Individ og fælleskab | Billedkunstskolerne - Det Kongelige Danske Kunstakademi\nGÅ TIL Mission og vision\nIndivid og fælleskab\nStrategi for Det Kongelige Danske Kunstakademi,\nBilledkunstskolerne og Kunsthal Charlottenborg\nDet Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler og Kunsthal Charlottenborg har som mission:\nAt udbyde højere uddannelse i billedkunst, kunstteori og kunstformidling\nAt bedrive kunstnerisk udviklingsarbejde samt forskning i kunst og kunstteori på højeste internationale niveau og i samarbejde med relevante aktører\nAt formidle samtidskunsten og kunstuddannelsen samt styrke viden om samtidskunstens mange udtryksformer nationalt og internationalt\nAt drive kunsthalsvirksomhed i udstillingsbygningen ved Charlottenborg Slot\nDet Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler og Kunsthal Charlottenborg er en statslig kultur- og uddannelsesinstitution, der gennem uddannelse, forskning og formidling bidrager til at sikre udvikling af billedkunstnerisk baseret undersøgelse og erkendelse samt ny viden om billedkunsten, dens teknikker og sammenhænge.\nCentrale opgaver er praksis- og forskningsbaseret billedkunstuddannelse på bachelor- og kandidatniveau samt vejledning på ph.d.- niveau. Uddannelsen skal give den studerende relevant og opdateret læring samt sikre udviklingen af den studerendes kunstneriske praksis i samspil med undervisere og medstuderende. Den færdiguddannede kandidat skal være i stand til at opretholde en kunstnerisk praksis og udføre selvstændigt kunstnerisk arbejde samt kunne indgå i samarbejde med andre.\nEndvidere skal institutionen øge kendskabet til samt viden om samtidskunst hos en bredere offentlighed. Både gennem Kunsthal Charlottenborgs udstillings- og formidlingsaktiviteter og gennem Billedkunstskolernes aktuelle aktiviteter.\nDet Kongelige Danske Kunstakademis, Billedkunstskoler og Kunsthal Charlottenborg vil styrke institutionen indadtil såvel som udadtil og dermed klart definere sin position som en markant europæisk uddannelses-, forsknings- og formidlingsinstitution, inden for samtidskunstens område, der bygger på uddannelsesmæssig nyskabelse og formidlingsmæssig originalitet.\nKunstakademiet vil udvikle sin rolle som national og international platform for produktion og formidling af samtidskunst, der tilfører samfundet værdi gennem et undersøgende, eksperimenterende og metodisk bevidst kunstnerisk arbejde og formidling på et højt internationalt niveau.\n2. Tidens æstetik\nDet Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler er en gammel institution, der dog altid skal forny sig i takt med tiden. Få områder er så foranderlige som billedkunstens, hvor kunstnerne ser mod nye horisonter i forsøget på at skabe deres eget og tidens udtryk. Kunsten opsuger og omformer indtryk fra verden til alle former for æstetiske udtryk. Derfor er det vigtigt at arbejde kontinuerligt med udviklingen af den kunstneriske uddannelse, så at udgangspunktet for den kunstneriske skabelse altid er vibrerende og følger tidens æstetiske og samfundsmæssige bevidsthed. Kunstakademiet skal skabe en motiverende og stimulerende platform for de studerendes udvikling som kunstnere og være grobund for ideernes frie udvikling og realisering.\nPå det gamle Charlottenborg Slot har kunsten fundet sted i 260 år. En foranderlighedens historie med mange retninger: Fra Guldalder til Avantgarde, fra Modernisme til Postmodernisme. De gamle mure er stadig rammen omkring nyskabelse af enhver art. Selvom traditionen hviler tungt over slottet med sin kongelige historie og sine traditionsrige professorskoler, så er Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler nu et sted, hvor kreativiteten og nyskabelsen er i højsædet.\nEt sted som på godt og ondt indeholder alle tidens fremherskende værdier: Innovation, kreativitet, selvudvikling, selvstændighed, selvforvaltning, selvrefleksion og refleksion, uafhængighed, frihed, individualitet og konkurrence. Værdier, der er helt centrale dele af kunstuddannelsen, og samtidig fordrer kompetencer, der kræver sin mand og kvinde samt en evne til at stå alene og tro på sig selv.\nKunsten er altid under forandring. Kunstakademiet skal konstant favne tendenserne for at være attraktiv i forhold til ansøgere og studerende og skal rumme den konstante forandring, der er i kunsten. Kunstakademiet skal derfor være en fleksibel institution, der hurtigt kan indoptage forandringerne i sin uddannelsesstruktur, men samtidig bevarer erfaringen og kontinuiteten. Det kræver en fleksibel organisering og uddannelsesstruktur samt en stærk formidling indadtil og udadtil.\n3. Mellem det lokale og det globale\nKunsten orienterer sig i dag i forhold til en global verden. International påvirkning og cirkulation er derved et grundlæggende vilkår for samtidskunsten i dag. Samtidig er den nationale forankring vigtig. Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler er en aktiv del af det danske kunstliv men uddanner sine studerende til både et dansk og udenlandsk kunstliv.\nDen internationale dimension er helt afgørende for en bæredygtig fremtid for mange billedkunstnere. Derfor skal der satses både lokalt og globalt. Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler ser sig selv som en national kulturinstitution, med international rækkevidde, men også som en international uddannelsesinstitution. Derfor skal institutionen udvikle og styrke internationale samarbejder og således være et kraftcenter på såvel den danske kunstscene som den internationale uddannelsesscene. Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler skal være en uddannelse med eget særkende og høj uddannelsesmæssig og kunstnerisk kvalitet.\nBilledkunstuddannelsen er en uddannelse, der retter sig mod det enkelte individ gennem den personlige vejledning og selvudvikling som omdrejningspunkter. Fællesskab er dog en afgørende faktor. Både under studiet og for den færdiguddannede kunstner. Fællesskaber er bærende for sammenhængskraften i kunstmiljøet. Derfor er både individ og fællesskab vigtige omdrejningspunkter for billedkunstuddannelsens organisering. På Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler vil vi i de kommende 4 år forene den stærkt individualiserede praksis med opbygningen af stærke fællesskaber. Strategien består af en lang række tiltag, der begynder med en omorganisering af uddannelsesområdet samt en ændring af studiestrukturen.\nReorganisering af uddannelsesstruktur\nDet primære fokus i forhold til omorganiseringen af uddannelsesstrukturen er at skabe større fællesskaber på kunstakademiet og en klar beslutningsstruktur. Såvel for akademiet som samlet institution som mellem det videnskabelige personale og mellem de studerende. I dag har kunstakademiet en stærkt fragmenteret struktur i uddannelsesdelen, der i høj grad er individbaseret (på undervisningsplan) og med meget små fællesskaber.\nUddannelsesstrukturen er på nuværende tidspunkt bygget op omkring skolerne: Grundskolen, Professorskolerne og Skolen for Billedkunst, Kunstteori og Formidling. Dertil kommer en række specialværksteder (laboratorier), hvor de studerende kan arbejde med specifikke materialer og teknikker. Grundskolen er et generelt, introducerende basisforløb, mens Professorskolerne, samt Skolen for Billedkunst, Kunstteori og Formidling, er specialiserede inden for forskellige områder. De kunstneriske laboratorier understøtter disse specialiseringer.\nDe kunstneriske specialiseringer er vigtige, idet de udgør billedkunstskolernes uddannelsesmæssige profil. En uddannelsesstruktur med et specialiseret udgangspunkt, der også tager højde for fælles læring, skal sammen med en ændring af studiestrukturen defineres i de kommende år i overensstemmelse med kvalitetssikring og akkreditering af uddannelsen. Hensigten er at skabe større fællesskaber, hvor man kan dele hinandens viden og erfaringer på en berigende måde men samtidig at bevare og værne om skolernes specialiseringer.\nUndervisningen på kunstakademiet tager udgangspunkt i individet med den personlige vejledning som omdrejningspunkt. Den personlige vejledning er en uundgåelig præmis på en uddannelse, der handler om, at den enkelte studerende skal udvikle sit eget produkt: Kunstværket. Denne individuelle undervisning skal suppleres af fællesundervisning for større grupper, hvor en sådan undervisning er mulig. For at styrke kombinationen af individuel vejledning og fællesundervisning, skal studiestrukturen til en vis grad ændres. Større transparens i undervisningstilbud og en vis bredde i planlægningen skal skabe bedre og mere undervisning for de studerende. Samtidig skal det sikres, at undervisningen er forskningsbaseret i takt med kvalitetssikring og akkreditering.\nKunstnerisk udviklingsarbejde og forskning\nKunstnerisk udviklingsarbejde (KUV) og forskning er et særligt satsningsområde, der skal styrke grundlaget for læring på Kunstakademiet. Der har hidtil været forskning og KUV på kunstakademiet, men der skal fremover skabes en forskningsenhed, der skal danne udgangspunkt for en egentlig forskningsprofil på kunstakademiet i fremtiden, der kan fungere selvstændigt og understøtte KUV-projekterne. Samtidig skal enheden være ansvarlig for udarbejdelse af en forskningsstrategi.\nEn større sammenhæng i forskningsfeltet er et væsentligt mål, for at der eksempelvis kan etableres et ph.d.-program, i lighed med de andre nordiske kunstakademier, og skabes et gensidigt frugtbart, kreativt og uafhængigt forskningsmiljø. Forsknings- og KUV-samarbejder med andre uddannelsesinstitutioner, såvel kunstneriske som akademiske, skal i fremtiden både understøtte bredden og udbredelsen af KUV og forskningsresultater.\n5. Kunstakademiet som kulturinstitution\nDet Kongelige Danske Kunstakademis rolle som kulturinstitution er lige så gammel som akademiet selv. Det Kongelige Danske Kunstakademi har altid været et omdrejningspunkt i dansk kunst- og kulturhistorie, og det skal det blive ved med at være.\nKunsten i samfundet er et væsentligt anliggende for Kunstakademiet. Derfor er det vigtigt at få synliggjort institutionen som både kulturinstitution og kunstuddannelse, nationalt som internationalt, og derved synliggøre Billedkunstskolernes og Kunsthal Charlottenborgs bidrag til det danske samfund.\nDet Kongelige Danske Kunstakademi ønsker at dele sin viden om kunst med en offentlighed, der rækker langt ud over kunstverdenen, og vise den kunst, der skabes, og de udstillinger, der produceres. Samtidskunsten skal være vedkommende og synlig i samfundet, så alle kan se, at kunstnere gennem deres kunst bidrager til samfundet og er med til at skabe værdi og kulturel kapital for det danske samfund.\nBilledkunsten udfylder en betydelig plads i det danske samfund og er med til at producere kulturel identitet. Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler har, som eneste statslige billedkunstneriske uddannelse, et særligt ansvar i forhold til at synliggøre dette, selve uddannelsen og dens deltagelse i omverdenen samt for den overordnede billedkunstneriske uddannelse i Danmark.\nDet Kongelige Danske Kunstakademi skal derfor forholde sig til sin placering i det danske samfund, manifestere sin position og artikulere behovet for samt nødvendigheden af billedkunstens eksistens i samfundet. Samfundet har brug for billedkunsten som et sted for refleksion, fordybelse og erkendelse.\n6. Kunsthal Charlottenborg som Kulturinstitution\nBilledkunstskolerne driver Kunsthal Charlottenborg som en særskilt funktion. Kunsthal Charlottenborg skal være udstillingssted og mødested for dansk og international samtidskunst. I de kommende år skal der skabes en klar ramme for kunsthallens virke, der fokuserer på både dansk og international samtidskunst, formidling og publikum inden for en realistisk økonomisk ramme. Der skal fokuseres på formidling og publikumsudvikling samt øget indtægt via fundraising og billetsalg.


ForsideTuristbuskørselLandsformand om bødestraffe: ”Chauffører kan ikke mærke skævbremsning”\n”Sikkerheden skal være i orden. Og når det viser sig, at så mange busser kører rundt med alvorlige fejl på bremser, hjulophæng og styretøj, så fortæller det mig, at bøderne ikke er høje nok.” Så kontant var meldingen fra transportminister Ole Birk Olesen i en pressemeddelelse rundsendt ugen efter de utilfredsstillende kontroller ved Smukfest i Skanderborg, der indeholdt et forslag fra regeringen og DF om et forhøjet bødeniveau for busser og andre store køretøjer med defekte bremser og andre sikkerhedskritiske fejl på eksempelvis hjulophæng og styretøj.\nJohn Bergholdt, landsformand i Danske Busvognmænd, er ærgerlig over de utilfredsstillende kontroller ved Smukfest og finder det vigtigt, at branchen i fællesskab med myndigheder, producenter og synshaller fortsætter arbejdet med at finde en løsning på de problemer med skævbremsning, man finder på nogle busser. Men han kalder også på fornuft og proportioner i lovgivningen, da udfordringerne er mere komplicerede, end det ofte fremstilles i medierne: ”Jeg ser gerne en klarere melding fra politikerne om, hvilke forseelser der skal udløse bøder. Naturligvis skal det sanktioneres, når vognmænd og chauffører bruger busser, der er til fare for færdselssikkerheden. Men jeg kan ikke se, hvordan forhøjede bødestraffe skulle gøre det nemmere for chaufføren at mærke skævbremsning,” udtaler John Bergholdt.\nSkævbremsning er den hyppigst fremkomne bremsefejl ved politiets vejsidekontroller og betyder, at bussen ikke bremser fuldstændig symmetrisk på hjulene. I Danmark og resten af EU tolereres en skævbremseprocent på 30 % hjulene imellem. ”Om en bus skævbremser 27 % eller 32 % er altså ikke til at se på værkstedet eller til at mærke for selv erfarne chauffører. Det virker derfor ude af proportion, at en overskridelse af skævbremsningsgrænsen på f.eks. 2 % skal udløse en bøde på 10.000 kr. til vognmanden og 5.000 kr. til chaufføren,” påpeger John Bergholdt og tilføjer: ”En chauffør, der ikke har mulighed for at detektere – og dermed reagere på problemet – bør holdes helt uden for et sådant forslag. Det er også klart, at en vognmand naturligvis ikke er interesseret i at have en bus på vejene med bremser, der ikke virker optimalt, så jeg synes virkelig vil skal passe på med ikke at reducere denne her problemstilling til en debat om bødestørrelser.”\nJohn Bergholdt ser hellere, at branchen i fællesskab med Færdselsstyrelsen, politiet og synshallerne finder ud af, hvorfor så mange busser, der har været til det lovpligtige syn, dumper politiets kontroller: ”Vi har eksempler på, at busser, der lige har været på politiets bremseprøvestand, får et helt andet resultat, når de kører direkte til test i en synshal. Vi har også helt konkrete eksempler på, at busser kører godkendte fra synshallen den ene dag, for få dage senere at blive stoppet af politiet og sendt til omsyn. Det er jo ikke på nogen måde holdbart, at en vognmand og en chauffør i en sådan situation modtager en bøde på 10.000,- og 5.000,- kr., når de netop har haft bussen gennem en myndighedsgodkendt synshal. Hvis man vælger at indføre sådanne bødestørrelser ved vejsidekontroller, så skal politiet være skråsikre i deres målemetoder, og vognmanden bør endvidere have mulighed for at få efterprøvet vejsidetesten hos en uafhængig synshal. Målingerne skal være til at stole på, og lige nu må vi bare konstatere, at der er uklarheder,” fastslår John Bergholdt, der er positiv over, at transportministerens i sin udmelding også peger på et øget behov for kontrol af synshallerne. ”Det er naturligvis i alles interesse at sikre en fortsat god og sikker service til de mange tusinde passagerer, der hver dag transporteres rundt med bus i Danmark.”


Mere benplads i byens hjerte? | Magasinet KBH\nPå Sværtegade kæmper cyklister, biler og varevogne om kørebanen, mens fodgængere skal holde balancen for ikke at falde af fortovet.\nGÅ AMOK I MIDDELALDERBYEN\nEn novemberlørdag i 1962 åbnede Strøget som verden længste gågade: 1.140 m lang.\nSiden er længden af gå- og sivegademetre i Middelalderbyen gradvist firedoblet til 4.565.\nFodgængernettet benyttes af 28.000 par ben i timen på en god sommerdag og 11.500 i timen om aftenen. I vintermånederne halvt så mange.\n80 pct. af al færdsel i bymidten foregår til fods.\nFREMTIDEN FOR GÅBEN\nHer går gåben en glad fremtid i møde\nLandemærket er et af de områder hvor Københavns Kommune ser potentiale i mere plads til at strække benene. Fra Rundetårn forbi Nina Bangs Plads og ned til Gothersgade.\nCenter for Trafik:\n”Det handler om hvordan man kommer lettest og bedst ind i Middelalderbyen. Og hvordan man skaber en bedre forbindelse mellem kvaliteterne i bymidten og de rekreative kvaliteter i dens omkreds, her Kongens Have.”\nStig Birk Dørler,\nAbsalon & Co:\n”Det er sikkert en god idé selv om det jo ikke er noget problem at komme ned til Kongens Have i dag. Butikker hele vejen ned ad Landemærket kan skabe et miljø der fører flere mennesker den vej, men det skaber ikke liv at starte med at fjerne trafikken. En gade hvor der ingen andre butikker er, og så heller ingen trafik – det bliver svært at leje ud!”\nStrædet kan for alvor blive en parallelpromenade til Strøget hvis man forlænger fodgængeriet i begge ender ved at gøre Farvergade og Store Kirkestræde til gåvenlige gader.\n”Formålet er en bedre forbindelse til Vartorv der med planerne for Vester Voldgade bliver en vigtigere indgang til Middelalderbyen. Og til Kongens Nytorv og den kommende cityring. Gangforbindelser handler i høj grad om at forbinde trafikale knudepunkter på den bedst mulige måde.”\n”Det lyder meget hyggeligt, men problemet med at skabe mere shoppeliv i Strædet, er de skæve lokaler med høj stue og høj kælder. Det er helt anderledes end på Strøget og ikke noget der appellerer til de udenlandske kæder, men til de små lokale aktører med en velvillig bank i ryggen. Og den slags butikker er under hårdt pres.”\nRådhusstræde og Hyskenstræde\nFodgængerzonerne Strøget og Strædet kan bindes tættere sammen med gåomlægning af Rådhusstræde og Hyskenstræde/Naboløs helt ned til Slotsholmskanalen.\n”Forbedrede fodgængerforbindelser mellem Strøget og Strædet skal være med til at trække Middelalderbyen ud til området langs kanalen, så vejen til vandet bliver mere naturlig.”\n”Folk kommer ikke til at dreje ned ad Hyskenstræde bare fordi det er en gågade, hvis ikke den ser lige så spændende ud som Strøget hvor der er aktivitet og mennesker.”\nHer kan du godt pakke fodtøjet sammen\nButikslivet boomer i området, men trafikken er kaotisk og på bilernes præmisser.\n”Det kan godt lade sig gøre at lave for eksempel bredere fortove her, men det er ikke en prioritering. Det er en afvejning i forhold til andre områder hvor det er mere fornuftigt at bygge videre på fodgængernettet. For man skal huske at det også stadig skal være muligt at komme til Middelalderbyen i bil og på cykel.”\n”Det kunne sagtens hjælpe med en gågade, for her er indholdet på plads. Men butikkerne vil ikke af med bilerne – man har lavet en underskriftsindsamling mod det i Kronprinsensgade. De er glade for den kaotiske italienerstemning bilerne skaber og vil ikke bytte den med en milliard parkerede cykler. Jeg tror heller ikke folk holder sig fra Kronprinsensgade fordi de er bange for at blive kørt ned. Så skal man hellere gå i Møntergade – der sker ingenting.”\nI Pisserenden skal man konstant have øjne i nakken når man krydser gaden, og det svært at se formålet med Larsbjørnsstrædes status som ensrettet bilgade når både gående og kørende snegler sig af sted mellem hinanden.\n”Det her er et af de største beboelsesområder i Middelalderbyen. Selv om lokalbefolkningen er med på at de ikke bor i Husum, er der en frygt for at gågader vil medføre en ’tivolisering’. Det skal selvfølgelig vedblive et livligt handelsområde, men også et autentisk og attraktivt boligkvarter. Derfor er det også risikabelt at gå den modsatte vej og give bilerne mere plads, så man ender med en ’motorvejsforbindelse’ direkte igennem Middelalderbyen.”\nHer er et område der sagtens kan bære en gågade. Særligt Larsbjørnsstræde. De stille dele af Teglgårdstræde og Sankt Peders Stræde kan dog risikere at falde helt i søvn hvis man fjerner trafikken.”\nPolitikerne: Lidt mere plads til de gående\nOp til kommunalvalget spurgte KBH spidskandidaterne fra de syv største partier i Borgerrepræsentationen om der skulle laves flere gå- og sivegader i Middelalderbyen.\nStår det til Enhedslistens Mikkel Warming og SF’s Bo Asmus Kjeldgaard skal Københavns historiske bymidte gøres totalt bilfri.\nMere afdæmpet er meldingen fra Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og De Konservative: Der skal laves lidt flere gå- og sivegader, men der skal stadig være mulighed for at køre bil.\nI artiklen i Magasinet KBH nummer 49 findes yderlige grafikker og kort. Du kan se det i vores arkiv.\nKBH må klamre sig til husmurene langs smalle fortove for at vinduesshoppe i de ny-fancy stræder omkring Det Berlingske Hus, og med alle øserne nede i Pisserenden skal der skiftevis springes buk og springes for livet. På samme vis er to af byens dedikerede gå- og sivegader Strøget og Strædet forbundet af tre øde smøger indrettet til biltrafik.\nMen hvorfor har bilerne egentlig stadig førsteret til så mange gader i Københavns indkøbsindre?\nHvis de løstsiddende dankort skal ledes væk fra hovedpulsåren Strøget og Købmagergade, er der vel ræson i flere bekvemme gågader, eller bare sådan nogle sivegader hvor belægningen er fodindbydende fliser, og de gående har forrang?\nNaboer vigtigere end gågader\nDen filosofi må butikkerne være med på, tænker KBH. Men manden, der mere end nogen anden ved hvad detailhandlen i Middelalderbyen efterspørger, tvivler.\n”Jeg elsker gågader, og for min skyld kunne hele Indre By være bilfri. Man skal bare ikke tro at der kommer mere liv og bedre butiksvilkår af den grund. For butikkerne handler den gode beliggenhed meget mere om det rigtige naboskab. At der er den rigtige sammensætning af lejere som matcher hinanden,” siger butiksudvikler Stig Birk Dørler fra Absalon & Co.\nSom mægler og idémand har han en finger med i 75 procent af alle butikker i Indre By. Senest var shopping-guruen hjernen bag det nyindrettede og mærkevare-trendy kvarter i og omkring Berlingske-blokken og den gamle Cityarkade ved Pilestræde.\n”Gader bliver ikke per automatik spændende bare de er bilfri. Butikker, mennesker og miljø kommer ikke af sig selv, og derfor er der masser af gågader og tegnebrætsprojekter der ikke er en succes. Indholdet skal være i orden først, for så gider vi godt gå dér, og så begynder det at blive aktuelt at lave om til gågade. Ikke omvendt,” siger Stig Birk Dørler.\nKamp om pladsen i Pilestræde Fotograf: Ty Stange\nMen vil flere sivegader da ikke lokke shopperne til at dreje ned ad sidegaderne til glæde for livet i gaderne og omsætningen i butikkerne?\n”Sivegade er et godt udtryk – det er sådan et sted hvor man kan sive ned fordi der ikke sker en skid. Der er ikke dynamik som på Strøget, men fred og ro. De fleste butikker i de små sidegadekvarterer kan bedre lide den der pulserende stemning, bilerne giver. Det er lidt mere Paris eller Rom end det er tuttenuttet storcenteragtigt. Og det kan jo også være en del af shoppingoplevelsen at måtte springe for livet,” siger Stig Birk Dørler med et grin.\n”Når man går ned ad Købmagergade eller Strøget, skal man vælge om man vil tage en sidegade eller blive dér hvor det sker. En sidegågade kan lokke, fordi den er nem at gå på, men du drejer stadig ikke af hvis der ikke er noget at gå på den efter. Vi tager Mikkel Bryggersgade fordi vi skal i Grand, men hvor mange drejer ned ad Ny Østergade? Ingen! Der skal i første omgang være noget at gå efter, men så bliver gågaden selvfølgelig også en fordel.”\nI 'Strædet' har cykler og gående fortrinsret, men biler har adgang og kan også parkere Fotograf: Ty Stange\nBilfri dage skrottet\nSåledes slukøret vender KBH i stedet snuden mod Københavns Kommune for at høre om den ikke kan se fornuften i flere gågader. Svaret er både og.\nSiden kommunen holdt et par bilfridage i Middelalderbyen i midten af dette årti – og skrinlagde konceptet igen – er erfaringerne brugt til at udvikle en ny strategi for byens historiske centrum. Blandt andet for hvordan fodgængerpotentialet kan udnyttes endnu bedre. I det forløb har en gruppe af lokale beboere og handlende haft stor indflydelse, og nej, de har ikke nogen udpræget interesse i at komme af med bilerne.\nLastbil møder cyklist i Hyskenstræde Fotograf: Ty Stange\n”Udgangspunktet for strategien er et stort ønske om at bevare middelalderbyens mangfoldighed,” fortæller projektleder Klaus Grimar fra Center for Trafik.\n”I modsætning til så mange andre storbymidter der ligger døde hen efter klokken 17, bor der en del mennesker i Middelalderbyen. Det er en utrolig positiv kvalitet der er værd at passe på. Ligeså det varierede handelsudbud hvor du både kan gå ned ad Strøget og finde de store mærkevarebutikker og gå ind i områder som Pisserenden og finde en helt anden type butikker. Hvis man bevidstløst omlægger hele Middelalderbyen til sivegader, er frygten at det vil blive mindre attraktivt at bo der, og at butikkerne vil blive mere uniforme,” siger Klaus Grimar.\nMødet mellem Pilestræde / Sværtegade / Kronprinsensgade er ikke en lille plads, men et bilkryds Fotograf: Ty Stange\nSå når byrumsstrategien snart er klar, venter der derfor ingen revolutioner som gågader omkring Pisserenden eller sivegade-fliser på ’motorvejen’ Bremerholm der løber forbi Magasin.\nI stedet foreslås nogle områder hvor det vil være smart at bygge videre på det eksisterende fodgængernet. Ikke nødvendigvis med deciderede gå- eller sivegader, men med forbedrede forhold for gåben.\n”Det vil for eksempel være fornuftigt at kigge på gemte pladser som Nina Bangs Plads der hverken er fugl eller fisk i dag, eller Dyrkøb der bare fungerer som en stor parkeringsplads ved siden af Vor Frue Kirke. Og så er det et mål at få Middelalderbyen til at hænge fodgængermæssigt bedre sammen med de rekreative områder omkring den. Som for eksempel Ørstedsparken, Kongens Have og især kanalerne. Det største uudnyttede potentiale er ved vandet,” siger Klaus Grimar.\nByrumsstrategien for Middelalderbyen er stadig på et overordnet stadie der peger på nogle muligheder, men som endnu ikke har fat i den konkrete udformning. Der går derfor en rum tim inden KBH’s fodtøj kan slide på nye gåvenlige strækninger i centrum. Strategien har faktisk en horisont på hele 10 år hvilket også hænger sammen med de mange andre projekter der er på vej inden for voldene.\n”For at undgå at Indre By bliver én gigantisk byggeplads skal der koordineres meget. Ud over tre nye stop på Cityringen er der den nye belægning på Købmagergade, en bro over Inderhavnen, Nørreport-planerne og hele Metropolzone-projektet at tage højde for,” påpeger Klaus Grimar.\nEn af de første gågader i verden, og stadig en af de mest kendte. Strøget sagde farvel til bilerne i 1962. Fotograf: Ty Stange\nfodgængere Gågader Indre By Middelalderbyen


Derfor ville ingen låne tøj til Gossip Girl | costume.dk\nAf Josefine Klint — 20. januar 2018\nSex and the City, Empire, Scandal, How to Get Away With Murder og Gossip Girl. Alle disse serier er kendt for karakterer med imponerende klædeskabe, men vejen til de mindeværdige modeøjeblikke var langt fra let.\nMan skulle tro, at designerne glædeligt vil låne ud af deres kollektioner for en chance for at blive foreviget på seriernes kendte karakterer. Men designernes villighed til at låne tøj ud til den lille skærm har ændret sig drastisk over de sidste årtier.\nI et interview med Fashionista.com fortæller Eric Daman, der både har arbejdet på serierne Sex and the City, Gossip Girl og Dynasty, om hvor vanskeligt det var, at låne en Dior-kjole til Sarah Jessica Parker i Sex and the Citys spæde begyndelse:\n“Jeg ville lave en anmodning på fransk og faxe den, og en uge efter havde du måske, måske ikke hørt fra dem.”\nDa Sex and the City viste deres sidste afsnit i 2004, var det med en imponerende position i, og indflydelse på, modebranchen, der gjorde det attraktivt for de store designere at klæde Sarah Jessica Parker og seriens øvrige stjerner på. Men da Gossip Girl startede i 2007 var det derimod med et ungt og relativt ukendt cast, og Daman måtte igen opbygge designernes villighed til at medarbejde på ny.\n“Modedesignere og PR-bureauer ville egentligt ikke have noget med TV at gøre. Der var en enorm stigma omkring the look of TV,” forklarer Daman.\nUnder Gossip Girl tøvede designerne derfor med at låne dyre og unikke items ud, da de tvivlede på at fjernsynsformatet kunne skaffe den ønskede opmærksomhed til deres designs.\nBlake Lively i en kjole fra Ralph Lauren i den første sæsonfinale\nDen store ændring for Daman og Gossip Girl skete, da Vogues Anna Wintour fik øjnene op for en af seriens hovedroller, Serena, spillet af Blake Lively. Herefter var Karl Lagerfeld hurtig til at udnævne Lively som en af sine muser, og så rullede PR-snebolden:\n“Det er sjovt med PR-modehuse. De vil altid sige ‘Jamen, hvem har ellers sagt ja? Har Chanel sagt ja?’,” fortæller Daman og fortsætter “Så snart Chanel havde sagt ja, var det som en syndflod, for Chanel havde aldrig rigtig gjort sådan noget før.”\nSnart blev det attraktivt for store modehuse som Valentino og Ferragamo at låne designeritems til serien, der blev så populær, at hovedkaraktererne Serena og Blair aldrig bar den samme it-taske to gange.\nSarah Jessica Parker fletter fingre med Halston\nSe Sarah Jessica Parkers stil gennem tiden\nSarah Jessica Parker i turbotilstand\nSarah Jessica Parker har skabt en brudekjole-kollektion\nVerdenspremiere: "Sex and the City" i London\nRygtebørsen koger: Sex and the City 3 bekræftet


Sol og glade smil | Motionsløb | dit løbesite\nMotionsløb » Dig og løb » Blog » Information » Sol og glade smil\nSol og glade smil\n1.500 løbere gjorde den 8. udgave af Skjern Å Running Challenge til en ægte forårsfest. Opløbet summede af liv og glade mennesker\nEfter en lang vinter er foråret nu kommet til landet. Sneen er væk og det indbydende terræn i og omkring det store "floddelta" ved Danmarks mest vandrige å-løb er parat til at tage imod løbere fra hele landet. Et nyt koncept med forskudte starttidspunkter i forhold til løberekorderne skal resultere i et ægte kapløb om at komme først til Skjern fra startbyen Tarm. Det viser sig at vær en rigtig god idé.\nNyt tiltag: parmaraton\nI Tarm er løberne ved at gøre sig klar. Opvarmning til høj musik og god stemning, formidlet af speaker Steen, der informerer løberne om alle de praktiske forholdsregler, der skal leves op til før, under og efter løbet. Startnummeret med den indbyggede chip er på plads, og løberne sendes af sted i store grupper. Først halvmaratonløberne og deltagerne i nyskabelsen parmaraton, hvor to løbere deles om den klassiske distance - og hver løber 21 km. Samtidig kan de godt deltage i konkurrencen på halvmaraton, bare de er tilmeldt begge steder. Et pænt felt sætter fart på forbi den lokale banegård og et snart på vej ud på den afvekslende og spændende rute rundt om Hestholm sø og på en del af strækningen langs Skjern Å. Derefter følger 14,7 km-løberne og til sidst det store felt på 8,2 km.\nBlæst & sol\nUde på ruten er der dømt ganske heftig vind fra nord-øst. Det påvirker løberne på alle distancer. Specielt på 14,7 km får deltagerne "kærligheden at føle" på de lange stræk mod Nørre Bøel. Men også 1/2 maratonfolket udfordres ude på ruten, der som den eneste passerer "the Killer"-bakken ved Borgbanke. Smukt ser der ud, i terrænet, der er domineret af vand, sumpe, græs, fugle og "højt til loftet". De mange hjælpere er klar til at tage imod løberne, og ikke mindst ved Kong Hans´ Bro er der god stemning.\nI Skjern er der dækket op til fest, og der spejdes spændt mod tunnelen under jernbanen, hvor løberne dukker op. Første løber er fra 14,7 km-feltet, dernæst den hurtigste på 8,2 km. Og så kommer de alle i mål, som perler på en snor. Modtaget af Torben Joensens milde røst og forplejet af de mange hjælpere, som er klar med væske, frugt og "kærlig omsorg" i målområdet. En fortættet stemning, som også har lokket mange tilskuere til. I løbet af en times tid er langt størsteparten af feltet kommet i mål, og der er travlhed med at printe diplomer ud og få formidlet resultater. Klokken præcis 13 kan der overrækkes præmier i de mange klasser, og mange tilskuere og lokale heppere har taget opstilling for at hylde de hurtigste. På denne dag bliver det til en flot løbsrekord på 1/2 maraton hos kvinderne ved Louise Bækby Hansen, der stormer i mål i 1.22,16 - dagens suverænt flotteste præstation blandt hurtigløberne.\n1.448 deltagere havde meldt sig til årets løb. Mange yngre løbere og nogle store hold fra skoler, virksomheder og foreninger. De havde alle en rigtig god løbsoplevelse, ikke mindst med det "nye opløb" og det fine vejr. Lad os se dem - og gerne flere - i den 9. udgave af klassikeren Skjern Å Running Challenge 2014!


Koncert tirsdag d. 18. marts 2014 kl. 19:30 - Camilla Løvstad, sop. & Tristan Button, trompet\nCamilla Løvstad er tidligere korist ved Mariager Kirke.\nCamilla Løvstad er født i 1988. Allerede som 4-årig stillede Camilla op sammen med sine søskende og sang og spillede klaver. Senere blev klaveret erstattet af en violin som hun fik mange glæder ud af, blandt andet fællesskabet med andre børn i det såkaldte “Mariager Byorkester”.\nI teenageårene sang Camilla i kirkekor samt i et band med 5 gymnasievenner.\nSom 17-årig fik Camilla sin første undervisning i klassisk sang efter at have set en operakoncert i fjernsynet.\nHun modtog de første år undervisning hos Elsebeth Dreisig og Jens Krogsgaard som begge var solister ved Den Jyske Opera.\nHun besluttede sig for at prøve sit sangtalent af og søgte på MGK og sidenhen musikkonservatoriet.\nCamilla blev i juni 2013 bachelor i klassisk sang fra Det Jyske Musikkonservatorium, hvor hun nu er igang med kandidatstudiet.\nDerudover tog Camilla en kirkesanguddannelse fra Vestervig kirkemusikskole i 2009 og arbejder nu som kirkesanger i Saxild og Nølev kirker syd for Aarhus.\nCamilla Løvstad boede i Mariager fra 1995-2003 og sang i kirkekoret ved Mariager Kirke.\nSe evt. mere på: www.camillaloevstad.com\nTristan Button blev født i 1989 i Portsmouth, England. Han begyndte at spille kornet i en alder af 5 år, inspireret af sin storebrors violinspil.\nHan sluttede sig til Hampshire County Youth Brass band og blev 1. kornett som 16-årig.\nVed siden af sin skolegang på The Purcell School deltog Tristan i en række konkurrencer.\nHan var i finalen ved BBC Young Brass Soloist og optrådte som solist sammen med Brighouse and Rastrick Brass band.\nHan nåede i semifinalen ved BBC Young Musician of the Year og i en alder af 18 år havde han sin concerto debut med The Solent Symphony Orchestra, hvor han spillede Vivaldis Concerto for to trompeter.\nSom 17-årig blev Tristan optaget på The Guildhall School of Music and Drama i London.\nPå sit tredje år på GSMD rejste Tristan til Danmark på et Erasmus-ophold.\nI seks måneder studerede han på Det Jyske Musikkonservatorium i Aarhus hos Professor Kristian Steenstrup og solotrompetist ved Aarhus Symfoniorkester, Martin Schüster.\nTristan besluttede sig for at søge optagelse på kandidatstudiet på DJM, blev optaget og flyttede i 2011 til Danmark for at studere.\nHan vandt en praktikplads hos Aalborg Symfoniorkester, som han senere havde en 2 måneders kontrakt med i 2012/13 som 2. trompetist.\nTristan nyder at optræde som solist, i kammermusikalske sammenhænge eller som en del at et symfoniorkester. Han optræder jævnligt sammen med sopranen Camilla Løvstad og gav i august 2013 verdenspremiere på stykket 18 February 1915 som var komponeret for dem af komponisten Simon Speare.\n(1685-1759) Let the Bright Seraphim (fra Samson)\nRejoice greatly, o daughter of Zion (fra Messias)\n(1658-1709) Trompet-koncert i D-dur\nII) Adagio - Presto - Adagio\n(1685-1750) ich will dir mein herze schenken\n(1685-1750) Aus liebe will mein Heiland sterben\n(1685-1750) Trio i G-dur (BWV 1027a)\n((1963-/1945-)) 2 salmer\nLille barn på voksenarm\nNu sitrer lærken\n(1732-1809) Nun beut die Flur (fra Die Schöpfung)\n(1865-1942) In Springtime\n(1660-1725) Se geloso e mio core (fra Endimione e Cintia)\n(1659-1695) Hark! the ech'ing air (fra The Fairy Queen)\nHør Händels fantastiske duet for sopran og trompet.\nArien Let the Bright Seraphim er fra Händels oratorium ”Samson”. Efter at have skrevet Messias i 1741 fik Händel blod på tanden mht. oratorier og skrev straks derefter oratoriet om Samson og Dalila, der lokker Samson til at fortælle, at hans uhyrlige kræfter stammer fra hans lane hår. Det blev som bekendt hans død (og mange andres med).\nDuetten mellem sopranen og trompeten er måske det største hit fra ”Samson”.\nMessias indeholder utallige smukke arier og var hittet over alle hits i Händels sidste leveår (og derefter). Rejoice-arien har tekst fra Zakarias bog og lyder i oversættelse ”Bryd ud i jubel, Zions datter, råb af fryd, Jerusalems datter! Se, din konge kommer til dig, retfærdig og sejrrig ... Han udråber fred til folkene.”\nHvor svært kan det være? En trompetkoncert er vel en trompetkoncert og det lyder altid godt!\nDer er nu i virkeligheden ikke skrevet så mange trompetkoncerter for orgel og trompet, så orglet skal illudere et helt barok-strygeorkester.\nTorellis iørefaldende trompetkoncert har 3 satser: hurtig - langsom - hurtig, men hvor den langsomme sats består af tre afsnit: Langsom - hurtig - langsom.\nDet er snart påske og Bach skrev Matthæuspassionen til opførelse langfredag i 1727.\nBach-afdelingen i denne koncert indeholder to smukke sopran-arier fra denne passion samt Bachs trio for Gambe og cembalo, som lige så godt kunne have været orgelmusik.\nTidligere sognepræst ved Mariager Kirke, Knud Erik Lægsgaard og kirkens organist Mikael Ustrup, har skrevet op imod 40 salmer sammen. ”Lille barn på voksenarm” er et bud på en moderne dåbssalme om glæden ved at få et barn og alle vi voksnes ønsker for dette barn.\n”Nu sitrer lærken” er en vemodig salme til palmesøndag, som jo langt er fra det triumftog som jøderne forventede. Jesus vidste jo hvad der ventede. Derfor den sørgmodige tone i det, der skulle have været et kongeligt sejrende triumftog.\nSergej Rachmaninovs vocalise er den rene vellyd og spilles i et utal af forskellige arrangementer. Her er trompeten solisten, men orglets klangbund er nu heller ikke at foragte.\nFranz Joseph Haydn skriver sit oratorium Skabelsen i årene 1796-98. Det er ganske enkelt historien fra første Mosebog om skabelsen. Händel have 150 år forinden skabt formen “oratorium” og Haydn giver med “Skabelsen” det fornemmeste Wienerklassisk bud på et oratorium.\nDet er englen Gabriel der beskriver den grønne frodige natur i højstemt tysk sproglig iklædning.\nDet er forår og den blinde engelske komponist Alfred Hollins har skrevet det lille lette stykke orgelmusik og kaldt det “i forårstiden”. Lad os håbe eden indfinder sig. Det plejer den!\nEndimione er forelsket i Cintia som er månens gudinde og af den grund kan de kun se hinanden ved nattetide. Denne arie handler om den konflikt der er i Endimiones bryst. Han elsker Cintia højt, men det gør ham jaloux at hun er væk hele dagen!\nHenry Purcell bruger karakterer fra Shakespeares "A Midsummer Night's Dream" i syngespillet "The Fairy Queen". Der er ikke nogen egentlig handling i stykket, men vi bliver inviteret ind i et fortryllende univers med guder og gudinder, alfer, nymfer, en fuld poet og sågar kinesere, der hylder årstiderne og kærligheden. "Hark! The ech'ing air" er fra den femte og sidste akt af "The Fairy Queen".\nKoncert med sorpran, trompet og orgel i Mariager Kirke.\nMan skulle tro at en trompet ville kunne overdøve en enkelt sopran, men sådan er det ingenlunde. Faktisk er der skrevet rigtig meget musik hvor trompet og sopranstemmen komplementerer hinanden.\nVed koncerten d. 18. marts i Mariager kirke får man mulighed for at høre den tidligere korist ved Mariager Kirke - Camilla Løvstad - samt Tristan Button på trompet. De akkompagneres på orglet af kirkens organist i et program, der hovedsageligt ligger i barokkens tegn med musik af Händel, Bach, Purcell - men der er også afstikkere til Haydn, Scarlatti og Rachmaninov.\nTristan Button blev født i 1989 i Portsmouth, England. Han begyndte at spille kornet i en alder af 5 år.\nDer er gratis adgang til koncerten der vanen tro begynder kl. 19:30. Se evt.mere på www.mariagerkirke.dk


Østjysk familie fik skræmmende oplevelse under skovbrand på Rhodos | TV2 ØSTJYLLAND\nEn enorm varme hænger i disse dage over Sydeuropa, og skovbrande hærger både Italien, Grækenland og Tyrkiet.\nTung røg kunne ses over familiens hotel. Foto: Privat\n03. aug 2021, kl. 10:37\nDet, der skulle have været en afslappende ferie ved poolen, startede med en noget skræmmende oplevelse for Peter Wiede og hans familie.\nFredag eftermiddag ankom Peter Wiede fra Linde ved Randers med sin kone, deres 18-årige søn og 4-årige datter til den græske ø Rhodos.\nAllerede ved ankomst kunne de lugte naturbrandene i Tyrkiet på den anden side af vandet.\nOg mindre end to døgn senere ramte brandulykkerne så deres egen ferieø.\n- Vi fandt ud af, at strømmen var gået omkring klokken fire, da nøglen til vores hotelværelse ikke virkede. Så gik vi ud og kunne se en stor røgsøjle, som bare blev større og større. Til sidst dækkende røgen fuldstændig for solen, fortæller Peter Wiede dagen derpå, mandag, til TV 2.\nPeter Wiede og familien har nu i sinde at slappe godt og grundigt af efter den turbulente start på ferien. Foto: Privat\nKort efter begyndte folk at stimle sammen i hotellets reception, mens Peter Wiede med sin søn drog i retning mod den nærliggende strand ved byen Kolymbia.\nHer kunne de se brandslukningsfly pendulere til og fra havet med tonsvis af vand i forsøget på at kontrollere branden.\n- Flyveren ræsede over hovedet på os hele tiden. Da vi kom ned til stranden, var vi indhyllet i røgen, og alt var helt sløret, fortæller Peter Wiede.\nBranden opstod i den nordlige del af Rhodos\nHan og sønnen besluttede sig derfor for at vende hjemad mod hotellet for at pakke deres sager, hvis de skulle blive evakueret.\n- Dér kiggede vi igen nordpå og kunne se flammerne. Lige da vi ser dem, blev vi pænt nervøse, for det blæste kraftigt i retningen mod os.\nFamiliens hotel ligger omkring 20 kilometer fra, hvor branden opstod. Alligevel så familien aske falde ned fra himlen. Foto: Privat\nPå vejen tilbage mod hotellet mødte Peter Wiede og hans søn flere danskere, der havde problemer med mobilsignalet.\n- Mange af dem var i panik, fordi de ikke havde hørt fra rejseselskabet, fortæller Peter Wiede.\nI den nærliggende kiosk stimlede en stor flok sammen, og mange begyndte at hamstre drikkevand og snacks.\nMens flammerne tog til nordpå, begyndte duften af røg at brede sig i den græske by, fortæller Peter Wiede.\nDe græske myndigheder har måttet sende forstærkninger til brandslukningen fra Athen, Thessaloniki og Samos. Foto: Damianidis Lefteris / Ritzau Scanpix\nVoldsomme brande i Sydeuropa\nDen seneste tid har voldsomme naturbrande hærget Grækenland, Tyrkiet og Italien. Indtil videre er ti mennesker omkommet på den tyrkiske sydkyst, skriver Ritzau.\nNaturbrande er ikke uvante i især Tyrkiet, men den seneste tids brande har været voldsommere end normalt.\nEkstrem varm luft strømmer i disse dage op over Sydøsteuropa fra det nordlige Afrika, og den voldsomme hedebølge kan ende med at gå over i historien som en af de værste i nyere europæisk historie.\nNatten til fredag blev en af de varmeste nætter målt i græsk vejrhistorie, da temperaturen på øen Kalymnos ikke kom under 32,7 grader.\nDet er blot 0,5 grader fra den varmeste nat i europæisk vejrhistorie, som er målt i Italien.\nHedebølgen har dog ikke toppet endnu, først i midten af denne uge ventes de højeste temperaturer at indtræffe.\nBranden på Rhodos er ifølge græske myndigheder under kontrol, men slukningsarbejdet pågår stadig mandag eftermiddag. Der er ingen meldinger om hverken omkomne eller tilskadekomne på den græske ø.\nSelvom branden ikke er faretruende lige nu, udgør hedebølgen og blæst stadig en risiko for, at branden kommer ud af kontrol, siger souschef på den danske ambassade i Grækenland, Ulrich Sørensen, til TV 2.\nHan fortæller samtidig, at alle turister fra evakuerede hoteller er tilbage på deres hoteller igen. Ingen af de evakuerede skulle dog være danskere, fortæller Ulrich Sørensen.\nFor nuværende er der ingen meldinger om andet, end at danskerne kan fortsætte deres ferie på Rhodos, siger den danske ambassade i Grækenland.\nLugten hænger stadig i luften\nFor Peter Wiede begyndte nervøsiteten efter skovbranden først at dæmpe sig i nattens løb. Mens hans familie forsøgte at få lidt søvn, sad han selv på hotellets terrasse for at holde sig opdateret på branden.\nMens mørket sænkede sig, fortsatte branden på Rhodos. Foto: Privat\nOmkring 02.30 vendte strømmen tilbage på hotelværelset, og nogenlunde samtidig kunne Peter Wiedes læse den glædelige nyhed om, at branden var nogenlunde under kontrol.\n- Dér falder der ro på igen. Jeg fik noget søvn, og det var da også dejligt, at airconditionen begyndte at virke igen, siger han.\nI den græske by, hvor Peter Wiede og familien ferierer, har roen så småt lagt sig. Dog fortsætter brandslukningsflyene med at flyve til og fra havet for at hente vand.\nBrandfolk forsøger at få flammerne under kontrol på Rhodos søndag. Foto: Damianidis Lefteris / Ritzau Scanpix\nByen er stadig lidt røgdiset, og en svag lugt af bål hænger ved. Vinden er aftaget en del, siger Peter Wiede.\nNu har familien et par dage i vente med udsigt til ekstrem varme, som helt sikkert skal bruges ved poolen.\n- Og heldigvis er der kommet strøm på fadølsanlæggene igen, griner Peter Wiede.\n- Sagt med al respekt for Norge, så er Danmark meget stor favorit


Sad og tudede i fire timer | Erhverv | fyens.dk\nPubliceret 03. juni 2008 kl. 04:08\nI december 2000 skrev Stiftstidende første gang om Erling Jensens kamp mod Xerox - en kamp han siden måtte opgive.\nÆgteskab, forretning og helbred. Erling Jensen betalte en høj pris for at tage kampen op mod Xerox\nDer kan være store omkostninger forbundet med at tage kampen op med store multinationale kopimaskinefirmaer.\nDet måtte odenseanske Erling Lund Jensen sande, da han for otte år siden som ejer af Centraltrykkeriet i Odense besluttede sig for at tage en direkte konfrontation med Xerox, der havde leveret ham to kopimaskiner, som ikke duede til det, de skulle.\nStiftstidende beskrev dengang, hvordan Erling Jensens forretningsplan var at erobre et nyt print-on-demand-marked for mindre publikationer med oplag på 0 til 3000 eksemplarer.\nTil det brug leasede han to brugte kopimaskiner hos Xerox på en seksårig aftale. Men fra dag ét stod det klart, at maskinerne ikke kunne det, som Erling Jensen havde håbet på, og som han mente, Xerox kontraktligt havde lovet.\nTrods gentagne serviceeftersyn lykkedes det aldrig at få kopimaskinerne til at virke tilfredsstillende, og da Xerox til sidst måtte opgive, tilbød firmaet at erstatte dem med helt nye maskiner - imod en dyrere leasingafgift forstås.\nDet ville Erling Jensen godt acceptere, men han forlangte at få indføjet i kontrakten, at han kunne slippe ud af aftalen, hvis de heller ikke duede.\nDet ville Xerox ikke skrive under på, og så gik sagen i hårdknude. Erling Jensen trak stikket ud af de lejede kopimaskiner og holdt op med at betale leasingafgiften.\nModsvaret fra Xerox var et krav på cirka en mio. kroner - leje for samtlige seks år plus det løse.\nPå dette tidspunkt var Erling Jensen stadig fuld af kampgejst og parat til at møde firmaet i retten med det, han mente, var en klokkeklar sag.\nMen sagen begyndte at vakle, da hans advokat direkte frarådede ham at få foretaget en syns- og skønsvurdering af kopimaskinerne. En sådan ville fastslå, om de levede op til kontraktens ordlyd eller ej, men det ville koste over 150.000 kroner. Penge der ville være tabt, hvis han ikke fik medhold i retten.\nOg filmen knækkede afgørende en morgen, hvor han fik endnu et brev fra Xerox, der kom med en række påstande omkring aftalen, som han fandt helt urimelige.\n- Den morgen gik mine nerver sig en tur. Jeg sad og hylede i fire timer uden at kunne sige noget. Da jeg kom til hægterne igen, var jeg klar over, at det ikke gik længere. Hvis jeg fortsatte med sagen, ville det koste mig mit helbred, fortæller han i dag.\nEfter to års kamp var Erling Jensen blevet mør og var nu parat til at indgå et forlig. Det endte med, at han betalte leje for hele den periode, maskinerne havde stået hos ham - forliget var hemmeligt, men beløbet var på cirka en fjerdedel af det, Xerox oprindelig havde forlangt.\n- Beløbet var højere end det, jeg tidligere i forløbet kunne være sluppet med at betale, men på det tidspunkt var jeg fuldstændig ligeglad. Sagen skulle bare lukkes. Jeg havde ikke kræfter til mere, fortæller han.\nMen i virkeligheden sluttede sagen slet ikke der. Kampen havde tæret voldsomt på hans psykiske ressourcer, konen var i færd med at skride, advokatregningen lød på 200.000 kroner, og forretningen skulle afhændes.\n- Jeg havde forsømt min virksomhed i to år, og jeg var kommet bagud. Jeg lå jo vågen om natten og spekulerede - i den periode brugte jeg al min energi på retssagen, fortæller han.\nErling Jensen solgte sin virksomhed, og han kom ud af det med penge på lommen. Men forløbet havde givet ham et knæk. I de seneste fem år har han kun haft få og kortvarige jobs.\n- I dag er jeg kommet over det, men det har været svært at komme i gang igen. Man bliver fanget i arbejdsløshed, siger han.


DES bestyrelsesmøde den 6. december 2012\nMetforminsagen lander mellem jura og praktik, dvs. SST kan ikke lave om på indlægssedlen men samtidig er man klar over at de kliniske erfaringer nok er anderledes. Man kunne forfattet et notat i Ufl vedrørende metformin til brug ved eGFR 30-60 ml/min. PR ser på det.\nLidt udfordring med elektronisk tilmelding på hjemmesiden, med bekræftelse og registrering både af indsendt abstract og tilmelding til mødet. Deadline derfor forlænget og man kan kontakte webmaster@endocrinology.dk ved spørgsmål. Mødets start tidspunkt fredag morgen er nu sat til kl. 9, hvilket kan give lidt udfordring for mange tilrejsende. Mange fra Sjælland lander med morgenfly og har måske regnet med kl. 10 snarere. Vi kontakter organisationskomitteen for nærmere afklaring. Er der for mange abstracts? Skal man ekskludere abstracts af hensyn til tid? Tidligere har man så vidt muligt inkluderet alle fremsendte abstracts, evt om nødvendigt prioriteret de juniore indlæg. Bestyrelsen tager det op efter Årsmøde 2013.\nJa tak til Århus/Randers som har tilbudt at arrangere DES årsmøde 2014.\nDRG kodning: Takster for pumpekontrol, CGMS, statuspakke.\nDRG kodningstakster til diskussion. Det er bl.a. et spørgsmål om hvordan man kan give takster for CGMS. Desuden insulinpumpekodning – opstart og behandlingskontrol. TØ spørger om ikke det er opdelt i forvejen. TØ undersøger nærmere og PR sammenfatter svar til SST.\nVidereuddannelsesudvalg – nye FYEN medlemmer og evt. invitation af den nye hovedkursusleder til best. møde i Ålborg.\nFlemming Nielsen valgt til formand for videreuddannelsesudvalget og foreslået til ny hovedkursusleder og Henrik Ancher Sørensen har forfattet en beskrivelse af arbejdet (PR sender rundt) – der kan fra DES frikøbes 12 arbejdsdage om året. Flemming kommer gerne til best. mødet i Aalborg. DES bestyrelse udser Flemming Nielsen til ny hovedkursusleder. FYENs medlemmer af videreuddannelsesudvalget er Karen Boye og Esben Søndergaard.\nHagedorn pris 2013 og DSIM årsmøde\nLeif Mosekilde indstilles til Hagedorn prisen fra DES. Kim Brixen vil hjælpe med indstilling.\n1) Kalibrering HbA1c assays i Europa har været fejlbehæftet i gennem ca 8 år – konsekvens har betydet gennemsnitligt ca. 0,1 % falsk forhøjede værdier. Til diagnosticering giver det muligvis en overdiagnosticering. Nye standarder indføres fra januar medførende et lille dyk i gennemsnitsresultat. PR i dialog med SST - der vil blive skrevet ud til berørte behandlere og laboratorier. Mulige forsikrings- og pensionsaspekter diskuteret. Ikke meget at gøre, der synes ikke at være grund til at gennemgå enkelte sager. SST beslutter hvad der skal ske.\n2) Nyt LDL mål fra DCS – vi kontakter Ole Snorgård med hensyn til hvordan DES skal forholde til det. Skal vejledning for type 2 diabetes revideres eller skal DES have en klar holding på området? Der vil være en del patienter der behandles af begge specialer.


LPW Kantpæle- og skiltevasker – Special Maskiner A/S\nLPW kantpæle- og skiltevasker kan vippes fra vandret til lodret position\nLPW kantpæle- og skiltevasker er beregnet til nemt rengøring af kantpæle, autoværn og trafikskilte. LPW kantpæle- og skiltevasker vippes via en hydraulisk cylinder fra vandret til lodret position. Hydraulisk drevet vandpumpe er standart. Børsterne kan flyttes mod eller fra hinanden for at opnå et optimalt vaske resultat. Kan monteres på alle type armklipper.\nBørste diameter 500 mm\nBørste længde 500 – 800mm\nBørste afstand 415 til 485 mm\nOmdrejninger 375 o / min\nOlie tryk 180 bar\nVand mængde 15 l / min\nBredde / Højde / Dybde 1200 x 950 x 550 mm


Silver Skates | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Silver Skates\nHandling: På Sankt Petersborgs frosne floder og kanaler gør en skøjtende tyv en aristokrats datter varm om hjertet, men stærke kræfter prøver at holde dem fra hinanden.\nSilver Skates havde premiere på Netflix Danmark den 16. juni, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Silver Skates på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Silver Skates ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Silver Skates stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Silver Skates, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Silver Skates er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Vægttab og slankning med hypnose\nFå effektiv hjælp til at få healet de følelser lagret i dig, som gør at du dulmer med mad og har modstand på motion.\nFor at få en sund, smuk krop i balance kan der sættes ind rigtig mange steder.\nOg måske har du allerede prøvet alt muligt.\nOg igen og igen endt der, hvor du ikke vil være med din krop.\nDet behøver absolut ikke være knoklende, surt og op ad bakke at komme tættere på en harmonisk balanceret krop.\nGrunden til at det føles knoklende og surt at tabe dig eller få en krop i større harmoni og balance er, at der ligger noget ubevidst lagret i dig som gør at du uden at vide det grundlæggende set har modstand på at tabe dig.\nDer er ofte en kim-følelse du spiser på og typisk også en følelsesmæssig social arv du kopierer, som vi får healet og transformeret.\nKommer du de dybereliggende følelser til livs vil det være meget nemmere at gå i en mere bæredygtig balanceret retning med din krop.\nFølelsen som ikke er blevet healet\nDu spiser dybest set for meget, fordi du spiser på en dysfunktionel følelse, som endnu ikke er blevet healet.\nMen der er effektiv hjælp til at få healet de dybereliggende svære følelser som skaber uhentsigtsmæssige handlemønstre i dit liv.\nMønstre såsom overspisning og modstand på motion.\nSå spørg dig selv: Hvad ligger der i min psykiske bagage som får mig til at folde mig uhentsigtsmæssigt meget fysisk ud?\nHvad er det for følelser der ligger og støjer i forhold til din krop og dit potentielle vægttab?\nHvad er det for en følelse du prøver at dulme med mad?\nHvad er det for nogle mønstre – måske fra din familie – du gentager?\nMåske har du prøvet utallige slankekure i ønsket og længslen efter vægttab og den krop du dybest set ønsker dig?\nOg alt for mange gange røget tilbage til de dårlige vaner – der dybest set ikke nærer dig?\nMåske har du levet et helt liv eller rigtig mange år med negative tanker om dig selv og din krop og gemt dele af din krop og sider af dig selv væk på kreative selvudslettende måder?\nHvad sker der dog for mig tænker du måske?\nEr det mig der står ved roret i forhold til min krop?\nHvad skal der dog til?\nJeg er viljestærk på så mange andre områder i mit liv!\nMåske har du ligefrem en decideret jernvilje og en evne til at få realiseret og manifesteret på rigtig mange andre områder i dit liv – men med hensyn til mad og dulmen ryger du i – igen og igen.\nOg den gode nyhed … der ER hjælp at hente i forhold til din krop og dit vægttab via hypnose og hypnoterapi her på klinikken.\nHvordan virker hypnosen?\nMed hypnoterapi og hypnose kan jeg hjælpe dig med udfordringer med din krop og vægttab – en gang for alle!\nJeg hjælper dig med at forstå og få transformeret det, der gør at du spiser mere end du dybest set gerne vil.\nDer er ofte en kim-følelse du spiser på og typisk også en følelsesmæssig social arv du kopierer som vi får healet og transformeret.\nHertil får vi implementeret strategier som nærer dig og vil præge dig langvarigt på grund af den dybe tilstand i hypnosen.\nOg ja … selvfølgelig skal vi have lagt nogle strategier for fremtiden ift. kost og motion. Men jeg arbejder altid ud fra, at det mine klienter tager med sig og skal gøre fremadrettet, skal føles godt og nærende og sjovt.\nSå holder det nemlig i længden.\nIkke flere kure!\nOg det bliver sjovere, nemmere og mere rart at slippe kiloene og være dig med den krop du dybest set ønsker dig\nDu er meget velkommen til at ringe tlf. 20866064 og få en kort snak om din udfordring.\nDu kan også bare booke din tid online:


Analyse: Så stærkt står Helle | Netavisen Pio\nAnalyse: Så stærkt står Helle\nHelle Thorning-Schmidt er kommet overraskende godt fra start, men der er fortsat langt til sejren.\n1. juni 2015 - 16:48\nHvad de færreste havde troet for en uge siden, får lige nu pulsen til at stige ganske betragteligt hos de socialdemokratiske folketingskandidater, partifunktionærer og tusindevis af frivillige landet over. Socialdemokraterne har en chance for at vinde valget.\nDe daglige meningsmålinger skaber – udover at give medierne lidt ekstra at arbejde med – massiv spænding i valgkampen. Særligt den stigende form for kurve hos den socialdemokratiske partiformand Helle Thorning-Schmidt imponerer og overrasker.\nStatsministeren ligner en fisk, der for alvor har fået lov til at plaske i yndlingsfarvand. Med udgangspunkt i dagsformen forsøger jeg her, at præsentere Helle Thorning-Schmidts styrker og svagheder i de næste to ugers valgkamp.\n+ Helle har troværdigheden\nDet er en Socialdemokraternes allerstørste aktiver, at Helle Thorning-Schmidt ligger langt foran Lars Løkke på troværdigheden. Næsten hver anden vælger – 46 procent – ser Thorning som mest troværdig, mens kun 19 procent peger på Løkke. Mens 33 procent ser de to statsministerkandidater som lige stærke.\nMen det måske allerstærkeste vidnesbyrd om Helles troværdighed findes internt i blå blok, hvor 46 Venstres vælgere, 48 procent af de konservative vælgere, 53 procent af Liberal Alliances vælgere og 44 procent af Dansk Folkepartis vælgere erklærer kampen om troværdigheden uafgjort. De peger altså ikke på deres statsministerkandidat.\n+ Helle har momentum i målingerne\nSelvom det endnu er svært at sige særligt meget konkret ud fra de utallige målinger, der bliver udgivet stort set hver eneste dag. For Socialdemokraterne og rød bloks vedkommende, så viser de vægtede gennemsnit en stadig stærkere formkurve. Mens Venstre er gået fra 26,7 ved sidste valg til 20,9 i det seneste gennemsnit, så er Socialdemokraterne gået 24,8 fra til 25,4, hvilket understreger Helles momentum. Og skyerne voksede helt ind i himmelen med den seneste og nok lidt usikre måling fra Voxmeter, der som den første måling gav rød blok samlet flertal.\n+ Helle har ført Danmark igennem den økonomiske krise\nDe økonomiske nøgletal har afgørende betydning for Thorning-Schmidt opadgående kurve i den igangværende valgkamp.\nSærligt når resultaterne samstemmende peger på vækst, jobskabelse og forår for en dansk økonomi, som ellers har ligget langt under niveau. Inden for bare den seneste uge har både Regeringen selv, Økonomi- og Indenrigsministeriet og de økonomiske vismænd afblæst den danske krisestemning.\n➜ Læs også:Vi kan vinde næste valg\nJyllands-Posten har sågar peget på Socialdemokraterne som det mest troværdige parti, når det handler om at håndtere økonomien. En placering, som ellers normalt har tilhørt højrefløjen.\n+ Helle har fået ro på bagsmækken\nKigger man på persongalleriet, så har afskeden med SF og Vestager skabt stabilitet, manøvrerum og lettere adgang til at sælge sine politiske budskaber. SF’s afsked med regeringen har skabt større klarhed om regeringens politik. Også internt i partiet er der lukket ned helt ned for kritikken af DONG-salg og manglende dagpengeløsning. Alle partifællerne er med på vognen.\nDer er dog stadig områder som udfordrer hende og Socialdemokraterne.\n- Kan Helle trække vælgere over midten?\nSocialdemokraterne har tidligere fået hjælp fra de radikale, når der skulle hentes stemmer over midten, men det ser ikke ud til at ske denne gang. Morten Østergaard har ikke Vestagers evne til at appellere til de borgerlige vælgere som vil have stram økonomisk politik og humanistisk udlændingepolitik. Derfor ligger opgaven med at hente vælgere hen over midten, denne gang alene hos Socialdemokraterne. Kan hun det?\n- Kan Helle modstå asyl-presset?\nSelvom Socialdemokraterne igen-igen har forsøgt at lægge flygtninge-indvandrer-asyl-debatten død med deres kampagne fra marts måned, så er udlændinge-spøgelset evigt aktuelt på centrum-venstre, hvor særligt Enhedslisten og Radikale altid er klar til at så tvivl om den kommende regerings linje.\n➜ Læs også:Pia Kjærsgaard i modvind og Løkketoft med hård kritik af Thorning\nDet er en flanke, der ikke kan lukkes. Selvom Lars Løkke Rasmussen også på dette punkt har rodet rundt i tallene, så kan det stigende pres (også økonomisk) fra de mange bådflygtninge på Middelhavet og et potentielt fælles udspil fra blå blok, sætte Socialdemokraterne under massivt pres. Hvis højrefløjen skaber en fælles front, så vil de kunne skyde løs på den dagsorden, som ved de seneste fire valg har reddet Socialdemokraterne som en mare.\n- Kan Helle klare sig uden et klart projekt?\nVenstre og blå blok har en klar politisk linje, der satser på nulvækst, ”det skal kunne betale sig at arbejde” og endnu strammere kurs overfor flygtninge, indvandrere, asylansøgere, muslimer, østeuropæere og stort set alle andre, der ikke er undfanget på dansk jord. Der er stadigvæk enkelte detaljer som udestår omkring finasiering og eksempelvis hvor det berømte kontanthjælpsloft skal ligge?\nDet er næsten så klassisk, at det bliver kedeligt, men omvendt så er det langt mere konsistent og tydeligt end Socialdemokraternes ’Det Danmark du kender’, som mere eller mindre handler om at fortsætte den nuværende kurs, hvis tydeligste linje må være Corydons konkurrencestat. Det er altså en kurs, der handler om mere af det samme og en masse mere velfærd.\n- Kan Helle holde løfterne?\nDer er ingen tvivl om, at Socialdemokraterne har skuffet utroligt mange af især de røde kernevælgere. Derfor må man fare med lempe i forhold til nye løfter og lægge sig i selen for at forklare, hvorfor programmerne Fair Løsning og Fair Forandring blev opgivet. De mest aktuelle tal tyder dog på, at de socialdemokratiske løftebrud ikke smitter af på Helles troværdighed eller som minimum bliver overskygget af en endnu lavere troværdighed hos modstanderen Lars Løkke.\nUanset hvad så bliver kampen tæt, og Socialdemokraterne er startet langt bagude på point. Den allerseneste måling fra Gallup peger på en mindre tilbagegang for S, men hovedkonklusionen lige nu må være nærmest dødt løb. Lige nu er det helt entydigt Helle Thorning-Schmidt, der har momentum i valgkampen, hvilket både tv-seere og valg-eksperter påpegede efter TV2’s direkte tv-duel i går aftes.\nMen lige nu er Helle Thorning-Schmidt i skræmmende topform.\nBaseret på disse emner: FV15 | Helle Thorning Schmidt\nMette F.: Det var en fejl at sænke selskabsskatten\nThorning-Schmidts navn hot i Bruxelles


Amerikansk avis: Yahya Hassan sparker gang i ny islam-debat | Bøger | DR\nAmerikansk avis: Yahya Hassan sparker gang i ny islam-debat\nYahya Hassan går verden rundt med sin nye bog. Senest har amerikanske The Wall Street Journal interviewet den 18-årige digter.\nThe Wall Street Journal har besøgt København for at interviewe Yahya Hassan. (Foto: Søren Bidstrup/Scanpix)\nYahya Hassans kontroversielle debutudgivelse og den efterfølgende debat har fået USAs største avis til at lave en længere artikel om den danske digter.\nThe Wall Street Journal bringer i dag et interview med den kun 18-årige digter og fortæller historien om, hvordan han har skabt gang i debatten om islam.\nLæs også:Hvad glæder du dig til på BogForum?\nAvisen fortæller, hvordan digteren temperamentsfuldt har udtalt, at landets muslimske befolkning er præget af en hyklerisk kultur, og at den religiøse debat i Danmark ikke er set større, siden Muhammed-tegningerne blev offentliggjort for omkring ti år siden.\nTil avisen fortæller han, at han har modtaget 27 dødstrusler, men at han allerede inden bogens offentliggørelse vidste, at den ville skabe voldsom debat.\nLæs også:Boghandlere: Yahya Hassan-bog bliver årets julegave\n- Jeg vidste, at min historie ville bryde tabuer, at mange mennesker ville blive fornærmet, og mine forældre ville blive vrede. Men min forudsætning var, at jeg måtte fortælle det, som det er, citerer The Wall Street Journal ham for.\nDesuden fortæller han, at han kender dem, der sender dødstrusler til ham.\n- De kan ikke tåle kritik. De er ikke interesserede i dialog, siger han til avisen.\nLæs også:Unge bag dødstrusler mod Yahya Hassan\nFlere amerikanske læsere har allerede kommenteret artiklen og den medfølgende video, hvor Yahya Hassan blandt andet læser op fra sin digtsamling. Her får han stor ros for sit mod. Blandt andet skriver en læser, at han rammer spot on, mens mange andre frygter for den unge digters sikkerhed fremover.\nTrykt i 37.000 eksemplarer\nDigtsamlingen og debatten har også ført til artikler i blandt andet Norge, Sverige og Frankrig.\nYahya Hassan deltager i denne weekend til Bogforum i Bella Center. Gyldendal har, dagen før bogmessen går i gang, trykt hele 37.000 eksemplarer.\nEn digtsamling bliver normalt kun solgt i cirka 500 eksemplarer.


Digitaliseringen har også medført, at e-learning er blevet en reel mulighed for mindre virksomheder med små budgetter, som nu også kan få digitalt læringsindhold af høj kvalitet til deres interessenter.\nI dag er moderne e-learning det mest alsidige værktøj til at levere digitalt læringsmateriale på arbejdspladsen. Ved at bruge rigt indhold til at skabe læringsforløb, der er interaktive, underholdende og udbytterige, kan e-learning nu levere omkostningseffektive læringsresultater på tværs af alle typer organisationer.\nI denne blog vil vi kigge på fire trends inden for læring, som vi bruger til at skabe nogle af de bedste løsninger inden for e-learning i dag.\nMed simulering får man læring, der har fokus på deltagernes rolle og den viden, som de skal tilegne sig. Simulering inden for e-learning betyder, at den læring, som deltageren forventes at tilegne sig, ikke blot præsenteres for deltageren og så efterkontrolleres f.eks. ved hjælp af multiple choice-spørgsmål.\nI stedet skabes der en simuleret læringssituation i e-learning-miljøet, hvor deltageren:\nudforsker rigt indhold\nnavigerer rundt i forskellige scenarier\nbruger de oplysninger, de får undervejs, i en autentisk læringssammenhæng.\nDe scenarier, som deltagerne støder på, kan være baseret på deres rolle i organisationen, eller de kan være emnebaserede.\nEksempelvis kan et e-learning-forløb, der skal lære medarbejderne at tage et nyt adfærdskodeks i brug, indeholde scenarier, hvor man skal tage stilling til en leverandørs overtrædelse af arbejdsmiljøregler, som kun præsenteres for dem, der arbejder med leverandører, HR og ledelse.\nDifferentiering af deltagernes læringsforløb ved at integrere det relevante emne i en autentisk sammenhæng skaber bedre læringsresultater for deltagerne, og samtidig er de fri for at skulle frasortere indhold, som ikke har nogen relevans for deres rolle eller funktion.\nIsær to elementer er afgørende for en vellykket simulering:\nEn pædagogisk tilgang til læringen.\nDet er helt afgørende at vide, hvordan man skaber indhold til hver rolle eller emne, der giver det rette læringsresultat for det pågældende segment af brugere.\nManuskriptet betragtes generelt som det absolut vigtigste aspekt af ethvert vellykket e-learning-program. Når man anvender scenarier, er det vigtigt at have en manuskriptforfatter, der kan tilpasse indholdet til forskellige grupper af brugere. Et godt manuskript skal kunne relatere til de udfordringer og situationer, som deltagerne oplever i deres daglige arbejde.\nSom en ekstra bonus tages der i designfasen af et godt manuskript også højde for oversættelse og lokalisering, så du ikke skal foretage omkostningskrævende ændringer af indholdet, når der senere skal laves forskellige sprogversioner.\nSocial læring er teorien om, at mennesker lærer bedst i en social kontekst. Det kan betyde, at man:\nobserverer andre, der udfører en opgave og/eller\nmodtager direkte anvisninger om, hvilken adfærd man skal udvise i en særlig situation.\nSocial læring som metode er anerkendt inden for uddannelsesverdenen, og meget instruktionsbaseret arbejde er baseret på principperne for observation og efterligning.\nMen modsiger social læring ikke det, vi nævnte ovenfor, at det er vigtigt, at de oplysninger, som deltagerne forventes at tilegne sig, ikke blot præsenteres for deltagerne og derefter efterkontrolleres? Ikke nødvendigvis.\nHvis læringsindhold skal være rigtig effektivt, skal det være pædagogisk udviklet til at opfylde alle brugeres behov, uanset deres vidensniveau. Når først deltageren har observeret og efterlignet, er et andet vigtigt aspekt af en vellykket indlæring også, at der gives feedback.\nDerfor kræver social læring noget, som simulering ikke gør, nemlig en underviser. En underviser kan bruges til at:\nvejlede deltagerne i at opnå det ønskede læringsresultat\nobservere, hvor godt de har tilpasset sig læringsindholdet\nDe kan også have en anden rolle inden for social læring, hvor de f.eks. også kan være involveret i udarbejdelse af undervisningsmateriale. Det skal også bemærkes, at det at opmuntre deltagerne er en undervurderet fordel ved at bruge en underviser – især hvis læringsindholdet er udfordrende.\nVigtigst af alt er det dog, at underviseren kan vurdere, hvor godt hver deltager har tilegnet sig læringen, ved hvordan deltagerne skal støttes og er i stand til at tilpasse andet undervisningsmateriale tilsvarende.\nEn enkel metode til at bruge social læring i ethvert e-learning-program er at arrangere feedback fra distancen og afholde en session mellem deltagere og underviser, hvor man ser tilbage på og vurderer selvstudieforløbet i e-learning-programmet. Der kan så følges op med yderligere indhold og digitale øvelser, så du får data om det individuelle læringsniveau.\nFeedback-sessionen kan nemt holdes på distancen. Der findes mange forskellige værktøjer til videomøder, hvor underviseren fra distancen kan mødes med mange deltagere på samme tid.\nHos Acolad har vi f.eks. for nylig tilføjet Zoom til vores portefølje af samarbejds- og mødeværktøjer . Det giver underviseren mulighed for at arbejde med alle deltagere på samme tid eller opdele dem i mindre grupper efter behov og fordele dem i virtuelle klasseværelser, hvor underviseren kan gå ind og følge med i aktiviteterne og give feedback og anvisninger, der er tilpasset deltagerne.\nPersonalisering er et andet varmt emne på læringsområdet.\nDet er baseret på idéen om, at alle deltagere har forskellige baggrunde og erfaring, og deres læringsstil og -behov er unikke. Derfor kan man i de fleste tilfælde ikke bruge én indlæringsmetode til alle. Dette er ikke noget problem, når man designer og implementerer e-learning til homogene målgrupper i en organisation, såsom ledere eller en HR-afdeling.\nDet bliver først tydeligt, når et e-learning-program skal inkludere en større gruppe mennesker med meget forskellige baggrunde, f.eks. produktionsmedarbejdere og kontormedarbejdere i en global virksomhed.\nI et sådant tilfælde er man nødt til at personalisere e-learningen for at opnå læringsmålet. Det kan gøres inden for rammerne af e-learning-programmet ved at bruge læringsforløb eller historier med indbygget valg (branching stories).\nI forhold til læringsforløb kan læringsindholdet simuleres efter rolle eller emne (som ovenfor) og tilpasses særlige grupper. Det bør bemærkes, at ikke alle brugere nødvendigvis får det samme indhold, når man anvender læringsforløb.\nVed at bruge historier med indbyggede valg får man en unik brugeroplevelse.\nI praksis vil der ikke længere være tale om en lineær implementering af læringsindholdet.\nE-learning-forløbet kan begynde med en fælles introduktion for alle deltagere, men derefter vælger den enkelte deltager så deres egen rolle eller stilling i organisationen.\nDerefter fortsætter deltageren til en eller flere parallelle scenarier i undervisningen, der er personaliseret og tilpasset deres læringsstil, viden om emnet og læringsbehov.\nPå den måde bør alle deltagere føle, at undervisningen er rettet mod dem personligt, da emnet behandles i en kontekst, hvor de føler sig hjemme, og kan se, at der er en forbindelse mellem emnet og deres daglige arbejde.\nDer findes andre måder at personalisere læringsindhold på:\nAldersbaseret – hvordan er alderssammensætningen hos målgruppen, og passer indholdsformatet til dem? Hvis f.eks. målgruppen i en gruppe er 50–65 år gamle, skal e-learning-brugerfladen være så intuitiv, at de nemt kan navigere rundt i indholdet.\nVisuelle, auditive eller verbale læringspræferencer – det kan påvirke, i hvilket omfang der skal bruges tekst, visuelle elementer, video og indtaling. Hvis der f.eks. er lange passager med tekst, som deltagerne skal læse, bør det så være muligt for dem at lytte til det som en lydbog?\nTilgængelighed – tager e-learning-indholdet hensyn til særlige behov, f.eks. ordblindhed eller sensorisk handicap?\nSprog – engelsk er ofte standardsprog i e-learning-programmer for globalt læringsindhold i organisationer med engelsk som virksomhedssprog. Men når emnet for e-learningen er meget vigtigt (f.eks. evakueringsprocedurer på en fabrik), er der større sandsynlighed for et vellykket resultat, hvis læringsindholdet er på deltagerens modersmål. Alternativt kan man i indholdet gøre så meget brug af visuelle elementer som muligt for at undgå tung terminologi eller komplekst sprog, så det generelle budskab kan forstås.\n4. Læring i små bidder\nDette kaldes også “mikrolæring”, men som I vil se, er der visse forskelle på de to koncepter.\nLæring i små bidder betyder, at man udvikler læringsindhold, der kan indlæres på én session. Tidligere investerede virksomheder store summer i at udvikle omfattende e-learning-kurser for at undervise alle medarbejdere i meget generelle emner.\nResultatet blev ofte, at:\ndeltagerne typisk afbrød og genoptog e-learningen mange gange over en periode på flere uger\ne-learningen blev opdelt på mange sessioner\nog det var svært for deltagerne at huske, hvad de havde set eller læst tidligere.\nLæring i små bidder kan afhjælpe dette. I stedet for at opdele indholdet i mange dele, er læring i små bidder designet som minisessioner, der hver især har et enkelt formål og et letforståeligt indhold. Det kan være en video eller en tekst, eller en kombination af flere medier. Det kan også være en session, der varer lang tid – ”i små bidder” henviser til, at man har fokus på et enkelt formål ad gangen, ikke kun at det er korte sessioner.\nMikrolæring indebærer omvendt, at man leverer små doser af læring.\nHver dosis har ikke nødvendigvis et enkelt formål, men kan også være en del af en række sessioner i et modul.\nFokus er på, hvordan indholdet leveres – f.eks. korte videoer, infografik og engagerende tekster frem for på at afslutte et formål hver gang.\nMikrolæring kan f.eks. være særligt nyttigt i forbindelse med en prælancering af et e-learning-program - små, korte sessioner med indhold vil engagere målgruppen, så man opbygger en positiv forventning til den fulde lancering.\nLæring i små bidder kan bruges til at genopfriske tidligere læringsforløb. Et relevant eksempel er træning i overholdelse af GDPR. Læring i små bidder seks måneder efter selve e-learning-hovedforløbet vil eksempelvis forstærke de tre vigtigste læringsformål.\nDer er fordele ved begge disse tilgange til at imødegå en fragmenteret e-learning, og dit valg afhænger meget af, hvilken type e-learning der er tale om.\nUanset om det er til introduktion af nye medarbejdere, kompetenceudvikling eller compliance-træning, bør moderne e-learning altid bygge på tre principper:\nen pædagogisk tilgang til læring,\nkreativitet ift. manuskript og visuelle elementer,\nog flersproget ekspertise (de fleste virksomheder skal bruge e-learning på mindst to sprog).\nHvis du gerne vil vide mere om, hvordan du kan anvende læring i små bidder eller mikrolæring i dit e-learning-indhold, eller hvordan du kan indføre nogle af de trends, vi omtaler i denne blog, så sidder vores eksperter klar til at hjælpe dig med at skabe den bedste læringsoplevelse for dine deltagere. Du kan nemt kontakte os og få flere oplysninger.\nVidste du det? Acolad har mere end 170 professionelle undervisere med omfattende erfaring i at udvikle og levere pædagogisk læringsmateriale til en lang række brancher, fra banksektoren og forsikringsbranchen til fremstillingssektoren og byggebranchen, på over 20 sprog! Takket være deres pædagogiske ekspertise, vores manuskriptforfatteres og designeres kreativitet og erfaring samt vores omfattende erfaring med oversættelse til flere sprog i kraft af vores position som førende oversættelsesvirksomhed kan vi udvikle moderne, omkostningseffektive e-learning-løsninger til ethvert behov.


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Mariager Avis - Kristian Thulesen Dahl kiggede forbi\nDu er her: Forside - Mariager Avis - Kristian Thulesen Dahl kiggede forbi\nDF-formand Kristian Thulesen Dahl var på besøg hos Aage Vestergaard Larsen for at høre om genanvendelse af plast. Privatfoto\nKristian Thulesen Dahl kiggede forbi\n06. november 2017 kl. 13:42\nHobro/Mariager: Dansk Folkepartis formand Kristian Thulesen Dahl var for nyligt på besøg i Hobro og Mariager først og fremmest for at give de lokale DF'ere en håndsrækning med uddeling af pamfletter ved arrangementet By Night i Hobro.\n- Når jeg nu kommer rundt i landet i forbindelse med valget, så synes jeg også altid det er interessant at komme ud og se, hvad kommunerne ellers har at byde på og netop i Mariagerfjord kommune fik vi oplevet to vidt forskellige ting, der på hver deres måde bidrager positivt til området, siger Kristian Thulesen Dahl i en pressemeddelelse.\nTuren blev indledt med et besøg hos Aage Vestergaard Larsen A/S i Mariager, der er nordens største virksomhed inden for genanvendelse af plast. Her fik Kristian Thulesen Dahl en rundvisning og informationer om samfundets udvikling mod en mere cirkulær økonomi. - Det var meget interessant at høre mere om, hvordan man kan genanvende plast til stor fordel for økonomien, men også til fordel for vores klode. Jeg tager altid sådan nogle input med mig tilbage til Christiansborg. Det er netop derfor, det er så vigtigt, at vi politikere også bevæger os væk fra Borgen, så ofte vi kan, siger Dansk Folkepartis formand.\nEfterfølgende tog Kristian Thulesen Dahl videre på besøg ved Vikingecenter Fyrkat. /exp


En weekend i Tirana: Det gamle regimes bunker har 2.700 kvadratmeter lange gange under jorden - politiken.dk\nEn weekend i Tirana: Det gamle regimes bunker har 2.700 kvadratmeter lange gange under jorden\nAlbaniens hovedstad Tirana var i fem årtier lukket for omverdenen. Et museum er indrettet i bunkeren, hvor 400 fra den øverste magtelite kunne gemme sig i tilfælde af en krig.\nTirana er en solrig by med nærliggende strande og bjerge samt masser af attraktioner indenfor gåafstand.\nRejser 12. aug. 2017 kl. 09.00\nBevæg dig til fods\nDe fleste seværdigheder ligger inden for gåafstand.\nLej en cykel.\nLej en vakkelvorn cykel (4 kroner for en time) på den lange Deshmorët e Kombit Boulevard og kør rundt om den store kunstige sø, som ligger bag universitetsbygningen for enden af boulevarden.\nBadebyen Durrës ligger kun 37 km fra Tirana. Tag bussen fra busstationen på pladsen Sheshi Zogu i Zi. Man kan finde uspolerede strande længere mod syd.\nMed 300 dages sol om året er Tirana et ideelt udgangspunkt for at opleve nærliggende strande og bjerge, men byen er også et fascinerende sted i sig selv. Det er to et halvt årti siden, Tirana åbnede op mod omverdenen efter 47 års isolation, og længslen efter frihed er stadig til at tage og føle på. Man fornemmer den i de evigt pulsende cigaretter, bilisternes hovedløse kørsel og de unges uendelige lediggang på de talløse kaffebarer.\nDen tidligere borgmester (i dag premierminister) fik malet mange af den tidligere så grå bys lejekaserner i sjove farver. Nu skyder byen op i højden. Hvor der før var stærke begrænsninger i folks bevægelse, er hundredtusinder flyttet fra fattige bjergegne ind til hovedstaden. Befolkningen i centrum er tredoblet.


Påkrævet håndhævelse af adgangskode for Webex Meetings, Webex Events (klassisk), Webex webinarer og Webex Training sessioner\n18. feb 2022 | 149 visning(er) | 0 personer fandt dette nyttigt\nWebex-websteder tilføjer automatisk adgangskoder til alle møder, begivenheder (klassisk), webinarer og undervisningssessioner. Adgangskoder beskytter mod uautoriseret deltagelse og beskytter sikkerheden af dine møder. Påkrævet håndhævelse af adgangskode gælder for de seneste kanalwebsteder og for websteder med langsomme kanaler. Hvis du abonnerer på Webex fra Tjenesteudbyder, skal du kontakte din Tjenesteudbyder s kundesupportteam for hjælp med anmodninger om adgangskoder.\nHåndhævelse af adgangskode gælder for gæster, der deltager via desktop- eller webappen til møder, begivenheder (klassisk), webinarerog undervisningssessioner .\nHåndhævelse af adgangskode gælder ikke for møder i personlige rum eller for personer, der bruger Outlook Produktivitetsværktøjereller planlægningsprogram til Microsoft Office 365.\nDeltag i oplevelsen\nPåkrævet håndhævelse af adgangskode påvirker ikke deltageroplevelsen for mødedeltagere. For eksempel kan deltagere nemt deltage i et møde ved at klikke på URL-adressen i mødeinvitationen via e-mail eller Meetings-mobilappen uden at kræve adgangskoder. Brugere skal indtaste en adgangskode, når de deltager i et møde ved mødenummer indtastes på websiden.\nCisco håndhæver ikke krav om adgangskode, for at mødedeltagere kan ringe op til mødet via en telefon- eller videoenhed. Vi anbefaler på det kraftigste, at administratorer konfigurerer deres Webex-websteder til også at kræve adgangskoder for mødedeltagere, der deltager via telefoner eller videoenheder.\nBrugere, der planlægger et møde Produktivitetsværktøjer, planlægningsprogrameller Webex-webstedet , behøver ikke at indtaste en adgangskode for at planlægge et møde. Adgangskoden tilføjes automatisk.\nScenarier for håndhævelse af adgangskode møde\nPlanlæg/deltag i møde\nSkal brugere indtaste adgangskode?\nDeltag ved hjælp af et mødelink ved hjælp af en hvilken som helst mødeapp (mobil, desktop eller webapp)\nDeltag ved hjælp af deltag-knappen på Meetings-mobil - eller desktopappen\nPlanlæg møder, begivenheder (klassisk), webinarerog undervisningssessioner fra Produktivitetsværktøjereller planlægningsprogram\nDeltag i et personligt lokale\nDeltag fra en videoenhed\nDeltag ved at ringe op\nDeltag imøder, begivenheder (klassisk), webinarer og undervisningssessioner ved at indtaste mødenummer på mobil, desktop eller webapp\n* Cisco anbefaler, at kunder håndhæver en adgangskode på denne metode ved hjælp af indstillinger i Webex-webstedsadministration eller Control Hub.\nFunktionen Kræv stærke adgangskoder kan ikke deaktiveres.\nPåkrævet håndhævelse af adgangskode er for mødeadgangskoder og er uafhængig af krav til kontoadgangskode.\nStandardadgangskoder er 11 eller flere tegn, herunder både store og små bogstaver, tal og specialtegn.


Acuvue Vita - Kontaktlinser - Johnson & Johnson | LensWay\nAcuvue Vita – tryg og stabil komfort hele måneden.\nAcuvue Vita fra Johnson & Johnson er en månedslinse, som giver dig komfort og skarpt syn hele måneden. Oplever du, at dine månedslinser ikke føles behagelige? Så kan dette være linserne for dig. Acuvue Vita benytter sig af teknologien HydraMax™, som er en ny silikone-hydrogel-formel, som bidrager til at maksimere og bibeholde fugt gennem hele linsen. Det gør at linsen tilbyder komfort fra dag 1 til uge 4. Desuden hjælper den til at beskytte dine øjne mod skadelig UV-stråling med en klasse 1 UV-blokering. Acuvue Vita er et trygt valg for dem, der er på jagt efter bekvemme og højtydende månedslinser.\nMånedslinser kan anvendes i op til en måned. De skal tages ud og rengøres med linsevæske hver aften og opbevares i et linseetui fyldt med linsevæske om natten. Følg altid din optikers anbefalinger for brug og håndtering.


Genskab dine tabte filer og billeder. Er dine værdifulde data væk? Har du:\nTabt din computer?\nSlettet filer eller billeder ved et uheld?\nSpildt kaffe ud over computeren?\nOg mistet alle dine værdifulde sager på harddisken?\nFortvivl ikke. Du kan få dine mistede filer tilbage. Det hjælper vi dig med. Ring til os på 63 11 33 33 og hør, hvordan vi kan få dine slettede data frem igen. Eller udfyld formularen, så ringer vi til dig hurtigst muligt.\nFå dine mistede data igen\nDu kender det godt: Der er ikke noget så frustrerende som at miste en eksamensopgave lige før deadline. Eller slette den eneste kopi af billederne fra bryllupsrejsen til Maldiverne. Eller at få computeren til at gå i sort med en kogende varm kop kaffe. Det er skrækhistorier, vi hører hver dag. Vi har hjulpet tusindvis af uheldige (og fortvivlede) mennesker med at få uundværlige filer og billeder tilbage. Så de slap med skrækken – og det kan vi også gøre for dig.\nEr dine data forsvundet, skal du have dem igen. Og det hjælper vi dig med. Vores specialiserede datateknikere genskaber dagligt hundredevis af filer. Er din bærbare eller stationære computer gået i stykker, behøver dine data ikke at være ødelagte. Men søger du hjælp hos din computerproducent, vil du ofte blive foreslået en reparation af computeren. Det inkluderer typisk en geninstallering af dine software, som får alle dine data til at forsvinde fra computeren. På vores værksted kan vi i stedet åbne din computer – tage harddisken ud og lave en kopi af dine data. Er det harddisken på din computer, der er færdig, kan vi også hjælpe dig. Med hjælp fra vores avancerede software kan vi i de fleste tilfælde genskabe store dele af dine data. Det gælder også, hvis du er kommet til at slette alle dine filer.\nUndgå at gøre mere skade Data recovery kræver et detaljeret kendskab til en harddisk. Og uden de rette redskaber og omgivelser kan et forsøg på at redde dine data gøre mere skade end gavn.\nI mange tilfælde er dataredning en simpel proces. Men der er mange faldgrupper. Og som regel har du kun et enkelt skud i bøssen til at få dine værdifulde filer igen. Vi anbefaler derfor, at du slukker din computer og søger professionel hjælp med det samme. Det giver dig nemlig den bedste chance for at få dine forsvundne sager igen. Det er billigere end du tror at genskabe data\nLangt de fleste får deres data igen for under 1.000 kr. Vi fortæller dig altid, hvad det koster at genskabe dine mistede data. Er din computers situation ualmindelig uheldig, får du ved indlevering en startpris for opgaven. Startprisen dækker en redegørelse af problemet og en beregning af din eksakte pris. Skal vi hjælpe dig med at få dine mistede data igen?\nRing til os på 63 11 33 33. Eller besøg os direkte på værkstedet på Landbrugsvej 2 i Odense S. Vi har åbent mandag til fredag fra kl. 8.30 til 16.30. Du kan også udfylde formularen, så kontakter vi dig inden for 24 timer. Navn Telefon nr Evt. besked Kontakt os


Advokat: Fyret Vestas-direktør kan smile over forlig\nIfølge Henrik Nørremarks advokat Finn Schwarz, har Henrik Nørremark god grund til at være tilfreds med det forlig, han i sidste uge indgik med sin tidligere arbejdsgiver Vestas.\nHenrik Nørremark. Arkivfoto2012. Fold sammen\nTirsdag d. 01. marts 2016, kl. 08.41\nNoget tyder på, at tidligere finansdirektør i Vestas kom ud af sit forlig med vindmøllevirksomheden med skindet på næsen. I hvert fald siger den tidligere direktørs advokat Finn Schwarz, at han »smiler stort« over forliget.\nHenrik Nørremark blev fyret i Vestas i februar 2012, på baggrund af et indisk vindmølleprojekt »Project Dragon,« der har kostet Vestas over 140 millioner kroner. I september samme år fratager virksomheden Henrik Nørremarks fratrædelsesbonus, og Nørremark vælger efterfølgende at stævne sin tidligere arbejdsgiver.\nFormålet med det famøse Project Dragon skulle angiveligt have været at opkøbe kinesiske vindmøller gennem et indisk selskab for at undersøge de konkurrerende kinesiske vindmøller. En del af striden er gået på, om Henrik Nørremark handlede alene, eller om resten af Vestas-ledelsen var bekendt med det hemmelige projekt.\nI torsdags blev der så sat et punktum i striden, da Henrik Nørremark og Vestas nåede frem til et forlig, hvis detaljer ikke er kendt af offentligheden. Til Børsen siger Henrik Nørremarks advokat Finn Schwarz dog, at han og klienten har god grund til at smile.\nHenrik Nørremarks krav var da heller ikke til at tage fejl af. Udover tabte lønindtægter og renter på henholdsvis 8,5 og 1,8 millioner, krævede Henrik Nørremark også 1 million for tort fra vindmøllevirksomheden. Dertil kommer aktieoptioner fra 2010, 2011 og 2012. De løber i alt op i 18 til 24 millioner kroner skriver Børsen.\nMedregnet tabte bonusser løb Henrik Nørremarks samlede krav altså op i 30 til 36 millioner kroner. Det endelige forlig er ikke offentligt kendt.\nVestas og Henrik Nørremark indgår forlig om gyldent håndtryk\nAlt det som ingen ser ...\nFyret finansdirektør skal vidne mod Vestas\nVestas-slagsmål med finansdirektør ender i forlig\nFarverigt Vestas-retsopgør udskudt\nVestas hæver bagatelgrænsen for ordrer


Den Nye Aftale → Køb bogen billigt her\nDen Nye Aftale - Paperback, Grøn\nDen Nye Aftale - Skind, Orange\nDen Nye Aftale - Hardback, Metal, Rå\nDen Nye Aftale - Hardback, Symboler\nDen Nye Aftale - Hardback, Træ\n– Det Nye Testamente på nudansk\nFagredaktør: Karen Karmark Kristensen\nFakta om Den Nye Aftale\nDet Nye Testamente, Hverdagsdansk, Nudansk, Bibel, Den Nye Aftale (Hardback, Træ), Bøger, Bog\nGucca.dk har den klare holdning, at handel på Internettet skal være billigt, sikkert og hurtigt for dig.\nVi vægter sikkerheden utrolig højt, for det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi snakker Internethandel. NETS er den primære garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Derfor er køb og betaling online fuldstændig sikkert hos Gucca.dk.\nLige meget hvad du køber hos Gucca, har du altid 30 dages returret. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, kan du sende din vare retur tilbage til os uden dårlig samvittighed, og derefter sørger vi for, at dine penge bliver refunderet. Inden du sender din vare retur, så har du altid mulighed for at kontakte os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nVi mener, det er vigtigt, at du modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Den præcise lagerstatus er altid tydelig ud for hver enkelt vare. I tvivl om leveringstid og/eller lagerstatus? Så tøv ikke med at tage fat i os.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på forskellige måder. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsmulighed, du benytter - kan du være tryg og sikker. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Husk at pengene først trækkes fra din bankkonto, når vi afsender varen til dig.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til vores webshop, så tag fat i os. Vores kundeservice er åben for henvendelser på hverdage imellem 10-15, og vi er altid klar til at hjælpe dig - med et smil og godt humør.\nNår du har købt dine produkter, kan du spore din ordre, og vide hvornår den ankommer. Når du færdiggør købet, kan du bagefter få adgang til din personlige ordreside. På din ordreside er det muligt at se, hvornår din pakke sendes afsted fra vores lager. Og i samme øjeblik vi afsender dine produkter, vil du modtage en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Den Nye Aftale\nVores brugere har bedømt Den Nye Aftale Hardback, Træ til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelser\nEn dejlig oplevelse at handle hos Gucca.\nvarene kommer til tiden uden bøvl.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bøger path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_religionogfilosofi path_bog_dennyeaftale


One Way or Another - One Way or Another ~ kapitel 66 - Movellas\n66. One Way or Another ~ kapitel 66\n"Harry?" hørte jeg en stemme sige fra døren. Jeg kiggede op og så hans mor. Han kyssede mig en ekstra hurtig gang og satte sig tilbage ved siden af mig.\n"Hej mor, hvad så?" spurgte han og kiggede lidt frustreret på hende.\n"Jeg ville bare sige vi kører om lidt" sagde hun og smilede til mig.\n"Hvad? Jeg troede vi blev her natten over? Altså på hotel" sagde han og blev hurtigt halvbange.\n"Nej? I skal spille igen i morgen et par 100 km herfra" sagde hun med et lidt undrende blik.\n"Men... Jeg har lovet Josefine at tilbringe aftenen med hende, inden hun skal i skole i morgen" sagde han og tog fat i min hånd.\n"Josefine, kan det vente til en anden dag?" spurgte hun og smilede til mig. Jeg kiggede på Harry som så dybt frustreret ud og ked ud, men på samme tid, tændt.\n"Helst ikke. Vi fik ikke en rigtig farvel sidste gang, der blev han hevet med ind i bussen" sagde jeg og lagde mit hovede på hans skulder.\n"Så tag med. Vi skal nok finde en taxa eller en bus til dig så du kan komme i skole i morgen. Vi vil ikke have en sur Harry igen. Han er en "pain in the ass" når han fabler i lange baner om.." sagde hun, indtil Harry afbrød.\n"Tak! mor. Nu må du gerne gå ud! Vi pakker lige tingene og kommer ud" sagde han og rejste sig op og gik over mod hende. Han kyssede hende på kinden og lukkede døren helt i.\n"Undskyld. Jeg vidste for det første ikke at vi skulle køre i aften og for det andet at vi blev afbrudt midt i noget vigtigt" sagde han imens han gik over mod mig. Han lagde mig ned igen og han lagde sig på mig. Han begyndte at kysse mig hårdt igen og vi fortsatte hvor vi slap.\nVi gik ud af døren hånd i hånd.\n"Harry. Uanset hvor stille i måtte gøre det, kan man altid høre det, og det er lige akavet hver gang" sagde Louis og smilede.\n"Du er bare jaloux fordi du ikke får noget på den dumme" sagde Harry og smilede blidt tilbage.\n"Jeg kan få noget når jeg vil. Jeg kan bare løbe ud på scenen og spørge hvem der vil, og 9 ud af 10 siger ja" sagde han og grinede lidt.\n"Men du kan ikke blive elsket på samme måde som jeg gør af Josefine" sagde Harry og kyssede mig på kinden.\n"Lad os nu bare komme videre" sagde jeg og hev Harry med mig.\n"Skynd jer ind i bussen, i er allerede 10 minutter forsinkede" sagde Paul imens han tog Harrys taske.\n"Det kunne i have undgået hvis.." sagde Louis, indtil Harry afbrød.\n"Nej, Lou!" sagde Harry med en lidt halvsur stemme, imens han hev mig med hen til indgangen af bussen.\n"Du er virkelig god til at afbryde folk i dag" sagde jeg og smilede Til ham.\n"Tja hvad skal jeg sige? Det ligger til familien" sagde han, imens vi begge grinede.