin oltava 35, 36 ja 37 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen ja kyseisen jäsenvaltion hyväksymä. Lisäksi siitä on ilmoitettava komissiolle. Tuen myöntämisen ehtona on oltava, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan. Jäsenvaltion velvollisuus on tarkastaa näiden edellytysten täyttyminen.\n60. Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy tavallisesti tappiollisen toiminnan supistaminen tai siitä luopuminen. Tällaiset supistukset ovat usein tarpeen toiminnan järkeistämiseksi ja tehostamiseksi, ja ne ovat täysin erillisiä kapasiteetin supistamisesta, joka on mahdollisesti edellytyksenä tuen myöntämiselle. Olipa näiden toimenpiteiden lähtökohta mikä tahansa, ne johtavat yleensä yrityksen henkilöstön vähentämiseen.\n61. Jäsenvaltioiden työlainsäädäntöön voi sisältyä yleisiä sosiaaliturvajärjestelmiä, joiden mukaan irtisanomiskorvaukset ja varhaiseläkkeet maksetaan suoraan irtisanotuille työntekijöille. Tällaisia järjestelmiä ei pidetä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvana valtiontukena.\n62. Työntekijöille maksettavien irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi valtion on yleisten sosiaaliturvajärjestelmien mukaan yleensä maksettava kustannukset, jotka aiheutuvat yritykselle irtisanotuille työntekijöille lakisääteisten tai sopimusvelvoitteiden lisäksi maksettavista etuuksista. Kun tällaisia järjestelmiä sovelletaan yleisesti ilman alakohtaisia rajoituksia kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin työntekijöihin ja kun etuudet myönnetään automaattisesti, niihin ei katsota sisältyvän perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea rakenneuudistusta toteuttaville yrityksille. Jos järjestelmiä kuitenkin käytetään rakenneuudistuksen edistämiseen tietyillä toimialoilla, niiden voidaan valikoivuutensa takia katsoa sisältävän tukea(23).\n63. Irtisanomiskorvausten ja/tai varhaiseläkkeiden maksaminen, joka kuuluu yrityksen velvoitteisiin työlainsäädännön tai ammattiliittojen kanssa tehtyjen työehtosopimusten perusteella, on osa yrityksen omista varoista maksettavia tavanomaisia kustannuksia. Näin ollen valtion mahdollista rahoitusta näiden kustannusten kattamiseen on pidettävä tukena riippumatta siitä, annetaanko se suoraan yrityksille vai ohjataanko se työntekijöille valtion virastojen kautta.\n64. Komissio ei lähtökohtaisesti vastusta tällaista vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea, sillä siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää sosiaalisia ongelmia.\n65. Irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi rakenneuudistustuilla voidaan joidenkin rakenneuudistusten yhteydessä rahoittaa myös toimenpiteitä, jotka liittyvät koulutukseen, neuvontaan, työnhakua helpottavaan käytännön apuun, uudelleensijoittautumiseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä uusia yrityksiä perustavien työntekijöiden avustamiseen. Komission johdonmukaisena periaatteena on suhtautua myönteisesti tällaiseen vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävään tukeen.\n66. Rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava selkeästi 62-65 kohdassa kuvailtuihin tarkoituksiin myönnettävät tuet. Pelkästään irtisanotun henkilökunnan eduksi tarkoitettuja sosiaalisia tukitoimenpiteitä ei nimittäin oteta huomioon määritettäessä 38-42 kohdassa tarkoitettujen vastasuoritteiden laajuutta.\n67. Komissio pyrkii yhteisen edun vuoksi rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä rajoittamaan mahdollisimman paljon rakenneuudistuksen sosiaalisia vaikutuksia muissa jäsenvaltioissa kuin tukea myöntävässä.\n68. Kun suuren tai keskisuuren yrityksen saamaa rakenneuudistustukea arvioidaan näiden suuntaviivojen perusteella, muun tuen myöntäminen rakenneuudistusaikana vaikuttaa komission arviointiin tarvittavien vastasuoritteiden laajuudesta, vaikka kyseinen muu tuki myönnettäisiin jo hyväksytystä ohjelmasta.\n69. Suurelle tai keskisuurelle yritykselle myönnettävää rakenneuudistustukea koskevassa ilmoituksessa on mainittava kaikenmuotoiset muut tuet, joita tuensaajayritykselle aiotaan myöntää rakenneuudistusaikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön tai jonkin poikkeusasetuksen soveltamisalaan. Komissio ottaa tuet huomioon rakenneuudistustukea arvioidessaan.\n70. Kustakin suurelle tai keskisuurelle yritykselle rakenneuudistusaikana myönnetystä tuesta, myös hyväksytyn ohjelman mukaisesti myönnetystä tuesta, on ilmoitettava komissiolle erikseen, jos komissio ei ollut tietoinen tuesta tehdessään päätöksen rakenneuudistustuesta.\n71. Komissio varmistaa, että näiden suuntaviivojen vaatimuksia ei kierretä myöntämällä tukia hyväksyttyjen ohjelmien nojalla.\n72. Pelastamistuki on ainutkertainen toimenpide, jolla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajan, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Toistuvasti myönnettäviä pelastamistukia, joilla pyritään säilyttämään vallitseva tilanne, viivästyttämään väistämätöntä kehitystä ja siirtämään sillä välin taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat muille, paremmassa asemassa oleville tuottajille tai muille jäsenvaltioille, ei tule hyväksyä. Näin ollen pelastamistukea voidaan myöntää vain kerran (ainutkertaisuuden periaate). Tämän periaatteen mukaisesti rakenneuudistustukea voidaan myöntää vain kerran, jottei yrityksiä tuettaisi epäterveesti tilanteissa, joista ne pystyvät selviytymään ainoastaan toistuvan valtiontuen avulla. Jos pelastamistukea myönnetään yritykselle, joka on jo saanut rakenneuudistustukea, voidaan katsoa, että tuensaajan vaikeudet ovat luonteeltaan toistuvia ja että toistuvat valtion toimenpiteet aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tällaisia toistuvia valtion toimenpiteitä ei pitäisi hyväksyä.\n73. Ilmoittaessaan komissiolle pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta jäsenvaltion on mainittava, onko yritykselle jo myönnetty kyseisiä tukia, mukaan luettuina tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen soveltamispäivää tai joista ei ole ilmoitettu(24). Jos tukia on myönnetty ja pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Poikkeukset tähän sääntöön ovat sallittuja seuraavissa tapauksissa:\na) rakenneuudistustukea myönnetään pelastamistuen myöntämisen jälkeen osana yksittäistä rakenneuudistustoimea;\nb) pelastamistukea on myönnetty 3.1.1 jaksossa esitettyjen edellytysten mukaisesti eikä tätä seuraa valtion tukema rakenneuudistus, jos:\ni) yrityksen voitiin kohtuudella olettaa pelastamistuen myöntämisen seurauksena olevan pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ja\nii) vähintään viisi vuotta on kulunut ja uusi pelastamis- tai rakenneuudistustuki on välttämätöntä, mikä johtuu odottamattomasta tilanteesta(25), josta yritys ei itse ole vastuussa;\nc) poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei itse ole vastuussa.\n74. Tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset sekä oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, jotka tervehdyttävät yrityksen tasetta, vähentävät vastuita tai poistavat aiempia velkoja, eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen, jos kyse on saman yrityksen toiminnan jatkumisesta.\n75. Jos yhtymä on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, komissio ei tavallisesti hyväksy itse yhtymälle tai siihen kuuluville yrityksille myönnettävää uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea, jos on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä, riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi. Jos jokin yhtymään kuulunut yritys on saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, yhtymälle kokonaisuudessaan ja muille yhtymään kuuluville yrityksille aiempaa tuensaajaa lukuun ottamatta voidaan myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea (edellyttäen, että muita näiden suuntaviivojen säännöksiä noudatetaan). Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yhtymältä tai muilta yhtymään kuuluvilta yrityksiltä siirretä tukea aiemmalle tuensaajalle.\n76. Jos yritys ottaa haltuunsa jonkin toisen yrityksen, varsinkin sellaisen, joka on ollut jonkin 74 kohdassa tarkoitetun menettelyn kohteena tai maksukyvyttömyydestä johtuvassa, kansallisen lainsäädännön mukaisessa yleistäytäntöönpanomenettelyssä, ja se on jo saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tähän yritykseen seuraavien edellytysten täyttyessä:\na) yritystoimintaa jatkava yritys on selkeästi aikaisemmasta yrityksestä erillinen yritys;\nb) ostaja on hankkinut vanhan yrityksen omaisuuserät markkinahintaan;\nc) selvitystila tai velkasaneeraus ja yritysosto eivät ole pelkkiä muodollisuuksia, joilla pyritään estämään tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltaminen. Komissio voi katsoa tällaisesta tapauksesta olevan kysymys esimerkiksi, jos ostajan kohtaamat vaikeudet olivat selvästi ennakoitavissa vanhan yrityksen omaisuuserien ostohetkellä.\n77. Tältä osin on kuitenkin syytä todeta, että omaisuuserien hankkimiseen myönnettävää tukea ei voida hyväksyä näiden suuntaviivojen mukaan, koska tällöin kyse on alkuinvestointeihin myönnetystä tuesta.\n78. Komissio hyväksyy pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseen vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetut tukiohjelmat ainoastaan, jos kyseiset yritykset täyttävät yhteisön määritelmän pk-yrityksistä. Jollei seuraavista erityismääräyksistä muuta johdu, tällaisten tukiohjelmien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan 2 ja 3 luvussa vahvistettujen edellytysten perusteella lukuun ottamatta 3.1.2 jaksoa, jota ei sovelleta tukiohjelmiin. Jos tukiohjelmasta myönnetään tukea, joka ei täytä jotakin näistä edellytyksistä, tuesta on aina ilmoitettava erikseen komissiolle, jonka on hyväksyttävä se ennakolta.\n79. Kun näiden suuntaviivojen soveltamispäivän jälkeen hyväksyttävästä tukiohjelmasta myönnetään tukea pk-yrityksille, erillisestä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myöntää vapautus ainoastaan, jos asianomainen yritys täyttää ainakin yhden kolmesta 10 kohdassa esitetyistä perusteista, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin säädetä. Jos yritys ei täytä ainoatakaan mainituista kolmesta perusteesta, sille myönnettävistä tuista on ilmoitettava erikseen komissiolle, jotta komissio voi arvioida, onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys. Pitkäaikaisesta rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla toimiville yrityksille myönnettävästä tuesta on myös ilmoitettava erikseen komissiolle tuensaajayrityksen koosta riippumatta, jotta komissio voi arvioida 42 kohdan soveltamista.\n80. Jotta komissio voisi hyväksyä pelastamistukiohjelmat, niiden on täytettävä 25 kohdan a, b, d ja e alakohdassa esitetyt edellytykset. Pelastamistukea ei saa myöntää kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi, minkä ajan kuluessa yrityksen tila on analysoitava. Tänä aikana jäsenvaltion on joko hyväksyttävä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma taikka vaadittava tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua.\n81. Kaikesta pelastamistuesta, joka myönnetään kuutta kuukautta pidemmälle ajalle tai jota ei ole maksettu takaisin kuuden kuukauden kuluttua, on ilmoitettava erikseen komissiolle.\n82. Komissio hyväksyy rakenneuudistustukiohjelmat ainoastaan, jos tuen myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaaja toteuttaa kokonaisuudessaan jäsenvaltion ennalta hyväksymän ja seuraavat ehdot täyttävän rakenneuudistussuunnitelman:\na) Elinkelpoisuuden palauttaminen: sovelletaan 34-37 kohdassa esitettyjä perusteita.\nb) Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen: koska pienyrityksille myönnetty tuki yleensä vääristää vähemmän kilpailua, 38-42 kohdassa esitettyä periaatetta sovelletaan vain tapauksissa, jotka vahvistetaan alakohtaisissa valtiontukisäännöissä. Sen sijaan tukiohjelmissa on määrättävä, etteivät tuensaajayritykset saa lisätä kapasiteettiaan rakenneuudistuksen toteuttamisaikana. Keskisuuriin yrityksiin sovelletaan 38-42 kohtaa.\nc) Tuen rajaaminen välttämättömään: sovelletaan 43, 44 ja 45 kohdassa esitettyjä periaatteita.\nd) Rakenneuudistussuunnitelman muutokset: rakenneuudistussuunnitelmaa muutettaessa on noudatettava 52, 53 ja 54 kohdassa esitettyjä sääntöjä.\n83. Tukiohjelmissa on ilmoitettava pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämiseksi toteutettavassa toimessa yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä; tämä koskee myös suunnitelman muutoksia. Tämän määrän ylittävistä tuista on ilmoitettava erikseen komissiolle. Yhdelle yritykselle myönnettävän pelastamis- ja rakenneuudistustuen yhteismäärä saa olla enintään 10 miljoonaa euroa, mukaan luettuna tapaukset, joissa tuki kasautuu muista lähteistä tai muista tukiohjelmista peräisin olevan tuen kanssa.\n84. Tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettava, ja sovelletaan 3.3 jaksossa esitettyä periaatetta.\n85. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimenpiteistä erikseen komissiolle, jos yritys hankkii toisen, jo pelastamis- tai rakenneuudistustukea saaneen yrityksen omaisuuserät.\n86. Suuntaviivojen 49, 50 ja 51 kohtaa ei sovelleta tukiohjelmiin. Tukiohjelman hyväksymisen edellytyksenä on kuitenkin kertomuksen antaminen kyseisen ohjelman toiminnasta yleensä kerran vuodessa. Kertomukseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään vakiomuotoisia kertomuksia koskevissa komission ohjeissa(26). Kertomuksissa on lisäksi oltava luettelo kaikista tuensaajayrityksistä ja mainittava kunkin osalta seuraavat seikat:\na) yrityksen nimi;\nb) toimialakoodi (NACE-luokituksen(27) kolminumeroista toimialakohtaista luokittelukoodia käyttäen);\nc) työntekijöiden lukumäärä;\nd) vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma;\ne) myönnetyn tuen määrä;\nf) tuensaajan rahoitusosuuden määrä ja muoto;\ng) mahdollisten vastasuoritteiden muoto ja laajuus;\nh) tiedot yritykselle mahdollisesti aikaisemmin myönnetystä rakenneuudistustuesta tai vastaavasta tuesta;\ni) tiedot siitä, onko tuensaaja lopettanut toimintansa tai asetettu maksukyvyttömyyden vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn ennen kuin rakenneuudistusvaihe on päättynyt.\n5. RAKENNEUUDISTUSTUKEEN MAATALOUSALALLA SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET(28)\n87. Edellä 38-42 kohdassa, 57 kohdassa ja 82 kohdan b alakohdassa todetaan, ettei pienyrityksiltä periaatteessa edellytetä vastasuoritteita, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä toisin vahvisteta. Maatalousalalla komissio kuitenkin yleensä vaatii vastasuoritteita 38-42 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti kaikilta rakenneuudistustuen saajilta riippumatta tuensaajayrityksen koosta.\n88. Komissio määrittelee näitä suuntaviivoja soveltaessaan rakenteellisen ylikapasiteetin maatalousalalla tapauskohtaisesti ja ottaa erityisesti huomioon asianomaisen tuoteryhmän markkinoiden vakauttamistoimenpiteiden laajuuden ja suuntaukset kolmen viime vuoden aikana, erityisesti vientituet, markkinoilta poistot, maailmanmarkkinahintojen kehityksen ja yhteisön säännöksissä säädetyt toimialakohtaiset rajoitukset.\n89. Komissio voi 79 kohdasta poiketen myöntää myös pk-yrityksille myönnettävän tuen osalta vapautuksen velvollisuudesta tehdä erillinen ilmoitus, jos kyseinen pk-yritys ei täytä yhtäkään 10 kohdassa esitetyistä kolmesta perusteesta.\n90. Jos tuotannossa esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia, sovelletaan 38-42 kohdassa esitettyä vaatimusta pysyvästi supistaa kapasiteettia tai lakkauttaa tuotantoyksiköitä kokonaan. Avoin viljelymaa voidaan ottaa uudelleen käyttöön 15 vuoden kuluttua tuotannon tosiasiallisesta lakkauttamisesta. Siihen saakka maa on pidettävä tuotantokäytöstä poistettuna maana viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003(29) 5 artiklan ja asianmukaisten soveltamissääntöjen mukaisesti.\n91. Jos tukitoimenpiteet kohdennetaan tiettyihin tuotteisiin tai toimijoihin, tuotantokapasiteettia on supistettava vähintään 10 prosenttia siitä tuotantokapasiteetista, jolle rakenneuudistustuki tosiasiallisesti myönnetään. Jos toimenpiteitä ei ole kohdennettu tällä tavalla, tuotantokapasiteetin supistuksen on oltava vähintään 5 prosenttia. Epäsuotuisilla alueilla(30) myönnetyn rakenneuudistustuen osalta kapasiteetin supistamisvaatimusta alennetaan kaksi prosenttiyksikköä. Komissio luopuu näistä kapasiteetin supistusvaatimuksista, jos tietyn alan tuensaajien hyväksi kahdentoista kuukauden ajanjaksolla tehdyt rakenneuudistustukipäätökset koskettavat yhteensä enintään 1:tä prosenttia kyseisen alan tuotantokapasiteetista asianomaisessa jäsenvaltiossa. Tätä sääntöä voidaan soveltaa alueellisella tasolla, jos kyseessä on ainoastaan tietyllä alueella sovellettava tukiohjelma.\n92. Vaatimus kapasiteetin pysyvästä supistamisesta voidaan täyttää merkityksellisillä markkinoilla (ilman että supistamisia välttämättä sovelletaan rakenneuudistustuen saajiin). Yhteisen maatalouspolitiikan säännöksiä noudattaen jäsenvaltiot voivat valita minkä tahansa järjestelmän kapasiteetin supistamiseksi.\n93. Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuotantokapasiteettia supistetaan rakenneuudistustukea myönnettäessä enemmän kuin sitä supistettaisiin ilman tukea.\n94. Jos kapasiteetin supistaminen ei koske tuensaajan kapasiteettia, se on toteutettava viimeistään vuoden kuluttua tuen myöntämisestä.\n95. Jotta tuotantoyksikön lakkauttamisen teho säilyisi merkityksellisillä markkinoilla, jäsenvaltion on sitouduttava olemaan myöntämättä valtiontukea asianomaisen toimialan kapasiteetin lisäyksiin. Tämän sitoumuksen on oltava voimassa viisi vuotta päivämäärästä, jona vaadittuun kapasiteetin supistukseen tosiasiallisesti päästiin.\n96. Päätettäessä rakenneuudistustuen saamisesta ja tuen määrästä huomioon ei oteta yksittäisiin toimijoihin sovellettavaa velvoitetta noudattaa yhteisön kiintiötä ja tähän liittyviä säännöksiä.\n97. Periaatetta, jonka mukaan pelastamis- tai rakenneuudistustukea saa myöntää vain kerran, sovelletaan myös maatalousalalla. Suuntaviivojen 3.3 jaksossa vahvistetun kymmenen vuoden sijasta sovelletaan kuitenkin viiden vuoden ajanjaksoa.\n98. Maatalousalalla myönnettäviin tukiin sovelletaan 3 ja 4 luvussa vahvistettuja valvontaa ja vuosikertomuksia koskevia sääntöjä, lukuun ottamatta velvoitetta toimittaa luettelo kaikista tuensaajista ja eräitä näitä koskevia tietoja (86 kohta). Jos on sovellettu 90-96 kohdan säännöksiä, kertomukseen on myös sisällytettävä tiedot tuotantokapasiteetista, joka on tosiasiallisesti hyötynyt rakenneuudistustuesta, ja saavutetusta kapasiteetin vähennyksestä.\n99. Komissio ehdottaa erillisellä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiot hyväksyisivät 100 ja 101 kohdassa esitetyt aiheelliset toimenpiteet voimassa olevien tukiohjelmien osalta. Komissio aikoo jatkossa asettaa tukiohjelmien hyväksymisen edellytykseksi näiden säännösten noudattamisen.\n100. Komission ehdotuksen hyväksyneiden jäsenvaltioiden on mukautettava nykyisiä tukiohjelmiaan, joiden on tarkoitus olla edelleen toiminnassa 9 päivän lokakuuta 2004 jälkeen, siten että ne ovat sen jälkeen kuuden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen mukaisia.\n101. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet kirjeen, jossa aiheellisia toimenpiteitä ehdotetaan.\n102. Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja 10 päivästä lokakuuta 2004 9 päivään lokakuuta 2009 .\n103. Komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.\n104. Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.\n(15) Tästä säännöstä voidaan poiketa pankkialalla myönnetyn pelastamistuen osalta, jotta kyseessä oleva luottolaitos voisi jatkaa tilapäisesti pankkitoiminnan harjoittamista toiminnan vakauden valvontaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY, EYVL L 126, 26.5.2000, s 1). Muina kuin lainatakauksina tai lainoina myönnettävän, a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävän tuen olisi joka tapauksessa oltava pelastamistuen yleisperiaatteiden mukaista, eikä se voi sisältää pankin omiin varoihin liittyviä rakenteellisia rahoitustoimenpiteitä. Muina kuin lainatakauksina tai lainoina myönnettävä, a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävä tuki otetaan huomioon arvioitaessa rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä mahdollisia vastasuoritteita 38-42 kohdan mukaisesti.\n(21) EY:n perustamissopimuksen 159 artiklassa määrätään, että «yhteisön politiikan ja toiminnan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä sisämarkkinoiden toteuttamisessa otetaan huomioon 158 artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja osallistutaan niiden toteuttamiseen» .\nKaava(1) pelastamistuen enimmäismäärän laskemiseksi yksinkertaistetussa menettelyssä:\nKaavan perustana on yrityksen liiketulos (EBIT eli voitto ennen korkoja ja veroja) tuen myöntämistä / tuesta ilmoittamista edeltävältä vuodelta (jonka tunnus t). Tähän lisätään poistot ja käyttöpääoman muutokset. Käyttöpääoman muutos lasketaan vaihtuvien vastaavien ja lyhytaikaisen vieraan pääoman(2) erotuksena viimeksi päättyneeltä tilikaudelta. Jos liiketulokseen sisältyy varauksia, tämä on samoin mainittava selkeästi, eikä näitä varauksia sisällytetä tulokseen.\n>TAULUKON PAIKKA>Pelastamistuen enimmäismäärä = [-12 + 2 + (-30)] / 2 = -20 miljoonaa euroa


Aviisi 04/2007 - Tyhmyyttä vastaan\nForeign students do not put down roots in Finland\nEhdokkaat hyvin perillä opintorahan pienuudesta\nLyhyesti: Puolueet lupasivat korotusta opintorahaan\nLyhyesti: Keskusta-kampus laajenee\nLyhyesti: Maksuttoman koulutuksen päivä jälleen 7. maaliskuuta\nMitä vittua? Miksi YTHS tuputtaa klamydiatestiä?\nUlkomaalaiset opiskelijat juurtuvat huonosti Suomeen\nÄlähdys!: Talousjaostossa on jotain mätää\nÄlähdys!: Piippo turhaan peloissaan\nÄlähdys!: Ovatko kansanedustajat pääomanedustajia?\nNyt puhuu opettaja: Mokat opettavat\nPaperiveitsi: Kaksi pientä numeroa\nKieliopinnot hankaloituvat uudessa tutkintojärjestelmässä\n"Toivottavasti filosofiasta ei tule tiedettä"\nPilkkuun asti Pulterissa\nKulttuurikampi: Hiljainen Helsinki\nElokuva-arvio: Miehen työ\nKirja-arvio: Saatanallinen Raamattu\nKlassikkoni: In The Wake Of Poseidon\nAviisi tulee kotiin: Sateenkaaribaarin yläkerrassa\nIrtosuhteita: Kahden viikon palautusoikeus\nAsioiden oikea laita: Amélie-ihmiset\nTätä et halunnut tietää: Vulvologisia tutkimuksia II\nSatanismin perusteos peräänkuuluttaa tahriintumatonta viisautta\nAnton Szandor LaVey: Saatanallinen Raamattu (The Satanic Bible). Voimasana 2007. Suomentanut Paula Merensuo. Esipuheet Peter H. Gilmore, Tapio Kotkavuori ja Wooki.\nThe Satanic Bible kirjoitettiin ja julkaistiin alunperin 60-luvun lopun Kaliforniassa, hippien ja katumystikoiden sankimpaan kukinta-aikaan. Kirjailija Anton Szandor LaVey ei valaistunut kadunkulmissa horisevien tusinagurujen opeista.\nVaihtoehtoisuuttaan ja maanläheisyyttään messuavia, mutta poikkeuksetta kristillisille arvoille perustettuja uusia lahkoja hän piti vain vastenmielisinä ja tekopyhinä. Hänen mielestään ne ohittivat ihmisyyden ytimen "hengellisen haihattelun" kustannuksella.\nLaVey ajoi päänsä pyöveliksi ja alkoi kirjoittaa ajatuksiaan uudesta filosofiasta, joka perustuisi maallisiin nautintoihin, järkeen ja ennen muuta epäilyyn. Kirjaa voisi pitää kukkaisbuumin jylhänä vastareaktiona, ellei sen sisällössä olisi runsaasti muutakin. Monet löysivät itsensä vuonna 1969 ilmestyneestä The Satanic Biblesta ja löytävät edelleen, sillä kirja on ilmestymisestään lähtien ollut aina laajasti saatavilla.\nVaan varsin toisenlaiseen maailmaan on LaVeyn luomus nyt päätynyt. Pienkustantamo Voimasana on juuri julkaissut Saatanallisen Raamatun suomeksi. Teoksen on suomentanut kustantamon tallissa vaikuttava Paula Merensuo, jolla on takanaan varmasti helvetinmoinen urakka.\nUskomuksellisia dogmeja, magiaa ja moraalioppia sisältävän kokoelman toivoisi olevan onnistunut jo sen harjoittajien takia - ansaitseehan mikä tahansa uskonto perusteoksestaan selkeän ja merkityksiltään kirkkaan käännöksen.\nSaatanallinen Raamattu puhuttaa varmasti sen poleemisen luonteen vuoksi. Kirjaa on turha yrittääkään runnoa yhden asiasanan alle, sillä se sisältää niin filosofisia ja psykologisia kuin okkultistisiakin ulottuvuuksia. Osa tulenpalavista kirjoituksista on jopa esoteerisen poliittista, selkeästi suunnattua sättimistä "valkoisen magian" harjoittajille, tekopyhille vaihtoehtouskontojen johtajille ja kristillisen moraalin vartijoille. Toisaalta kirjassa käydään kohta kohdalta läpi myös satanistinen rituaali, sen merkitys, valmistelut ja käytäntö.\nSuomessa on satanismin filosofiaa seuraavaa seurakuntaa, ja varmasti niinkin paljon, että kirjalle pitäisi riittää myös kysyntää. Kulmakiven käännös on merkittävä, sillä se sallii yhdelle ihmisryhmälle mahdollisuuden harjoittaa uskontoaan omalla äidinkielellään. Akateemiselle väelle se tarjoaa uuden eettisen systeemin, jota tutkiessa sopii viitata Nietzscheen ja utilitarismiin niin paljon kuin sielu sietää.\nKristillisessä Suomessa Saatanallisen Raamatun kaltainen teos ei varmasti jää myöskään vaille kriittistä vastatulta.\nTeoksen suomennos on oivaltava ja puhutteleva, soljuu kun sen on tarkoitettu soljuvan ja sivaltaa kipeästi kuten alkutekstikin. Paikoin on miltei mahdollista nähdä suomentajan ajatusketjuja sanavalintojen takana. Esimerkiksi lainasanoiksi jätetyt "indulgenssi" ja "abstinenssi" perustelevat itsensä kontekstin myötä. Mitenkään muuten näitä sanoja ei voisi kääntää menettämättä niiden täyttä merkitystä. Ne ovat avainkäsitteitä satanistisessa filosofiassa.\nAnsiokas suomennos vähentänee epävarmuutta ja epäselvyyksiä vasemman käden polulle astumista harkitseville - mihin päätöksen he ikinä päätyvätkään.\n"Saatana edustaa ihmistä vain yhtenä eläimistä, toisinaan parempana, useammin huonompana kuin nelijalkaiset, koska hän on Â’jumalallisen hengellisen ja älyllisen kehityksensäÂ’ ansiosta tullut eläimistä häijyimmäksi!"\n"Taivaan täytyy olla kansoitettu perin merkillisillä tyypeillä, jos he elivät vain päästäkseen paikkaan, jossa voi rämpyttää harppua iänkaikkisesti."\n"Viime aikoina useimmat itseään vapautuneina pitävät ihmiset ovat jättäneet normaaliuden vain Â’ylevöityäkseenÂ’ idiotismiin!"\n"On varmasti totta, että Â’teot puhuvat äänekkäämmin kuin sanatÂ’, mutta sanoista tulee ajatusten monumentteja."\nMesikämmen (07.04.13, kello 0:49)\nWookin ja Kotkavuoren esipuheet teokseen löytyvät täältä:


Teenage Mutant Ninja Turtles oli tasan niin huono kuin ennakkoon pelättiin - Muropaketti.com\nTeenage Mutant Ninja Turtles oli tasan niin huono kuin ennakkoon pelättiin\n18.08.2014 13:28 | Tatu Junni\nAlkuperäisnimi: Teenage Mutant Ninja Turtles\nOhjaajat: Jonathan Liebesman\nKäsikirjoittaja: Josh Appelbaum, André Nemec & Evan Daugherty\nPääosissa: Megan Fox, Will Arnett & William Fichtner\nIdea: Hei, eihän se vuoden 1993 Teenage Mutant Ninja Turtles 3 ollutkaan niin huono leffa!\nArvostelija: Tatu Junni & co.\nTeini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat ovat palanneet – ikävä kyllä. Uusi valkokangasseikkailu ei nimittäin maistunut ainakaan vanhoille Turtles-faneille.\nDome.fi:n muutaman viikon takainen Guardians of the Galaxy -arvostelu keräsi sen verran kiitosta, että päätimme arvostella myös Jonathan Liebesmanin ohjaaman Teenage Mutant Ninja Turtlesin porukalla.\nHyvä niin, sillä vertaistuki nousi tärkeään asemaan elokuvan jälkeisissä terapiaistunnoissa!\nMillainen suhde sinulla on Teenage Mutant Ninja Turtlesiin?\nAkseli: Lapsena olin täysipäiväinen fani parin vuoden ajan. Olin hyvin otollisessa iässä, noin 7-vuotias, kun ilmiö rantautui Suomeen 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Se oli maanista aikaa; tutuiksi tulivat lelut, animaatiosarja, elokuvat ja sarjakuvat. Osaltani Turtles-buumi kuitenkin lopahti yhtä nopeasti kuin oli alkanutkin. Sittemmin teinikilppareiden seuraaminen on ollut lähes olematonta. Vuoden 2007 animaatioelokuvan katsoin nostalgiannälkäisenä ja muistaakseni viihdyin leffan parissa jotenkuten.\nIlka: Turtlesit olivat 90-luvulla tosi kova juttu. Tilasin sarjakuvalehteä, pelasin Nintendo-pelejä ja leikin figuureilla. Donatello oli suosikki. Aikuisemmalla iällä olen seurannut kiinnostuksella vanhan suosikkisarjan kehitystä ja myös lukenut alkuperäiset sarjakuvat.\nKati: Turtlesit ja varsinkin ensimmäinen animaatiosarja vaikuttivat minuun kovasti ala-asteella. Kilpparifiguureja oli iso läjä ja sarjan hahmot olivat kovasti mukana myös mielikuvitusleikeissä. Turtleseja esitettiin pikkuveljien kanssa ja hahmo vaihtui mielialan mukaan – tai sen, kenellä oli sillä hetkellä parhaat aseet. Donatello tosin valikoitui silloin parhaaksi, kun lempiväri oli jonkun viikon ajan violetti.\nTatu: Ninjakilpikonnat kolahtivat jo ensimmäisen NES-pelin aikoihin, vaikka painajaismainen sukelluskenttä itkettikin kovasti ja herättää yhä öisin. Figuureita tuli kerättyä, sarjakuvia luettua ja huone tapetoitua julisteilla. Fanitus sai paikoin jopa sairaita piirteitä: pidin ihan oikeasti Vanilla Icen esittämää Ninja Rapia hyvänä biisinä. Tänä vuonna Turtlesit ovat palanneet kuvioihin nostalgian myötä: olen lukenut pari historiikkia sekä hankkinut itselleni Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin alkuperäisiä sarjakuvia.\nMillaisia ennakko-odotuksia sinulla oli uuden Teenage Mutant Ninja Turtlesin suhteen?\nAkseli: Sarjakuvafilmatisoinnit ovat viimeisen reilun kymmenen vuoden aikana olleet parhaimmillaan hyvin onnistuneita tulkintoja lähdemateriaalistaan. Ajattelin, että nyt Turtlesitkin saattaisivat saada uskottavan ja vakavasti otettavan valkokangasversion. Toivoin, että tekijät nojaisivat alkuperäisen sarjakuvan synkeähköön ja nihilistiseen tunnelmaan, edes hitusen. Kun kuulin Michael Bayn toimivan yhtenä leffan tuottajana, hälytyskellot pärähtivät soimaan. Ensimmäisen pitkän trailerin nähtyäni aloin jo luopua toivosta: leffa vaikutti päättömältä pomppimiselta (mitä se valtaosin olikin).\nIlka: Hyvin alhaalla oli odotukset, sillä trailerit olivat näyttäneet tyypilliseltä Michael Bay -rymistelyltä.\nKati: Ajatus uudesta Turtles-aallosta huvitti, mutta myös riemastutti.\nTatu: Kun kuulin uudesta Turtles-elokuvasta, olin innoissani. Sitten kuulin, ketkä sen tekevät: persoonaton Jonathan Liebesman ja Transformers-leffoillaan mielipuolisuutensa osoittanut Michael Bay. Tämän jälkeen toivoin ainoastaan, että elokuva olisi tarpeeksi huono, jotta sillä olisi edes kalkkuna-arvoa.\nMikä oli mielestäsi parasta uudessa Turtles-elokuvassa?\nAkseli: Elokuvan animaatio-introssa oli yritystä, häivähdys elokuvallista tunnelmaa. Myös kohtauksessa, jossa Tikku kertoo hänen ja kilpikonnien yhteisestä taipaleesta, oli hetkellisesti jotain aitoa tunnetta muistuttavaa.\nIlka: Pidin elokuvan karkean realistisesta otteesta hahmodesignin saralla. Sääli, että se ei ulottunut elokuvan käsikirjoitukseen.\nKati: Sarjakuvamainen aloitus oli suht’ huikea. 3D toimi siinä hyvin ja antoi odottaa elokuvalta enemmän kuin ennen leffan alkua.\nTatu: Halusin pitää elokuvasta, mutta en voinut. Jos jotain hyvää siitä pitää kissojen ja koirien kanssa kaivaa, todetaan nyt, että ainakin se yritti päivittää Teenage Mutant Ninja Turtlesin tarinan uudelle vuosituhannelle, eikä sitonut itseään orjallisesti lähdemateriaaleihin. Lisäksi William Fichtneriä katselee aina ilokseen konnan roolissa, vaikka hänen hahmonsa paperinohut olikin.\nEntäpä mikä elokuvassa oli huonointa?\nAkseli: Mielestäni tämä ei loppujen lopuksi ollut teini-ikäisten kilpikonnien tarina, vaan Megan Foxin esittämän Aprilin elokuva. Kilpparit oikeastaan vain hyörivät ja häärivät reportterin ympärillä. Jos tulkinta April-hahmosta olisi ollut kiehtova, tämä olisi voinut toimiakin. Nyt April oli pelkkää pintaa. Kaiken kaikkiaan elokuva olisi kaivannut säröä ja rosoa kiillotettuun kilpeensä. Kun katsot trailerin, tiedät mitä on luvassa. Lisäksi sarjisleffa vaatii karismaattisen pahiksen. Nyt Silppuri oli ryssitty totaalisesti. Hahmosta tuli mieleen jättikokoinen Sveitsin armeijan linkkuveitsi, eikä sellainen vastaa käsitystäni karismasta.\nIlka: Mistä pitäisi aloittaa? Teenage Mutant Ninja Turtles yritti olla humoristinen toimintaelokuva, mutta epäonnistui kummallakin alueella. Hauskoiksi tarkoitetut kohtaukset herättivät syvää kiusaantuneisuutta ja toimintakohtaukset olivat sekavia ja pitkästyttäviä. Elokuva oli täynnä raivostuttavia yksityiskohtia… Pahisten järjettömät suunnitelmat. Kilpikonnien immuunius konetuliaseille, kunhan vain kääntyvät selin. Michelangelon creepyt lähentelyt April O’Neilille. Kokonaisuus oli ennalta-arvattava, loputtoman hölmö ja kuorrutettu Baylle tyypillisillä linssiheijastuksilla, hidastuksilla ja BBEEEEUUUUUMMMMM-ääniefekteillä.\nKati: Väkinäinen huumori ja alun sarjakuvailmaisun väistyminen kolmiulotteisten nykytekniikkaluomusten tieltä.\nTatu: Kuten sanottua, ninjakilpikonnien tarinaan kajoaminen ei haitannut, mutta tapa jolla se tehtiin, oli ihan tolkuttoman laiska; April O’Neilin sotkeminen ninjakilpikonnien mutaatioon, Transformersiksi muutetun Silppurin New Yorkin valloitussuunnitelma ja niin edelleen… 10-vuotiaille suunnattu seikkailuelokuva saa olla tyhmä, mutta ei nyt sentään näin tyhmä. En myöskään ymmärtänyt, miksi elokuvan painopiste laskettiin April O’Neilin varaan. Jos tarkoituksena oli johdattaa katsoja keltanokan kautta ninja Turtlesien ihmeelliseen maailmaan, niin siinä kyllä epäonnistuttiin täysin. Lisäksi noottia voi antaa epäselvistä toimintakohtauksista, onnettomista ääninäyttelijöistä, kakkapökälettä muistuttavasta Tikusta, joka opetti ninjataitoja suoraan kirjasta (!) ja vaikka mistä muusta, mutta eiköhän asia tullut jo selväksi. Jos ei, sanotaan suoraan: tämä oli ihan järkyttävän huono elokuva!\nElokuvan suurin tähti on April O’Neilin rooliin kiinnitetty Megan Fox. Hänen näyttelemistään Transformers-elokuvissa on parjattu paljon. Miten Fox pärjäsi tällä kertaa?\nAkseli: Megan Fox on todennäköisesti valittu elokuvaan pääosin ulkonäkönsä vuoksi. Se, miten hyvin neiti Fox sopii Aprilin rooliin, vaikuttaisi olleen sivuseikka. Popkulttuurihahmoja esittävän näyttelijän ei tarvitse välttämättä olla ammattikuntansa lahjakkain edustaja, tärkeämpää on kyetä luomaan juuri kyseiselle hahmolle oikeanlainen fiilis, persoona ja luonne. Megan Fox oli leffassa Megan Fox, ei April. Huono esitys.\nIlka: Megan Fox ei ole herättänyt vahvoja tunteita suuntaan tai toiseen, mutta April O’Neilin roolissa hän näytti kasvoiltaan jähmettyneeltä ja kuin ei oikein tietäisi miten päin olla. April O’Neilin hahmolla oli hetkensä, mutta pääasiassa ohjaajan intresseissä vaikuttaa olleen saada April näyttämään mahdollisimman seksikkäältä, mitä ikinä olikaan tekemässä.\nKati: Itse elokuva oli parempi kuin Transformers, mutta Fox voisi vielä hetken miettiä alanvalintaa tai lisäkouluttautumista.\nTatu: Megan Fox oli sama Megan Fox kuin kaikissa muissakin rooleissaan. Neidin oli taas pakko pyllistellä katsojille pikkutuhman vitsin merkeissä. Ho hoo, Michael Bay! Hyvin keksitty! Ehkä Foxista vielä joku päivä kouliintuu oikea näyttelijä, mutta tällä hetkellä hän on kaukana sellaisesta. Jopa mutanttininjakilpikonnat olivat uskottavampi ilmestys kuin Megan Fox toimittajana. Kyllä tuli Judith Hoagia ikävä!\nNinjakilpikonnat, Tikku ja Silppuri oli pistetty aika rohkeasti uuteen uskoon. Mitä pidit uudistetuista hahmoista?\nAkseli: Minulla ei ole valittamista Turtlesien ulkonäön suhteen, mutta hahmoina kilpparit jäivät hyvin etäisiksi. Yhdestäkään konnasta ei oikein saanut otetta. Tuntui, että tekijöiltä oli unohtunut yksilöllisten persoonien tärkeys. Hahmoilla oli kyllä omat karikatyyrinsä, mutta se ei ihan riittänyt. Perusajatus tuntuu olleen, että kunhan vain saadaan neljä jättikokoista konnaa onnistuneesti mölisemään keskenään, niin sehän riittää.\nIlka: Turtlesit ovat näyttäneet hyvin erilaisilta vuosien varrella ja minusta tässä elokuvassa nähtiin ihan onnistunut versio teinimutanttininjakilpikonnista. Pidin kilpparien karun realistisesta ulkonäöstä, mutta sen sijaan päivitetty alkuperä oli masentava käänne. Taisteluhaarniska-Silppuri oli kiinnostava päivitys, mutta lopputulos näytti eksyneen paikalle Bayn kelvottomista Transformers-elokuvista.\nKati: Muistelen edellisen tulemisen hahmojen, varsinkin teinikilppareiden, olleen kylmemmän näköisiä kuin lapsuuden sankarini. Tässä elokuvassa animoituihin hahmoihin oltiin onnistuttu palauttamaan persoonaa ja lämpöä.\nTatu: Shrekin ja Hulkin lemmenyön tulokset eivät voittaneet minua puolelleen. Realistinen lähestymistapa miellytti, mutta siihen se sitten jäikin. Raphael oli turbopumpattu bodari, Donatello hintelä rillipäänörtti, Leonardolla oli perverssit ihmissilmät ja Michelangelon huulet jäivät kummittelemaan mieleen. Sinänsä oli ihan hieno idea heijastaa eri persoonallisuuksia myös hahmojen ulkonäössä, mutta homma toteutettiin kirvesmiehen kömpelyydellä. Eniten kuitenkin häiritsi ninjakilpikonnien ääninäyttelijät, jotka eivät sopineet rooleihinsa lainkaan. Lapsena halusin hengailla ninjakilppareiden kanssa. Tällä kertaa halusin kuristaa ne hengiltä!\nToiko 3D mielestäsi jotain lisää elokuvaan?\nIlka: Ne lasit olivat aika ärsyttävät naamalla. Joissain korkeanpaikan kohtauksissa 3D oli ihan toimivaa.\nKati: Sarjakuvamaisessa alussa 3D toimi hyvin, mutta ”normaalissa” ilmaisussa ei lisäarvoa ollut. Toki joissain kohtauksissa meno oli kovinkin kolmiulotteista, mutta hetkelliset tuntemukset siitä, että tipahtaa jostain tosi korkealta, eivät vieneet juonta eteenpäin.\nTatu: Toimintakohtaukset olivat jo valmiiksi häiritsevän epäselviä, ja 3D vain pahensi asiaa. Jos Ninja Turtles on pakko katsoa, suosittelen kaksiulotteista versiota.\nKenelle suosittelisit elokuvaa?\nAkseli: Vaikea tätä on kenellekään suositella. Jos pidät Transformers-filmatisoinneista yli kaiken, tämäkin saattaa toimia.\nIlka: En suosittelisi.\nKati: Ala-asteikäisille äksönistä tykkääville lapsille ja heidän vanhemmilleen, jotka ovat mahdollisesti arvostaneet Turtleseja 80- ja 90-luvun taitteessa.\nTatu: Eiköhän tämä 10-vuotiaille uppoa vallan hyvin, mutta suosittelisin silti heillekin jotain rakentavampaa katsottavaa.\nUuden elokuvan nähtyäsi, mikä on suosikkisi kaikista näkemistäsi Turtles-elokuvista?\nAkseli: Kallistun vuonna 1990 valmistuneeseen ensimmäiseen Turtles-elokuvaan. Kaikkine puutteineenkin se on synkeähkön rujo, oudolla tavalla kiehtova ja viihdyttävästi camp-henkinen. Katsoin elokuvan viimeksi vuonna 2011, lähes 20 vuoden tauon jälkeen.\nIlka: En osaa sanoa. Edellisen Turtles-leffan olen nähnyt 90-luvulla ja muistikuvat ovat hatarat.\nKati: En ole nähnyt muita Turtles-elokuvia, ainoastaan sarjoja.\nTatu: Vuoden 1990 Teenage Mutant Ninja Turtles eli elokuvista ensimmäinen. Toki sen asut ja tehosteet ovat nykykriteereillä kömpelöitä, mutta Jim Hensonin työtä on pakko arvostaa yhä. Lisäksi elokuva oli hauska ja viihdyttävä, ja onnistui jopa koskettamaan tunnetasolla, toisin kuin tämä uusi kaikesta kohkaamisestaan huolimatta. Lisäksi Elias Koteas oli mahtava Casey Jones!\nMontako tähteä asteikolla 1-5 antaisit tälle uudelle elokuvalle?\n+ Realistiset ninjakilpikonnat


Paikalliset ponnistelevat rauhan puolesta Syyriassa | Maailma.net\nPaikalliset ponnistelevat rauhan puolesta Syyriassa\nSyyrian kansalaisyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet rauhalle ovat jääneet aivan liian pienelle huomiolle, sanoo selvityksen aiheesta teettänyt Kirkon Ulkomaanapu.\nSyyrian pakolaisia majoittava Jordanian Azraqin pakolaisleiri. (Kuva: EU/ECHO/Caroline Gluck / CC BY-NC-ND 2.0)\nTeija Laakso Maailma.net 8.1.2016\nSyyriassa on monenlaisia paikallisia rauhaan pyrkiviä järjestöjä ja muita toimijoita. Ne tarvitsisivat kuitenkin nykyistä enemmän tukea, jotta niiden ponnisteluilla olisi enemmän merkitystä, käy ilmi tuoreesta selvityksestä (pdf).\nKirkon Ulkomaanavun teettämässä selvityksessä haastateltiin Syyriassa 143:a rauhantoimijaa. Lisäksi järjestettiin kaksi rauhantoimijoiden ryhmäkeskustelua Libanonissa.\nUlkomaanavun mukaan Syyrian kansalaisyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet rauhan rakentamiselle ovat toistaiseksi jääneet aivan liian pienelle huomiolle. Tutkimuksesta selviää, että Syyriassa toimii rauhan puolesta muun muassa yhteisöjen johtajia, naisten ja nuorten ryhmiä, kansalaisjärjestöjä, paikallisia neuvostoja ja sovittelukomiteoita. Ne osallistuvat neuvotteluihin vankien vaihdosta ja aselevoista, rauhanvälitykseen, avustustyöhön, rauhanomaisten arvojen levittämiseen sekä ihmisoikeustyöhön.\nSyyrian vuonna 2011 alkanut sisällissota on ajanut lähes 4,4 miljoonaa ihmistä pakosalle maan rajojen ulkopuolelle. Ainakin 7,6 miljoonaa on paossa maan sisällä.\nTutkimukseen haastateltujen mukaan suurimpia esteitä rauhantyölle ovat muun muassa Syyrian väkivaltainen ympäristö, liikkumisvaikeudet sekä humanitaarinen kriisi ja talousvaikeudet. Tutkimuksen mukaan rauhantoimijat ovatkin onnistuneet luomaan vain pieniä tilapäisen vakauden saarekkeita. Siksi kansainvälisten rauhanprosessien pitäisi ottaa paikalliset toimijat huomioon ja tukea näiden yrityksiä, jotta paikallista rauhantyötä voitaisiin tehdä kestävämmin. Rauhantoimijat tarvitsevat muun muassa taloudellista ja logistista tukea sekä parempia yhteyksiä toisiinsa, tutkimuksessa todetaan.\nRaportin tutkimustiedot keräsivät rauhantutkimusinstituutti swisspeace, konfliktien ratkomiseen keskittyvä Conflict Dynamics International -järjestö sekä asiantuntijatiimi FarikBeirut.net.\nSyyrian konflikti kansalaisyhteiskuntakonfliktirauha Syyria Kirkon Ulkomaanapu


Brooklynin pikimusta humoristi – Peter Steelen poismenosta viisi vuotta - Soundi.fi\nSoundi » Uutiset » Brooklynin pikimusta humoristi – Peter Steelen poismenosta viisi vuotta\nBrooklynin pikimusta humoristi – Peter Steelen poismenosta viisi vuotta\nType O Negativen järkälemäinen keulahahmo Peter Steele kuoli päivälleen viisi vuotta sitten, 14.4.2010. Muistellaksemme 48-vuotiaana kuollutta Steeleä julkaisemme nyt uusintana Timo Isoahon kirjoittaman Minun tähteni -sarjan jutun puolentoista vuoden takaa.\n– Brooklynin pikimustat humoristit\nTuokion päätteeksi mustavihreään pukuun sonnustautunut taiteilija jo pyysikin minut vierailulle Brooklynin-kotiinsa\nElettiin vuoden 1999 ensimmäisiä päiviä. New Yorkin talvinen iltapäivä oli jo hämärtymässä, kun painoin erään brooklynilaisen omakotitalon summeria. Kohta jykevä ovi avautuikin ja huomasin kämmenluideni rutisevan Petrus Thomas Ratajczykin käsittelyssä. Paremmin Peter Steelenä tunnettu nykypäivän Grigori Rasputin loi ylleni valtavan varjonsa, hymyili leveästi vampyyrinhampaillaan ja toivotti tervetulleeksi matalaan majaansa.\nElämän kummallisuutta tuli pohdiskeltua parikin kertaa tuona päivänä. Yhdestä Brooklynin varjoisammasta naapurustosta löysin itseni vain sen vuoksi, että pari päivää aikaisemmin olin poikennut sattumalta erääseen ruokapaikkaan Rockaway Beachin lähistöllä (pitihän se The Ramonesin kuuluisaksi tekemä ranta nähdä, vaikka bussikyyti osoittautuikin kovin hitaaksi – aivan kuten Joey Ramone meille lauloi), ja kuinka ollakaan, tuossa samassa anniskelupaikassa uuden vuoden päivää olivat viettämässä myös Type O Negativen Peter Steele, Josh Silver, Kenny Hickey ja Johnny Kelly läheistensä kanssa. En tietenkään malttanut olla vaihtamatta muutamaa sanaa Steelen kanssa ja lyhyen tuokion päätteeksi mustavihreään pukuun sonnustautunut taiteilija jo pyysikin minut vierailulle Brooklynin-kotiinsa.\nOlin kovasti ihmeissäni muukalaiselle esitetyn odottamattoman kutsun vuoksi, mutta ehkä suomalaisuuteni selitti asiaa – muun muassa islantilaisia sukulaisia omannut Steelehän rakasti Pohjoismaita yli kaiken. Venäläisiä sukujuuriakin hänellä oli, ja hurjimpien huhujen mukaan Steelen isoisän serkku oli eräs Josif Stalin.\nHurjimpien huhujen mukaan Steelen isoisän serkku oli eräs Josif Stalin\nParimetrisen Steelen majapaikka sijaitsi kolmikerroksisen omakotitalon kellaritasossa ja hänen valtakuntaansa kuului erilaisten instrumenttien ja elektroniikan lisäksi lukuisia kuntoilulaitteita. Rakennuksen muita kerroksia asuttivat muun muassa hänen äitinsä ja osa siskoista. ”Pojat, tulkaapa syömään”, kuului yläkerrasta eräälläkin hetkellä. Jossakin vaiheessa Steelen puhelin pirisi ja langan toisessa päässä oli joku hänen mustasukkaisista tyttöystävistään. Myöhemmin illalla paikalle saapui muusikon ystäviä ja lähdimme kruisailemaan ympäri Brooklynia, Steelen esitellessä itselleen ja Type O Negativelle tärkeitä paikkoja. ”Tätä puistoa siivosin aamusta iltaan, kun työskentelin New Yorkin kaupungin palveluksessa” ja ”tuossa on käyttämämme Systems Two -studio” ja niin edelleen.\nPäällimmäiseksi muistoksi jäi kuitenkin Steelen kumea nauru – pikimustan huumorin ylipappina hän nauroi paljon, mutta tarinat olivat useimmiten painokelvottomia. ”Niin vakavia asioita ei ole olemassakaan, etteikö niistä voisi vääntää sysimustaa huumoria. Niin, sellaista elämä on Brooklynissa”, Steele huomautti.\nTuo kummallinen päivä Brooklynissa nousee tietenkin omaan luokkaansa, mutta Peter Steele ja hänen yhtyeensä ovat toki tarjonneet muitakin unohtumattomia elämyksiä, tavalla tai toisella. Ensimmäistä kertaa muistellessa pitää palata 1980-luvun lopulle, jolloin Klaus Flaming soitti Metalliliitto -radio-ohjelmassaan Carnivoren järisyttävän Jesus Hitler -kappaleen. Post-apokalyptisia visioita tarjonneen ja omalaatuiseen imagoon luottaneen newyorkilaisyhtyeen sävelteos herätti orastavan kiinnostuksen – mutta yhtä lailla Jesus Hitler vaikutti oudolta, pelottavalta ja häiriintyneeltä. Reaktio toi elävästi mieleen vuoden 1985, jolloin törmäsin Sky Channelilla Slayerin Hell Awaitsin livevideoon. Aluksi olin järkyttynyt, mutta kohta VHS-nauhurissa ei Hell Awaitsin lisäksi paljon muuta pyörinytkään.\nSteelen puhelin pirisi ja langan toisessa päässä oli joku hänen mustasukkaisista tyttöystävistään\nHardcore/metalli/crossover-hybridi Carnivore lopetti aktiiviuransa pian Retaliation-kakkoslevyn jälkeen. Yhtyeen basistina ja laulajan toiminut Steele hylkäsi muusikonuransa ja työskenteli New Yorkin puistoyksikössä, kunnes rumpali Sal Abruscato onnistui houkuttelemaan vanhan ystävänsä tutun sorvin ääreen. Saamme siis olla ikuisesti kiitollisia A Pale Horse Named Death -yhtyettään tänä päivänä pyörittävälle Abruscatolle, sillä ilman häntä Peter Steelen huikea, sarkasmin kyllästämä taiteellinen hulluus olisi saattanut jäädä ikuisiksi ajoiksi piiloon.\nUusi yhtye sai pian nimen Type O Negative ja jotakin bändin eriskummallisuudesta kertoi vuonna 1991 ilmestyneen Slow, Deep And Hard -debyyttilevyn yli 12-minuuttinen avausraita Unsuccessfully Coping With The Natural Beauty Of Infidelity: I. Anorganic Transmutogenesis (Synthetic Division), II. Coitus Interruptus, III. I Know You’re Fucking Someone Else. Steelen kivuliaan ihmissuhteen päättymistä suorasanaisesti (”Where there’s a womb, there’s a way, with you it’s for free”) kuvailleesta kappaleesta havaitsi vielä menneisyyden kaikuja, mutta gootti- ja doomsävyt vihjailivat myös tulevista ajoista. Sanomattakin on selvää, että Steelen kellarivaltakunnassaan kirjoittaman Slow, Deep And Hardin omalaatuinen taide toimi melkoisena ruokahalun herättäjänä.\nLupaukset muuttuivat pian todeksi – tarkemmin sanottuna syksyllä 1993 ilmestyneen Bloody Kisses -pitkäsoiton myötä. Ja millainen albumi tuo koukuttavia melodioita, sensuelleja doom-tunnelmia, raivokkaan itseironista hardcorea ja vieläpä onnistuneen coverinkin (Seals And Croftsin Summer Breeze) sisältämä Bloody Kisses onkaan: kyllä vain, allekirjoittaneen pankki räjähti totaalisesti.\nAloitin Bloody Kissesin ilmestymisen aikoihin opiskelun kansanopiston kirjoittajalinjalla ja tämä yli 70-minuuttinen monikasvoinen järkäle toimi niin Oriveden-matkojen kuin itse opiskelunkin soundtrackina. Helsinkiläinen kämppäkaverini oli puolestaan hurahtanut koneellisempaan populaarimusiikkiin, joten Bloody Kisses sai kovan kilpailijan The Prodigyn Experience-debyytistä. Minä itse asiassa opin pitämään Liam Howlettin tekeleistä, mutta Otso ei taida sietää Type O Negativea tänäkään päivänä.\nHaastatteluhuoneen sohvan pohjalla odotti kuihtunut, vapiseva ja kalmanvalkea varjo-Steele\nOlihan se sitten todella kova juttu, kun Type O Negative saapui Suomeen marraskuussa 1996. Bändi kiersi tuolloin syksyisen melankolian täydellisesti kiteyttävän, mutta levy-yhtiön toivomuksesta yllättävänkin silotellulta kuulostaneen October Rust -albumin tiimoilta. Tavastian-konsertin jälkeisistä hurjista aftershow-bileistä kerrotaan vielä tänäkin päivänä vain aikuisten korville sopivia tarinoita, mutta omat muistoni liittyvät vain ja ainoastaan Tampereen Pakkahuoneella järjestettyyn iltamaan. Ja niin vain korvat alkavat edelleenkin soida, kun tuon huumaavalla äänenvoimakkuudella toteutetun näytöksen yksityiskohtia yrittää palauttaa ajatuksiin. Ankaran äänenpaineen lisäksi mielikuviin nousee Pakkahuoneen innokasta yleisöä täydellisesti komentanut orkesteri.\nTämä jäikin sitten parhaaksi todistamakseni Type O Negativen konsertiksi, vaikka esityksiä tuli todistettua muutamia, niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Bändi soitti kelpo keikan esimerkiksi Tuska-festivaalilla kesällä 2003, mutta Tampereen Sauna Open Airissa 2007 toimitus lipsahti sivuraiteille. On selvää, että Type O Negativelta oli lupa odottaa odottamattomuuksia ja hyvän maun rajoilla liikkuvia ratkaisuja, sillä nämä muusikot eivät pohjimmiltaan kunnioittaneet mitään tai ketään. He tekivät mitä he halusivat eikä heistä oikeastaan tiennyt, ovatko he haudanvakavissaan vai laskevatko he leikkiä sen minkä kerkeävät.\nOvatko he haudanvakavissaan vai laskevatko he leikkiä sen minkä kerkeävät\nNämä taustat erinomaisen hyvin tuntienkin Saunan-keikan aikana rumpuraiserilla väsähtäneenä istuskelleelle Steelelle oli vaikeaa antaa suuria sympatioita. Vielä huomattavasti kummallisempaa oli törmätä muusikkoon konsertin jälkeen: backstagella kahden naisen kanssa aikaa viettänyt Steele vaikutti suhteellisen normaalilta – aivan kuin juuri päättynyttä hämmentävää esiintymistä ei olisi koskaan tapahtunutkaan!\nSauna Open Airin eriskummallinen performanssi ei kuitenkaan tullut niin sanotusti puun takaa. Jonkinasteista katastrofia osasi valitettavasti jopa odottaa, sillä Steele oli silmiinpistävän surkeassa jamassa jo saman vuoden helmikuussa. Muusikko oli nimittäin saapunut talviseen Amsterdamiin, tarkoituksenaan tehdä promootiota Dead Again -levylle. Haastatteluhuoneen sohvan pohjalla odotti kuihtunut, vapiseva ja kalmanvalkea varjo-Steele – ja tällä kerralla se kädenpuristuskin tuntui lähinnä hennolta läpsäisyltä. Juttutuokiota oli hyvin vaikea aloittaa kaiken nieleskelyn keskellä, sillä mielessä pyöri vain yksi ajatus: tällä ihmisrauniolla ei ole mitään tekemistä sen kahdeksan vuotta sitten Brooklynissa tavatun Teräs-Petterin kanssa.\n– Näytänkö minä paskalta? Aivan varmasti. Vaihdoin äskettäin masennuslääkitystä ja aikaerokin vaivaa. Ja voiko ihminen tehdä mitään typerämpää kuin uppoutua huumausaineiden maailmaan vanhalla iällä, Steele kyseli Amsterdamissa tuttuun sarkastiseen tyyliinsä.\nNiinpä niin: kovat huumeet olivat valitettavasti tehneet tehtävänsä. Steelehän ei koskaan peitellyt addiktioitaan vaan pikemminkin hän yritti päästä demoneistaan eroon kirjoittamalla ne osaksi Type O Negativen saagaa. Vuonna 1999 ilmestyneen World Coming Downin avausraita White Slavery kertoo kokaiiniriippuvuudesta tähän tapaan: ”Watch your money / Flow away oh so quick / To kill yourself properly / Coke is it.”\n”Pienen vuoren kokoista kehoaan erilaisilla myrkyillä rajusti runnellut muusikko saavutti sentään 48 vuoden iän”\nHetki Sauna Open Airin backstagella jäi lopulta viimeiseksi kohtaamiseksi Steelen kanssa, sillä muusikko menehtyi sydänongelmiin 14. huhtikuuta 2010. Kuolinuutisen pureskelussa oli tosin omat haasteensa, sillä Type O Negativen nettisivuthan olivat julistaneet Steelen kuolemaa ”free at last” -otsikon voimin ensimmäisen kerran jo vuonna 2005. Tuolla kerralla raskaan musiikin piirejä järisyttänyt suru-uutinen osoittautui brooklynilaiseksi ankaksi, mutta viisi vuotta myöhemmin viikatemies ei enää jättänyt tehtäväänsä kesken.\nJälkikäteen ajateltuna Steelen poismeno ei tullut suurena yllätyksenä, sillä pienen vuoren kokoista kehoaan erilaisilla myrkyillä rajusti runnellut muusikko saavutti sentään 48 vuoden iän – eli hän jaksoi 21 vuotta pitempään kuin monet muut rocklegendat (muun muassa Kurt Cobain ja Jimi Hendrix kuolivat 27-vuotiaina). Mutta siitä ei tietenkään pääse mihinkään, että tämäkin muusikko poistui keskuudestamme aivan liian aikaisin – varsinkin kun uutta Type-albumia kirjoittamaan ryhtynyt Steele oli kuulemma onnistunut selättämään kaikki suurimmat ongelmansa.\nMutta missä Peter Steele vaikuttaa nykyään? Mieshän kääntyi katoliseksi viimeisinä vuosinaan ja eräässä haastattelussa hän ilmoitti kavahtavansa kuolemaa: ”On pelottava ajatus, että kuoleman jälkeen olisi tarjolla vain tyhjyyttä… Enkä voi myöskään uskoa esimerkiksi sellaista, että Adolf Hitler ja Äiti Teresa voisivat päätyä kuolemansa jälkeen samaan paikkaan.”\nNo, toivottavasti Steele on oikeassa. Sillä siinä tapauksessahan häneen saattaa vielä joskus törmätä.\nTiesitkö tämän Type O Negativesta?\nPeter Steele kärsi lyhyen vankilatuomion vuonna 2005. Mies joutui kaltereiden taakse huumeiden hallussapidosta ja pahoinpitelystä.\nType O Negativen toinen albumi The Origin Of The Feces on studiolive ja se sisältää muun muassa uusia versioita debyyttilevyn biiseistä. Feikkikeikka myös keskeytyy eräässä vaiheessa pommiuhkauksen takia.\nSyystä tai toisesta Type O Negative käyttää kolmella studioalbumilla (October Rust, World Coming Down ja Life Is Killing Me) rumpukonetta.\nSwallow The Sunin kitaristi Juha Raivio kirjoitti April14th -kappaleen sankarinsa Peter Steelen muistolle. Type O Negative taas sävelsi Halloween In Heaven -biisin kunnianosoitukseksi kesken keikan ammutulle Pantera-kitaristi Dimebag Darrellille.\nHIM, tai silloin vielä His Infernal Majesty, soitti uransa alkuvaiheessa kokonaisen Type O Negative -coverkeikan helsinkiläisessa Teatro-klubissa.\nHitaasti ja syvältä – Type O Negativen parhaat


Raija Oranen | Kirjasampo\n...uutislähetys on kuin kunnon selkäsauna, kaikki kertomisen arvoinen lyö katsojaa kipeästi, eikä maailmassa ilmeisesti muuta kertomisen arvoista olekaan. (Sanojen ajan kirjailijan omat sanat -osiosta)\nEn voi olla yhtymättä yllä olevaan kirjailijan ajatukseen. Kun aamuisin istahtaa sohvalle kahvikupin kanssa hetkeä ennen töihin lähtöä ja avaa television, kaikki maailman katastrofit vyöryvät päälle kuin tulvavesi. Illalla aamuinen uutissatsi on terästetty uusilla kauheuksilla. Tiedonvälitystä tarvitaan eikä uutisten arvoa käy kiistäminen, mutta sen vastapainoksi täytyy olla jotain. Olkoon se kulttuuria, taidetta, vakavampaa tai kevyempää viihdettä. Kaikkea tarvitaan ja kaikelle on paikkansa. Asioita voi esittää monella eri tavalla, vakavistakin asioista voi puhua viihteen keinoin.\nRaija Orasesta tiedetään melko paljon. Hänhän on se rempseän oloinen, vaalea, sympaattinen, suora, kantaaottava ja menestynyt romaanikirjailija, suosittujen tv-sarjojen luoja. Ruusun aikaa ja Puhtaita valkoisia lakanoita on aikoinaan tullut tuijotettua nenä kiinni televisioruudussa. Hän on syntynyt Kainuussa Hyrynsalmella ja asuu puoliksi Suomessa ja vähintään talvet Espanjan Aurinkorannikolla. Hänestä kirjoitetaan lehdissä paljon, häntä nähdään televisiossakin ja hän on erittäin tuottelias kirjailija.\nRaija Oranen on kirjoittanut aikoinaan kohauttaneen Riisuminen -näytelmän, josta sittemmin tehtiin myös elokuva. Lukuisat radiokuunnelmat, käsikirjoitukset ja näytelmät kuuluvat hänen tuotantoonsa. Ei myöskään pidä unohtaa lapsille kirjoitettuja satuja ja saturomaaneja. Hurmaava on myös kirjailijan rakkaasta Doris-koirasta kirjoitettu novelli-tarinakokoelma Kaikki Doriksesta.\nMuistutettakoon tässä vielä suosituista Suomen historiaa luotaavista kirjasarjoista.\nMaan aamu (1995)\nPitkät hiukset (1997)\nMaan aamu -sarja kertoo perhekronikan 1900-luvun alun Suomesta, valtion ja kansalaisuuden synnystä. Romanttisen tarinan miljöö on kartano, jota isännöi oikeudenmukainen patruuna, joka suosii taidetta ja ymmärtää naisia. Kertomusta kehystävät sortokausi, jääkäriliike ja kansalaissota.\nSeuraava kirjapari: Rahasta ja rakkaudesta (1998) ja Onnesta ja autuudesta (1999) siirtyy teemoiltaan yritysmaailmaan, jossa siivousyrittäjä perustaa ruukkikylän kartanoon hotelliravintolan.\nPalladium-sarja on jälleen trilogia. Se perustuu venäläisen saippuatehtailijan ja kiinteistönomistajan Grigori Zhukovin perheen vaiheisiin. Perhe kulkeutuu kirjoissa Pietarista Suomeen ja edelleen Pariisiin ja lopulta Nizzaan, jonne Zhukov rakennuttaa korttelin laajuisen Palladium-palatsin. Palladium-sarjan teokset ovat:\nOranen on kuvannut kirjoissaan myös poliittisia kuvioita. Kirjassa Anna, elämäsi (1987) pohditaan äidin ja tyttären suhdetta, äidin vasemmistolaisen menneisyyden paljastamista ja 70-luvun nuorten idealistista aatteellisuutta. Uudempi kirja, Kohtaamispaikka Marinad (2004), sykkii myös aatteen paloa taistolaisen nuorisoradikalismin tahdissa - joskin siinä myös huomataan 70-luvun ihanteiden murtuneen totaalisesti. Kirja on kirjoitettu jännitysromaanin muotoon.\nRaija Orasen Hehku\nRaija Orasen tämän syksyn uutuus on romaani Hehku. Kirjan tapahtumat sijoittuvat kirjailijan hyvin tuntemalle Espanjan Costa del Solille. Päähenkilö Sini Virta viettää Marbellassa ökyrikkaan isänsä, rakennusfirman omistajan Valo Virran huvilalla 35-vuotis päiviään. Juhlaan kokoontuva ihmisjoukko on samaa perhettä mutta samalla valovuosien päässä toisistaan. Sini on halvaantunut 16-vuotiaana auto-onnettomuudessa ja on siitä lähtien ollut pyörätuolissa. Hänen elämänsä isän silmäteränä on aina ollut materialistisesti etuoikeutettua, rahaa ei ole koskaan puuttunut, mutta entä sitten se oikea rakkaus, isänrakkautta lukuun ottamatta? Ja sitten Sinin syntymäpäivien lopuksi isä kuolee.\nHautajaisten jälkeen Sini muuttaa Costa del Solille isältä saadun perinnön turvin ja yrittää aloittaa oman elämänsä alusta. Hän antaa rakkaudelle mahdollisuuden mutta joutuu pettymään katkerasti. Niin miesystävän kuin isänkin hämäräbisnekset paljastuvat. Sinin isän omaisuus on hankittu rahanpesulla, lahjuksilla ja veropetoksilla. Sinin äiti elää omassa haavemaailmassaan, veli Santtu on hyvää vauhtia alkoholisoitumassa ja ystäväporukat ovat lähinnä Fuengirolan suomalaiskapakoiden vakioasiakkaita. Ainoa luotettava tuki ja turva on sisar Elisa, joka ottaa ohjat käsiinsä kun Siniltä pettää maa pyörätuolin alta. Mitkään maailman rahat eivät tee Siniä onnelliseksi.\nSitten kuvioihin ilmestyy lääkäri Jan Eriksson mutta mistä miehen silmät ja olemus ovat Sinille tutut?\nKirjassa kerrotaan vakavista asioista lukijaa säästäen. Aiheina ovat vammaisuus, huijatuksi tuleminen niin ihmissuhteissa kuin bisneksissä, rakkauden kaipuu, rahan valta, ahneus, rikollisuus ja moraalikysymykset. Toisaalta kirjan kantava voima on ystävyys ja perheen yhteys: veri on vettä sakeampaa. Aurinkorannikolla on myös helppo syrjäytyä. Alkoholilla läträävät niin rikkaat kuin köyhemmätkin pohjoisen muuttolinnut. Kateus, kyräily ja eriseuraisuus ovat arkea ikuisessa kesässä.\nKirja on taattua laatua, lukukokemuksena miellyttävä, vaikkei aihe kevyt olekaan. Toivoa ja uskoa hyvään tekstissä on kuitenkin viljalti.\nSatu Vähämaa Viimeksi päivitetty 30.11.2009


Viimeisten parin viikon aikana säät ovat suosineet toukotöitä Iitissä. Ensimmäisenä kylvetyt rapsit ovat jo tasaisella taimella. Kirppoja on hiukan. Elado-peittauksen teho nähdään pian.\nVehnien kylvöä on hidastanut maan runsas pohjakosteus. Viime syksyn ja tämän kevään sateet aiheuttivat peltojen pintojen liettymistä. Muokkaukseen on pitänyt paneutua huolella. Vaikuttaa siltä, että kunnollisen kylvöpohjan saavuttaminen perinteisellä äkeellä on todella haastavaa. Paras tulos on saatu Carrier-lautasäkeellä.