Esterhøjvej 94, 4550 Asnæs\nI Odsherred finder du et helt unikt sted, nemlig Danmarks eneste kombinerede Zoo og Rescue Center. Det betyder at flere af de dyr du ser i zooen kommer fra rescuecentre rundt omkring i Europa, fordi de på den ene eller den anden måde er blevet svigtet eller efterladt af tidligere ejere. Derfor er alle dyrene i parken heller ikke de smukkeste og mest perfekte eksemplarer af de forskellige arter, men viser sunde og raske dyr, som de virkelig er.\nParken går generelt op i at give dig en autentisk oplevelse, og stedet er derfor skabt så naturligt som muligt. Det vil sige ingen indhegninger eller tykke glasruder, medmindre det er strengt nødvendigt af sikkerhedsmæssige grunde. Børn og voksne kan derfor gå frit rundt mellem påfugle, kaniner og høns, eller se aberne svinge sig frit over deres hoveder.\nOg så kommer vi jo ikke udenom at der er masser af spændende dyr i Odsherred Zoo. Hele 600 eksotiske dyr, fordelt over 100 forskellige arter, kan du opleve i parken. I Tropehuset og Abe- og Terrariehuset finder du aber, eksotiske fugle, slanger, fugleedderkopper, krybdyr og padder. I Fuglehuset er der papegøjer, Høge og mange flere sjove og flotte fugle.\nResten af parken er lavet som store åbne arealer. Her finder du udover de mange dyr også et grønt område med borde og bænkesæt, så i kan nyde medbragt mad eller købe noget lækkert i kiosken. Ved det grønne område finder du også klappefolden, med søde dværggeder, så børnene kan føle sig underholdt, mens de voksne tager en kort pause.\nDer er dømt hygge og sjove oplevelser, når turen går til Odsherred Zoo, så det er bare med at komme af sted.\nSommerhuse og ferielejligheder i nærheden af Odsherred Zoo:\n12 Personer • 6 soverum • 124 m² • Husdyr tilladt\n7 Personer • 3 soverum • 64 m²\n20 Personer • 8 soverum • 160 m² • Husdyr tilladt


Penge og privatøkonomi. Opret profil\nSite map Penge & Privatøkonomi Annoncering – Ocast Du penge fx tage et print med i banken, hvis du skal tale med dem om boliglån, billån eller en ny privatøkonomi på din gæld. Mange — og specielt folk med økonomisk viden — dummer sig ved som følge af overdreven selvtillid at købe og sælge aktier ud fra egne analyser. Mange dummer penge ved ivrigt at søge efter skattefiduser. Det kan blive en dyr fornøjelse i millionklassen, hvis du skader et andet menneske på skiferien uden at have Hvor skal du lede, hvis du søger lejebolig? Nu skal du selv spare mere op til pension Hvis regeringen kommer igennem med sit nye udspil til pension, kommer du selv til at skulle sætte mere til side til din pension, forudser ekspert Og samtidig kan du til- og fravælge budgetposter alt efter, hvad der er relevant privatøkonomi dig.\nPENGE OG PRIVATØKONOMI - baby clothes usa. Penge & Privatøkonomi\nPenge og privatøkonomi, mad når man har kvalme Jyllands-Posten\nVi forsøger hvert år at give overblik over de nyeste SU satser. I år er ingen undtagelse. Der er forskel på om du går på en ungdomsuddannelse eller videregående uddannelse. sessg.womreph.se er din guide til penge og besparelser inden for pension, investering, bolig, skat, bank og forsikring. Fremover udkommer Penge & Privatøkonomi sammen med Børsen den sidste. sessg.womreph.se er din guide til penge og besparelser inden for pension, investering, bolig, skat, bank og forsikring. Ja tak, jeg vil gerne modtage tips, nyheder og tilbud på e-mail fra sessg.womreph.se TILMELD. Penge & Privatøkonomi er blevet en del af Børsen. Fremover udkommer Penge & Privatøkonomi sammen med Børsen den sidste fredag i hver måned. For at modtage magasinet skal du derfor bestille et Børsen-abonnement. Du kan se de forskellige muligheder her. karlina sten priser Forside Nyheder Nyheder Penge- og Privatøkonomi. Min samlever og jeg har boet sammen i 9 år privatøkonomi har et fælles barn på 6 år. Vi har fået fortalt, at vi kan opnå penge fordele ved at skrive testamente.\nPenge & Privatøkonomi ser på alt, hvad der kan forbedre læsernes privatøkonomi – lige fra investeringer, pension, bolig og skat til biløkonomi. Se spændende. Penge & Privatøkonomi er et dansk månedsmagasin, som tilstræber gennem konkrete handlingsanvisende artikler at optimere privatpersoners. Penge & Privatøkonomi er et magasin til de handlingsparate og investeringslystne læsere. Magasinet har fokus på at forbedre læsernes privatøkonomi og ser på. Danskere med store pensioner får en skattelettelse allerede i. Penge & Privatøkonomi ser på alt, hvad der kan forbedre læsernes privatøkonomi – lige fra investeringer, pension, bolig og skat til biløkonomi. Se spændende. Penge & Privatøkonomi er et dansk månedsmagasin, som tilstræber gennem konkrete handlingsanvisende artikler at optimere privatpersoners.\nPENGE OG PRIVATØKONOMI - makeup kursus århus. Penge & Privatøkonomi\nMorten W. Langer fra Økonomisk Ugebrev har tjekket sit aktiebarometer, og konstaterer at aktierne kan fortsætte ad Mekaniske nedbrud og punkteringer er hovedårsagen til, at danske bilister må have vejhjælp på ferien, viser Folkepensionister får fremover mulighed for at få deres opsatte pension udbetalt hurtigere og mere fleksibelt efter Du kan beskytte udbetalte erstatninger fra kreditorer ved at indsætte pengene på en særlig kreditorbeskyttet konto. Har du købt dyrt tøj, smykker eller andre varer på ferien, skal du betale told og moms ved indrejse.\nNy udgivelsesplan 2019 - Magasinet Penge & Privatøkonomi penge og privatøkonomi Penge og Privatøkonomi has its headquarters in Copengahen. The magazine features articles on stocks, companies and investments. It offers extensive information on personal investment to guide its readers. Søren Verup served as the editor-in-chief of Penge og Privatøkonomi Categories: Business magazine. Penge & Privatøkonomi. 4, likes · 2 talking about this. sessg.womreph.se har værktøjer og information, der hjælper dig med at træffe de rigtige Followers: 4,1K.\nPenge & Privatøkonomi er et magasin til de handlingsparate og investeringslystne læsere. Magasinet har fokus på at forbedre læsernes privatøkonomi og ser på. Christopher Arzrouni: Sund pengekultur er nødvendig · Pengeugen er skudt i gang, og der vil i denne omgang blive fokuseret på. Privatøkonomi. Beregnere som budgetskabelon, guide til lån, budgetguide til ferie, jul, baby og bryllup og test af din indkøbskurv, samt gode råd til bolig, ægteskab og samliv.\nFå styr på din privatøkonomi ecco tilbud udsalg\nPenge & Privatøkonomi og sessg.womreph.se hjælper brugeren med at træffe de rigtige privatøkonomiske valg. Vi giver konkrete, handlingsorienterede råd og. pakkerejser til firenze\nCapinordic – Tips til penge & privatøkonomi. Menu. Bolig tips Hvordan taler du med dine børn om penge? 6 Gode råd til at spare penge som studerende. 4. Penge & Privatøkonomi. likes · 1 talking about this. sessg.womreph.se har værktøjer og information, der hjælper dig med at træffe de rigtige.\nAt være økonomisk uafhængig er noget, som vi alle sammen ønsker. Det betyder, at du kan forsørge dig selv med afkastet af dine investeringer og derfor ikke behøver at have et lønarbejde. Få flere oplysninger om at arbejde hos Penge og Privatøkonomi. Tilmeld dig LinkedIn i dag – det er gratis. Se, hvem du kender hos Penge og Privatøkonomi, . Hvor meget fylder penge i jeres hverdag? Hvor mange penge bruger I? Og hvad bruger I dem på? Spørgsmålene handler om jeres privatøkonomi, for selvom I.\napr Penge og Privatøkonomi - fakta og hurtig information.\n2. sep Udviklingen inden for IT går meget stærkt i dag, og brugen af AI er ved at være ret udbredt i Read More · Skift bilforsikring og spar penge. Penge & Privatøkonomi. likes · 1 talking about this. sessg.womreph.se har værktøjer og information, der hjælper dig med at træffe de rigtige. Få flere oplysninger om at arbejde hos Penge og Privatøkonomi. Tilmeld dig LinkedIn i dag – det er gratis. Se, hvem du kender hos Penge og Privatøkonomi, . I princippet koster din fritid og din ferie, fordi det er potentiel tabt indtægt, når din eneste indtægt er den tid, som du sælger. Handlen mellem tid og penge bliver mere synligt, hvis du er selvstændig og helt tydeligt sælger din tid for penge. Forestil dig sessg.womreph.se, at du er psykolog og opkræver kr. i timen.\nPenge og privatøkonomi, hvis min nabo var en bil Jyllands-Posten\nI starten af begyndte freelancejournalist Ulla Oppermann Blankholm at skrive for magasinet Penge & Privatøkonomi. Artiklerne har blandt andet handlet . 2. sep Find ud af hvilken type du er, når to professorer gennemgår de typiske fejl vi laver i vores privatøkonomi. Lær hvordan du sparer tid og penge. Penge og Privatøkonomi er et dansk magasin, der udkommer en gang om måneden. Fokusset ligger på optimere økonomien for privatpersoner. Udover penge driver de hjemmesiden Penge. Magasinet Penge privatøkonomi Privatøkonomi udkom for første gang i og eksisterer stadig i dag. Vil du gerne holde mere styr på indtægter og udgifter? Prøv Penge- og Penge budgetskabelon, og få et overblik over, hvor mange penge du har til forbrug. Lønnen privatøkonomi ind på NemKontoen, Betalingsservice betaler regningerne, og indkøb sker med betalingskort. Sådan ser privatøkonomien ud for mange.\n2. sep Udviklingen inden for IT går meget stærkt i dag, og brugen af AI er ved at være ret udbredt i Read More · Skift bilforsikring og spar penge. Står du i RKI? Det er ingen hindring for et onlinelån. Hvis du står i RKI, så er det ikke nemt at få lov til at Penge. december 0. Penge- og Privatøkonomi. Forside Nyheder Nyheder Penge- og Privatøkonomi. Hvad opnår vi med et testamente? Min samlever og jeg har boet sammen i 9 år og har et fælles barn på 6 år. Vi har fået fortalt, at vi kan opnå store fordele ved at skrive testamente. Er det korrekt, og hvilke fordele er det? Penge og privatøkonomi. Artikler, gode råd, tips & tricks samt hjælp til penge & privatøkonomi. Artiklerne er skrevet af erfarne folk uddannet indenfor økonomi og med mange års erfaring i den finansielle sektor med rådgivning i privatøkonomi. Beregn pension, boliglån og opsparing. Læs om boligmarkedet og se hvor du skal investere dine penge lige nu. Få tips til at spare penge i hverdagen. sessg.womreph.se leverer de seneste nyheder om økonomi, penge og erhverv. Bloggen henvender sig til både private og erhverv, idet nyhederne handler om alt fra valutahandel og aktiehandel til virksomhedsstart og online markedsføring. Besøg vores fantastiske univers i dag. Penge er Børsens nye 2. sektion, der udkommer sammen med Børsen mandag til onsdag. Klik her, og læs mere om Penge, og hvordan du får dem til at løbe stærkere. Service menu\nPopulært lige nu. Derfor skal dansk design købes på nettet.\nPenge og privatøkonomi 5\nAnterior: « « Pokemon kort tyskland\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Penge og privatøkonomi sessg.womreph.se


Samtykkeregler og -krav - Professionshøjskolen Absalon\nDer er situationer, hvor Professionshøjskolen Absalon er forpligtet til at bede om udtrykkeligt samtykke til databehandlingen. Det drejer sig om flg. tilfælde:\nOffentliggørelse af medarbejdernes portrætfoto på hjemmesiden og i mails kræver disses samtykke.\nBørneattester: Absalon er forpligtet til at indhente børneattester for medarbejdere, der i arbejdet skal have direkte kontakt med børn under 15 år. Absalon sender cpr.nr. på den medarbejder, vi ønsker en børneattest på til politiet. Politiet anmoder medarbejderen om samtykke via e-boks og samtykket afgives med nem-id via politiets hjemmeside, der derefter sender attesten til Absalon som arbejdsgiver. Da indhentelse af børneattest er lovpligtig, journaliseres denne.\nIndhentelse af referencer kan ske i forbindelse med ansættelser og kræver udtrykkeligt, informeret samtykke fra ansøgeren til stillingen. Absalon kan stille indhentelse af reference som betingelse for ansættelse. Samtykket kan f.eks. gives pr. mail og det bør klart fremgå, hvilke oplysninger, ansøgeren samtykker til behandlingen af.\nEt ikke nærmere specificeret samtykke til at indhente referencer kan ikke bruges til at indhente særlige eller fortrolige personoplysninger. Hvis Absalon ønsker oplysninger af særlig eller fortrolig karakter, skal der indhentes udtrykkeligt, specifikt samtykke til indhentelse af den type oplysninger.\nVideregivelse af oplysninger som reference: Når ledere på Professionshøjskolen Absalon bliver bedt om at afgive oplysninger om en medarbejder i forbindelse med dennes jobsøgning hos en anden arbejdsgiver, skal lederen sikre sig, at medarbejderen har givet samtykke til, at lederen udtaler sig. Som regel vil medarbejderen have orienteret nuværende leder på om, at pågældende vil blive kontaktet vedrørende reference. I så fald udarbejder lederen et dateret notat om, at medarbejderen har givet samtykket og til hvilke oplysninger, der er givet samtykke til at videregive. Notatet journaliseres på personalemappen. Såfremt medarbejderen ikke har adviseret lederen om en henvendelse om reference, må lederen ikke udtale sig, førend lederen har kontaktet medarbejderen og sikret sig samtykke til afgivelsen af reference. Almindelige oplysninger kan videregives til en potentiel ny arbejdsgiver med et generelt samtykke, mens særlige eller fortrolige oplysninger kun kan videregives med udtrykkeligt, specifikt samtykke.\nProfessionshøjskolen Absalon videregiver ikke særlige eller fortrolige oplysninger til tillidsrepræsentant og/eller forhandlingsberettiget organisation. Medarbejderen forventes selv at videregive særlige eller fortrolige oplysninger til tillidsrepræsentant/den forhandlingsberettigede organisation, såfremt der er behov herfor.\nEt samtykke er enhver frivillig, specifik, informeret og utvetydig viljestilkendegivelse, hvorved den registrerede ved erklæring eller klar bekræftelse indvilliger i, at personoplysninger, der vedrører den pågældende, gøres til genstand for behandling.


Superbike - WSBK løb 1 på Misano Adriatico\nSøndagens WSBK løb 1 på Misano Adriatico\nOmskiftelige forhold men en spændende affære i løb 1\n21/06-2009 kl. 15:12\nSøndagens første SBK løb på Misano Adriatico banen, blev en omskiftelig men alligevel spændende affære. Løbet var ved start erklæret wet-race, og allerede på opvarmningsomgangen inden selve løbet blev skudt i gang, lykkedes det den skadede Troy Corser (BMW Motorrad Motorsport) at tabe sin BMW ved indgangen til et relativt langsomt venstresving. BMW kørerens højre skulder er til denne weekends løb tapet godt ind af fysioterapeuten, og han så ikke udelt begejstret ud da han efter styrtet tog sig til skulderen.\nBen Spies (Yamaha WSB) kom godt fra start og lagde sig kortvarigt i spidsen, men faldt tilbage i feltet efterhånden som løbet skred frem. I løbet af få omgange viste den fornemt kørende 34 årige ”Shakey” Shane Byrne (Sterilgarda Ducati) de andre hvor skabet skulle stå, og oparbejdede i det fedtede føre et rigtig fornuftigt forspring.\nDet stod dog allerede forholdsvis tidligt i løbet klart, at kørere og teams pga. den optørrende bane, måtte tage stilling til om baneforholdene krævede skift til cykler monteret med slicks. Som løbet skred frem, var det tydeligt at se at regnvejrsdækkene ikke var ideelle til forholdene.\nDet tørre spor på banen, de tydelige skygger under cyklerne, det stigende pace og faldende omgangstider, samt måden hvorpå cyklerne begyndte køre lidt skrå med vuggende bagende ud af svingene, gjorde det klart at regnvejrsdækkene efterhånden havde udspillet deres rolle i løbet.\nAllerede da der resterede 15 af løbets planlagte 24 omgange, var Shinya Nakano (Aprilia Racing) første mand til at køre i pit og skifte til en cykel monteret med slicks. Derefter gik det slag i slag for kørerne med at komme i pit og foretage tilsvarende skift, og der så man flere kørere miste værdifuld tid pga. problemer med at få liv i cyklerne.\nShane Byrne som længe blev ude på regnvejrsdæk og dermed stadig bevarede førstepladsen, måtte dog sent i løbet erkende at kørere som havde skiftet til slicks efterhånden kørte mere end 10 sekunder hurtigere omgangstider end han selv præsterede. Så også Shane Byrne måtte krybe til korset, og lige som de andre en tur i pit for at skifte cykel. Men det lykkedes dog stadig englænderen at køre en placering som løbets nr. 2 hjem.\nDen efter skiftet til slicks stærkt kørende Ben Spies viste gode takter, og med albuer og ben aggressivt strittende ud til alle sider, lykkedes det den stærkt kørende amerikaner at køre sig til en placering øverst på præmiepodiet. Med Noriyuki Haga (Ducati Xerox Team) på en 5. plads et halvt minuts tid efter sejrherren, klatrede Ben Spies således i pointstillingen nogle trin videre mod toppen i årets mesterskab.\nResultater løb 1.\n1 19 Spies B. (USA) Yamaha YZF R1 45'02.773 (135,093 km/t)


Spider-Man 50 år (2. del) - Nummer 9Nummer 9\n11. september 2012 af Henry Sørensen\nVi fortsætter fejringen af Spider-Mans runde fødselsdag med yderligere punktnedslag i netsvingerens 50 år lange karriere som seriefigur i samtale med Marvel-Morten Søndergård. Efter den sangvinske lovprisning af Ditko- og Romita-forløbene i forrige indslag får piben sandt for dyden en anden lyd her i 2. del, hvor Søndergård og Sørensen er nået frem til 1980’erne og 90’erne, og således er tvunget til at forholde sig til diverse klonsagaer, figurer som Venom, Carnage og andre real life idioter. Der er dog også lyspunkter at spore ind imellem. Første del kan læses her.\nDu nævnte sidste gang, at Spider-Man i løbet af 70’erne – på trods af den dalende kvalitet – faktisk steg i popularitet og pludselig var at finde som merchandise og på tv.\n– Ja, i 70’erne medvirkede Spider-Man jo i tv-showet Electric Company, der var sådan en slags Sesame Street for større børn, og Marvel udgav i forlængelse heraf en Spider-Man-serie til samme målgruppe. Men det blev aldrig rigtig nogen succes, fordi de ikke gav det den samme bevågenhed og kvalitet. De lagde ikke den samme energi i det, som de gjorde i voksen-serierne, og så bliver det ikke godt. Fordi du laver ting til børn, behøver du jo ikke lave det dårligt, vel? Det er der mange folk, som laver børne-tv, der ikke har forstået. ”Nå, det er bare til børn, så kan vi bare servere lort for dem” – og børn opdager jo med det samme, hvis de synes, det er lort.\nPå det tidspunkt var Spider-Man jo også blevet så populær, at han optrådte i mere end en månedlig hæfteserie, ikke?\n– Jo. Det allerførste der kom, hed Marvel Team-Up, og her møder Spider-Man forskellige superhelte hver gang, altså sine kolleger, Iron Man, Captain America og Human Torch og så videre. Og der er da ægte perler imellem, især i den periode hvor Chris Claremont og John Byrne prøvede kræfter med figuren, men det er sjældent, at det er i de der Team-Up-hæfter, at guldet ligger. Der er et par enkelte gode ting ind imellem, bl.a. historien, hvor Spider-Man møder Red Sonja – det er sådan en enkelt historie på 17 sider, som faktisk er ret sjov.\nMen ovre i hovedserien, Amazing Spider-Man, stod det samtidig skidt til, kan jeg forstå. Hvad var der galt med det?\n– Åh, det var Ross Andru, jeg har altid syntes han var en røvkedelig tegner, og det var Gerry Conway og det var Len Wein…\nOg den første klonsaga?\n– Ja, også det! Åh, Gud! Var der nogen grund til at minde mig om det? Jeg er en gammel træt mand! Jesus! Jeg købte hæfterne og læste dem dengang, for da var jeg jo fuldstændig… da læste jeg jo alt Marvel, men altså…\nOg den første klonsaga, det var Sjakalen som klonede…\n– Ja, Sjakalen var jo ham dr. Warren, Peter Parkers gamle biologi-lærer, som man allerede møder i Romita-runnet. Og han var jo så blevet forelsket i Gwen Stacy, hvilket man selvfølgelig ikke kan fortænke ham i, og han laver så en klonet udgave af Gwen Stacy, og det var altså ikke… det var Gerry Conway der fandt på den historie, og det var jo fuldstændig tåbeligt. Gerry Conway, altså, den idiot. Det er jo ikke til at holde ud. Det er jo en totalt lallende historie i virkeligheden, ikke? Men den stopper så i #149.\nMen kloner han ikke også Peter Parker?\n– Nej, det bliver først forklaret senere. Nå, jo, der optræder en Spider-Man-klon meget kort i slutningen af #149, som så dør, og så smider Sjakalen ham ned i en stor skorsten. Det bliver så brugt til et plot senere hen, hvor Peter Parker har fået nogle billeder af det, som Jameson så får fat på. Men det er sådan nogle 70’er-ting.\nMen er man ikke i tvivl om, hvorvidt det er den rigtige Peter Parker, der har overlevet?\n– Jo, men allerede i #150, som faktisk er tegnet af Gil Kane – det var sådan et lille åndehul i alt det crap, der kom – da bliver det afsløret, at det er den rigtige Peter Parker, der har overlevet, og at det ikke er en klon. Der bliver lavet en klon-analyse, hvordan man så end gør det – videnskaben i superhelteserier er måske engang imellem en anelse blød.\nEn klonanalyse ligefrem.\n– Ja, eller et eller andet. Men det er først, da den nye klonsaga starter mange år senere, at det bliver sådan et plot point. Men så når vi op til #200, og det er også noget crap, og så dukker Roger Stern op og John Romita Jr – John Romita Srs søn. Og det der far-søn-forhold, det er jo faktisk ret fedt. Jeg har engang hørt John Romita Sr fortælle, at hans søn jo ikke var meget for at fortælle ovre i skolen, at far tegnede romance-hæfter – det var jo nærmest pinligt, ikke? Men da han så begyndte at tegne Spider-Man, da var han jo en anderledes cool dad! Som John Senior siger meget sjovt: ”pludselig var jeg en respekteret forælder!” Og hans søn har jo vist sig at kunne tage arven fra faderen op. Han har den der tidlige 80’er-stil, som er skidegod, og så udvikler han sig til det, han er i dag, hvor han jo nærmest er en fantastisk tegner, synes jeg. En fantastisk action-tegner. Men altså, som sagt: sammen med Roger Stern laver han jo fra #238 og frem til #251 den første Hobgoblin-saga.\nSom jo kører meget på det, som Lee og Ditko også kørte meget på…\n– Ja, netop, hvem er The Hobgoblin? Det er jo ikke originalt, jeg siger bare, at det er en tilbagevenden til en læsbar kvalitet. Og det var da fedt at sidde og oversætte, kan jeg huske. Og så kom den sorte dragt jo så i forbindelse med crossover-serien Secret Wars. Altså symbioten, som jo blev til Spider-Mans nye dragt.\nJa, det var jo i den stærkt omdiskuterede chefredaktør Jim Shooters regeringsperiode, hvor talrige forfattere og tegnere med tiden flygtede over til de konkurrerende forlag. Hvad synes du egentlig om ham?\n– Han havde en meget gavnlig virkning på Marvel, men det var mere sådan på det overordnede plan. Secret Wars var hans idé, men han sørgede også for, at folk fik flere penge og flere royalties. Jo længere tid folk var på en serie, desto flere penge fik de og så videre. Og Spider-Mans sorte symbiotdragt blev jo meget diskuteret, men den var også meget populær.\nJa, han bar den jo bl.a. i løbet af crossover-historien, der hed “Kraven’s Last Hunt”, som jo var et af 1980’ernes højdepunkter.\n– Ja, den var jo tegnet af Mike Zeck, og den var desværre lidt med til at slå den danske serie ihjel. Vi bragte først den, og så var der fem numre, hvor Peter Parker var på sindssygehospital bagefter. Der var sådan et halvt år med totalt mørke og død, og jeg ved ikke om det gav et negativt resultat, men salget faldt faktisk under Kraven-sagaen.\nDet var jo historier i kølvandet på The Dark Knight Returns og Watchmen, hvor alt skulle være dystert…\nJa ja, det var jo J.M. de Matteis der skrev den, og han var jo en udmærket forfatter, men han er vist ikke så kendt i dag. Og Mike Zeck – dengang han stadig lavede tegneserier, det gør han jo ikke mere, så vidt jeg ved – var jo ikke den store tegner, men han var sgu en meget effektiv fortæller. “Kraven’s Last Hunt” var skidegod, men meget, meget mørk. Det var The Dark Spider Rising, simpelthen…\nDet må man sige. Med levende begravelser og jeg skal komme efter dig.\n– Ja, og Vermin og kloakker og fortrængte minder…\nMen hvad synes du om den idé, som alt det her med symbioten udviklede sig til – hele det her Venom og Carnage-halløj?\n– Det var der jo nok ikke nogen, der kunne have forudset. For så dukker Todd McFarlane jo op, og altså, han gav figuren en enorm popularitet. Jeg har aldrig rigtig brudt mig om McFarlanes Spider-Man. McFarlane har noget dynamik i sig, men sjovt nok synes jeg faktisk, at nogle af hans tidlige Hulk-numre var mere dynamiske. Men han lavede en Spider-Man, som folk kunne lide. Figuren var meget mere insektagtig, og nettet var blevet sådan noget underligt noget – det så nærmest ud som om, det havde fået kræft. Og McFarlane blev jo så populær, at han fik lov at starte en ny Spider-Man-serie, der jo solgte i hundredtusindvis.\nJa, det første nummer solgte vist nærmest i en million eksemplarer.\n– Ja, og jeg har aldrig været den store fan af det, må jeg indrømme.\nNej, da kunne man virkelig se, at Todd McFarlane måske nok var en dygtig tegner, men nogen stor forfatter var han eddermame ikke.\n– Jeg kan huske, da jeg oversatte de første seks hæfter af den nye serie, da lavede jeg i hvert fald betragtelige dele af teksten om, så den blev brugbar. Det var fuldstændigt lallende. Altså, det var helt tydeligt, at det kun var grafikken, den solgte på. Men McFarlanes Spider-Man var superpopulær, jeg har solgt kæmpe mængder af det. Han var en elendig forfatter simpelthen, og det var noget ulæseligt crap, for nu at sige det lige ud, men det solgte som varmt brød.\nMen Venom-figuren udspringer jo af den sorte symbiotdragt fra Secret Wars…\n– Ja, det er jo en figur, McFarlane finder på. Selve symbioten kan ikke tåle høj lyd, så der er noget med nogle kirkeklokker på et tidspunkt, og så dør symbioten.\nJa, i Web of Spiderman #1.\n– Netop, Web of Spider-Man #1 – elendigt tegnet, for øvrigt, af en eller anden ukendt idiot, som jeg har glemt alt om.\nMen med en meget smuk forside af Charles Vess.\n– En meget smuk forside, men det var bestemt også det eneste der var i det nummer. Jesus Christ, mand. Men så finder McFarlane på at bringe symbioten tilbage. Og på det tidspunkt var en af de få interessante og gode historier, der blev bragt, skrevet af Peter David. Han stod bag fortællingen ”The Death of Jean de Wolf”, som gik i endnu et Sider-Man-hæfte, Peter Parker The Spectacular Spider-Man. Og det er et af de få lyspunkter, der var i den der lange, mørke periode; det var noget af det, Peter David forfattede. Og McFarlane brugte jo senere nogle elementer fra den historie med ham journalisten, Eddie Brock, som var sådan en parallelhistorie, der foregik samtidig ”The Death of Jean de Wolf”. Og da lavede han faktisk en lille genistreg, ved at skabe Venom som ny figur med store tænder og klør – og den blev enormt populær. Marvel sprøjtede mini-serier ud, og vi udgav 120 siders gigant-numre på dansk. Og jeg kan huske, at jeg sad og oversatte dem, og jeg var ved at brække mig over det, men så tre måneder senere får man et brev: ”det er den bedste historie, jeg har læst i hele mit liv!” Så hvad fanden skal du stille op, ikke? Og så kom der jo så Venoms bror, Carnage, eller Splatter, som han hed på dansk.\nKrybet og Splatter!\n– Krybet og Splatter. Hvis der er noget af det jeg har oversat jeg er stolt over, så er det de to navne, det synes jeg er godt fundet på. Dem har jeg altid godt kunnet lide. Og så var der den der kæmpe Maximum Carnage-serie, som jeg oversatte til “Splatter maler byen rød”, men det var 1990’er crap, det var det altså – men folk elskede det.\nJamen, hvad fanden gik der galt i 90’erne?\n– Der gik jo Image i den, ikke? Der gik MTV i amerikanske tegneserier. Det var flot grafisk – ja, det var det jo ikke engang, i dag ligner det jo lort, ikke, men det var tidsånden. Jeg ved ikke, hvad det var. Men altså, der var selvfølgelig også gode tegneserier dengang, men du skulle grave lidt i møget for at finde dem. Og så kørte Spider-Man-universet jo ind i klon-sagaen, den nye klon-saga, og det var jo… det er det største trafikuheld, Marvel endnu har præsteret.\nKan du i fem linjer forklare, hvad det handlede om?\n– Jamen, det handlede om, at den klon, som alle troede døde, dukker op igen og påstår at være Peter Parker. Og den Peter Parker der hele tiden har været, viser sig faktisk at have været klonen, Ben Reilly. Og efter mange år viser det sig så, at det alligevel ikke er sådan! Så var det alligevel omvendt! Men det var så langt ude, at Marvel faktisk havde besluttet at køre Peter Parker ud på et sidespor, og så i sidste øjeblik trak de nødbremsen. Jeg er ikke klar over, hvilke redaktionelle ting der er foregået, men én af grundene til, at klonsagaen blev så lang på amerikansk – den var gudskelov mindre på dansk – det var, at der blev skiftet redaktør undervejs. Og det var slet ikke meningen, at den skulle have varet så længe.\nDet var noget med, at da du redigerede den danske udgave, da barberede du rask væk tretten numre ud af fortællingen?\n– Jeg kan ikke huske hvor meget det var, men der var noget, der hed Maximum Clonage, som var sådan en miniserie på seks numre, og den fjernede jeg bare fuldstændigt. Der er en scene, hvor Spider-Man kravler op ad et højhus og tænker ”hvad skal jeg gøre?” og så kørte jeg en 8-10-12 hæfter frem og fandt en scene, hvor han kravler ned ad en bygning, og så skar jeg den mellemliggende klump ud. Så skulle jeg lige ændre teksten i en to–tre bobler, og så var det dét. Og jeg har aldrig mødt et menneske, som har gjort mig opmærksom på, at der manglede noget.\nIngen kunne se forskel…\n– Nej, fordi jo dårligere en historie er, desto lettere er den at redigere. Og tro mig: det var meget let at redigere i klonsagaen. Det var utter crap simpelthen. Men til min store forbløffelse kommer der stadig kunder ind i butikken og meddeler: ”klonsagen er bare det bedste, jeg nogensinde har læst!”\nJamen, man tror jo det er løgn, men den er jo blevet samlet i sådan nogle store trades, som sælger godt, og folk synes at Venom og Carnage er seje figurer.\n– Ja, hvad fanden skal man stille op, ikke? Der er jo ikke noget at gøre. Men altså, hele den klon-saga, det var jo et stort redaktionelt kaos, simpelthen.\nOg alle de her årelange plotlines og crossovers gjorde jo så også, at Marvel på et tidspunkt fandt det nødvendigt at vaske tavlen ren og starte forfra. Jeg tænker fx på John Byrnes Spider-Man: Chapter One.\n– Ja, og da laver Byrne jo faktisk en ændring i oprindelsesmyten, hvor han lader et atomkraftuheld skabe både Spider-Man og Dr. Octopus på en og samme tid, og hvor Peter Parker ligger på hospitalet i flere måneder, og får så langsomt kræfterne. Men det gik Marvel meget hurtigt bort fra. Det varede et halvt til et helt år, og så havde de glemt alt om den historie. Og den er da blevet genoptrykt, men den bliver aldrig nævnt. Altså, Marvel klarer deres kronologi-problemer ved at glemme ting, DC laver en Crisis-mini-serie!\nEt andet forsøg på at omgås kontinuitetsproblemer kom jo kort efter med Ultimate Spider-Man, som jo var en del af Marvels mere overordnede strategi med at lancere universet for forudsætningsløse læsere.\n– Ja, det var jo sådan Marvels nye forsøg på at tage de gamle myter og så friske dem op til vore dage, og i mine øjne er Ultimate Spider-Man utrolig vellykket. Det er Brian Michael Bendis, der har skrevet samtlige numre. 160 numre med Peter Parker skrev han ud i en køre, og det er rimelig godt gået. Og Mark Bagley tegnede omkring 112 af dem, så han kunne slå Jack Kirbys gamle rekord på 102 numre af Fantastic Four. Der er nogen, der ikke bryder sig om Bagley, men jeg kan godt lide ham, jeg synes han er enormt dynamisk. Han er måske ikke den store tegner, men han kan lave tegneserier i mine øjne. Det kører bare derudaf, og Bendis skriver ikke nogen forklarende tekst, kun dialog. De fleste af dem blev faktisk oversat til dansk, de kom i de der tykke Mega-Marvel eller Giga eller et eller andet…\nOg Ultimate Spider-Man er historien forfra. Figuren er ikke tynget af en lang kronologi.\n– Nej, nej, overhovedet ikke. Den er frisk. Og så er Aunt May jo opdateret. Den gamle Aunt May er jo et 1930’er depressionsbarn – den nye Aunt May har været med på Woodstock og sådan noget, og er meget mere aktiv og for øvrigt en skidegod figur. Hun er faktisk ret godt beskrevet i Ultimate Spider-Man, synes jeg. Det har Bendis virkelig gjort godt.\nMen i hovedserien, Amazing Spider-Man, sker der jo også et reboot af en slags.\n– Ja, det er da J. Michael Straczinsky tager over på serien sammen John Romita Jr, og påbegynder et af de virkeligt fantastiske runs, der har været på Spider-Man. I det første nummer, som Straczynski skriver, da ser du bare Spider-Man, der svinger rundt i byen og tæver nogle forbrydere – han hopper og springer og demonstrerer sin superstyrke og sin edderkoppesans. Og så ender hæftet med, at han tager ud og besøger Mary Jane, og de sidder så og snakker sammen. En stille og rolig introduktion: her har vi en figur, der er superhelt, han kan dét og dét, han har en kæreste og han har en gammel tante. Næste nummer: lidt flere venner dukker op, og så begynder Straczynski at komme med den der idé med, at Spider-Mans kræfter er sådan noget nærmest animalsk urmystik.\nJa, nærmest sådan noget totem-agtigt noget og så det, at de fleste af hans modstandere er baseret på dyrefigurer ligesom han selv…\n– Ja, og det kørte Straczynski sgu meget godt i nogle år, indtil det hele brød sammen og det hele kollapsede i noget forfærdeligt noget…\n– Nå, men så kom der andre tegnere på og så begyndte Joe Quesada at blande sig. Så kom der den her besynderlige historie med at Norman Osborn havde fået børn sammen med Gwen Stacy og at Peter Parker og Gwen Stacy aldrig havde dyrket sex og så videre.\nAltså en form for back engineering?\n– Ja, det må man sige var retroaktiv kronologi, som det så smukt hedder. Men det er heller ikke rigtigt blevet nævnt siden. Men hele den periode med John Romita Jr og J. Michael Straczynski det var skidegodt. Peter Parker var jo blevet gift med Mary Jane i mellemtiden, og Straczynski er den eneste forfatter, der har kunnet få det ægteskab til at virke; det fungerede faktisk godt. Det var virkelig gode historier. Der kom vel de der 30-40 numre, og det er et af højdepunkterne indenfor Spider-Man, synes jeg.\nSpider-Man er jo også i sin grundessens udstyret med den her kolossale dårlige samvittighed, som jo faktisk får nyt liv i Straczinsky-runnet i det her 9-11 nummer…\n– Ja, det er altså et meget mærkeligt nummer, det vil jeg lige sige. Straczinsky sagde selv, at han skrev det på 12 minutter, og da jeg sad og oversatte det, var det også bare med hjernen slået fra fordi… altså den mest berømte eller snarere berygtede scene er jo den, hvor Doctor Doom står og græder over, at der er røget de her 2-3000 amerikanere. Det er jo selvfølgelig for amerikanerne en meget traumatisk begivenhed, og verden lever jo stadig med konsekvenserne af det, men Doctor Doom er altså en større massemorder end Bin Laden, skal vi lige huske.\nMen i det nummer ankommer Spider-Man jo til Ground Zero og er fuldkommen magtesløs – og det griber jo direkte tilbage til oprindelseshistorien og figurens grundlæggende dårlige samvittighed over ikke at være på rette sted til rette tid.\n– Ja ja, jo, men jeg kan jo også huske, at der var artikler fremme lige efter 9-11 med overskrifter som “Superheltene er døde for evigt! Vi lever i en ny post-superhelte verden!” og så videre…\nJa, der var vist en enkelt dansk skribent, der tog munden lidt fuld, der…\n– Ja, det husker jeg tydeligt. Jeg møder ham engang imellem, og jeg gør som regel nar af ham, og han skutter sig jo også, og ser ud som om han stadig er flov over det. Men sådan er det jo med den slags ting. Og nu hvor vi er i gang med at gøre grin med folk, så skrev Anders Hjorth Jørgensen i Tegneseriens Hvem-Hvad-Hvor, som udkom på Politikens forlag i… hvornår fanden var det?\n– Ja, i 1976. Og da står der i kapitlet om superhelte, at ”genren må betegnes som værende brændt ud og umulig at føre videre.” Og det er før ting som The Dark Knight Returns og Watchmen og alt muligt.\nDet var måske en meget rimelig antagelse i 1970’erne, men…\n– Ja, men en genre er aldrig død. De kan se ud som om de er døde, og de kan lugte lige som om de er døde, men de bliver altid på et eller andet tidspunkt genoplivet. På et tidspunkt vil kriminalgenren også forsvinde, og så vil den blive genoplivet til noget, der er bedre og større, selvom det i dag forekommer næsten umuligt. Så superheltene – og Spider-Man – er kommet for at blive.\nGlæd dig til tredje og sidste del af interviewet med Morten Søndergård, hvor vi når up-to-date med Spider-Man-serien, taler lidt mere om den danske udgivelse og runder figurens fædre, Stan Lee og Steve Ditko, en sidste gang.\nBrian Michael BendisCarnageGerry ConwayGil KaneJ. M. DeMatteisJ. Michael StraczynskiJoe QuesadaJohn ByrneJohn Romita Jr.Klon-sagaenLen WeinMark BagleyMarvel-MortenMike ZeckMorten SøndergaardRoss AndruSecret WarsSpider-ManTodd McFarlaneVenom\nMorten er ret god til at fortælle. Lav en interview-bog hvor han bare snakker om superhelte og alt andet han har lyst til.\nåh ja Paul Jenkins historien om Osborn og Gwens børn, det kunne jeg godt klare ikke at blive mindet om, men for helvede det er sjovt at læse de her samtaler.\n“- Jeg kan ikke huske hvor meget det var, men der var noget, der hed Maximum Clonage, som var sådan en miniserie på seks numre, og den fjernede jeg bare fuldstændigt. Der er en scene, hvor Spider-Man kravler op ad et højhus og tænker ”hvad skal jeg gøre?” og så kørte jeg en 8-10-12 hæfter frem og fandt en scene, hvor han kravler ned ad en bygning, og så skar jeg den mellemliggende klump ud. Så skulle jeg lige ændre teksten i en to–tre bobler, og så var det dét. Og jeg har aldrig mødt et menneske, som har gjort mig opmærksom på, at der manglede noget.”\non12. September 2012\nJokum Rohde: “Det værste der er sket er Brian Michael Bendis. Han har gjort uoprettelig skade på Marvel-universet og hvis ikke for de to førnævnte forfattere tror jeg Marvel-universet ville være ved at lukke og slukke i ren idioti. Lås Bendis inde med Deadpool og smid nøglen væk!”\nMorten Søndergaard: “I mine øjne er Ultimate Spider-Man utrolig vellykket. Det er Brian Michael Bendis, der har skrevet samtlige numre. 160 numre med Peter Parker skrev han ud i en køre, og det er rimelig godt gået.”\nHver sin smag, hehe. Men underholdende er det at læse om…\nDet er mere kompliceret end som så, synes jeg — egentlig passer begge udsagn godt på den virkelighed jeg ser. Bendis har virkelig været god på visse titler, ikke mindst Ultimate Spider-Man, men han har også skuffet fælt på mange af forlagets større satsninger, fra House of M til AvX (så vidt jeg ved, har ikke læst andet end omtale af sidstnævnte).\nFor mig at se er han en af den slags forfattere, der ofte kommer med gode ideer og præmisser, men har meget svært ved at realisere dem, når det kommer til stykket.\nDet er næsten altid først lovende, så skuffende, når han står for de store “events” og det er jo desværre hans linie, der har tegnet Marvel-universets udvikling de seneste ti år.\nThomas Thorhauge elsker tegneserier og vil have dig til at give dem en chance. Skrevet til Kristeligt Dagblad, gengivet...


Lions Haderslev - Velkomst\nHjem - Lions Haderslev\nLions Haderslev har været aktive siden 1964\nPå nuværende tidspunkt er der 11 medlemmer i klubben, og vi lægger stor vægt på have et godt socialt liv i vores klub, samtidig med at vi skaber aktiviteter, som er med til, at vi kan udøve humanitær hjælp både lokalt, nationalt og globalt.\nLions Haderslev er en aktiv klub, der yder støtte på handicap- og ældreområdet. Dette er den handicapindrettede "Løvebussen", der dagligt bruges af Sillerup Plejekollegie i vores kommune, et synligt bevis på. I foråret 2016 fik Humletoftens Plejecenter overdraget to rickshawcykler, så beboerne kan komme ud og få "vind i håret", når frivillige cykelpiloter tager dem med på tur. Den 1. juni 2016 blev Lions Ø ved Møllestrømmen i Haderslev indviet efter flere års arbejde i samarbejde med Haderslev kommune.\nPå globalt plan går Lions Haderslev ind for kampen mod blindhed i lighed med alle andre Lions Clubber verden over.\nNår man siger Lions Haderslev, siger man også Lions Ferieboliger på Aarø. 3 flotte og nyrenoverede ferieboliger tildeles af de clubber, der har deltaget i Lions og Jyske Vestkystens Julelotteri, gratis til handicappede o.l. i deres lokalområder. Lions Haderslev administrerer ordningen og sørger for, at boligerne altid fremstår pæne og funktionsdygtige til glæde for brugerne.\nStøtte til unge og styrkelse af den mellemfolkelige forståelse er også mærkesager for vores klub. Hvert år udsender vi unge til internationale ungdomslejre, hvor de er sammen med andre unge fra hele verden.\nSom medlem af Lions Clubs Internationalt med 1,4 millioner medlemmer fordelt på 180 lande er vi i stand til at samarbejde overalt i verden. Lions er kendetegnet ved, at enhver krone skænket til Lions vil gå direkte til hjælpearbejde.\nHar du lyst til at vide mere om vores klub, eller har du nogle gode idéer, som du mener, vi kan gøre brug af, er du velkommen til at kontakte os.


Verdenshistorie 2, 2.udg. af Christian Vollmond, Thorkil Smitt\naf: Christian Vollmond, Thorkil Smitt\nVerdenshistorie 2 består af 5 kapitler, som kan læses uafhængigt af hinanden. Læser du dem i sammenhæng, får du et overblik over verdens historie fra ca. 1750 og til i dag. Hvert af de fire første kap... læs mere\nVerdenshistorie 2 består af 5 kapitler, som kan læses uafhængigt af hinanden.\nLæser du dem i sammenhæng, får du et overblik over verdens historie fra ca. 1750 og til i dag.\nHvert af de fire første kapitler har en rød tråd, som gør de lange linjer og betydningen for nutiden nemmere at se. Samtidig er det meningen, at de enkelte kapitler skal kunne danne udgangspunkt for et forløb i historieundervisningen. Kapitel 5 er et oversigtskapitel over verdens historie.\nB: 196mm H: 250mm D: 10mm\nBoganmeldelser · Verdenshistorie 2, 2.udg.


Rivijera Mobile Homes Imperial Vodice i Vodice til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPut Vatroslava Lisinskog 2, Vodice, Vodice, Kroatien, 22211 - Se på kort\nMere om Rivijera Mobile Homes Imperial Vodice\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Vodice, så er Rivijera Mobile Homes Imperial Vodice det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nRivijera Mobile Homes Imperial Vodice tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Vodice. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af reception åben hele døgnet, parkering, roomservice, lufthavnstransport, rundvisning.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, altan/terrasse. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet udendørs pool, indendørs pool, solarium, legeplads, tennisbaner. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Rivijera Mobile Homes Imperial Vodice det kloge valg for rejsende til Vodice.\nAlle slags rejsende (29) Par (1) Familie med små børn (12) Familie med store børn (10) Gruppe (6)


Fantastiske Skabninger 2 / Fantastic Beasts - The Crimes Of Grindelwald - Steelbook | 3D Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nFantastiske Skabninger 2 / Fantastic Beasts The Crimes Of Grindelwald Steelbook\nFakta om Fantastiske Skabninger 2 / Fantastic Beasts - The Crimes Of Grindelwald - Steelbook\nFantastic Beasts - The Crimes Of Grindelwald - Steelbook\nDin anmeldelse af Fantastiske Skabninger 2 / Fantastic Beasts - The Crimes Of Grindelwald - Steelbook\nHos Dvdoo.dk tilbyder vi 3D-Blu-Ray-film indenfor adskillige genrer og vi har forhandlet film og tv-serier i en lang årrække. Vi har alt på hylderne lige fra actionfilm til romantiske film.\nVed bordet er synspunkterne næsten altid meget forskellige og det kan udmønte sig i sjove diskussioner, men det styrker blot vores store fælles passion. Her i firmaet er det fedt at slå et slag for film og TV-serier. Det er interessen, der driver os.\nRigtig god fornøjelse med at se Fantastiske Skabninger 2 / Fantastic Beasts - The Crimes Of Grindelwald - Steelbook. Vi håber du får en fabelagtig oplevelse.\nDvdoo.dk har eksisteret siden 1999, og er Danmarks ældste forhandler af film online. Sammenligner man os med de andre markeder, er vi endvidere også blandt Danmarks ældste webbutikker. Det var kun DVD film vi fokuserede på, da vi startede vores netshop. Og som tiden er gået, mens flere filmformater kom på markedet og vores lidenskab for film bare fortsatte med at gro, startede kærligheden for musikken og spiluniverset. Så det varede ikke længe før vi også havde spil og musik CD'er i sortimentet.\nAt vi altid frembringer en rigtig god kundeoplevelse, er helt essentielt for os. Og vores mange år i branchen med salg af film, spil og musik har med tiden givet os omfattende viden om, hvad kunderne ønsker, når de benytter dvdoo.dk. Vi ønsker bl.a., at vores store interesse i spil, musik og film er helt tydelig, og smitter af, ikke kun på dig, men også på alle andre, der besøger vores verden af underholdning.\nSpørgsmål til film, spil eller musik kan du som regel finde svar på i vores store FAQ. Alternativt kan du også skrive en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat måtte have brug for hjælp. Vi håber dit besøg i vores webshop bliver en rigtig god fornøjelse.


Censur på Wulforum\nEfter de forventede forsøg fra Faklens side på enten at aflive eller at overtage det ny wulforum har redaktøren svaret igen med censur, hvad flere har beklaget sig over. Jeg må give disse kritikere fuldstændig ret - og så er det i øvrigt ligegyldigt, om man kalder det censur, moderation eller selvforsvar.\nSelvfølgelig kan et dagblad eller en professionel hjemmeside ikke være forpligtet til at bringe al sin læserpost - selv om der var plads, ville de blive ulæselige. Men et offentligt debatforum kan ikke belægges med sådanne restriktioner, hvis det skal være nogen som helst nytte til.\nArgumentet for sådanne vil uvægerligt være lige så dårligt som Peter Wests, at man derved undgår skizofrent sludder (som alligevel ikke kan blive værre end det, redaktøren leverede i en brandert). En fraklipsside, der klassificerer indlæggene i mere- og mindreværdige, vil i det mindste være lige så slemt.\nSelvfølgelig forstår jeg godt redaktøren. Hvor forlagenes og avisernes forståelige ønske om at sælge deres produkter som regel frelser os fra det helt uinteressante sludder, kan tolvårige på internettet udøve en terror, der får de fleste intelligente mennesker til at bruge deres tid på noget andet.\nDer er tale om en bestemt type surfere - electronic beach bums ville måske være et bedre ord - der ikke har noget som helst liv uden for nettet. De er typisk ganske unemployable og ude af stand til at få en pige.\nEfter at have fået refuseret tre læserbreve har de mistet enhver kontakt med yderverdenens krav og deres egne evner og har opkastet sig til elektroniske skrankepaver med meninger om alting, som er ungefær lige så interessante som andre skoleelevers. Efterhånden udvikler de sig rent kværulantforrykt og reagerer, hvis deres grænseløse autoritet betvivles, med skældsord og spamming.\nDe er med andre ord på samme mentale niveau som børnehavebørn, der prøver at overdøve de voksne. Hvis ingen tager en alvorligt, må man jo skabe sig lidt mere - Faklens »taktik« i en nøddeskal.\nDerimod må jeg protestere, når redaktøren kalder fakkelfolkene fascister. Fascisme er en politisk ideologi, noget, som Faklen aldrig har haft og aldrig vil få - det er de mest politisk naive mennesker, jeg nogen sinde har mødt.\nDe er lige så lidt fascister, som de er socialister eller humanister - de er skuffede wulfister. Jeg ved godt, at de har annonceret, at de vil oversvømme det nye forum med deres pinlige wulff-er-dum-indlæg, men det er der, så vidt jeg kan se, bare ikke noget at gøre ved.\nRedaktøren bør også tænke på, at hvor disse tirader er enw-listens eneste formål, kan det vel i det mindste tænkes, at folk med en anden agenda kan finde på at skrive til dette forum, og de vil nok foretrække at ignorere Faklens aggressive vås. Jeg vil derfor i al beskedenhed opfordre til, at enhver censur fjernes fra siden og ingen sinde på ny genindføres.


Vilhelm Nielsen: En dansk og nordisk kampskole\nEn dansk og nordisk kampskole\nMargrethe og C.P.O. Christiansen 1934-51\nFra: Harpens Kraft – Frederiksborg Højskole i 100 år. 1995\nDa Frederiksborg Højskole blev oprettet i 1895, var det en erfaren og landskendt højskolelærer fra Askov, Holger Begtrup, som var den drivende kraft og egentlige initiativtager.\nDet er ejendommeligt, at historien på en måde gentog sig i 1934, da C.P.O. Christiansen og hans kone, Margrethe Christiansen, f. Appel, købte skolen, som i nogle år under Holger Begtrups søn, Frederik Begtrups ledelse havde været for nedadgående som mange andre højskoler på samme tid. Landbrugskrisen var på sit højeste, arbejdsløsheden hærgede i byerne, overalt var der krise og stagnation.\nC.P.O. Christiansen var midt i fyrrerne, havde været lærer på Askov i mere end tyve år, var respekteret både som historiker og pædagog, men også kendt for selvstændige og afvigende synspunkter, f.eks. i striden mellem Norge og Danmark om Grønland. Det hang sammen med hans lidenskabelige nordiske eller rettere sagt - ny-nordiske holdning, stærkt accentueret af den nazistiske magtovertagelse i Tyskland i 1933 og Det unge Grænseværns, senere Dansk Nordisk Ungdomsforbunds, protestdemostrationer herimod.\nMargrethe Christiansen eller "Pip", som hendes kælenavn var, og som hun efterhånden også blev kaldt på Frederiksborg Højskole, havde også været lærer på Askov i en årrække, en højt respekteret dansklærer med deril hørende oplæsningsøvelser og dramatik.\nHun var født og opvokset i Askov, datter af Ingeborg og Jacob Appel, datterdatter af skolens første forstander og forstanderinde Ludvig og Charlotte Schrøder. Hele Rødding-Askov traditionen for højskoleliv og -ledelse var så at sige opstuvet i hende. Det var hendes verden, fyldte hendes bevidsthed. Men det havde også medført, at hun aldrig fik lov til at tage en regulær uddannelse med studenter- og universitetseksamen, hvad hun oplagt havde evner – og også lyst – til.\nEn ting var imidlertid at leve som barn og vokse op som ung i en sådan tradition, noget andet var at omplante og fortsætte den på et andet sted og i en anden tid. Traditionen, som hun slet ikke kunne tænke sig – eller tænkes – at være foruden, kunne undertiden blive tyngende, villet, uden selvfølgelighed og spontanitet. Hovedpunktet i den var, at en højskole er og skal være et hjem. Eleverne optages for en tid i forstanderparrets hus og respekterer som en selvfølgelighed den ånd, de uskrevne love, der hersker og gælder der.\nLærerkollegiet udgjorde en åndelig enhed. Rivninger og uenigheder havde der nok været i Rødding, men på en eller anden måde lykkedes det for Ludvig og Charlotte Schrøder at etablere et godt fællesskab i Askov med Nutzhorn, Fenger og la Cour, en harmoni, ja, næsten en idyl, som holdt meget længe, og som også var båret og gennemsyret af en fælles kristendomsopfattelse og -praksis.\nDet er da også tydeligt, at det var vigtigt for Christiansens straks fra første færd at vedstå og understrege denne højskoletradition. Begge er klar over, at de overtager en skole, som er ved at gå i stå, en stor gammel skole, der er kommet ud af kurs. På den ene side ønskede de at tone rent flag som en dansk og kristen højskole med morgenandagt og bordbøn. Man svigter ikke sine dybeste livsværdier. På den anden side understreges det, at alle anskuelser skal være velkomne og vil blive taget alvorligt i drøftelserne i undervisningen.\nSønderjylland, som man bestandig havde været tæt på i Askov, skulle på ingen måde glemmes eller skubbes i baggrunden. Tværtimod. Hele det danske – nordiske – bagland bag sønderjydernes kamp skulle mobiliseres til kampen mod den nye offensiv fra syd, ikke mindst i Sydslesvig. Skolen skulle være en dansk og nordisk kampskole.\nHvis man hævder, at Begtrup tog et skridt ind i nutiden og ind i den danske virkelighed med sit hovedemne: "Det danske folks historie i det nittende århundrede" i modsætning til Schrøders verdenhistoriske foredrag om de lange linier i menneskeslægtens levnedsløb, kan man sige, at det nye forstanderpar tog et yderligere skridt ind i det tyvende århundredes danske, nordiske og europæiske aktualiteter. Man glemte hverken Sønderjylland eller det 19. århundrede, men man befandt sig i årene efter Hitlers magtovertagelse og Det unge Grænseværns store møder og demonstrationer. Kampen mod offensiven fra syd skulle understøttes af en nordisk bevidsthed og et nordisk bagland.\nMen også af en fornyet og forstærket forståelse af vor egen tradition. Det er det bestandigt gentagne omkvæd i Margrethe Christiansens taler og artikler. Slægten, folket, menigheden er de fællesskaber, hun altid vender tilbage til som de bærende i livet og derfor også i højskolerne. På en måde var hun mere nøgtern og jordbunden, ikke så flyvsk og synsk som C.P O. Christiansen kunne være, men hun bandt aldrig hverken ham eller lærerne. Friheden, frisindet havde hun drukket ind med modermælken, men hun kunne ikke tænke sig en højskole uden grundlæggende harmoni, fællesskab og ubrydelig loyalitet i lærerkredsen – i hvert fald ikke en god højskole, hvis undervisning lykkedes, som skabte glæde og lys.\nForeløbig gjaldt det imidlertid at få skolen i god gænge, at få elevtallet sat i vejret, så økonomien kunne hænge sammen. Det var ikke så ligetil. Ganske vist var der ca. 80 elever på deres første sommerskole (1935), men de to første vinterskoler (1934-36) havde kun et halvt hundrede elever. Man skulle op på 100 eller mere for at få det hele til at køre. Dertil kom så C.P.O. Christiansens alvorlige hjertetilfælde i Finland i eftersommeren 1936, som betød flere måneders sygeleje, aflysning af alle efterårets foredrag og i virkeligheden den yderste grad af forsigtighed resten af hans liv, hvilket var stik imod hans natur og temperament.\nEndvidere var det oplagt, at bygningerne trængte til vedligeholdelse, for ikke at sige fornyelse og udvidelse, og hvor skulle pengene komme fra til det? Løsningen kom i 1937 i og med at Grundtvigs Højskole i Lyngby solgte sine bygninger og "købte" Frederiksborg Højskole, tilførte den kapital, så den kunne istandsættes, og der kunne bygges en ny fløj med foredragssal, en stor gymnastik- og festsal og nogle elevværelser. Samtidig tilførtes der skolen et nyt navn, et dobbeltnavn: Grundtvigs Højskole Frederiksborg, samt en bestyrelse og en institutionel opbygning eller overbygning. Forstanderparret blev "forpagtere" af deres egen skole, men det skal tilføjes til bestyrelsens ære og ros, at der ingensomhelst ændringer eller indgreb skete i skolens linie og undervisning. Frisindet var for formanden, ligningsdirektør H.C. Henningsen en mærkesag. Man havde gennemført en nyordning, og valgt et forstanderpar, som man havde tillid til. De skulle som den selvfølgeligste sag have fuld frihed.\nC.P.O. Christiansen var ikke Grundtvig-ekspert som Begtrup og Ludvig Schrøder – men kom man ham på nærmere hold, blev man snart klar over, at han var overmåde belæst, også når det gjaldt Grundtvig. Der var næppe i datidens højskoleverden nogen, som var nærmere til at blive leder af en højskole, der bar Grundtvigs navn. I øvrigt var det – i hvert fald i de senere år – hans kone, der holdt foredrag om Grundtvig på skolen.\nMed nyordningen var det økonomiske grundlag for skolen lagt fast, og trods sygdom og andre besværligheder steg elevtallet, så der i 1940'erne måtte oprettes "ventelister", undertiden lange sådanne. Skolen fik et godt ry landet over, ikke mindst i Sønderjylland, i nogen grad også i Nordsjælland, samt i de andre nordiske lande.\nDet sidste hang naturligvis sammen med det meget målbevidste arbejde med at gøre den til en virkelig nordisk højskole, d.v.s. med nordiske lærere og en mærkbar andel nordiske elever. Ægte norsk og svensk hørtes bestandig i gangene og i opholds- og undervisningslokaler, undertiden også islandsk og færøsk. Der blev undervist af indfødte lærere eller lærerinder, som tog et halvt eller et helt års vikararbejde i Danmark og underviste i deres eget sprog og deres landes historie, litteratur og samfundsforhold. De medvirkede naturligt ved svenske og norske fester som 17. maj og Luciadagen. Særlig intens blev vekselvirkningen under Sveriges-udvekslingerne, som gennemførtes hver vinter fra 1946-47 og varede to uger. Halvdelen af eleverne drog til Wendelsbergs Folkhogskola som gæster hos den der tilbageblevne halvdel af Wendelsbergeleverne, som de derefter rejste sammen med til Frederiksborg og var værter for i den anden uge, mens de andre – både danske og svenske – rejste til Wendelsberg.\nEt vist antal elever tog efter skoleopholdet plads i et andet nordisk land for et halv eller helt år – eller i Sønderjylland. Hvad det betød af kendskab til og forståelse af Norden, er umuligt at måle som så meget andet af det væsentlige i et højskoleophold, men tendensen var klar nok.\nC.P.O. Christiansens drøm var i virkeligheden at virkeliggøre dele af Grundtvigs såkaldte Goteborg-tanke i form af en udvidet nordisk højskole, om ikke i Goteborg så i Kungålv eller andetsteds. Vadstena var nævnt. Denne plan begyndte at tage form allerede i 1937, støttet af Jørgen Bukdahl og askovlærerne Holger Kjær og Poul Engberg. Meningen var ikke, at det skulle være et egentligt universitet, oprettet af Statsmagterne som foreslået af Grundtvig i "Om Nordens videnskabelige Forening" fra 1839, men netop en udvidet højskole efter Askovs mønster, men med de fremmeste nordiske højskolefolk som lærere og forstander, der formodedes at have det bedste kendskab til Grundtvigs universalhistoriske, nordiske syn. Og baglandet skulle være de nordiske folkehøjskolers foreninger i de forskellige lande. Men det lykkedes ikke at vinde tilstrækkelig og forpligtigende tilslutning til tanken i dette bagland, heller ikke i sammenhæng med 100-års jubilæet for de danske højskoler i 1944. Krigen og Danmarks og Norges besættelse skabte naturligvis yderligere vanskeligheder.\nI stedet eller som forberedelse og vedligeholdelse af planerne stiftedes en privat forening, "Venner af Grundtvigs goteborgtanke", som afholdt årlige kurser på højt plan i efterkrigsårene, skiftevis i de nordiske lande. 111\n11949 oprettedes i KungWv under den svenske højskolelov en samnordisk højskole, i høj grad på initiativ af to lærere fra Grundtvigs Højskole Frederiksborg, Carl Guldagger Hansen og Carin Cederblad Hansen. Den er stadig i virksomhed, men kan næppe siges at have virkeliggjort C.P.O. Christiansens - eller Grundtvigs - tanker i noget større omfang. Planen forblev en drøm. Man fristes til at citere det gamle ord om, at sejrløse falde kæmper alle.\nOm undervisningen gjaldt i øvrigt, at der på flere forskellige måder blev gjort forsøg med en udvidet eller andetårs undervisning på Grundtvigs Højskole Frederiksborg, selvom man i hovedsagen havde lagt den side af Askov-undervisningen til side. Det var en naturlig del af de nordiske læreres og elevers undervisning.\nStraks fra begyndelsen i 1934 blev der indrettet et bibliotek, som eleverne opfordredes til at benytte, og som inddroges i studiekredsagtig undervisning af elever med gode boglige forudsætninger. Begtrup siges at have rynket på næsen af en sådan foranstaltning, men den blev fastholdt, og på mange hold - ikke mindst på det såkaldte "Nordiske Hold", bestående af de nordiske elever plus danske med gode forudsætninger - blev der i høj grad arbejdet med bøger og skriftlige og mundtlige elevopgaver.\nDelingsføreruddannelsen tog et opsving i løbet af 1940'erne, ikke mindst i kraft af dygtige lærere, både for de kvindelige og mandlige elever. Holdene kunne have helt op til 40 elever, altså mellem 1/ 4 og 1/ 3 af hele holdet. Der var ikke tvivl om, at de mange dygtige gymnaster gav hele skolen et præg og en holdning, som også mærkedes i den øvrige undervisning.\nEn anden ting, som bør nævnes, er sommerens musiklejre. Det begyndte vist egentlig med, at sanginspektør Rudolf Grytter ønskede samlet øvetid dels med dygtige og interesserede sangelever fra de københavnske skoler og aftenskoler, dels med amatørmusikere sammesteds fra. Højskoleeleverne blev hurtigt inddraget i sangøvelserne, og snart blev det til, at de straks fra sommerskolens begyndelse øvede sig i sangtimerne på musiklejrens program.\nMusiklejren afholdtes omkring Skt. Hans, og næsten al øvrig undervisning blev suspenderet i de to-tre dage, lejren varede. Unge og dengang ukendte komponister og dirigenter som Svend S. Schultz og Bjørn Hjelmborg blev inddraget, og resultatet blev en intens musikoplevelse for hele skolen, som man næppe andetsteds kunne få magen til.\nI den sammenhæng bør arbejdet med skuespil og dramatik også nævnes. Foruden afslutningskoncerten opførtes sommerens skuespil altid for og under musiklejren. Det kunne være alt lige fra Faust til Peer Gynt,\nEgelykke og "Et spel om en våg..." og til ganske hjemmelavede eller hjemmestrikkede sager om historiske eller litterære emner fra foredragene og undervisningen. Man havde den overbevisning, at såvel lærere som elever lærer meget nyt, når de selv skal prøve at fremstille og give udtryk for noget, som de er grebet af og har sat sig ind i.\nNoget tilsvarende skete også på vinterskolen og vel i øvrigt på de fleste højskoler. Der var både lærere og elever, som afslørede uventede og uforudsete evner, andre afslørede, at de ikke ejede sådanne, at selv en hårdhændet instruktion ikke kunne fremkalde dem og få dem til at leve og sprudle. Men forsøgene blev gjort.\nDen daglige undervisnings rugbrød var i øvrigt, som på alle højskoler dengang, dansk og regning, afpasset efter elevernes standpunkt og behov. Derudover landbrugsundervisning om vinteren, som dog ikke på nogen måde kunne træde i stedet for et landbrugsskoleophold. Dertil sprog, d.v.s. engelsk både for begyndere og viderekomne, samt norsk og svensk, endvidere en daglig gymnastiktime for alle og om sommeren et væld af håndarbejde, kjolesyning og vævning m.v. Endelig var der de valgfri "særhold" af meget forskellig art, afhængig af lærernes evner og interesser.\nMen den egentlig bærende højskoleundervisning leveredes af forstanderparret - og af og til af de mest erfarne lærere - i to daglige foredragstimer for hele skolen. En om formiddagen, som altid var C.P.O. Christiansens, og en om eftermiddagen, som i princippet var Margrethe Christiansens, men ind imellem overtoges af en af lærerne. Det er nødvendigt som karakteristik af skolen og dens undervisning at gå lidt nærmere ind på disse vigtige timers form og indhold.\nC.P.O. Christiansens emne var verdenshistorie, som unægtelig kan dække over eller indeholde meget forskelligt. Det var ikke en fortløbende, kronologisk redegørelse for menneskehedens levnedsløb fra urtiden og til i dag. Snarere må man sige, at udgangspunktet var nutiden og formålet at forstå spændingerne mellem folkene og i folkene og derigennem få øje på mulighederne for kamp og indsats. Hans pædagogiske evner var måske ikke så meget af sproglig art. Han kunne simpelthen ikke lade være at tegne og male, hvad han ville formidle og meddele.\nHan ønskede og fik en stor, bred tavle i foredragssalen og en kasse farvekridt, og snart fik han alle elever til at anskaffe en stor protokol og enten kopiere hans fortegninger eller genskabe og forbedre dem i deres bøger. Adskillige elever protesterede og hævdede, at de ikke kunne tegne, hvilket blot fik ham til at give protokollen navnet "Vi-kan bogen" med tilføjelsen: "så godt vi kan". Navnet var taget fra en norsk udstilling i Oslo, vist nok i 1939, som netop skulle vise, at Norge og nordmændene også kunne. (Måske afsløredes der her en dybtliggende overensstemmelse mellem CPO og norsk mentalitet!). I hvert fald blev protokollen fast inventar på alle elevhold, og sider af den blev også taget i brug af andre lærere og i andre fag, men næppe nogensinde med den fantasi og kunstneriske verve, som en række af C.P O. Christiansens tegninger er præget af. Formålet var naturligvis at få alle elever – selv de tungeste med de ringeste forudsætninger – til at forstå og huske enkelte væsentlige linier, navne og kendsgerninger fra det gennemgåede stof.\nDet skal tilføjes, at han iøvrigt i høj grad underviste i samtaleform. Han havde både evne og tålmodighed til at lytte til enhver elev, der havde noget på hjerte og benytte det som grundlag for videre forklaringer. Metoden var også udtryk for, at han tog det alvorligt, at han ikke længere var lærer på en udvidet højskole, men på en almindelig.\nUdkast til skolens emblem. Ideen undfanget i Sigtuna 1934 og tegnet af CPO sidst i 30øerne med bistand af den norske kunstner Albert Haugsand.\nSom illustration vedføjes en side, som han selv lod aftrykke i årsskriftet for 1939, med en skematisk oversigt over Nordens folk, indpasset i det, som blev til skolens mærke: Korset, som fandtes i alle nordiske flag, den ottetakkede stjerne, "Nordstjernen", symboliserende de nordiske folk eller folkekulturer, hvortil både samerne, færingerne og grønlænderne regnedes. Nedenunder det bølgende lagen. "Som et lagen det går" (Jf. sangen "Fædreland" af Grundtvig), som dog ikke kunne rokke korset og stjernen, som på det fuldt udformede skolemærke angribes af ondskabens åndsmagter, drager eller ulve. Et sådant mærke måtte man have, når skolen skulle være kampskole - mente CPO! Dragerne forekommer både på Askovs gymnastik- og festsal og på adskillige nordiske middelalderkirker, som symboler for det onde, hvis virkelighed og styrke på ingen måde blev overset i skolens undervisning.\nDer kunne være meget mere at sige om denne særprægede historieundervisning. Fronten mod såvel nazisme som kommunisme blev i hvert fald klart og skarpt trukket op helt fra 1934 – selvom begge partier fik lejlighed til at fremføre deres synspunkter for eleverne. Erkendelsen af kapitalismens mangler og de indenlandske sociale spændinger blev der heller ikke lagt skjul på.\nOg dog er der elever, der hævder, at de kunsthistoriske afsnit var det allerbedste, for her kom CPOs evner åbenbart til deres fulde ret, men dette fag måtte han opgive – som så meget andet – efter hjerteanfaldet i 1936. Andre overtog det, men næppe med samme virkning og held.\nMargrethe Christiansens hovedemne var litteratur. Hun gennemgik – eller genfortalte – med stor virkning værker som Kristin Lavransdatter og Pelle Erobreren. Desuden holdt hun hvert år en foredragsrække om Grundtvig og – for de kvindelige elever – et emne, som hun kaldte Kvindens stilling. Som mand og ikke-tilhører er jeg afskåret fra at sige noget egentligt om det sidste, men hendes Grundtvig-gennemgang var gedigen og engageret, selvom de store litterære værker nok var det, der optog hende mest og måske også værdsattes højest af eleverne.\nSammenfattende må man sige, at Frederiksborg Højskole og Grundtvigs Højskole Frederiksborg i årene 1934 til 1951 under ægteparret Christiansens ledelse var en stor og god højskole.\nDa de første svære år var overstået var der i 1940'erne regelmæssigt omkring 150 elever både på den 5 måneders lange vinterskole og 3 måneders sommeskole. Arbejdet gik med liv og lyst, selvom det var anstrengende og ikke levnede megen fritid til lærerne.\nLønnen var lav. I overensstemmelse med datidens minimumsregler blev man lønnet som en andenlærer på landet. Ganske vist kunne der ydes tilskud til en højere løn inden for bestemte grænser, men den mulighed blev ikke benyttet, bortset fra et af formanden højtideligt overrakt gratiale ved regnskabsårets afslutning.\nSelv måtte jeg gå ned i løn, da jeg blev ansat i 1945, men jeg var ugift, og det var ikke for lønnens skyld, jeg blev højskolelærer. I øvrigt var det en forudsætning, at man var ugift, indtil og medmindre andet blev aftalt. Spøgefuldt nævnes det, at Begtrup i sin tid skulle have sagt, at en gift lærer var dobbelt så dyr som en ugift, og skolen havde kun halvt så megen glæde og gavn af ham! I hvert fald var det bevidst politik, at man de første år skulle bo på elevgangen og være med til at præge samværet også uden for undervisningen, et både fornuftigt og vigtigt princip, som jeg med mine kostskoleerfaringer som "discipel" på Herlufsholm kun kunne billige og værdsætte.\nGår man tilbage til askovtraditionen, som den fremgår af Margrethe Christiansens bøger om hendes far og mor, Jacob og Ingeborg Appel, var tanken, at unge lærere simpelthen skulle optages i forstanderparrets hjem for at opnå det dybest mulige kendskab til deres vilje og hensigter med arbejdet. Sagen var bare den, at begge var så opslugt og opslidt af skolearbejdet – foruden at de i perioder var plaget af sygdom – at det var meget begrænset, hvad de havde af overskud til at opbygge og vedligeholde, hvad man forstår ved et hjem. For eksempel slog det mig, at når der ikke var skole, blev der heller ikke holdt morgensang. Det var altså en skolemæssig foranstaltning, ikke et naturligt led i et hjems rytme. Jeg kan ikke på nogen måde bebrejde dem dette. Tværtimod må man sige, at de gjorde alt for at skabe og opretholde en hjemlig atmosfære i lærerkredsen, som ikke blot samledes uformelt ved middagskaffen, men også som regel en gang til i dagens løb – med mange inspirerende samtaler og drøftelser både af pædagogisk art og om alle mulige politiske og kulturelle spørgsmål, som der jo på ingen måde var mangel på i perioden 1934-51.\nI sidste halvdel af 1930'erne var det den økonomiske verdenskrise efter 1929 og dens virkninger overalt, den hjemlige arbejdsløshed og landbrugskrise, krigen i Abessinien og den spanske borgerkrig og først og fremmest Hitlers stigende magtudfoldelse i Tyskland og hele Europa, der blev diskuteret. Anden verdenskrig og besættelsestiden optog naturligvis alle sind, selvom de direkte virkninger på skolelivet var få. Mest mærkerbar var nok brændselsrationeringen.\nMen det bør nævnes, at CPO og skolen iværksatte et omfattende studiekredsarbejde på grundlag af to bøger: "Dansk i Tusind Aar" og "Nordisk i Tusind Aar", redigeret af CPO. Sammen med Dansk Ungdomssamvirke arrangerede skolen flere velbesøgte kurser for studiekredsledere, ligesom bøgerne anvendtes i undervisningen på adskillige højskoler. Allermest mærkbart var det naturligvis, at skolen i marts 1945 blev beslaglagt af tyskerne til husning af adskillige hundreder tyske flygtninge. Det betød, at skolen måtte standses et helt år til maj 1946. En plan om at flytte til Sverige og så at sige ved et kup starte en nordisk eller ny-nordisk højskole var det ikke muligt at virkeliggøre trods megen velvilje også fra svensk side.\nDet bør vel også nævnes, at CPO var blandt de flere hundrede kendte danskere, der blev interneret den 29. august 1943 og måtte tilbringe et antal uger i Horserødlejren under tysk bevogtning. Men i efteråret 1946 kunne man med et års forsinkelse fejre Frederiksborg Højskoles 50 års jubilæum og iøvrigt fortsætte skolevirksomheden i endnu fem år, inden CPO på lægens indstændige råd måtte holde op.\nOgså i den periode var der nok af store og alvorlige spørgsmål at drøfte og tage stilling til. Med største oplagthed drøftedes De forenede Nationer, stiftet i 1945, Marshall-hjælpen, Atlantpagten og meget andet, ikke mindst dansk Sydslesvig-politik, som optog CPO meget.\nHøjskolen var velbesøgt og i god gænge. De store ændringer i det danske samfund, som blev virkelighed i løbet af det følgende årti, og som på det nærmeste trak tæppet væk under den hidtidige højskolevirksomhed, forudså ingen, og det var måske godt det samme.\nAlt i alt var det en god skole og en god arbejdsplads. Sammenholdet, samarbejdet, den gensidige inspiration i lærerkredsen var en stor oplevelse. Loyaliteten over for skolen og forstanderparret var uden brist. Jeg tvivler på, at det var så godt og inspirerende på ret mange andre samtidige højskoler.\nJeg må indrømme, at jeg på forhånd var noget skeptisk over for C.PO. Christiansens temperament og begejstring, men jeg måtte erkende, at netop disse egenskaber havde stor pædagogisk virkning og betydning, og dertil kom dels at hans viden og orientering på snart sagt alle områder var særdeles omfattende, dels – og det var det mest afvæbnende – at der ingen ende var på og ingen grænser for, hvad han ville gøre for sine elever, hvad han ville dele med dem og drøfte med dem.\nDen grænse, der blev sat af hans kræfter og helbred, blev bestandig overskredet, til sidst med skæbnesvangert resultat. Hans vilje til at give alt og tjene enhver, selv den svagest udrustede, blokerede for enhver kritik fra min side.


Gæsterne strømmede til omvisninger ved Bunkermuseet | VendelboPosten.dk\nHIRTSHALS: Det har indtil nu været en særdeles travl sæson på Bunkermuseet i Hirtshals. Årets fokus på at holde ferie i Danmark og opleve landets mange spændende attraktioner har medført, at 64 procent flere gæster har deltaget i de offentlige omvisninger på Bunkermuseet i juli måned i forhold til sidste år. Både de danske og tyske gæster har taget godt imod omvisningerne, der formidler 10. Batteris historie under besættelsen 1940-1945.\nVendsyssel Historiske Museum havde i forvejen håbet på en god sæson på grund af årets besættelsesjubilæer og den deraf følgende store publikumsinteresse for Anden Verdenskrig. Derfor har det været dobbelt ærgerligt, at en lang række bestilte omvisninger og arrangementer måtte aflyses på Bunkermuseet under nedlukningen eller som følge af coronapandemien. Interessen for bestilte omvisninger er dog så småt kommet tilbage, og museet ser frem til at byde endnu flere gæster velkommen blandt bunkerne i Hirtshals fortæller formidlingschef Jens-Christian Hansen, der også glæder sig over den store interesse for årets tysksprogede bunkerture.\nSom følge af coronapandemien har museet tilpasset sine omvisninger, så der er et stort fokus på sikkerheden undervejs. Blandt andet foregår en større del af formidlingen udendørs og de besøgende lukkes ned i bunkerne i mindre hold.\nMan kan stadig nå at komme med en af de populære bunkerture, der foregår søndag-torsdag klokken 14 med sidste tur den 13. august i denne sæson.


Kastanievej 5A - 6360 Tinglev - Boligudlejning til salg på 737 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nKastanievej 5A, 6360 Tinglev\nFittness og boliger\nSærdeles synlig beliggenhed!\nEn mere central beliggenhed i Tinglev, findes ikke! Kastanievej 5A er beliggende ud til Centerpladsen og er dermed en meget synlig ejendom. Centerpladsen tilbyder indkøbsmuligheder (SuperBrugsen, Fakta mv.) og løbende forskellige aktiviteter.\nEjendommen er opført i 1939 i gule mursten samt rødt stålpladetag og fremstår meget velholdt. Der er i alt 4 lejemål.\nErhvervslejemål: 391 kvm. til en årlig leje af 180.000,- inkl. forbrug\n5A: 171 kvm., 3 værelser til en årlig leje af 74.400,-\n5B: 105 kvm., 3 værelser til en årlig leje af 62.400,-\n5C: 70 kvm., 2 værelser til en årlig leje af 50.400,-\nErhvervslejemålet er på nuværende tidspunkt udlejet til Lokal Fitness. Alle lejemålene fremstår pæne og udlejer har ikke oplevet udfordringer med at finde lejere.\nTil ejendommen er en sydvendt have, som primært er udlagt i græs samt en stor stenbelagt gårdsplads med gode parkeringsmuligheder.\nI 1987 blev der opført en 28 kvm. dobbelt carport.\nLyder Kastanievej 5A som din næste investeringsejendom - tøv da ikke med at kontakte os!


CEO - GITTE SANDQUIST - Bo&Co\n“Jeg har 2 visitkort. Ét, hvor der står CEO, og ét, hvor der står Shoe Pusher. Fatter stadig ikke helt, hvorfor det er så vigtigt med titlen CEO. ”\nGitte Sandquist er grundlægger af og CEO i Lola Ramona, der er skudt i gang i 2006 i København, og i dag sælger sko i både fysiske butikker og webshops i en lang række lande i Europa, USA, Canada og Oceanien. Skoene produceres på egen fabrik og virksomheden håndterer også både lagerstyring, distribution til forhandlere samt deres egen retail, www.lolaramona.com\nHun spottede et hul i markedet og fyldte det med forbløffende komfortable sko, der får kvinderne til at stråle oppe på hælene – og giver dem rank ryg og et glimt i øjet.\nGitte er optaget af ”The Big Why” – Hvor skal organisationen hen og hvorfor? Hvordan får jeg kvinderne til at finde dét i sig selv, der får dem til at spankulere stolt frem i verden?\nOg af at drive virksomhed med humor, attitude mod og dygtighed.\n‟Her kommer CEO-titlen ind. Som blondine med masser af attitude og en manglende lyst til at skjule sine evner, styrke og energi, er de tre små bogstaver på visitkortet et signal om ansvar og troværdighed. Til de leverandører og i de netværk, der har brug for lidt ekstra tryghed.\nSæt penge af til bogholderen fra Dag 1, når du starter virksomhed. Vær modig og hold fast i din vision af hvad der er vigtigt.\n‟Hvis du vil starte en virksomhed, der vokser og har succes, så kan jeg virkelig anbefale at alliere dig med en god bogholder med det samme.\nDet er naturligvis en forudsætning, at du har den gode idé, og især forstår, HVORFOR det en god idé. Idéen og udviklingen bliver du så optaget af – skal være så optaget af – at dét der med, hvordan man betaler momsen og styrer alle papirbunkerne kommer som en irriterende afbrydelse.\nLola Ramona er bygget op fra 1 kr., vi har tjent alle pengene selv og brugt dem på ekspansion. Jeg har prøvet at bygge virksomheder op før, prøvet at være tæt på at gå konkurs og komme op på scenen igen.\nMan starter op med sig selv, eventuelt med en partner, og det foregår around the clock. For Lola Ramona har det været ren ”bootstrapping”.\nDer har udviklet sig til en skøn platform hvor både design, produktion, kunder og ansatte gør en forskel.\n‟I begyndelsen så andre serier på Netflix, mens jeg skrubbede lokum eller stod i en fabrik i Kina.”\n‟Som CEO kan du aldrig gemme dig. Du er nødt til at have en mening om alting. Altid. Du er nødt til at være trækhesten. Men jeg er også arbejdsom, så måske er det lidt min egen skyld…\nNår det hele brænder på, så står jeg jo der – og det er helt ok. Jeg har alligevel en mening om det meste, og kan godt lide at være med midt i det hele. Det er for mig dét, der gør en CEO sej. At man løfter med, når der skal løftes og at man spiller med på holdet.\nFor mig er følelsen af succes på den måde større, for jeg ved, at jeg har fortjent den.”\n‟Min kæde knækker, når folk ikke gider være bare en lille smule dygtige omkring det, de gør! Jeg bliver helt forulempet.”\n‟Som CEO elsker jeg, at der ikke er bånd, der er pålagt mig af andre. Jeg omfavner det ansvar, det er at stå i spidsen for en meget levende virksomhed og jeg elsker samtidig min frihed.\nJeg er vild med mit arbejde – det er superfedt at bestemme, at det er OK at møde på job kl. 11!! Dog slutter min dag så heller ikke 16.30. Igen et valg, jeg kan tage med god samvittighed. Jeg er ultra-B-menneske, og vil have lov til at arbejde, når jeg er vågen.\nFra kl. 14 får du den bedste Gitte – hende, der har visioner og overskud og en ret stærk arbejdsevne.\nJeg elsker min bande af ansatte. De er dygtige mennesker med et KÆMPE drive. Jeg føler mig uendelig lykkelig, når jeg ind imellem sidder helt stille og ser dem dimse travlt rundt, det hele roder lidt, og butikken er fyldt af mennesker. Så kan jeg sætte mig ned helt stille og tænke ‟Fuck, hvor er jeg heldig.”\nDer, hvor min kæde knækker, dét er, når folk ikke gider være bare en lille smule dygtige omkring det, de gør! Her taler jeg absolut ikke om vores egen virksomhed, men helt generelt! Jeg kan godt nogle gange føle, at vi lever i en verden af ”Orker”; ”Jeg orker ikke” … Det er simpelthen et udtryk, der kan få mig til at se rødt, og jeg kan blive helt forulempet. Vores samfund ville blive noget sjovere og federe, hvis alle gad gøre sig umage.”\n“Succesen mærker jeg, når det hele bare spiller”.\nDer er mange forskellige episoder, som falder mig ind, når jeg tænker på succes. Når man får ordren fra den store kunde og mærker anerkendelsen. Når det lige pludselig lykkes at lave det fedeste produkt – Jeg kan finde på at tage ud på lageret og klappe mine sko. Når hele holdet spiller og alle er i gang og brænder, og man mærker pulsen. Det er succes. Og selvfølgelig når kassekreditten bliver plus!\n‟PIGERNE PÅ TOPPEN MÅ GERNE LÆRE AT STØTTE HINANDEN ENDNU MERE”\n‟Arh ja … dét der med kvinders udfordringer som ledere. Jeg kan godt være tilbøjelig til at kalde det en floskel og en ret gammeldags diskussion, og at alle i dag har lige vilkår for at gøre succes.\nJeg ved godt, at det ikke er helt sandt og at traditionen med succes er mere oplagt for mænd.\nMændene er også generelt bedre til at have ”klubber” Pigerne på toppen husker det ikke altid lige.\nNår det så er sagt, er det ikke nødvendigvis i CEO-klubberne, jeg får mest inspiration – der rykker musikmiljøet og diverse subkulturer mere. Man er nemlig – heldigvis – nødt til at være og turde være anderledes for at rykke…. Specielt i mit lille hjørne af branchen.”\nFå 30% på dit næste køb af vidunderlige sko hos lolaramona.com – tast værdikoden lolaboogco.\nTilbuddet gælder til og med 10/12 2017.


Nørrebros spirende lokalgade - VINK København\nFOTOREPORTAGE: På Griffenfeldsgade sker der ting og sager disse dage. Små, nye initiativer dukker op bag butiksruderne og skaber en fin kontrast til de allerede-eksisterende afrikanske specialbutikker, som har præget gadens personlighed i mange år.\nKøbenhavns Kommune planlægger, at flere initiativer kommer til i nær fremtid foruden dem, der er kommet til i de seneste par uger.\nNede ad gaden har to fætre blandt andet skabt en ny, hyggelig koncept-bar under navnet Fætter Fætter, hvor hovedmenuen står på byens bedste gourmettoasts i et stilet miljø med specialdesignede møbler.\nLige fra jeg træder ind af døren, føler jeg mig budt velkommen af de to fætre, som sætter en dyd i at skabe en hyggelig atmosfære, og som tager tingene, som de kommer.\nI fællesskab med Fætter Fætter er der ved siden af åbnet endnu et nyt sted på denne gade; en kreativ, frisk bar-kiosk med øl og vin til lækre og budgetvenlige priser. Depanneur står der med røde bogstaver på de store glasvinduer. Her er der god service, og med alt fra havregryn, slik, toiletpapir og kondomer (og sågar deres egen kaffe til 50 kroner!) til salg giver det flash back til datidens lokale købmandsforretning.\nLokal er lige netop nøgleordet for disse to barer, for de ønsker nemlig at gøre en forskel i lokalsamfundet. De to steder er ikke bare naboer, men hænger sammen i sådan en grad, at man kan gå fra den ene til den anden uden at gå udendørs. Dét har jeg gjort; derfor hænger min fotoserie af de små initiativer sammen på denne måde.\nTilsammen har de to steder skabt ét fantastisk sted at hænge ud om aftenen.\nHvad: Fætter Fætter & Depanneur\nHvor: Griffendelsgade 17, 2200 Nørrebro\nHvornår: Fætter Fætter har åbent tirs-lør 11-23 og søn 11-20. Mandag har de lukket. Depanneur har åbent hver dag 8-23.\nPortemonnæ: En toast koster fra 30 kroner hos fætrene. Et glas vin 40 kroner. Hos Depanneur kan du ‘bottomsless’ kaffe for 30 kroner samt magasiner, havregryn, vin og tobak – og alt muligt andet – for en rimelig sum penge.\nJagten efter den gode pebernød! Thanksgiving er kommet til byen Kan en kage deles i to kaffer? Guide: Copenhagen Cooking 2015 Er dit skrald guld værd? Spis vildt på Ravnsborg Vinbar\n« Guide: Copenhagen Cooking 2015\nSutterne fra Sydhavnen »


Marie: starten på en lang rejse » TriTalk.dk\nHome > Kvinder > Min første ironman > Marie: starten på en lang rejse\nAf: Marie With Jørgensen\nDet hele startede med, at jeg tilmeldte mig crawlundervisning den 22. august 2014. Jeg havde længe drømt om at lære at svømme crawl, og da jeg aldrig havde fået det lært i en alder af 34 år tænkte jeg – nu skal det være. Jeg havde aldrig forestillet mig, at denne rejse skulle føre til, at jeg 3 dage senere den 25. august 2014 købte billet til KMD IRONMAN Copenhagen 2015.\nDet var en helt ny verden jeg nu skulle til at sætte mig ind i, med mange nye udtryk og 3 sportsdiscipliner på en gang. Jeg havde i de sidste par år trænet crossfit, så jeg havde en fornuftig grundform. Med det i bagagen blev der taget hul på 9 spændende og udviklende måneder.\nJeg havde valgt, at lave mit eget program til at starte med, så google blev min nye ven hvor jeg søgte på træningsprogrammer samt gode råd og vejledninger til triathlon. Undervejs i mit forløb var jeg så heldig, at vinde et træningsprogram på 1 måned, hvor træningen var struktureret og der var fokus på interval træning. Det kan varmt anbefales, at have et veltilrettelagt program at følge fra start til slut. Jeg valgte også, at fortsætte med programmet frem mod det store mål. Træningsmængden startede på omkring 6 timer og toppede med omkring 17 timer i forløbet.\nSet i bagklogskabens lys, så tror jeg det ville have været en stor hjælp at have meldt mig ind i en triklub.\nDer kan skrives mange sider om udstyr, og det er en jungle at finde ud af hvilket udstyr der er bedst. I bund og grund så brug din sunde fornuft når du vælger udstyr. En læring er, start i det små. Du kan altid opgradere efterhånden som du bliver mere og mere glad for sporten.\nDelmål og konkurrencer\nUndervejs i træningsforløbet havde jeg tilmeldt mig 2 triathlon stævner – en ¼ og en ½ jernmand. Dette havde jeg gjort, for at få noget erfaringen, øve skift, og mærke svømmestart med mange mennesker i vandet på en gang. Især svømmestart med mange mennesker kan næsten ikke øves nok. Og da jeg ikke er en specielt god svømmer, var det især vigtigt for mig at blive tryg i vandet. Især det at lære at styre vejrtrækningen når der bliver hevet i ens ben, og man får en arm i hovedet, og hvad man ellers kan komme ud for i et stævne.\nMen før jeg kunne stille til start, skulle jeg lige erhverve mig en racercykel. Jeg havde aldrig prøvet at køre på en racercykel før i mit liv, så jeg var pavestolt da jeg tog min først tur i april måned. Så med 4 måneders cykel erfaringen nærmede den store dag sig.\nForløsningen og den store dag\nVækkeuret ringede kl. 4 og den sædvanlige morgenmad som bestod af havregrød med vand og banan blev indtaget sammen med et glas saftevand. Herefter var det af sted med metroen til Amager Strandpark hvor der allerede var mange mennesker, højt musik og en meget speciel stemning.\nDet var nu alle de mange træningstimer skulle bære frugt. Og jeg skulle for først gang i mit liv løbe et maratonløb.\nSvømmestarten gik og for første gang havde jeg det rigtig godt i vandet. Jeg startede stille og roligt ud, og fandt min egen rytme. Selvfølgelig var der kamp om bøjerne, og det kostede lidt energi, men alt i alt var jeg tilfreds da jeg kom op af vandet.\nNu var det så om at finde min T1 pose og hurtigt få våddragten af og komme i cykelskoene. De tidligere stævner havde givet mig lidt erfaring, og skiftet gik rigtig godt. Så ventede der 180 km på cyklen. Puha der var modvind op ad Strandvejen, men der blev trampet igennem og da jeg nåede Geels bakke i Lyngby var der helt Tour de France stemning på bakken. På anden runde var det blæst op, og der skulle kæmpes en del mere for at holde farten på bakkerne. Da jeg endelig ramte København begyndte jeg at fokusere på T2, og løbet. Cyklen blev stillet og cykelskoene blev erstattet af løbeskoene. Jeg havde godt hørt, at der ville være en del tilskuere, men aldrig forestillet mig så mange tilskuere på ruten i indre København. Det var en fornøjelse at så mange havde valgt at bruge deres søndag, på hep, tilråd og opbakning. Efter 4 timer og 35 minutter kunne jeg løbe over målstregen og få min medalje.\nVille jeg gøre det igen? Ja det ville jeg bestemt, men næste gang ville målet ikke kun være at gennemføre J.\nHvad har jeg fået ud af forløbet\nHvad har jeg så fået ud af det forløb, hvor der er blevet ofret blod, sved og afsavn til familie og venner. Jeg har virkelig lært at lytte til min krop og mærke hvad den er i stand til. Desuden har jeg fået flyttet en del grænser undervejs – så der er lidt om dMarie_IMet når folk siger tro kan flytte bjerge J. You can do it just believe it !\nSidst men ikke mindst, så har jeg mødt en masse fantastiske mennesker i hele dette forløb.


Spørgsmål til Mads Fuglede om mr. Trump\nHvad kalder man en person, der træffer udenrigs- og sikkerhedspolitiske  beslutninger i modstrid med sine rådgivere og uden at kende noget som helst til konsekvenserne? Statsmand eller fjols? spørger Frank G. Sørensen. Fold sammen\nTorsdag d. 14. februar 2019, kl. 19.00\nI sit indlæg om mr. Trump og hans resultater skriver Mads Fuglede 12. ds., at mr. Trump kan lide at gøre det uventede og så se, hvad der sker. Hvad kalder man en person, der træffer udenrigs- og sikkerhedspolitiske beslutninger i modstrid med sine rådgivere og uden at kende noget som helst til konsekvenserne? Statsmand eller fjols?\nEndvidere sammenligner Fuglede mr. Trump med en mand, der trækker splitten ud af en armeret håndgranat og stiller den på bordet foran sig. Statsmand eller selvmordsbomber?\nMr. Trump praler med det økonomiske opsving. Det begyndte faktisk i præsident George W. Bushs sidste embedsår baseret på hans lovgivning i begyndelsen af hans embedsperiode. Opsvinget har været kontinuert siden - også under præsident Obamas otte år i Det Hvide Hus. Så det er nok ikke så meget mr. Trumps fortjeneste, eftersom der normalt går et pænt stykke tid fra en lov vedr. økonomi underskrives til man ser virkningen. Hvad kalder man en person, der smykker sig med »lånte fjer«?\nTil sidst en bemærkning: Fuglede sammenligner mr. Trump med admiral Nelson. Det er som at sammenligne hestepærer og bananer. Nelson var en erfaren søofficer. Mr. Trump har erfaring i konkurser (seks af slagsen) som forretningsmand og vært på et reality-show for den dårlige smag. Som en lille sidebemærkning skal anføres, at Nelson i et brev til sine kaptajner inden slaget ud for Kap Trafalgar gav instrukser og sluttede med at bemærke, at en god portion held var nødvendig. Hvis Fuglede havde sat sig en lille smule ind i det, han skriver om, ville han have fundet ud af, at den engelske flåde var umådelig heldig. I øvrigt var den fransk/spanske flåde ikke helt så overlegen, som der ofte gives udtryk for. Nelson rådede over 27 skibe og admiral Villeneuve over 33. Resten af »overlegenheden« bestod af skibe erobret fra fjender, bl.a. et stort antal engelske. Man kunne ikke forvente, at de var loyale i enhver situation.\nForresten er jeg også USA-analytiker. Det kan alle jo kalde sig.\nFrank G. Sørensen, Faaborg\nVi bliver nødt til at tale om amerikansk udenrigspolitik\nTrump afviser »naive« efterretningschefer: I skal tilbage til skolen\nVåbenhvile i handelskrigen rinder ud: Nu er Trump klar til »meget snart« at mødes med Kina\nAnalyse: Intet har gavnet Trump og skadet Demokraterne som denne skandale\nEksrådgiver for Trump anholdt for at lyve\nLæserbreve: Hvem har egentlig adgang til vores CPR-nummer, når vi taster det i telefonen?


Website Button Creator by Vista-Buttons.com v5.7\n1. Indsamling og brug af personoplysninger\nSelandia Rejseforsikring indsamler oplysninger, som er nødvendige for at tegne og administrere forsikringsprodukter og andre tilknyttede ydelser. Oplysninger registreres med henblik på administration, rådgivning, pleje og markedsføring.\nKunden kan til enhver tid meddele Selandia Rejseforsikring, at man ikke ønsker at modtage markedsføringsmateriale fra Selandia Rejseforsikring.\nSelandia Rejseforsikring indhenter endvidere oplysninger eksempelvis fra det Centrale Personregister (blandt andet med henblik på opdatering af adresseoplysninger) samt fra andre offentligt tilgængelige kilder og registre.\nOplysninger videregives kun til offentlige myndigheder i det omfang, dette er foreskrevet i lovgivningen, eksempelvis i medfør af skattelovgivningen.\nI øvrigt videregives kundeoplysninger kun til andre selskaber inden for rammerne af Lov om finansiel virksomhed, og kun hvis det er nødvendigt for at gennemføre en aftale med kunden eller behandle en kundes sag.\n3. Indsigt i Selandia Rejseforsikrings behandling af personoplysninger\nKunden kan få indflydelse på, hvilken form for information der ønskes modtaget fra Selandia Rejseforsikring.\nSom en del af kundeservicen holdes kunderne orienteret om både nyskabelser og ændringer i relation til forsikringer, som på forhånd er tegnet. Det betyder, at kunden indimellem modtager information, som er personligt adresseret, men som man ikke har bedt om.\nUopfordret information, som er personligt adresseret, kan fravælges. Hvis man ikke vil have information om eksisterende og nye produkter, skal Selandia Rejseforsikring blot have besked. Det betyder dog samtidig, at Selandia Rejseforsikring ikke i alle tilfælde kan informere om fordelagtige eller alternative muligheder.\n4. Adgang til personoplysninger\nSom kunde hos Selandia Rejseforsikring har man krav på at vide, hvilke personoplysninger Selandia Rejseforsikring har registreret, og hvad oplysningerne bruges til.\nVed tegning af forsikring er der afgivet visse personlige oplysninger: navn, adresse og stillingsbetegnelse (samt telefon- og CPR-nr., hvis de fremgår på forsikringsbegæringer eller skadeanmeldelser).\nDisse oplysninger står så i kunderegisteret. Kunderegisteret bruges i den løbende sagsbehandling.\nSom nævnt har kunden ret til at få indsigt i deres egne personlige oplysninger, som Selandia Rejseforsikring har registreret. Kunden har også ret til at berigtige oplysningerne.\nHvis kunden ønsker indsigt, kan der rettes henvendelse til Selandia Rejseforsikring. Kunde- eller policenummer bedes venligst oplyst ved henvendelse. Send os en e-mail på: info@selandiarejseforsikring.dk eller skriv til os på adressen:


Termin i januar - Page 2 - Har født januar 2014 - Babyklar\nTermin i januar\nStarted by 87roed, May 6, 2013\nDet var en god idé med blodprøve, synes bare der er længe til mandag. Øv. Synes der er kommet hold på det igen, men med mine andre graviditeter har der aldrig været noget. Så jeg er nok bare lidt over nervøs. Men det er forhåbentlig noget vi gravide har lov til :-)\nHva så hvordan går det med dig? Er blødningen stoppet? Fik du snakket med lægen ang. Blodprøve eller har du fået ro på igen?\nFru fusk: det er vist stoppet igen. Min læge var ikke nervøs, og sys ikke vi havde behov for blodprøve. Det kan også være jeg er nervøs fordi det her er 4.gang,og mit hoved vil ikke rigtig være med til at det faktisk kan gå godt alle gange. Hmm tankespind. Som en anden skrev, ups husker ikke bruger ;-), så skal jeg nok få ro på efter scanning. Hvordan går det med dig?\nOg velkommen og tillykke til alle de nye. Må hellere komme herind på computeren, så jeg kan få styr på jer alle sammen :-)\nFrufusk, hvordan går det med dig? udvikler dine blodprøver sig som de skal?\nTak hvor er det sødt du spurgte, fik taget blodprøven igår og får svar i morgen tidligt.. Jeg bløder slet ikke mere så det passede med den periode hvor jeg skulle have haft mens.. Skal nok skrive når jeg ved mere i morgen :) Men begynder da så småt at være lidt optimistisk :)\nSå krydser jeg fingre for dig :) håber alt er som det skal være :) selvfølgelig er det det ;)\nIndtil videre så det rigtig godt ud, hcg lå flot højt. Skal have taget blodprøve igen på onsdag for at tjekke den forsatte udvikling.. Så er lettet og tør måske tro på det nu :)\nIhh hvor godt at høre :)\nHvor er det dejligt at høre fusk :-). Er glad for at høre det går som det skal.\nTak hvor er i søde... Hvordan går det hos jer?\nSå kom vi til skanning <3 og vi så det smukkeste lille hjerteblink.\nEr så LYKKELIG.\nSkanning igen den 4 juni. kan slet ikke vente\nUhh dejligt at høre 87roed. Selvom jeg er lidt jaloux :-). Ville dælme også gerne se hjerteblink :-).\nOg FruFusk, jeg tror det går som det skal her. Selvom jeg selvfølgelig ikke har nogen garanti :-)\nIh hvor dejligt for dig...Hvordan kan det være at du bliver scannet så meget?\nVi har været i behandling, og så får man en opfølgende skanning i uge 8, inden de afslutter en på klinikken.\nMen da vi havde en MA lige før jul, hvor fostret var død 8+3, men det først blev opdaget 11+2, så syntes min søde læge at hun gerne lige ville se os igen inden de afsluttede os. :7himmel Det siger man ikke nej tak til.\nSikke en sød læge.. Dejligt at hun tænker sådan på jer :)\nDejligt med én forstående læge. Kan man ikke just kalde min ;-). Men nu er der bestilt tid til første llægeundersøgelse den 31/5. Håber det gør det mere virkeligt. Overvejer godtnok at købe en tidlig scanning:-P\nDet gør jeg godt nok også., men kan ikke rigtig få overbevist min mand... Jeg bliver bare snart nødt til at fortælle folk om graviditeten, for jer ersq stor allerede men synes ikke det er så fedt at dele når man ikke har fået vished om at alt er godt derinde. Ærgerligt at jeg ikke er typen der kan skjule det lidt længere ;)\nLige præcis sådan har jeg det også. Jeg har svært ved at have mine stramme bukser på, især om eftermiddagen og aftenen. Jeg vil også meget gerne fortælle det, men jeg tør ikke.\nSå har jeg fået svar fra lægen og graviditeten udvikler sig som den skal. HGC er steget som den skal så det er jo helt perfekt :) Så skal jeg bare forstå at den er god nok.. Ih der er lang vej til nf.\nFra nu af vil jeg skrive under dette navn :)\nVelkommen ud i lyset :-). Betyder det så at du nu tør tro på det?\nEr der andre som mig der også har smadder ondt i maven? Håber det bare er omgangs halløj\nHar dælme bestilt tid til TS næste fredag. Nu kan tiden kun gå for langsomt! :-)\nJa det gør jeg så småt, selvom jeg nok først er helt overbevist efter nf.. Men så længe kan jeg sq ikke skjule det, synes godt nok jeg er stor om eftermiddagen og aftenen...\nJeg har ikke ondt i maven, men ved Silje havde jeg mega mange ligamentsmerter, så meget at lægen først troede at det var en bio.\nUh hvor snyd... Gid det var mig.. Sad og kiggede på det igår, men synes godt nok at 700 kr er mange penge.\nGo To Topic Listing Har født januar 2014