magisterbladet Erhvervslivets grundstof Seminariebladet side Stadig masser af job til nyuddannede magistre side 5 - PDF\nmagisterbladet Erhvervslivets grundstof Seminariebladet side Stadig masser af job til nyuddannede magistre side 5\nDownload "magisterbladet Erhvervslivets grundstof Seminariebladet side 45-53 Stadig masser af job til nyuddannede magistre side 5"\n1 nr maj 2009 magisterbladet Erhvervslivets grundstof side Stadig masser af job til nyuddannede magistre side 5 Indvandrere giver danske kvinder bedre karrieremuligheder side Fra Strindberg til Google side Mere faktura end tanke side 31 Seminariebladet side 45-53\n2 ud mba dann else MBA FOR NUVÆRENDE OG KOMMENDE LEDERE Handelshøjskolen, Aarhus Universitet og Syddansk Universitet udbyder en stærk MBA uddannelse, der er fleksibelt opbygget og derfor giver plads til både familie og karriere. MBA uddannelsen styrker deltagernes forudsætninger for at analysere, vurdere samt lede og udvikle deres organisationer i et dynamisk og internationalt viden- og konkurrencesamfund. Og så er der mulighed for at tone MBA en via valgfag, så den matcher nuværende og kommende personlige udfordringer. I efteråret 2009 udbyder vi følgende valgfag på MBA en: Human Resource Management & Development Business Performance Management Corporate Finance Strategisk kommunikation Vidensledelse og læringsprocesser Models of Leadership Min arbejdsplads har fået en større omverden jeg kan nu se flere sammenhænge, og forståelsen af min virksomheds omverden er blevet bredere og mere nuanceret, særligt i forhold til samspillet mellem den private og offentlige sektor. Mine personlige ambitioner om udvikling og udfordringer fik jeg sat på skinner, da jeg begyndte på MBA en. Charlotte Sindahl Pasgaard, Ingeniør, Teknisk Forvaltning, Byggesagsafdelingen, Vejle Kommune Læs mere på //\n3 indhold magisterbladet 9/09 : Faste rubrikker 4 Leder God efterspørgsel på DM ere 14 Boglisten 16 Magister med profil Fra Strindberg til Google 28 Sådan sagde de 30 Boglisten 31 Lige udkommet Mere faktura end tanke 33 Ordspætten Morderligt chikt 5 Stadig masser af job til nyuddannede magistre 5 Sex og ranking 6 Personalestyrelsen: fagforeninger skyld i forældede forsikringer 7 Hun flyttede sig 18,7 km og steg kr. i løn 8 Snyd blandt forskere er et voksende problem 8 Love of Freedom Freedom to Love 9 Man skal kunne dømmes for nøl 19 Danmark har fået ny Danmarkshistorie 20 Humanister som erhvervslivets grundstof 24 Namedropping duer ikke i et foredrag 26 Også en humanist arbejder med bundlinjer 29 MA bliver tværfaglig a-kasse 34 Tanke og faktura 36 Jagten på den gode forskning 39 Danske kvinder er ikke så utilfredse med mere husarbejde 40 Debat 43 Kommentar Skal man virkelig lave en Anna Castberg? 54 NYT JOB 55 Jobsektionen Ledige stillinger 9 Bare nogen vil skrive om det 19 Blog om besættelsen 39 Ledige dybt utilfredse med jobcentre 10 Indvandrere giver danske kvinder bedre karrieremuligheder Europaparlamentarikeren Britta Thomsen går ikke imod at eksportere huslige pligter det skal blot ske på ordentlige vilkår. 75 Meddelelser Seminarie bladet side Fra Strindberg til Google Googles eksterne presserådgiver, Kirsten Dinesen, er netop nu aktuel med bogen om web 2.0-kommunikation Forbrugeren i førersædet. 34 Tanke og faktura Historiker Ulla Frederiksen er vild med ægteskabet mellem den akademiske verden og virkeligheden uden for. Magisterbladet: Nimbusparken Frederiksberg Telefon (kl ) Telefax Internet: Al henvendelse vedr. abonnement og adresse ændring: tryk 5 eller bed om medlems afdelingen. Abonnement på Magisterbladet koster 213,75 kr. per kvartal. Redaktion: Mogens Tanggaard (ansvars havende) Liv Kretzschmer Martin Ejlertsen Malene Romme-Mølby Mette Engell Friis Pernille Siegumfeldt Sidse Rølle Jakobsen, sekretær Direkte telefon: Annoncer: DG Media a s Studiestræde København K Tlf Fax Design og tryk: Datagraf Forside: Rie Neuchs Oplag: eksemplarer ISSN NORDISK MILJØMÆRKNING 541 Tryksag 166 Kontrolleret af Kontrolleret oplag: i perioden Produktionsplan: Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender 5. juni 20 maj 25. maj 25. maj 19. juni 8. juni 9. juni 9. juni 14. august 3. august 4. august 4. august magisterbladet 9/09 3\n4 leder Da finanskrisen for alvor satte ind i efteråret 2008, og forudsigelser om masseledighed blev dagligt nyhedsstof, var automatreaktionen i brede kredse, at det nok en gang ville være magistre, der kom til at stå forrest og tættest i ledighedskøen. Her et halvt år senere er ledigheden for akademikere da også begyndt at stige, og det er som forventeligt især gået hårdest ud over dimittenderne, der nu må vente længere på at komme i arbejde. Men til manges overraskelse er det ikke magistrenes ledighedstal, der stiger. De seneste ledighedstal fra Akademikernes Centralorganisation viser en stor stigning i dimittendledigheden i forhold til samme måned sidste år for blandt andet ingeniører og økonomer, mens der rent faktisk er et fald for magistrene i samme periode. Det gælder for såvel humanisterne som cand.scient.erne, at de formår at holde fast i og endda forbedre den gode udvikling på jobmarkedet, som har været gældende de seneste år. DM har således heller ikke registreret flere afskedigelser end normalt, hverken blandt vores privatansatte eller offentligt ansatte medlemmer. Vi kan naturligvis ikke garantere, at denne positive udvikling for vores medlemmer vil fortsætte, men vi kan glæde os over, at fordommene mod magistre, og i denne sammenhæng især humanister, efterhånden må være gjort til skamme.! af Ingrid Stage God efterspørgsel på DM ere Det vil dog nok være at stikke os selv blår i øjnene, hvis vi tror, at den nærmest permanente kampagne mod humanistisk uddannede nu må løbe tør for argumentation. Fordommene burde allerede være aflivet med den store humanistundersøgelse fra 2007, som blev til i et samarbejde mellem AC, de humanistiske fakulteter og DM. Den viste, at langt de fleste humanistiske kandidater får job, der står i direkte relation til deres uddannelse, og at flertallet bliver ansat i private virksomheder. Men at myter og fordomme trives i bedste velgående, viser den seneste tids universitetspolitiske debat. Helge Sander har således foreslået, at flere studerende skal lade sig nøje med en bachelorgrad med stort bifald fra Dansk Industri, for det er et forslag, de har markedsført i mange år. Og at det især er de humaniorastuderende, der opfordres til at tage en halv uddannelse, er kommet tydeligt frem i den debat, der er fulgt i kølvandet på ministerens nye vision. At de strukturelle ændringer på det danske arbejdsmarked får mange traditionelle job i produktionsvirksomhederne til at forsvinde ud i evig glemsel, mens humanistiske kompetencer og forskningsbaseret viden bliver et afgørende element i skabelsen af nye danske arbejdspladser, har besynderligt nok endnu ikke aflivet myten om, at en humanistisk kandidatuddannelse fører lige lukt ud i arbejdsløshed. Samtidig viser en ny undersøgelse fra Center for Forskningsanalyse, at forståelsen for nødvendigheden af humanistisk DM har således heller ikke registreret flere afskedigelser end normalt, hverken blandt vores privatansatte eller offentligt ansatte medlemmer. forskning blandt politikere og i befolkningen som helhed er meget ringe. Det kan der være mange grunde til, men en af dem er ganske givet, at den argumentation for nødvendigheden af at prioritere forskningen, som er blevet ført gennem de senere år, så entydigt har hvilet på den økonomiske nytteværdi for produktionsvirksomhederne eller med andre ord: på den lige vej fra forskning til faktura. Og den almindelige forestilling om humaniora passer ikke lige ind i det koncept. Det vil imidlertid være skæbnesvangert for det danske samfund, hvis en forsimplet og kortsigtet nyttefilosofi fører til fortsat underprioritering af humanistisk forskning og humanistiske kandidatuddannelser. DM vil gøre sit til, at det ikke sker. Læs også Stadig masser af job til nyuddannede DM ere på side 5 og Humanister som erhvervslivets grundstof på siderne DM Dansk Magisterforening Nimbusparken Frederiksberg Vesterbro Torv 1-3, 7. sal, 8000 Århus C Telefon Kontortid: Man.-ons. kl tors fre Fax Formand: Ingrid Stage Telefon MP Pension Pensionskassen for magistre og psykologer Lyngbyvej København Ø Telefon Magistrenes Arbejdsløshedskasse Mimersgade København N Telefon Fax Åbningstid: Man.-tirs. og tors.- fre. kl , ons. kl Feedback på ansøgninger og cv: Tirs. og tors. kl Tidsbestilling via mail til Regionalkontorer Magistrenes Arbejdsløshedskasse Århus Vesterbro Torv 1-3, 7. sal, 8000 Århus C Telefon (A-kassen) Fax Åbningstid: Man., tirs. og tors. kl Odense Slotsgade 21 B, 4. sal 5000 Odense C Tlf Fax Åbningstid: man. Kl og tors. Kl Aalborg Østerågade 19, 3. sal, 9000 Aalborg Telefon (A-kassen) Fax Åbningstid: Man. og tors. kl magisterbladet 9/09\n5 sex og ranking En mængde internationale rankings af universiteter bliver jævnligt refereret i medier og af universiteternes pressetjenester. Universiteterne indtager forskellige placeringer på de forskellige lister, hvilket hænger sammen med, at listerne er lavet ud fra forskellige kriterier. Den såkaldte Shanghai-ranking vægter naturvidenskabelig forskning tungt, Leiden-rankingen bygger på bibliometriske analyser af forskningspublikationer, mens Webometrics baserer sig alene på web performance. Sidstnævnte har netop offentliggjort deres liste med Top 6000 Universities. Set med danske briller er der intet nyt under solen. Blandt de danske universiteter klarer Københavns og Aarhus Universitet sig bedst, mens DTU kommer ind på en flot tredjeplads. DTU klarer sig som regel også fint på de øvrige lister, hvilket universitetet heller ikke undlader at påpege. Derfor var det måske også en smule underholdende, da DTU i efteråret placerede sig selv som nummer et i Danmark på en uni-ranking bestilt af Børsen og udarbejdet af DTU. Listen blev af eksperter beskyldt for fup og fusk, og i det mindste var det heldigt, at de vægtede kriterier passede overordentligt vel med DTU s profil. Men selvfølgelig er det fristende for universiteter at placere sig selv højt på en ranking, når det beviseligt påvirker studentersøgningen og måske også påvirker de bevilligende myndigheder. Således udpegede University of Melbournes nyopfundne Global University City Index sidste år Melbourne til verdens fjerdebedste universitetsby. Straks efter offentliggørelsen af listen var universitetets eksperter ude med en løftet pegefinger i de lokale medier, idet de på det strengeste påpegede, at placeringen nemt kunne sættes over styr, hvis den lokale regering undlod at tage radikale skridt til at sikre økonomien for delstatens højere læreanstalter. I øvrigt er det selvsagt i USA, at man finder flest rankings af universiteter. Lad os nøjes med at nævne en enkelt: Hugh Heffners ranking af de ti bedste festuniversiteter i Playboy. På 2009-listen er University of Miami placeret som nummer et. Kriterierne bag listen er campus-life, sport, sex, brains og bikini. tb stadig masser af job til nyuddannede DM ere Finanskrise og dystre økonomiske prognoser har ikke forplantet sig til ledighedsstatistikkerne for nyuddannede magistre. Nye tal fra Akademikernes Centraladministration (AC) viser, at ledigheden blandt de nyuddannede magistre er faldet med 1,1 procent sammenlignet med marts måned for et år siden. Magistrene er den eneste akademikergruppe under AC-paraplyen, der kan mønstre en fremgang. I samme periode er dimittendledigheden både blandt DJØF s medlemmer og blandt ingeniørerne derimod steget: for DJØF ernes vedkommende med 11,7 procent og for ingeniørernes med hele 77 procent i forhold til marts Jens Mølbach, der er sekretariatschef i AC, kalder de seneste tal for overraskende og temmelig bemærkelsesværdige. Det er utroligt positivt, at vi både for humanisternes og cand.scient.ernes vedkommende oplever, at de formår at holde fast i og yderligere forbedre den gode udvikling på jobmarkedet. Vi havde nok forventet, at det især for de nyuddannede var blevet lidt sværere i en tid, hvor der indskrænkes og slankes på mange arbejdspladser, siger Jens Mølbach. Mens det private arbejdsmarked stort set har lukket ned for nye stillinger, er der fortsat en hel del job at søge i den offentlige sektor, og det er ifølge sekretariatschefen hovedårsagen til, at så mange dimittender stadig får job. Men også konsulentbranchen har et behov for nye folk. Der er fx bud efter konsulenter til at assistere i forbindelse med de store fyringsrunder. Og endelig er der fortsat brug for nye folk til erstatning for den store pukkel af undervisere, der går på pension i disse år, tilføjer Jens Mølbach. Generelt er akademikernes ledighedstal dog ikke opmuntrende læsning. Den lange periode med faldende ledighed er nu afløst af en kraftig stigning. Sidste år i marts var personer ledige, mens tallet for marts i år er Det er en samlet stigning på 13,1 procent på bare et år. Hårdest ramt i akademikergruppen er cand. merc.erne, for hvem dimittendledigheden er steget med hele 105 procent i forhold til samme måned i fjor. psi magisterbladet 9/09 5\n6 Personalestyrelsen: fagforeninger skyld i forældede forsikringer Forsikringer til statsansatte på udlandsarbejde er ikke blevet justeret af Personalestyrelsen under Finansministeriet i 20 år. Men Personalestyrelsen giver aben videre til fagforeningerne. magisterbladet af Martin Ejlertsen foto: GEUS Dør du på arbejde i udlandet, så får du kroner i erstatning. I hvert fald hvis du er ansat i staten og ikke er forsørger. For statens tjenesterejseforsikring er ikke blevet justeret i 20 år, og beløbene er derfor de samme i dag, som de var i Statens forsikring på arbejde i udlandet for både ikke-forsørgere og forsørgere er helt utidssvarende, når man følger prisudviklingen de seneste 20 år. Det fastslog eksperter over for Magisterbladet i sidste nummer. Det er Personalestyrelsen under Finansministeriet, som forvalter tjenesterejseforsikringen. I Personalestyrelsen afviser man overhovedet at overveje at regulere på dækningen i forsikringen, så længe fagforeninger for statens ansatte ikke klager over den, forklarer kontorchef Klaus Matthiesen. Det er Personalestyrelsens opfattelse, at eventuelle forbedringer af tjenesterejseforsikringen skal finansieres via overenskomstforhandlingerne. Og jeg må konstatere, at organisationerne ikke har stillet krav om en forhøjelse ved forhandlingerne, siger Klaus Matthiesen. Den udmelding er taktisk klog, men meget utilfredsstillende for statens medarbejdere. Det siger Jørgen Leth, som er tillids- og sikkerhedsrepræsentant hos De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS). Flere ansatte i GEUS udfører hver dag risikabelt arbejde på havet, og Jørgen Leth har derfor rejst problemstillingen om tjenesterejseforsikringen. Han mener, at Personalestyrelsen reagerer uansvarligt, da den står med arbejdsgiveransvar for statens ansatte. Det burde efterhånden være helt tydeligt for Personalestyrelsen, at der er en stor del af statens medarbejdere, der udfører opgaver uden at være forsvarligt dækket i forhold til opgavetyper og risici. Det er utroligt, at staten som forsikringsselskab ikke kan finde ud af at regulere dækningen til et tidssvarende niveau, ligesom andre forsikringsselskaber gør, siger Jørgen Leth. Burde reguleres Staten er selvforsikrende og fastsætter størrelsen på tjenesterejseforsikringen sammen med Europæiske Rejseforsikring. Mens ikke-forsørgere får blot kroner i erstatning, hvis de dør på arbejde i statens tjeneste i udlandet, så får forsørgere kroner i erstatning. Men hvis man alene prisregulerer de beløb, burde dækningen være vokset med mindst 57 procent, fastslår Jesper Rangvid, som er professor i finansiering ved CBS. Desuden understreger flere forsikringsselskaber over for Magisterbladet, at arbejde offshore på boreplatforme, indlandsisen og åbent hav hører til i øverste risikoklasse, og her bør man ved død være forsikret for minimum en million kroner. I Akademikernes Centralorganisation (AC) har man ikke hørt om denne problemstilling, forklarer chefkonsulent Philip Nordentoft. Tjenesterejseforsikringen er nok et spørgsmål, som ikke har den store bevågenhed, og som derfor eksisterer i det skjulte, så længe der ikke er nogen, som interesserer sig specifikt for ordningen. Prisen på dit liv i statens tjeneste: kr. side 5 og side DM Natur & Kultur I sidste nummer satte Magisterbladet fokus på statens tjenesterejseforsikring, som ikke er blevet reguleret siden Det er Personalestyrelsen og Finansministeriet, som står med ansvaret for forsikringsordningen, som bliver kritiseret af både eksperter og ansatte i staten for at være utilstrækkelig og helt utidssvarende. side Vi kigger altid på sagerne i AC, hvis nogle medlemmer tager en problematik op. Vi må starte med, at nogen anerkender, at der er et problem, siger Philip Nordentoft. Men at få de enkelte arbejdspladser til at reagere er ikke mest formålstjenligt, mener Jørgen Leth. Det kan måske løse det akutte problem for nogen, men AC har således ikke forstået problemets omfang. Vi vil herfra bede DM om at tage kontakt til AC for at få AC til at tage sagen op samlet for organisationerne, siger han. 6 magisterbladet 9/09\n7 hun flyttede sig 18,7 km og steg kr. i løn Samme ansvar, samme jobindhold, kortere transporttid og kr. mere om måneden. Plus 17,5 procent i pension. Lyder det for godt til at være sandt? Det var ikke desto mindre, hvad Gunilla Dahlkild Ørbech opnåede, da hun 1. januar skiftede jobbet som biolog i Middelfart Kommune ud med et tilsvarende job i nabokommunen Assens. Jeg gik til jobsamtale med den ambition at stige kraftigt i løn. Og jeg mødte forståelse for mine krav, siger Gunilla Dahlkild Ørbech. Men før man ser en benhård forhandler, med blottede tænder som en kamphund eller bugnende fynske tagselvlønborde, følger lige lidt baggrund: Gunilla Dahlkild Ørbech blev kandidat fra Syddansk Universitet i De sidste fem år har hun arbejdet med spildevand, først i Nørre Aaby Kommune og efter kommunalreformen i miljøafdelingen i Middelfart Kommune. En arbejdsplads, hun beskriver som fantastisk, og et job, hun har været helt utroligt glad for. Ved siden af jobbet påtog hun sig desuden opgaven som tillidsrepræsentantsuppleant for kommunens magistermedarbejdere og har derfor deltaget i en hel del lønforhandlinger, når nye kolleger skulle ansættes. Derfor pinte det hende også endnu mere at opleve, hvordan det lykkedes at forhandle solide tillæg hjem til nyansatte magistre, samtidig med at hendes egne krav til lønstigninger blev ignoreret. De løftede mig en anelse i forbindelse med kommunesammenlægningen, men slet ikke nok. Som suppleant havde jeg indsigt i lønsammensætningen på arbejdspladsen, så jeg vidste, at jeg var den lavest lønnede af alle kommunens AC ere på løntrin otte uden at være den med lavest anciennitet. Og selvom jeg virkelig kunne lide mit arbejde, fyldte det samtidig mere og mere i mit hoved, at jeg ikke blev honoreret efter fortjeneste. Jeg følte mig simpelthen uretfærdigt behandlet. Flere gange pressede jeg på hos ledelsen, men uden held. Enten har de satset på at kunne ansætte en ny medarbejder med samme kompetencer, men til en lavere løn, eller også var det udtryk for, at kommunen ville nedprioritere spildevandsområdet. Da jeg til slut fik en melding om, at der ikke var noget at komme efter før tidligst i 2010, fik jeg nok, forklarer Gunilla Dahlkild Ørbech. Hvis du søger nyt job, så husk: inden du går til ansættelsessamtale at ringe til tillidsrepræsentanten på den arbejdsplads, hvor du skal til samtale aldrig at sige det gamle job op, før løn- og ansættelsesvilkår er forhandlet på plads i det nye job ikke at forhandle løn ved ansættelsessamtalen altid at sørge for at få et skriftligt tilbud om ansættelse i det nye job. Først når du har det, kan lønforhandlingen gå i gang. Når du først har et skriftligt tilbud, kan arbejdsgiveren ikke tilbyde stillingen til en anden, selv om du og DM stiller lønkrav, som arbejdsgiveren ikke umiddelbart vil honorere aldrig at acceptere et løntilbud fra en kommende arbejdsgiver, før der har været en lønforhandling Hendes erfaring fra mange lønforhandlinger er, at det er i forbindelse med jobskifte, man har chancen for et ordentligt ryk. Jeg ville stige. Ellers var der ingen grund til at forlade et job, jeg var glad for. Samtidig var jeg bevidst om, at jeg i Assens ville få samme arbejdsområde og ansvar, måske endda lidt mere. Jeg vidste også, at de ville få en medarbejder, der kunne sit job og havde masser af erfaring og indsigt i området. Jeg var desuden bekendt med, at der ligger nogle store udfordringer og venter i Assens, fx en stor arbejdspukkel til færre ansatte, en spildevandsplan og et vandrammedirektiv, der skal implementeres. Derfor var jeg bevidst om, at mine kompetencer skulle honoreres med en rimelig løn. Det var en faglig konsulent i DM, der forhandlede på vegne af biologen på Fyn. Og selvom ledelsen i Assens slog sig lidt i tøjret, blev de lønmæssige ambitioner indfriet. Fra at have fået en månedsløn på cirka er Gunilla Dahlkild Ørbech i dag oppe på plus 17,5 procent i pension. Umiddelbart lyder det måske flot at stige med næsten kr. om måneden, men mit udgangspunkt var også lavt i forhold til mine opgaver og mit ansvar, pointerer hun. Trods uenigheden om lønnen var det med stort vemod, at hun forlod Middelfart Kommune, hvor det da også efterfølgende gav lidt bølgeskvulp, at en erfaren medarbejder helt åbent gav sin lave løn skylden for, at hun rejste. I mit tilfælde blev det meget tydeligt for enhver, at lønsystemet er helt absurd. Hvorfor kan jeg fx opnå kr. mere i månedsløn blot ved at flytte til nabokommunen? Hvorfor er det så svært at stige, hvis man er en driftssikker medarbejder, der bliver på sin plads? Og hvorfor kan nye medarbejdere så relativt nemt opnå gode tillæg, mens andre sakker agterud? De kommunale ledere burde i langt større udstrækning bruge de lokale lønmidler til det formål, råder Gunilla Dahlkild Ørbech. psi magisterbladet 9/09 7\n8 snyd blandt forskere er et voksende problem Plagiering af opgaver, hvor studerende smykker sig med lånte fjer, anses for et stort og stigende problem. Men det er langtfra kun studerende, der fusker med deres akademiske præstationer, afslører en ny amerikansk undersøgelse. Ifølge undersøgelsen, der er publiceret i det ansete videnskabelige tidsskrift, Science, er antallet af plagierede medicinske forskningsartikler langt højere end tidligere antaget. Teamet bag undersøgelsen tog udgangspunkt i Medline, en database med mere end 18 mio. artikler fra ca udvalgte publikationer. Ved at udtage artikler fra databasen og screene dem i et program, udviklet til at afsløre snyderiet, fandt forskerne frem til artikelpar, som havde påfaldende ligheder. Af de få hundrede artikler, forskerne foreløbig har gennemgået, har 212 vist sig at være potentielle plagiater, hvor i gennemsnit 86 procent af artiklernes tekst er enslydende med tidligere artikler. Harold Garner, en af forfatterne bag Science-artiklen, siger til den canadiske avis National Post, at forskere bør udsættes for samme kontrol som elever og studerende med henvisning til de elektroniske programmer, som bruges til at afsløre snyd med skole- og universitetsopgaver. Af de 162 tilfælde af potentielt plagierede artikler, som forskerteamet hidtil har gjort tidsskriftredaktører opmærksom på, har 83 ført til interne undersøgelser, og 46 studier er blevet trukket tilbage. Mange af de mistænkte artikler i undersøgelsen er tilsyneladende identiske artikler af den samme forfatter, som genanvender dem med samme data og tekst i forskellige tidsskrifter, ofte på opfordring af redaktørerne. Selv om selvplagiering er problematisk, anses det ikke for nær så kritisabelt, som når en forsker kopierer en anden forskers tekst og sætter sit eget navn bag. Foto: POLFOTO tb Love of Freedom Freedom to Love Diskrimination af homoseksuelle finder sted på arbejdsmarkedet i et omfang, som fortsat får mange lesbiske og bøsser til at holde deres seksualitet hemmelig for kollegerne. Derfor afholdes for anden gang i København til sommer en konference, som blandt andet skal give tillidsrepræsentanter nye værktøjer til at håndtere problemer med ulige behandling og chikane af seksuelle minoriteter. Konferencen har fået titlen Love of Freedom Freedom to Love og finder sted i dagene juli. Den holdes i forbindelse med World Outgames, en sportslig og kulturel event for bøsser, lesbiske, trans- og biseksuelle. Begivenheden forventes at tiltrække op imod deltagere fra hele verden. Bag konferencen står blandt andre Udenrigsministeriet, Det internationale Center for Menneskerettigheder, Dansk Industri samt dele af fagbevægelsen. Arrangørerne bag håber at skabe opmærksomhed omkring seksuelle minoriteter og deres ret til at deltage åbent og på lige fod i alle aspekter af tilværelsen. Et centralt mål for konferencens deltagere bliver at indsamle og sætte spotlys på de gode eksempler og projekter på arbejdspladser verden over og konkrete initiativer, som har gjort en positiv forskel. The Copenhagen Catalogue of Good Practices skal give inspiration til det videre arbejde. psi Overvej det didaktiske design! Master i Ikt og Læring Inger Marie Falgren Christensen, 41 år, Master i Ikt og Læring Jeg har altid interesseret mig meget for, hvad forskellige ikt-programmer kan, og hvordan man som underviser udnytter læringspotentialet fuldt ud. På MIL arbejder vi med teorier og metoder til at lade pædagogikken styre. Samtidig udvikles kompetencer til at udvælge og integrere ikt-redskaber til nytænkning af læringsmiljøer. 8 magisterbladet 9/09\n9 Man skal kunne dømmes for nøl Det er ni måneder siden, at det særlige lønløft for ansatte på Ny Løn skulle være slået igennem efter overenskomstforhandlingerne sidste forår. Men endnu er de endelige papirer ikke udformet. Helt urimeligt, siger Ingrid Stage, som vil vedblive at rykke Personalestyrelsen, så medlemmerne kan få deres penge. af Mette Engell Friis foto: Scanpix Der er ikke noget at tage fejl af. Tonen er skarp. Pointen er klar. Men lige meget sker der. Helge Nielsen, konsulent for de ansatte på professionshøjskolerne, ryster lidt på hovedet. Det er ham, der for DM har ansvaret for gennemskrivningen af den særlige DM-overenskomst og de særlige aftaler for tjenestemænd og tjenestemandslignede ansatte på MVU-området, som betyder, at ansatte på Ny Løn skulle få et særligt lønløft. Men Helge Nielsen kan ikke komme videre, for i månedsvis har papirerne ligget på skrivebordet i Personalestyrelsen under Finansministeriet. I marts skrev han et rykkerbrev. Igen. Heri står blandt andet: Den manglende effektuering af lønforhøjelser aftalt med virkning fra har allerede påført vores medlemmer et rentetab og givet anledning til stor utilfredshed. DM s rykker skal ses i sammenhæng med, at Personalestyrelsen under forhandlingerne tilkendegav, at gennemskrivning af aftalerne ville ske hurtigt. 14 dage senere svarer Personalestyrelsen, at aftalerne er sendt til Undervisningsministeriet til høring, men senest lige efter påske vil alle papirer blive sendt til DM. Her venter Helge Nielsen imidlertid stadig på post. Helt uacceptabelt Det er helt urimeligt det her, siger DM s formand, Ingrid Stage. Personalestyrelsen lovede allerede den 26. februar sidste år i en mail, at de ville begynde arbejdet med udformningen af overenskomsten i løbet af en måned. Siden har DM officielt rykket fire gange. Men endnu altså uden resultat. Vi kan ikke leve med sådant et arbejdstempo, understreger Ingrid Stage. Jeg har tænkt, at vi til næste overenskomst skal stille krav om, at man skal kunne dømmes for nøl. Hvis aftalerne ikke er implementeret inden for en vis tid, skal det koste. Hvornår de medlemmer under MVU-overenskomsten får deres penge, tør DM ikke spå om. Men sikkert er det, at når de bliver udbetalt, bliver det med tilbagevirkende kraft. Det betyder forsinkelsen af overenskomst- og aftaleteksterne fra OK 08: Hvem bliver berørt: Lærere, der er ansat efter overenskomst for ledere Lærere ved en række videregående uddannelsesinstitutioner samt tjenestemænd og tjenestemandslignende ansatte ved de samme institutioner, som fortrinsvis er professionshøjskolerne Hvilke lønforhøjelser bliver forsinkede: De særlige forhøjelser pr af basislønskalaerne i Ny Løn, som fx betyder en forhøjelse af sluttrinnene på mellem 375 kr. og 526 kr. om måneden, alt efter hvilken lønskala man er indplaceret på Den særlige forhøjelse af tillæggene til lektorer pr på enten 215 eller 430 kr., alt efter inden for hvilket område man har sin hovedbeskæftigelse Bare nogen vil skrive om det I Seminariebladet på siderne kan du bl.a. læse om, hvordan mange ledere under UC ernes omorganisering har været ofre for magtkampe, mobning og dolke i ryggen. Bare nogen ville skrive om det, som en leder, der ønsker at være anonym, siger til Seminariebladet. Og det er netop, hvad Seminariebladet har gjort. magisterbladet 9/09 9\n10 indvandrere giver danske kvinder bedre karrieremuligheder I Europa gør 11 millioner filippinere og andre fattige kvinder rent og passer børn for europæere, som har travlt med karrieren. Sidste år kom næsten til Danmark under den såkaldte au pair-ordning. Men burde vi ikke arbejde for en bedre balance mellem familie- og arbejdsliv frem for at lave ordninger, der fremmer eksporten af huslige pligter? Nej, mener europaparlamentariker Britta Thomsen. af Pernille Siegumfeldt foto: Henrik Petit Dilemmaet er velkendt for enhver, der ønsker at forene en krævende karriere med et godt familieliv: Der er sjældent timer nok i døgnet til at gøre begge dele ordentligt. For mange er en af løsningerne på det problem imidlertid også et dilemma af etisk karakter. En au pair-pige i Danmark får kroner i lommepenge om måneden og kan fint overkomme både at hente børn samt klare strygning, rengøring og indkøb i de fem timer om dagen, hun skal stille sig til rådighed for en værtsfamilie. Har man to gode indtægter boende på samme adresse, er det en pris, der er til at overkomme. Britta Thomsen Født i Aalborg for 55 år siden Uddannet cand.mag. i dansk og portugisisk fra Aarhus Universitet Har haft egen konsulentvirksomhed, været ansat i HK som uddannelseskonsulent og haft freelanceopgaver som voksenunderviser, foredragsholder, tolk og kulturformidler Siden 2004 medlem af Europaparlamentet for Socialdemokraterne. Mærkesagerne tæller ligestilling, energi, forskning og immigration Spidskandidat for Region Sjælland ved EU-valget i juni 2009 Siden Claus Hjorth Frederiksen i 2001 indførte den såkaldte au pair-ordning, er piger fra især Filippinerne og de østeuropæiske lande strømmet til. Sidste år fik rekordmange knap kvinder ophold i Danmark under ordningen. Så mange, at man kun skænker det en flygtig tanke, når de kommer gående med hunde, barnevogne og indkøbsposer i ellers formiddagsøde velhaverkvarterer i omegnen af København. Samlet i EU arbejder alt i alt 11 millioner kvinder med rengøring og børnepasning for EU-borgere, som selv har for travlt med karrieren. Og hvorfor egentlig ikke tage glad imod de kvinder, som gerne vil arbejde, tjene penge, være med til at aflaste stressede børnefamilier, give de højtuddannede muligheden for virkelig at give den en skalle på arbejdsmarkedet og måske medvirke til, at flere kvinder søger lederjob uden at skulle bekymre sig om de hjemlige vasketøjsbunker? Det ville Britta Thomsen, EU-parlamentariker for Socialdemokraterne og ordfører på ligestillings- og immigrationsområderne, også inderligt gerne. Hun er nemlig varm tilhænger af ordninger, der fremmer eksporten af huslige pligter. I sin bog Den nødvendige indvandring, som udkom i januar, argumenterer hun endda for nødvendigheden af, at vi tiltrækker endnu mere arbejdskraft til den europæiske service-sektor, og at vi gør vort yderste for, at de ikke rejser hjem igen lige med det samme, når deres opholdstilladelse udløber. Men Au pair-ordningen har den De kvinder, der kommer her på au pair-vilkår, er vores nye underklasse, og det er helt uanstændigt, at man i velfærds-danmark tillader import af arbejdskraft på så utrygge og usle vilkår. Britta Thomsen, EU-parlamentariker (S) 55-årige cand.mag. i dansk og portugisisk imidlertid kun foragt tilovers for. Utrygge, usle vilkår I dag er en au pair-pige kun yderst sjældent en 18-årig, der kommer til Danmark et års tid for at lære lidt kultur og sprog, mens hun trækker vejret mellem gymnasiet og universitetet. Hun er oftest en voksen kvinde fra Ukraine, Filippinerne eller et andet fattigt land, som har ladt sine egne børn tilbage for at rejse ud og tjene penge til sin familie. Nogle gange skylder hun tilmed adskillige tusinde kroner til mellemmænd, som har afpresset hende, så hun fik den nødvendige tilladelse til at rejse ud. Så når hun først er i Danmark eller et andet europæisk land, må hun tage sort arbejde ved siden af jobbet som au pair for at skrabe løn nok ind, forklarer Britta Thomsen. 10 magisterbladet 9/09\n11 Den hjemmeserviceordning, som blev indført, da Mimi Jakobsen i sin tid var socialminister, er et godt bud på noget, der kunne træde i stedet for au pair-ordningen, mener Britta Thomsen, EU-parlamentariker for Socialdemokraterne. Der er mange gode grunde til at genindføre en ordning med statstilskud. Folk behøver ikke vælge mellem børn og karriere, og samfundet har brug for både masser af nye babyer og forældre, der begge er på arbejdsmarkedet. Vi kommer samtidig meget af den sorte rengøring til livs, og ikke mindst kan vi tilbyde dem løn- og arbejdsvilkår, som vi kan være bekendt, argumenterer Britta Thomsen, hvis mærkesager ud over ligestilling er energi, forskning og immigration. magisterbladet 9/09 11\n12 Kvinderne har ingen rettigheder, de er ikke fagligt organiseret og får en mindsteløn, der svarer til, hvad flertallet af danske teenagere bruger i lommepenge på en måned. De nyder ingen beskyttelse mod at blive udnyttet af værtsfamilien eller menneskehandlere. For nylig, da en ung filippinsk au pair-pige blev dræbt ved en trafikulykke i København, ville ingen betale for hjemtransporten af hendes kiste. De kvinder, der kommer her på au pair-vilkår, er vores nye underklasse, og Generelt bliver højtuddannet arbejdskraft mere og mere en mangelvare, så samfundsøkonomisk kan vi slet ikke bære, at kvinder og andre begynder at arbejde mindre. Britta Thomsen, EU-parlamentariker (S) Fattige kvinder forlader deres egne børn for at komme til Europa og passe vores. Det sætter mange herboende kvinder med karriereønsker og -potentiale og lange uddannelser i et etisk dilemma, for hjælpen derhjemme har de hårdt brug for, hvis arbejds- og familieliv skal hænge sammen. Britta Thomsen, EU-parlamentariker (S) det er helt uanstændigt, at man i velfærds- Danmark tillader import af arbejdskraft på så utrygge og usle vilkår, understreger Britta Thomsen. I universitetsverdenen taler man om brain drain, når de bedste hjerner tilbydes så gode vilkår, at de forlader fx fattige tredjeverdenslande for at arbejde i Vesten. Når det gælder de millioner af domestic workers, der arbejder i EU, kan man tale om et care drain, fordi fattige kvinder forlader deres egne børn for at komme til Europa og passe vores. Det sætter mange herboende kvinder med karriereønsker og -potentiale og lange uddannelser i et etisk dilemma, for hjælpen derhjemme har de hårdt brug for, hvis arbejds- og familieliv skal hænge sammen. Derfor skal vi erstatte den urimelige au pair-ordning med ordentlige opholds- og arbejdsvilkår for udenlandske kvinder i servicesektoren. Det indbefatter både en løn, der er højere, samt fx en tilladelse til at medbringe egne børn. Herfra skal lyde en opfordring til, at de hjemlige fagforeninger går ind i den sag, pointerer Britta Thomsen. Flere hænder Den hjemmeserviceordning, som blev indført, da Mimi Jakobsen i sin tid var socialminister, er et godt bud på noget, der kunne træde i stedet for au pair-ordningen. Der er mange gode grunde til at genindføre en ordning med statstilskud. Folk behøver ikke vælge mellem børn og karriere, og samfundet har brug for både masser af nye babyer og forældre, der begge er på arbejdsmarkedet. Vi kommer samtidig meget af den sorte rengøring til livs, og ikke mindst kan vi tilbyde dem løn- og arbejdsvilkår, som vi kan være bekendt. Vi giver tilskud til så meget andet, plejehjem, handicappede, daginstitutioner osv. Jeg tog heller ikke selv hjem fra Bruxelles for at passe og pleje min gamle far, da han blev syg og døde for nogle år siden. Vi har ingen problemer med at lade det offentlige tage sig af vores syge, gamle og handicappede. Derfor forstår jeg ikke den politiske berøringsangst over for at give tilskud til, at vi får andre til at klare opgaver i hjemmet, argumenterer Britta Thomsen. Også den indvending, at vi i stedet kunne arbejde på at indrette vores arbejdsmarked sådan, at vi selv havde tid til at gøre rent efter os og ikke indirekte var skyld i et care drain i fattige lande, fejer europaparlamentarikeren af banen. Jeg kender en speciallæge, som arbejder 26 timer om ugen, fordi hun også skal passe sine børn og sit hjem. Imens går en masse mennesker rundt med smerter, fordi der ikke er nok specialister. Generelt bliver højtuddannet arbejdskraft en mere og mere udbredt mangelvare, så samfundsøkonomisk kan vi slet ikke bære, at kvinder og andre begynder at arbejde mindre. EU- Kommissionen forudsiger, at vi får brug for mindst 40 millioner indvandrere i løbet af de næste fire årtier. I 1984 blev halvt så mange danskere født i forhold til i I andre europæiske lande daler befolkningstallet endnu mere drastisk, så det er for mig indlysende, at vi skal satse på at indføre ordninger, der sender flere, især højtuddannede, hænder på arbejdsmarkedet, siger Britta Thomsen. Au pair-ordningen (uddrag): Ansøgeren skal modtage minimum kr. i lommepenge pr. måned (brutto) foruden gratis kost og logi hos værtsfamilien Ansøgeren skal have eget værelse i værtsfamiliens bolig Der må maksimum være én au pair i værtsfamilien ad gangen Den daglige arbejdstid skal være på minimum 3 og maksimum 5 timer om dagen, det vil sige mellem 18 og 30 timer om ugen. Hvis den daglige arbejdstid fx er angivet at være 6 timer om dagen fra mandag til fredag med fri i weekenden, vil der ikke kunne gives opholdstilladelse Ansøgeren skal have mindst en hel ugentlig fridag Kilde: (udlændingeservices officielle portal for udlændinge og integration). 12 magisterbladet 9/09\n13 Bliv bedre til at kommunikere - Byg din egen flexdiplom med Journalisthøjskolens åbne uddannelser Lær håndværket og få grundig viden om kommunikation, journalistik og web. Forløbene er målrettet dig, som arbejder med formidling og kommunikation, men har brug for nye metoder og redskaber til at gøre din kommunikation endnu bedre. UPDATE udbyder lige nu en række nye forløb, der alle gennemføres i efteråret Forløbene ligger på tre spor: - Det journalistiske håndværk - Webformidling - Kommunikation med en journalistisk tilgang Åben uddannelse er tilrettelagt for dig, som ønsker ny uddannelse midt i arbejdslivet. Du kan tage et enkelt forløb eller sammensætte din egen flexdiplom over nogle år. Vælg mellem holdundervisning eller læring online afhængigt af, hvad der passer bedst for dig. På nogle forløb kan du desuden vælge undervisning fredag-lørdage. NYT UDBUD EFTERÅR 2009: - Det journalistiske håndværk - Fortællende journalistik - Personen i centrum - Forklar og giv baggrund - Nyheder: Den hurtige formidling - Skriv bedre - især for sagsbehandlere og embedsmænd - Webformidling med tekst, foto og lyd - Kommuniker med video - Fotografer til din artikel - Ny i kommunikation - Strategisk kommunikation - Medarbejderkommunikation: Blad og intranet Læs mere og tilmeld dig på Foto: Hung Tien Vu XXXUPDATEXXXXXXXXX XXXDANMARKS MEDIE- OG JOURNALISTHØJSKOLEXXXXXX XXXTLF XXXWEB magisterbladet 9/09 13\n14 boglisten HISTORIE Eichmann i Jerusalem, En rapport om ondskabens banalitet Hannah Arendt Adolf Eichmann, , var SS-officer og ansvarlig for deportationen af millioner af jøder til de nazistiske udryddelseslejre. Efter en spektakulær retssag blev han dømt til døden for forbrydelser mod menneskeheden og hængt i Jerusalem i Hannah Arendt fulgte retssagen som korrespondent for The New Yorker. Med efterord af Therkel Stræde. Gyldendal, 2008, 384 sider, 375 kr. KOMMUNIKATION Forbrugeren i førersædet Kirsten Dinesen Hver dag opdager vi nye måder at kommunikere og reklamere på via internettet og mobiltelefon. Samtidig er forbrugerne begyndt at stille krav til virksomhederne om information, dokumentation og dialog. Bogen introducerer de nye fænomener og giver sit bud på, hvordan man lærer at navigere i en såkaldt 2.0-verden. Gyldendal, 2008, 252 sider, 299 kr. KULTURHISTORIE Den borgerlige orden. Tanker om borgerlighed og kultur Kasper Støvring og Morten Ebbe Juul Nielsen I bogen diskuterer 12 yngre konservative og liberale skribenter det kulturelle grundlag for en borgerlig orden baseret på frihed, tillid og velstand. Her er essays om religion, marked, sammenhængskraft, retssamfund, velfærd, multikulturalisme m.m. Gyldendal, 2008, 296 sider, 299 kr. ARBEJDSMARKED Regulering af arbejde og velfærd mod nye arbejdsdelinger mellem staten og arbejdsmarkedets parter Mikkel Mailand Der har i Danmark traditionelt eksisteret en relativ skarp arbejdsdeling mellem staten på den ene side og fagforeninger og arbejdsgiverforeninger på den anden side. Igennem analyser diskuteres det i bogen, om arbejdsdelingen er under forandring. DJØF Forlagene, 2008, 210 sider, 325 kr. LEDELSE Porten til det nye lederskab om selvværdsbaseret ledelse Martin Mourier, Jørgen Sørensen, René Bach og Peter Mortensen Bogen handler om indgangen til en mening og et engagement, som er dybere og mere skabende end det, vi til dato har slået os til tåls med i ledelse. Lederskab handler i stigende grad om at aktivere følelser og oplevelser af at være af værdi. Forfatterne kalder denne tilgang til ledelse for selvværdsbaseret ledelse. Børsens Forlag, 2008, 248 sider, 460 kr. MILJØ Gulerodshippier & gummistøvlesocialister, Historien om den økologiske bevægelse i Danmark Nina Kirstine Brandt I en verden, hvor madens kvalitet, kemien i vor dagligdag, klimaforandringer og miljø kontinuerligt er på forsiden af såvel aviser som folks nethinder, giver denne bog en enestående information om den danske økologiske bevægelses rødder, udvikling og udfordringer fra 1970 erne til Landbohistorisk Selskab, 2008, 225 sider, 198 kr. + forsendelse. Fås hos Dansk Landbrugsmuseum eller på FILOSOFI Heidegger i relief Perspektiver på væren og tid Thomas Schwartz Wentzer og Peter Aaboe Sørensen (red.) Uden overdrivelse kan man sige, at en stor del af det tyvende århundredes vesterlandske filosofi skyldes receptionen af Martin Heideggers hovedværk Væren og tid, der må betegnes som en filosofisk klassiker. Forlaget Klim, 2008, 187 sider, 249 kr. PÆDAGOGIK Atmosfære i pædagogisk arbejde Søren Dupont og Ulla Liberg (red.) Udgangspunktet er, at man skal kende den gode atmosfære for at savne den og være med til at forandre og skabe den. Derfor skal voksne, der arbejder professionelt med børn og unge, samarbejde om at udvikle ikke kun indholdet i børns opvækst, men også de rammer og måder, man er sammen med børnene på. Akademisk Forlag, 2008, 240 sider, 269 kr. RELIGION At lege fremmed med det kendte Kierkegaards gendigtninger af bibelske figurer Iben Damgaard Bibelske figurer og fortællinger ligger til grund for hele Søren Kierkegaards opbyggelige forfatterskab og er på spil i mange af hans pseudonyme værker. Bibelen skrives ikke bare ind i Kierkegaards skrifter. Den skrives også om i form af nyskabende gendigtninger, hvor Kierkegaard eksperimenterer med at lege Fremmed med det gamle Bekjendte. Forlaget ANIS, 2008, 204 sider, 249 kr. SAMFUNDSHISTORIE HANS BONDE DET EKSTREME KØN SPORT, MASKULINETET OG POLITIK HOVEDLAND Det ekstreme køn Hans Bonde EM i fodbold, Tour de France og OL er udgangspunktet for en analyse af den mandlige cyklus fra opturen, når en stor turnering nærmer sig, til den lurende depression, når den er slut, og den lange ørkenvandring til den næste. Sport har en politisk dimension, og Hans Bonde viser, at moderne sport stadig bruges til at tilbyde befolkningen æstetiske oplevelser. Forlaget Hovedland, 2008, 344 sider, 249 kr. flere bøger på side 30 >> 14 magisterbladet 9/09\n15 Har du en god idé til en lærebog? Vind kr. og skriv den! Deltag i konkurrencen om Danmarks største faglitterære pris. Send os din idé til en ny lærebog og deltag i konkurrencen om kr. Med Lærebogsprisen 2009 vil vi for femte år i træk inspirere skrivelystne undervisere og forskere til at skabe nye lærebøger til de lange og mellemlange videregående uddannelser inden for samfundsvidenskaberne, humaniora og naturvidenskaberne. For at deltage i konkurrencen skal du bl.a. indlevere en synopsis, en disposition og et til to kapitler. Vi modtager også gerne forslag til e-lærings-projekter. Deadline er 15. september Læs mere om betingelserne for at deltage på magisterbladet 9/09 15\n16 fra Strindberg til Google Udsigten til arbejdsløshed som humanist i 1980 erne fik Kirsten Dinesen til at smede sin egen lykke. Hun er i dag en af landets førende i kommunikationsbranchen og presserådgiver for Google. af Martin Ejlertsen foto: Rie Neuchs Magister med profil Magistre altså medlemmer af DM har med sikkerhed én ting til fælles: De er højtuddannede. Men derfra breder mangfoldigheden sig: De underviser, de udvikler, de administrerer, de forsker, de markerer sig, de kommunikerer, de skriver, de skaber resultater, de debatterer, de finder nye veje, og de er kreative. Denne bredde i beskæftigelse i DM s medlemsskare viser vi i serien Magister med profil. Her kan du læse om en af dine kolleger, der har gjort en forskel, har fundet nye veje og måske endda sat verden lidt på den anden ende. Nu gør jeg det bare. Det er et motto, som er blevet til en levevej for direktør og grundlægger af kommunikationsburet Front Page Kirsten Dinesen. Og mottoet har bragt hende langt. Da hun i slutningen af 1980 erne stod på tærsklen til at aflevere sit speciale om August Strindberg ved Nordisk Filologi på Københavns Universitet, var det alligevel nok de færreste, som troede, at hun skulle blive en af landets førende eksperter inden for pr og kommunikation og forfatter til en bog om web 2.0-kommunikation. Men det er hun blevet. Front Page laver pr og marketing og kommunikationsopgaver for offentlige og private kunder. Her er web et vigtigt værktøj til at opbygge kort- og langsigtede relationer mellem virksomhed og forbruger. En af de helt store oplevelser for Kirsten Dinesen var at lave ernæringskommunikation for Danisco gennem mere end 10 år. Allerede i 90 erne lavede vi selvkritisk formidling, og det var ikke normalt på det tidspunkt, men det gjorde kommunikationen mere nuanceret og dermed mere troværdig. Også i dag er alle virksomheder godt tjent med, at forbrugerne forholder sig reflekteret til deres produkt, siger Kirsten Dinesen. Et andet firma, som er meget reflekteret omkring sit eget produkt, er søgemaskinen Google. Kirsten Dinesen kender som ekstern presserådgiver for Google siden 2005 den amerikanske virksomhed indgående. Jeg arbejdede meget tidligt med internet og har i dag it-virksomheder som kunder. Jeg mødte blandt andet Michael Dell, der stiftede Dell Computers, da firmaet var på vej op. Det giver viden og erfaring. På en eller anden måde må mit navn være havnet hos Google også, siger Kirsten Dinesen. Google er ikke firmaets største kunde, men meget elsket på grund af gode kolleger, fortæller hun. Nærmere ind på, hvad det præcist er, hun laver sammen med Googles egne pressefolk, kan hun ikke komme: Der er tit en meget hypet forestilling om Google. Men det er en stor teknologivirksomhed, der stiller tjenester til rådighed, som folk er rigtigt glade for. Alle virksomheder er fantastiske og anderledes på hver deres måde. Google lever sit brand, og det gør virksomheden spændende og 16 magisterbladet 9/09\n17 sjov at arbejde med, fordi den også er befolket med nogle superdygtige og dejlige mennesker. Montagemesteren I slutningen af 1980 erne var der stor arbejdsløshed blandt humanister. Flere af Kirsten Dinesens studiekammerater droppede ud af universitetet til fordel for ufaglært arbejde på grund af udsigten til arbejdsløshed. Men Kirsten Dinesen havde en plan. Hendes store drøm var at blive den nye, store radiomontagemester. Derfor gik hun fortrøstningsfuldt gennem svingdøren på Rosenørns Allé 22 på Frederiksberg, hvor DR s radio lå indtil for nylig. Jeg gjorde det bare. Det er en måde at leve på. Medierne var i opbrud, og jeg levede i et miljø, hvor alle var mediemennesker, så det lå ligefor, siger Kirsten Dinesen, som blev fast freelancer på DR og lavede debatprogrammer og musikpræsentationer. Hun overtog samtidig en vens arbejde på forlaget Christian Ejlers, hvor hun varetog alt fra redaktionelt arbejde til helt praktisk arbejde. På studiet gik tiden især med fordybelse i den svenske dramatiker August Strindbergs forfatterskab. Kirsten Dinesen fik en dag idéen om at bruge teori om Strindberg på Herman Bangs dramatiske litteratur og lave det til radiomontage. Hun solgte idéen til P1, og den blev hendes vej ind i montagens verden. Men en dag fik hun et tilbud, som siden har været udslagsgivende for hendes karriere. En kunde, som jeg skrev freelance for, opfordrede mig til at starte mit eget PRbureau, selv om hverken de eller jeg dårligt nok vidste, hvad det var på det tidspunkt. Det blev starten på Front Page, siger Kirsten Dinesen. Derefter gik det stærkt. Hun fik rådighed over en computer, telefax, brevpapir og visitkort. Inden der var gået en måned, havde hun en stor kommunikationsopgave for DSB med et budget på over en million kroner i hus. Den opgave har siden hen defineret den måde, jeg arbejder på. Jeg finder kunder, laver strategier og har medarbejdere magisterbladet 9/09 17\n18 eller hyrer folk med kompetencer til at løse opgaven, siger hun. Wash & Go I midten af halvfemserne stod Kirsten Dinesen midt i en sand mediestorm. Front Page fik opgaven med at håndtere krisestyringen for hårshampoofirmaet Wash & Go. En kvinde i Randers mistænkte shampooen for at ødelægge hendes permanent. Rygterne spredte sig og tog til, og nu troede folk, de tabte håret. Firmaet bag shampooen, Procter & Gamble, bragte annoncer, der dementerede sagen, samtidig med at Kirsten Dinesen arbejdede med pressen og interesseorganisationer bag, for salget raslede ned. Efter tre uger kunne Miljøministeriet frikende shampooen. Det var første gang, man herhjemme så pressen gå amok på et produkt med den voldsomhed. Der lærte jeg betydningen af kriseberedskab, som var præget af lange kommunikationslinjer. Desuden lærte jeg, hvor stærk eller svag en virksomhed er, alt efter om den er i stand til at leve sit brand i sin adfærd, så man kan håndtere en sådan situation, siger Kirsten Dinesen og husker med et skævt smil tilbage på et indlæg i Universitetsavisen af daværende professor Thomas Bredsdorff, et par år efter hun var færdiguddannet. Her argumenterede han for, at ligegyldig hvordan man vender og drejer faget kommunikation, vil det altid være etisk uforsvarligt, fordi ansatte i branchen vil plædere for sin kundes synspunkt. Det har været meget svært at få universitetsverdenen til at forstå, hvor meget man i kommunikationsbranchen arbejder med etik, og hvor stor betydning journalistisk kvalitet har. Dengang havde man en bedrevidende holdning over for os kommercielle lejesvende. Der så Københavns Universitet ikke i tide, hvor stort potentiale der var i dette område, og hvor stort faget kommunikation kunne vokse sig til at blive, for nu fylder det jo enormt, siger Kirsten Dinesen. Forbrugeren fører At skrive en bog om udviklingen på internettet blev en naturlig følge af hendes erfaringer med det daglige arbejde. Hun er aktuel med bogen Forbrugeren i førersædet om web 2.0-kommunikation. Det er åbenbart, at jeg har et indblik i en verden, som jeg kan se, nogle af mine kunder og kolleger endnu ikke har. Der er utroligt meget marketing og kommunikation, som er præget af ganske få værker skrevet af få forfattere. Det gør, at der bliver skubbet nye folk ud i erhvervslivet, som opererer med gamle begrebsrammer, siger hun. Hendes bog tager udgangspunkt i, at forbrugerne har overhalet erhvervslivet indenom i at bruge nye teknologier. Derved opstår en kløft mellem erhvervslivet og forbrugerne, som stiller helt nye krav til virksomhederne, som skal lære at forstå og efterleve forbrugernes ønsker. Magtparadigmet mellem virksomheder og forbrugere har ændret sig markant, og det havde mine kunder meget svært ved at forstå. Derfor tænkte jeg, at jeg må skrive en bog, som forklarer det, siger Kirsten Dinesen. På hjemmefronten har teenagebørn utvivlsomt også været en stor inspiration i arbejdet med web. I hendes familie har det ikke være unaturligt at sidde seks mennesker om spisebordet med hver sin bærbare computer koblet til trådløst internet og printer. Kirsten Dinesen understreger, at de nye teknologier hører til de mest vindende Blå bog Navn: Kirsten Dinesen. Alder: 48 år. Job: Grundlægger og direktør for kommunikations- og pr-bureauet Front Page. Ekstern presserådgiver for Google og underviser på Aarhus Business School. Forfatter til bogen Forbrugeren i førersædet. Uddannelse: Cand.phil. i nordisk filologi ved Københavns Universitet fra Privat: Bor i Holte, er gift med en arkitekt og har fire børn heraf en hjemmeboende. Kendetegn: Nysgerrig. Nyorienteret. Kontant. Kreativ. Krydser grænser. muligheder for udvikling af demokrati, vi nogensinde har haft stærkere end stemmeberettigelsen. Tænk engang, hvad Google-translate betyder for arabiske kvinder, som er lukkede inde i eget hjem. Nu kan de få oversat engelsksprogede websider til arabisk. De kan lære alt fra noget om børnesygdomme til kvindesagsbevægelser og madopskrifter, og de er i stand til at kommunikere på tværs af sprog, siger hun og understreger, hvor vigtigt det er, at kommunikationsansvarlige husker at være deres ansvar bevidst. Der er stadig mennesker, som har svært ved at følge med udviklingen, og de skal respekteres. Vi kommunikerer på forskellige måder, og den diversitet skal vi huske på at bibeholde i det daglige, siger Kirsten Dinesen. 18 magisterbladet 9/09\n19 blog om besættelsen De tager vores piger har til alle tider været en prolog til ballade og øretæver, skriver Niels Wium Olesen i sin blog på hjemmesiden videnskab.dk. Sammen med historikerne Claus Bundgaard Christensen, Joachim Lund og Jakob Sørensen har han skrevet det seneste store samlede værk om besættelsen, der hedder Danmark besat. I de næste måneder vil de fire historikere blogge om besættelsen på videnskab.dk. Tyske soldater, der var sammen med danske piger, giver Niels Wium Olesen som eksempel på emner, hvor de danske myndigheder frygtede, at der kunne blive ballade. Under det på overfladen rolige og korrekte forhold mellem besætterne og de besatte lurede der nemlig farer, som de danske myndigheder havde øje for. Kriminaliteten var stigende i de mørklagte gader, og prostitutionen tog til. I de større byer særligt i dem, som havde militær betydning og derfor var ekstra belagt med tyske tropper kom det ikke sjældent til håndgemæng på værtshusene, hvor de nationale strenge hurtigt kunne komme i svingninger, hvis der var tyske soldater i nærheden og alkohol i blodet. Var soldaten i selskab med en dansk pige, blev situationen ikke bedre. Niels Wium Olesen beskriver besættelsestiden som formaningernes tid, hvor der var formaninger i aviser, i radioen og på plakater overalt, hvor man færdedes. Gør dit, gør dat og lad for himlens skyld være med at gøre alt det, I ikke må. Det kan få de alvorligste konsekvenser. Tilmed var det som oftest uden at nævne selve årsagen til formaningen, nemlig den tyske besættelsesmagts folkeretsstridige tilstedeværelse. Det kunne man jo ikke, fordi besættelsesmagten ikke accepterede at blive sat i dårligt lys i den danske offentlighed, fortæller Niels Wium Olesen. Årsagen var som bekendt, at der fra dansk regerings side var lavet en aftale med den tyske besættelsesmagt om en såkaldt politisk uafhængighed, så alt fra folketing til sogneråd fungerede modydelsen fra dansk side var at sikre ro og orden. Derfor var det også i selvstændig dansk interesse at undgå værtshusslagsmål med tyske soldater involveret. Overvågning af restaurationsbranchen og de amourøse eller forretningsmæssige forbindelser mellem tyske soldater og danske kvinder var derfor noget, som politiet og de kommunale bevillingsnævn ofrede udelt interesse, skriver Niels Wium Olesen. mrm Foto: Scanpix Danmark har fået ny Danmarkshistorie Aarhus Universitet har lanceret en ny elektronisk Danmarkshistorie med over siders tekst, kilder, billeder og lyd. Danmarkshistorie.dk er et gratis tilgængeligt site, hvor offentlighed og undervisningssektor har mulighed for at få kvalificeret, verificeret og tilgængelig viden om Danmarkshistorien. Portalen giver både en ajourført Danmarkshistorie fra oldtid til i dag, løbende opdateret af aktive forskere, interaktive tidslinjer og de vigtigste kilder i dansk historie. Man kan søge information om en tidsperiode, et fænomen, en bestemt person osv., og via links kan man finde yderligere oplysninger. Ønsker man fx at gå på opdagelse i guldgruben af lydoptagelser, er der mulighed for at høre Emma Gad, der i 1913 taler om samfundets udvikling, I.C. Christensen om parlamentarismens indførelse, en ung arbejdsløs i 1930 erne eller Karen Jespersen, der taler om rødstrømpebevægelsen. Teksterne på hjemmesiden er udarbejdet af 35 forskere fra Aarhus Universitet, og projektet er en del af Det Humanistiske Fakultets strategiplan. tb magisterbladet 9/09 19\n20 humanister som erhv Erhvervslivet er glad for humanister Danske virksomheder ansætter i dag dobbelt så mange humanister som for bare ti år siden. Dengang var kun en tredjedel af humanisterne ansat i det private erhvervsliv. I dag er tallet steget til 52 procent. Samtidig er det ikke længere kun humanister fra mere erhvervsrettede og moderne fag inden for medier og kommunikation, som havner i erhvervslivet. Også de klassiske humanister inden for sprog, historie og kultur er i langt højere grad ansat i det private. Humanisterne besætter især job inden for konsulent-, rådgivnings-, medie- og it-virksomhed. DM s medlemmer i erhvervslivet er især yngre kvinder og ældre mænd. I alt var ud af DM s medlemmer beskæftiget på det private arbejdsmarked pr. 1. april En stor undersøgelse om humanister i erhvervslivet fra 2007 tog udgangspunkt i svar fra kandidater, der dimitterede fra 2001 til Bag undersøgelsen stod Københavns Universitet, RUC, Aarhus Universitet, Syddansk Universitet, Aalborg Universitet, mens DM var med i styregruppen. Undersøgelsen viste blandt andet: en tredjedel af humanisterne i dag får arbejde, før de er færdige med deres uddannelse en voksende andel vælger en karriere som selvstændige iværksættere mange har ledelsesansvar allerede i deres første job to tredjedele af dimittenderne er blevet ansat på deres fagspecifikke kompetencer kandidater, der har haft relevant studiejob eller har været i praktik, kommer hurtigere i arbejde end dem, der ikke har samlet set har 55 procent dimittender et job, som enten ligger i direkte forlængelse af deres speciale/afgangsprojekt eller inden for uddannelsens traditionelle fagområde i den modsatte ende er det hver sjette blandt dimittender i første job, som har et arbejde uden faglig sammenhæng til deres uddannelse, men det er bemærkelsesværdigt, at deres andet job i højere grad ligger i forlængelse af deres fag. Ud af disse arbejdede næsten 9 ud af 10 i en ikke-akademisk stilling På de følgende sider kan du læse om tre humanister, Niels Jakob Harbo, Bethina Røge og Lars Frølund, der alle er beskæftiget i det private erhvervsliv, enten som selvstændige eller som ansatte. I næste nummer af Magisterbladet følger vi op med artikler, hvor chefer i det private erhvervsliv kan fortælle om værdien af at have humanister ansat. mef 20 magisterbladet 9/09\n21 ervslivets grundstof Når humanister og erhvervslivet indgår et samarbejde, rummer det store muligheder for begge parter. Humanister er gode til at afsøge muligheder og holde dørene åbne, så erhvervsfolk kan få et kig ind i deres virksomhed fra andre vinkler, end de normalt bruger. Samtidig får humanisterne nyt forskningsmateriale forærende, siger cand.mag. Lars Frølund, som står bag AU OutReach. af Mette Engell Friis foto: Jesper Voldgaard magisterbladet 9/09 21\n22 humanister som erhvervslivets grundstof Virksomhederne skal tage vores arbejde fuldstændigt alvorligt, ellers kan forskningen jo ikke bruges til noget, så det laver vi en fast aftale om på forhånd. Lars Frølund, cand.mag. Rundt om pejsen sidder en flok mænd iført jakkesæt og store forventninger. De er den gryende magt i et af Danmarks førende pengeinstitutter, og deres ledertræning har lige rundet den første dag. Nu er det tid til lidt afslapning over et godt glas rødvin. Småsnakken får en ende, da en stemme fra en af lænestolene begynder at læse højt af Per Højholts sidste digt. Bagefter er der stille. De blev overraskede, konkluderer Lars Frølund om eksperimentet. For en forsker i litteratur, der læser et digt op og derefter leder en diskussion om forfatterens mening med det, var ikke, hvad lederne havde forestillet sig som aftenunderholdning. Tilbagemeldingen var imidlertid, at det havde været rigtigt spændende. Det var et indspark, de slet ikke havde regnet med, fortæller Lars Frølund, som nu bagefter indrømmer, at det var et long shot at binde an med sådant et indslag på et lederudviklingsforløb. Men det virkede. For hardcore økonomi- og erhvervsfolk er også helt almindelige mennesker, som gerne vil inspireres af verdner, de ikke kender, kommer det så med et smil. Lars Frølund er ved at fortælle om, hvorfor han insisterer på, at humanister er erhvervslivets nye grundstof, og eksemplet fra kurset er blot et af mange på, hvordan man kan mødes. Grundstofteorien har han sammen med to medredaktører nyligt udgivet en bog om, en bog, der for Frølunds vedkommende har sit oprindelige udspring i hans initiativ med at danne Aarhus University OutReach, der hører hjemme på Det Humanistiske Fakultet ved Aarhus Universitet, og som har til formål at skabe samarbejde mellem humanistiske forskere og erhvervslivet. Lars Frølund, der selv er cand.mag. i nordisk sprog og litteratur samt i filosofi, har nemlig i flere år ment, at det er vigtigt, at humanister får adgang til erhvervslivet i deres forskning, og at erhvervslivet får mulighed for at få input fra en humanistisk tankegang, der er skolet til at afsøge muligheder og få øje på nye vidder og horisonter. Og han har fået ret. AU OutReach blev en realitet i 2005 og har siden været med til at skabe forskningssamarbejder på virksomheder, som strækker sig mellem et halvt og tre år, ligesom man har afholdt kurser og seminarer for erhvervsfolk, som er interesserede i den viden, de godt 350 forskere, AU OutReach kan trække på, har at dele ud af. Viden ud viden ind Lars Frølund troede længe selv, at han skulle være forsker. Men efter studiet fik han ideen til OutReach, som han realiserede sammen med AU. I opstartsfasen var han ansat hos konsulentfirmaet Pluss Leadership, og her lærte han, hvordan man kontakter en erhvervsvirksomhed og lytter til dens problemstillinger. Mødet mellem humanisten og erhvervslivet åbnede hans øjne for, at humanister har en masse kompetencer, som erhvervslivet hungrer efter måske uden helt at vide, hvor de skal finde dem. Derfra var det indlysende, at han måtte være med til at bygge den nye bro fra universitetet til virksomhederne. Det var ikke et skridt, der skræmte mig. Mine forældre er begge to selvstændige erhvervsdrivende, så jeg havde en meget god indsigt i, hvordan erhvervsfolk tænker. 22 magisterbladet 9/09\n23 Barrieren opstår først i det øjeblik, hvor folk ikke vil lytte. Lars Frølund, cand.mag. Resultatet er, at AU OutReach i dag tilbyder sig inden for alt fra ledelse, etik og værdier, forretningsudvikling over innovation, kreativitet, it og design til kommunikation, kultur og pædagogik. Men selv om kataloget over AU OutReachs tilbud er stort og mangefacetteret, så er det vigtigt for Lars Frølund at slå fast, at de ikke er et konsulentfirma. Vi holder hundrede procent fast i, at skal der viden ud, skal der også viden ind. Med andre ord skal projekterne på den ene side resultere i ordentlig forskning, på den anden side skal virksomheden have det ud af det, som den ønsker, om det så er højere indtjening, bedre kommunikation eller noget helt tredje. Med andre ord: Virksomhederne har ikke et valg om, hvorvidt de eksempelvis vil bruge en analyse fra AU OutReachs forskere eller ej. Virksomhederne skal tage vores arbejde fuldstændigt alvorligt, ellers kan forskningen jo ikke bruges til noget, så det laver vi en fast aftale om på forhånd, understreger Lars Frølund. Hvilket heller aldrig har været et problem. Humanisterne har i alle tilfælde fået god respons efter deres arbejde i virksomhederne. Forskerne har hele tiden deres kritiske blik i forhold til processerne, men de skal naturligvis også indgå som almindelige kolleger. Og det har ikke været noget problem, siger Frølund, som oplever, at virksomhederne ikke bare er forandringsparate, de er forundringsparate. Men er det da aldrig et problem for humanister og hardcore forretningsfolk at forstå hinanden? Humanister er ikke bløddyr Lars Frølund læner sig tilbage i stolen. Hans venlige smil bliver en anelse stramt. Spørgsmålet om, hvorvidt barriererne mellem universitet og erhvervsliv ikke er lovligt mange og vanskelige at forcere, pirker tydeligt til hans irritation. Al den snak om forskere, erhvervsliv og barrierer er noget, der bliver brugt meget tid på. Spørgsmålet er, om det er sandt, eller det er blevet et mantra, man gentager uden at reflektere over det, siger han. Han tænker sig om et øjeblik. Personligt taler jeg ikke om barrierer, fordi jeg tror, man kan skabe et problem, hvis man insisterer på at kredse om det. Og helt reelt mener jeg, det er en skrøne, at forskere og erhvervsliv ikke forstår hinanden. Fordi jeg skal forklare, hvad jeg mener, med nogle andre ord, end jeg plejer at bruge, betyder det ikke, at der er en barriere, påpeger han. Barrieren opstår først i det øjeblik, hvor folk ikke vil lytte. Lars Frølund har en indgroet tro på, at hvis man er åben om tingene specielt dem, som kan være svære at forstå så skal man nok finde en fælles platform. Forskere ved alt om, hvornår de taler indforstået, det er ikke noget, der skal pilles af. Hvis man har tillid til sin egen faglighed, så formår man også at tale uden at skulle bruge fagsprog, siger han fast. Fakta om grundstof Lars Frølund har sammen med Christian Hansen, mag.art. i filosofi, erhvervsforsker og direktør i videnscentret Center for Selvorganisering, og Hans Plauborg, cand. mag. i filosofi og medievidenskab og redaktør og journalist på Nyhedstjenesten ved Aarhus Universitet, redigeret bogen Humaniora erhvervslivets nye grundstof, hvor man dels kan læse om flere humanister, der har valgt erhvervslivet som deres karrierevej, dels kan læse debatindlæg fra universiteter, handelshøjskoler og erhvervslivet. Bogen er fyldt med gode råd til de humanister, der gerne vil ud i erhvervslivet. Læs mere på: Det handler simpelthen om at komme væk fra den opfattelse, at humanister er nogle bløddyr eller blæksprutter, der kan lidt af hvert, til at tænke på dem som mennesker med hårde specifikke kompetencer. Et grundstof, som erhvervslivet i høj grad har behov for. magisterbladet 9/09 23\n24 namedropping dur ikke i Niels Jakob Harbo er selvstændig filosofisk vejleder. Hans drøm og bevæggrund for at træde ud i det private erhvervsliv uden sikkerhedsnet er et ønske om at brede filosofien ud og vise, at den kan bruges i hverdagen. af Mette Engell Friis foto: Jesper Voldgaard Filosof! Alene titlen kalder på dæmpet stemmeføring og dybe tænkerynker i panden. Uha ja, filosoffer, det er jo sådan nogle, der har tænkt og tænkt. Meget længe, dybt og eksistentielt, siger Niels Jakob Harbo alvorligt. Så griner han. Vi er jo altså også bare helt almindelige mennesker. Personligt kan jeg være nervøs, når jeg skal kontakte en økonom eller en advokat, fordi de ved en masse, jeg ikke aner noget om. Og det er netop pointen for ham, der er uddannet cand.mag. i filosofi og nordisk sprog og litteratur fra Aarhus Universitet: Vi kan alle sammen noget forskelligt. Han selv kan noget med at se på tingene og livet fra flere sider, hæve problematikkerne op i luften, så de kommer lidt væk fra den personlige sfære og dermed bliver nemmere at overskue. En evne, han bruger i sin virksomhed som filosofisk vejleder for private mennesker, eller som foredragsholder for erhvervslivet. Det lå ellers ikke lige for, at den unge filosofistuderende skulle finde sig selv som selvstændig erhvervsdrivende. På universitetet var Niels Jakob Harbo nemlig de første år dybt optaget af fagfilosofien. En ph.d. var en oplagt overbygning, tænkte han, for intet kunne være mere interessant end at få lov at grave sig ned i en filosofs eller filosofis dunklere krinkelkroge. Men på overbygningen blev jeg blandt andet involveret i vores fredagsbar og opdagede, at der var en verden uden for murene, siger han med et smil. Det blev pludselig tydeligt for den unge Niels Jakob, at han ikke kunne forestille sig et liv på universitetet alene. Det havde ganske enkelt nogle mangler i forhold til det almindelige liv. Det ville blive for teknisk for mig i længden, forklarer han. Derfor tog han efter kandidateksamen job på Koefoeds Skole som værkstedsmedarbejder, og nye tanker begyndte at forme sig med henblik på fremtiden. Sokrates og Sartre nævner vi ikke Når jeg så rundt i dagens Danmark og hørte de ting, der blev debatteret, eller læste om de emner, der var aktuelle, var det indlysende for mig, at det, der blev talt om, i bund og grund var emner, som filosofien har beskæftiget sig med de sidste år, siger Niels Jakob Harbo, som startede sin egen virksomhed i 2005 med hjemmesiden Foredrag blev hurtig en vigtig del af hans praksis. At overføre filosofiens tanker til konkrete problemstillinger på dagens arbejdsmarked viste sig at være lettere, end han havde regnet med. Eksempelvis ville en leder for en større børneinstitution gerne have filosoffens hjælp til at give medarbejderne et fælles grundlag at se og identificere problemer ud fra i hverdagen. Immanuel Kant har i sin filosofi netop beskæftiget sig med menneskers moralske opførsel, og hvor vigtigt det er at have et fælles fundament for at kunne have en fælles moral, så med udgangspunkt i hans tanker gik Niels Jakob Harbo i gang med at forberede sit foredrag. Tilbagemeldingerne var begejstrede. Kant havde noget at sige de her mennesker og det til trods for, at jeg aldrig nævnede hans navn, siger Harbo. Og det er netop vigtigt for ham ikke at namedroppe Sokrates eller Sartre i et foredrag, for det skaber øjeblikkeligt fraværende blikke og afstand. Jeg vil helst tale med folk i øjenhøjde, og det giver en niveauforskel, hvis jeg bliver for faglig, siger filosoffen, som dog også gerne som en sand filosof indrømmer, at den erkendelse hviler på både erfaring og eftertanke. I begyndelsen havde jeg et behov for at vise, at jeg var fagligt velfunderet, så de sagesløse tilhørere fik alle mulige referencer med i foredraget. Det var ikke nogen succes, griner han. I dag kender han sit publikum, og han hviler i sin faglighed, som ikke behøver at blive flashet, for at han føler sig på sikker grund. Men jeg bliver uafladeligt slået af, hvor filosofiske folk er, og hvor gerne de vil forholde sig til filosofiske emner. Mange brænder inde med de store spørgsmål til daglig. Jeg fornemmer, at de føler, der ikke er plads til at tale om noget filosofisk og fundamentalt i hverdagen på arbejdspladsen. Det betyder, at der ofte opstår meget fundamentale diskussioner i kølvandet på et foredrag. Fremtidssikring Selvom Niels Jakob Harbo trives i det private erhvervsliv, så føler han sig også mere og mere draget mod universitetet. Jeg kan mærke, at jeg har lyst til at blive fagfilosofisk udfordret igen og til at kunne tale lige ud af posen og blive forstået, siger han eftertænksomt. Men jeg kan ikke forestille mig at slippe min virksomhed. Det ideelle ville være at have en vekselvirkning mellem undervisning og min forretning, fordi jeg også har en markedsmæssig identitet, som jeg ikke kan lægge fra mig. Harbo har derfor henvendt sig til både Københavns og Aarhus Universitet med et forslag til undervisningsforløb for filosofistuderende om, hvordan de kan komme ud over rampen fra universitetsverdenen til det private arbejdsmarked. Foreløbigt har Århus vist stor interesse, så filosoffen håber, at han fra efteråret kan skabe en ny sammenhæng mellem fag og marked også for andre end sig selv. 24 magisterbladet 9/09\n25 et foredrag Niels Jakob Harbos tre gode råd til kommende selvstændige: 1. Du skal skaffe dig et overblik over, hvor mange penge, du er nødt til at skulle tjene om måneden. I begyndelsen kan du eventuelt vælge at starte på supplerede dagpenge. For mig gik der et lille år, før jeg for alvor kunne leve af min virksomhed. 2. Brug tid på at finde dine kerneydelser og -produkter, så er det langt lettere at sælge dig selv og din kunnen, fordi dit engagement vil skinne igennem. 3. Sørg for at have et forholdsvist snævert fokus på, hvad du vil tilbyde i begyndelsen. På den måde undgår du at skulle sig nej til store ordrer, som du ikke vil kunne overskue, før du har fået noget erfaring. Det er vigtigt at opbygge et godt fundament. magisterbladet 9/09 25\n26 også en humanist arbejder med Med en baggrund i teatervidenskab og italiensk var Bethina Louise Røge selvskrevet til en fremtid som gymnasielærer eller teateranmelder. I stedet er hun havnet i en hardcore forsikringsverden hos TrygVesta A/S, hvor hun arbejder som innovatør i virksomhedens BusinessLab. En udvikling, som falder helt i tråd med humanistens jobønsker. af Mette Engell Friis foto: Rie Neuchs En næsten umærkelig duft af eukalyptus kalder sammen med et blødt orangegult lys langsomt sjælen til ro, mens blid meditativ musik stopper tankernes flugt og drejer dem mod nye, ukendte horisonter. Ser du nu en indisk ashram for dig? Med en guru svøbt i spirituel magi og en hvid sari og en sal fyldt med mennesker i dyb meditation. Tænk igen! Vi er nemlig dybt nede i maven på forsikringsgiganten TrygVesta A/S hovedkontor i Ballerup i København, og det er innovatør Bethina Røge, der med et par tryk på en computerskærm har fremkaldt præcis denne stemning af ro og harmoni i rummet, der til dagligt rummer workshopper for ansatte og kunder. Havde hun valgt anderledes på displayet, kunne stemningen have været stresset, med et rum fyldt af goldt lys og et råt lystapet, eller hun kunne have kaldt på romantikken med fuglefløjt og lyserøde stråler. Men uanset farver, dufte og stemninger, så er rummet ikke bygget til hygge og teambuilding. Vi er i selve koncernens kommandocentral for innovation, hvor Bethina Louise Røge og hendes kolleger faciliterer workshopper for koncernens ansatte. Her gælder det om at tænke nye tanker til gavn for kunder og bundlinje. I øjeblikket sidder hun og kollegerne og lægger sidste hånd på en række nye produkter, som kommer på markedet i løbet af sommeren. Opgaven for innovatørerne er at genfortolke forsikringstankegangen. Blandt andet skal kunderne via de nye produkter i højere grad kunne forebygge skader. Vi arbejder målrettet på at blive bedre til at komme hurtigt fra tanke til handling, siger humanisten, som efterhånden har vænnet sig til at tænke i markeder og afkast uden at give afkald på den humanistiske tankegang. En sammenhæng, som arbejdspladsen i kælderen understøtter. Rummet minder mest om en slags teatersal. Gulvet indbyder til bare tæer, og små hyggekroge udstyret med store sækkestole bag de svagt pink vægge kalder på processer, der rækker ud over forsikringspolicer og assurandørovervejelser. Men her er også skærme til brug for konferencer med søsterselskaber i Norden, så de nye tanker hurtigt kan afprøves over for chefer og kolleger i andre afdelinger. Det er rammen om Bethina Louise Røges hverdag. En fremtid i anderledes almindelige teatersale havde ellers været naturlig for humanisten, som har læst teatervidenskab og italiensk. Men siden hun begyndte på kandidatdelen, har hun været interesseret i de muligheder, der lå i at arbejde sammen med erhvervslivet, og selv om hun indimellem føler, at det nærmest er en tilfældighed, at hun i dag er ansat som innovatør i en hardcore forsikringsverden, så viser et spor af fortidige valg direkte hen til rummet i Ballerup. Theatre-in-business Teaterinteressen begyndte allerede i skolen, hvor en lærer var med til at sætte forestillinger op i skovene omkring hjembyen Brovst. For Bethina Louise Røge åbnede det en dør på klem til en ny verden. I gymnasiet valgte hun gammelsproglig linje og fik dermed en indsigt i de tilhørende græske tragedier, og interessen for teateret blev dermed yderligere vakt. Da hun senere valgte at tage teaterlinjen på Musik og Teaterhøjskolen itoftlund blev døren endelig åbnet på vid gab. En skæbne var beseglet og blev sat i system med et studie i teatervidenskab på Københavns Universitet. Et studiejob på Danmarks Radios P2 og Teatermagasinet endte med at blive hendes videre billet til erhvervslivet. Jeg troede, jeg skulle være anmelder, og det var en spændende mulighed for at prøve det af. En dag i 2006 dumpede der imidlertid en pressemeddelelse ind. Copenhagen Business School lagde lokaler til et arrangement om teater i erhvervslivet. Det skulle jeg bare med til. Det kunne jeg mærke, siger Bethina Røge. Det kom hun, og noget faldt på plads for hende, mens hun lyttede til to amerikanske forskeres drøm om at inkludere teaterets verden i virksomhederne. Sammen med fire medstuderende dannede hun efterfølgende forskningsenheden Theatre-in-business, som arbejder med, hvordan teater kan bruges til at facilitere udviklings- og forandringsprocesser i erhvervslivet. Sammen arrangerede de så flere seminarer med deres ideer og tanker, og her blev de opdaget af en ErhvervsPhD-studerende, som sad hos TrygVesta og arbejdede med sin forskning. Han så muligheder i konceptet, og kort efter blev Bethina Louise Røge inviteret til forsikringskoncernen for at være med til at indvi deres nye innovationsrum. Og således er vi tilbage i det gyldne rum med de smukke toner og den trygge duft. Et blidt kultursammenstød Bethina Louise Røge blev nemlig kort efter indvielsen tilbudt et fire måneders job 26 magisterbladet 9/09\n27 bundlinjer som facilitator på et udviklingsprojekt hos TrygVesta. Og hun sprang med det samme til også selv om det ville udskyde hendes speciale. Jeg kunne bare ikke sige nej. Det job forenede teori og praksis, præcis som jeg godt kan lide det, siger hun. Efter de fire måneder talte cheferne om fastansættelse, og Bethina Røge, som sagtens kunne få øje på mulighederne i et job, der handlede om værdibaseret innovation, sprang til. Med lidt bankende hjerte. For selv om erhvervslivet interesserede hende, så havde hun måske ikke forestillet sig, at hendes første job skulle være i den finansielle sektor, som traditionelt ligger langt fra humaniora. Det har da også været en udfordring, smiler hun og indikerer, at udfordringen hovedsageligt har været af den gode slags. At nogle kolleger fra tid til anden har haft svært ved at se, hvad en dramaturg havde at gøre i en forsikringsvirksomhed, har hun godt fornemmet, men den skepsis er forstummet, efterhånden som de fleste har været på en eller flere workshopper bag de pink vægge i virksomhedens bug. For man kommer ikke i innovatørernes verden, uden der er en mening med det i form af bedre produkter og dermed bedre afkast på bundlinjen. Vi arbejder ud fra et holistisk syn på vores kunder og dermed vores arbejdsprocesser, siger hun lidt forsigtigt. Lyder det nu for teater-humanistisk? Så smiler hun igen, for holisme kan sagtens leve side om side med profit. I starten tænkte jeg meget, at det var vigtigt for mig at holde godt fast i mig selv og min faglighed, samtidig med at jeg godt vidste, jeg måtte ændre mig. De tanker har jeg ikke længere. Mine metoder hviler på et videnskabeligt fundament, og i sidste ende bliver det hele jo til forretning. Vi er her ikke for at lave teambuilding, men for at skabe resultater. Og jeg kan se, at vores metoder virker. Bethina Røges blå bog 2009: Afleverer speciale i teatervidenskab på Københavns Universitet 2007: Ansættes som innovatør, facilitator og dramaturg i TrygVestas innovationsenhed, BusinessLab. 2006: Stifter sammen med fire medstuderende forskningsenheden Theatre-in-Business : Programmedarbejder på DR P2 2003: Tilknyttet Teater Meridiano 2002: Studieophold i Italien 2000: Starter på sidefag i italiensk 1998: Starter på teatervidenskab på Københavns Universitet magisterbladet 9/09 27\n28 Er djøf erne ved at tabe kampen om magten, karrieremulighederne og prestigen til rockmusikere, fodboldspillere, tv-journalister, it-nørder og drenge, der forlader uddannelsessystemet for at starte egen virksomhed? Betyder servicegørelsen og innovationsindretningen af den offentlige sektor, at djøf ernes storhedstid er forbi, og at det er andre kompetencer, der vil blive efterspurgt i fremtiden?. Jon Sundbo, professor i erhvervsøkonomi, RUC, i artiklen Forunderlige væsener. (Weekendavisen, 3. april 2009). Der er ingen tid at spilde, hvis ikke vi skal cementere den opfattelse, der allerede gør sig gældende hos de yngste generationer helt op til universitetsniveau: Hvad der ikke findes på nettet, findes ikke! Vi er med andre ord i gang med at påføre os selv et gigantisk dansk nationalt hukommelsestab. Erland Kolding Nielsen, direktør, Det Kongelige Bibliotek, m.fl. i kronikken Kulturarv ved en skillevej glemsel eller digitalisering. (Politiken, 30. april 2009). De ansatte i virksomheden ved godt, hvad det handler om. De ved godt, at der er tale om en raffineret form for medarbejderkontrol, når de deltager i virksomhedens årlige medarbejderseminar, hvor flotte begreber som medejerskab og værdi- og dialogbaseret ledelse drøftes. Thomas Borchmann, lektor i kommunikation, Aalborg Universitet, i artiklen Du ved, du bliver taget ved næsen. (Vidensskabet forsknings- og uddannelsesnyt på Aalborg Universitet, april 2009). Mig-generationens ikke særligt udfoldede evne for empati, kombineret med mediesamfundets overbetoning af lykken ved at være på er en kraftig cocktail, og grænserne for, hvad man kan sige offentligt, er Sådan sagde de... flyttet. Måske i takt med at mobiltelefonen har fjernet begrebet intimsfære fra det offentlige rum. Michael Eigtved, lektor ved Afdeling for Teatervidenskab, Københavns Universitet, i analysen Sviner. Blachmann og co. erobrer håneretten. (Politiken, 27. marts 2009). Pressefrihed og ytringsfrihed er hjørnestenene i et aktivt demokrati. Politikere fra alle partier lægger vægt på at stå vagt om ytringsfriheden. Desværre optræder ord som ytringsfrihed og informationsfrihed endnu ikke i dansk lovgivning, hvor det i grundloven blot hedder, at censur og andre forebyggende forholdsregler kan ingensinde på ny indføres. Mogens Blicher Bjerregård, formand, Dansk Journalistforbund, i kommentaren Respekt for pressefriheden, tak. (Berlingske Tidende, 3.maj 2009). At det er lykkedes for så lille et land som Danmark at skabe en sådan sofistikeret form for historisk konsensus omkring en så konfliktfyldt tid som besættelsen, skyldes ikke mindst mænd som Hal Koch, der fastholdt det symbiotiske forhold mellem samarbejde og modstand. Cecilie Felicia Stokholm Banke, historiker, ph.d. og seniorforsker på DIIS, i artiklen Mænd i plusfors og slåbrok (anmeldelse af Jes Fabricius Møllers bog om Hal Koch). (Information, 2. maj 2009). Danskerne står i kø for at komme af med deres personlige ansvar. Det skal for alt i verden væltes over på samfundet, systemet, arbejdsgiveren, en dårlig barndom hvem som helst og hvad som helst, bare ikke én selv. Fedme er bare det seneste udtryk for en generel tendens. Lone Frank, journalist i kommentaren Ufedt. (Weekendavisen, 13. marts 2009). HVOR LANGT VIL DU GÅ Tag første skridt i dag Meld dig som koordinator for Red Barnets landsindsamling søndag d. 6. september 2009 Du bliver Red Barnets lokale kontaktperson og er med til at hverve indsamlere i dit lokalområde. Red Barnet går hele vejen. Går du med os? FOR AT REDDE ET BARN? Læs mere og tilmeld dig på: eller magisterbladet 9/09


Tag med Alsingergildet til Blomeskobbel og find jordstråler | SønderborgNYT\nTag med Alsingergildet til Blomeskobbel og find jordstråler\n12. august 2021 00:07 Augustenborg\nAlsingergildet inviterer dig med til Blomeskobbel, hvor du kan prøve at finde jordstråler.\nBlomeskobbel er et af de 101 steder, der er beskrevet i Alsingergildets nyeste bog, Pejlemærker. Skoven har på grund af sin beliggenhed, ud mod Lillebælt, en spændende historie som skueplads for flere dramatiske begivenheder.\nDesuden rummer Blomeskobbel monumentale langdysser og flere runddysser, som har gjort skoven kendt uden for Als. Som beskrevet i Pejlemærker, udmærker skoven sig ifølge tyske Gunnar Breede også ved at være rig på felter med jordstråler. Felterne fandt han med et pendul og de var især koncentreret i områderne med stendysser, skriver Alsingergildet.\nBegrebet jordstråler betragtes i Danmark oftest som det rene fup og fidus, mens der i andre lande og blandt dem Tyskland ses langt mere alvorligt på det, og det er almindeligt at sikre sig, at et nybygget hus ikke ligger oven på et jordstrålekryds. Specielt jordstrålekryds skulle være dårlige steder for mennesker og kunne forårsage dårlig søvn og andre alvorligere lidelser. Der er dog endnu ikke videnskabelig dokumentation for sammenhængen mellem jordstråler og sygdom.\nPå turen vil Johannes Diederichsen og Charlotte Jervelund fortælle om skoven, dens historie og drift. Ved stendysserne vil vi demonstrere, hvordan der kan findes jordstråler og der vil være mulighed for at deltagerne kan prøve egne evner udi disciplinen. Ifølge litteraturen skulle halvdelen af befolkningen have sans for at mærke jordstråler.\nMødested er p-pladsen ved indgangen til skoven lørdag den 28. august kl. 14. Medbring gerne kaffekurv, så vi kan slutte af med kaffe ved langdysserne.\n13. december 2020 08:06\n15. marts 2017 18:58


CMYKkld - butikCMYK\nHandelsvilkår for CMYKkld\nDer kan betales med bankoverførsel til reg. 8401, knt. 1017757, hos Merkur Andelskasse. Varerne sendes, når betalingen er modtaget.\nAlle priser på hjemmesiden er angivet i danske kroner (DKK) og er inklusive moms og told samt alle afgifter m.m.\nVi tager forbehold for udsolgte varer, trykfejl, stavefejl, leveranceændringer fra vore leverandører samt forsinkelser, som CMYK kld ikke kan kontrollere.\nAlle plakater pålægges et fragt- og ekspeditionsgebyr på kr. 44,00 kr for forsendelser i Danmark, og kr. 66,00 for internationale forsendelser. A4 print sendes som almindeligt brev i papkonvolut, større plakater sendes som almindeligt brev i paprør.\nAl fragt håndteres af Post Nord. Medmindre en eller flere af de bestilte varer er i restordre, kan forventes en leveringstid på op til 5 arbejdsdage. For internationale forsendelser kan leveringstiden være længere.\nFortryder du købet, har du 14 dages returret, fra det tidspunkt varen er modtaget. Udnyttelse af fortrydelsesretten kan ske ved at returnere varen til CMYK kld, Jægersborggade 51 kld, 220 Kbh. N. Ved returnering medsendes fakturanummer, kopi af faktura eller anden identifikation af købsaftalen. Varen skal være ubrugt og ubeskadiget. Hvis du returnerer ét eller flere produkter, skal du sørge for indpakningen er mindst lige så forsvarlig og holdbar som ved modtagelse. Ved returnering af varen, skal du selv betale for fragten. Når du fortryder købet tilbagebetales købesummen til dig ved en tilbageførsel til din bank, straks vi har modtaget varen og kontrolleret, at den lever op til ovenstående betingelser.\nVenligst oplys bank informationer ved returneringen.\nDet er forbudt at anvende nogen dele af denne hjemmeside til privat eller erhversmæssig brug uden udtrykkeligt samtykke fra ejeren. Ophavsretten til alle billeder på hjemmesiden tilhører kunstneren.\nDine data vil under ingen omstændigheder blive delt med tredje part, med mindre det er nødvendigt for at gennemføre handlen. Potentiel trediepart er Post Nord, som skal kende din postadresse i forbindelse med fragt, Unoeuro, som hoster vores hjemmeside, butikcmyk.dk, og således har kendskab til din IP adresse, hvilken internet browser du bruger, samt tidspunktet for dit besøg, og til sidst Bambora/Epay som håndterer vore betalinger. CMYK kld kender på intet tidspunkt dine kortoplysninger, og vi kan således hverken dele eller miste dem.\nRammer PDF Fotos\nJægersborggade 51, kld\nTlf: (45) 50332585\nTlf: (45) 23838904\nTirsdag - fredag: 12-17.30\nOm CMYKkld | Handelsvilkår | Kontakt os


Billig Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm – 2199 kr.\nMasser af e-shops giver i øjeblikket en række forskellige leveringsudgaver. En af de mest benyttede er nu om stunder pakkeshops, hvor du kan afhente de nyindkøbte varer på et selvvalgt tidspunkt. Den er nemlig temmelig ligetil, og typisk derudover den billigste leveringsudgave ved køb af Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm.\nDu bør ligeledes forsøge at vælge afsending til din bolig eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver for det meste en kende mere bekostelig, men ydermere usædvanlig smart. Den billigste form for fragt kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men det er betinget af at du opholder dig nær online firmaets lager.\nFragttiden på Spejle er selvfølgelig usædvanlig udslagsgivende såfremt vi har behov for din pakke straks, så med det formål er det altså meningsfuldt at man ser nærmere på tidshorisonten for levering ved det relevante produkt.\nEn stor portion webbutikker byder på dag-til-dag fragt på de fleste af deres varenumre, eksempelvis Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm, men som imidlertid er betinget af at du når at bestille forinden et besluttet tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få produkterne ekspederet forinden logistikmedarbejderne har fri.\nIndtil flere online firmaer yder levering uden omkostninger, men undertiden er det under betingelse af at der handles for et bestemt beløb. Ellers bør man snuppe den mest letkøbte fragtmetode, hvilket oftest – uafhængig om du er tæt på Aalborg, Thisted eller Tønder – er at få fragtmanden til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være yderst praktisk for alle og enhver at analysere priser på diverse forretninger på nettet, og følgelig har adskillige butikker på nettet været nødt til at sænke priserne på mange af deres produkter – til børn og babyer, lige så vel som til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange garantere fri fragt.\nTil gengæld kan det imidlertid være lønnende at eftergå flere webbutikker efter udsalg på Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm forud for at du gennemfører dit køb, således at man er sikker på at indhente den mest betalelige pris.\nMan skal ikke desto mindre være omhyggelig med, at hvis en internet forhandler annoncerer deres varer til en salgspris som kan ses som usædvanlig tiltalende, kunne det for det meste være et tegn på en uægte internet forhandler. Bestillinger med betalingskort er heldigvis en del af en bestemmelse, der bistår dig overfor svindlende butikker på nettet.\nVi foreslår generelt køb med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du drage nytte af et tilbud som f.eks. ViaBill, forudsat du ønsker at godtgøre pengene ude i fremtiden.\nInden nogen bestiller i en online shop kunne de principielt få overblik over shoppens handelsvilkår, men det er naturligvis et tidskrævende projekt.\nEt alternativ kan derfor være at kontrollere hvorvidt internet webshoppen er medlem af e-mærket, fordi det er et bevis på at internet forretningen tilslutter sig de officielle regler, og at internet webshoppen af og til revurderes af specialister der forstår de gældende vilkår. Desuden tilbydes du lejlighed til en hjælpende hånd, ifald du forvoldes vanskeligheder ved dit køb.\nTilsvarende tilrådes det at kunden er vaks omkring de mest essentielle retningslinjer der har betydning for købet, for eksempel den ombytningsret e-forretningen bruger. I den forbindelse er det tilmed essesentielt, at man når som helst bevarer ens ordremail, så man fremadrettet vil kunne bekræfte købet af Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm, ligegyldigt om man skal købe gave til en dreng eller pige.\nTrustpilot genererer temmelig fantastiske chancer for at undersøge en lang række forhenværende forbrugeres opfattelser og herved er det prisværdigt, at du besigtiger internet forretningens kritik af Spejlstativ Copenhagen – Sort – B. 50 H. 170 D: 52 cm forud for at du køber.\nFacebook resulterer i tillige relativt ønskværdige løsninger til at få indsigt i internet forhandlerens troværdighed. Derudover møder vi nogle online shops i Danmark hvor du kan tilkendegive en evaluering af købsoplevelsen, som ligeledes bør udnyttes til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er finansieret af reklameindtægter. Vi har tætte samarbejder med diverse online selskaber når vi publicerer forretningernes varer, og opnår provision om du fuldfører en transaktion.\nData angående produkter og online firmaer ajourføres løbende, men vi kan desværre ikke garantere imod reguleringer der måtte være realiseret siden vi sidst opdaterede vores data.


Praktisk information - Spring for Livet\nVed ankomst og check-in får du udleveret en Spring for Livet-mulepose med program, information, små gaver, foreningsflyers og meget andet.\nDu finder også et evalueringsskema, som vi håber, du vil udfylde og lægge i de opstillede kasser. Så deltager du i lodtrækningen om fede præmier! Læs mere under Lodtrækning og præmieoverrækkelse.\nDu kan opbevare dit tøj sikkert i garderoben. Der er opsyn hele dagen, og det er gratis.\nDer er omklædnings- og badefaciliteter i Frederiksberghallerne. Husk at tage dine ting med dig. Vi har kun opsyn i garderoben.\nVi har lavet en digital udgave af programmet, hvor vi har samlet alle informationer til jer. Den hedder Goodiepack! Du kan enten klikke på linket nedenfor eller scanne QR-koden med din telefon, så har du det hele ved hånden.\nLodtrækning og præmieoverrækkelse\nFortæl os, hvordan din dag har været! Udfyld evalueringsskemaet i din mulepose og deltag i konkurrencen om fede præmier. Vinderne trækkes 13:45.\n1. præmie: 1.500 kr. til Supergavekort på gogift.dk\n2. præmie: 1.000 kr. til Supergavekort på gogift.dk\n3. præmie: 2 billetter + gave til Nordisk Film Biografer\nDer vil være samaritter til stede hele dagen, hvis uheldet er ude. Hvis du har brug for hjælp, kan du altid hive fat i en frivillig eller en medarbejder, så sørger de for, at du får den rigtige hjælp.\nDu finder Frederiksberghallerne på Jens Jessens Vej 20, 2000 Frederiksberg. Den nærmeste station er Peter Bangs Vej st., hvor linje C og H stopper. Den ligger 600 meter væk. Du kan også vælge KB Hallen st., der ligger 750 meter væk - her stopper linje F.\nKommer du med bus, standser linje 72 på Jens Jessens Vej. Linje 9A standser på hjørnet ved Peter Bangs Vej og Jens Jessens Vej.\nDer vil blive taget billeder og film i løbet af dagen til brug for Spring for Livets digitale kanaler. Hvis du ikke ønsker at være med på billeder/video, så tag fat i fotografen eller én af de frivillige.


Tag på højskole og studer computerspil - Computerworld\nMåske begynder skaberne af det næste Hitman-spil karrieren med et ophold på Vallekilde Højskole, der tilbyder unge mulighed for at snuse til en fremtid som spiludviklere.\n6. januar 2011 kl. 09.02\nUgetemaer på Spillinjen:\n 2D-spil / Flash\n Lyd i spil\n Historien i spil\n Banedesign og balance\n New Games, Social Games, Persuasive Games + Nordic Game Conference\n Small Game Production + next level - hvordan kommer vi videre fra Vallekilde?\nHvordan udvikler man fremtidens blockbuster-spil? Hvorfor hitter spil som Grand Theft Auto og Ludo, og hvordan bliver man grafiker, komponist, designer eller instruktør i verdensklasse inden for spilbranchen?\nFremover kan første trin være Vallekilde Højskole, der nu som måske den første højskole i verden tilbyder en decideret spillinje.\n"Spil er fremtidens formidlingsform for kreativitet og kommunikation. Og derfor er det naturligt, at det bliver en del af valgmulighederne på Vallekilde Højskole," udtaler højskolens forstander, Torben Smidt Hansen.\nGodt tilbud til drengene\nI Danmark har spilbranchen overhalet filmproducenterne i eksport og indtjening, og danske spiludviklere har erobret verden med spil som Hitman og senest Limbo.\n"Vi håber på, at vi kan være med til at åbne en masse døre for vores elever, så de kan komme i gang med at deltage i udviklingen af den danske spilbranche. Og vi kan allerede se, at vi også tiltrækker en række unge, der ellers ikke havde overvejet et højskoleophold," lyder det fra forstanderen.\nHøjskoler, som traditionelt har flere piger end drenge som elever, forventer med den nye spillinje at rette op på det misforhold. Computerspil tiltrækker i modsætning til højskolerne markant flere drenge end piger.\nSpillinjen er døbt Vallekilde Game Academy og ledes af Thomas Vigild. Han er spilredaktør på Politiken, ekstern lektor på IT-Universitetet og formand for Dansk Spilråd.\nHerudover underviser også tidligere spilredaktør for DR, Bo Abrahamsen, på spillinjen. De to skal sammen med en række gæstelærere fra ind- og udland inspirere de unge til at udvikle deres egne spilkoncepter - og det gælder både spil uden strøm og på et bræt såvel som dem på computerskærmene.\nMed i opholdet er også en studietur til London for at besøge et par internationale spilstudier.\nOmdrejningspunktet er, at eleverne skal hele vejen rundt om alle facetter inden for spiludvikling, og de vil derfor lære at se spil som både kommunikations-, kunst- og underholdningsform. Før de kan udvikle fremtidens danske spil, skal de blandt andet forstå den grundlæggende spildynamik og psykologi i alt fra brætspil som Ludo og Bezzerwizzer til digitale spil som Grand Theft Auto, Limbo og Farmville.\nVallekilde Game Academy har holdstart 20. februar og varer i 15 uger frem til den 4. juni.