Indholdsfortegnelse. Projektopgave Opgavens disposition og formkrav... 5 Forside... 5 Indholdsfortegnelse... 6 Indledning... - PDF\nIndholdsfortegnelse. Projektopgave Opgavens disposition og formkrav... 5 Forside... 5 Indholdsfortegnelse... 6 Indledning...\nDownload "Indholdsfortegnelse. Projektopgave... 5 5. Opgavens disposition og formkrav... 5 Forside... 5 Indholdsfortegnelse... 6 Indledning..."\n2 Indholdsfortegnelse 1. Mål for fagprøven Fagprøveperioden... 3 Skrivefasen... 3 Aflevering... 3 Eksamen Vejleder og censor på fagprøven... 3 Vejledning... 3 Censor Organisering af fagprøven... 4 Emne... 4 Problemformulering... 5 Projektopgave Opgavens disposition og formkrav... 5 Forside... 5 Indholdsfortegnelse... 6 Indledning... 6 Problemformulering... 6 Mål... 6 Metode... 6 Behandling/undersøgelse... 6 Konklusion... 7 Kildefortegnelse... 7 Bilag... 7 Layout... 7 Sprog... 7 Karaktergivning... 8 Om eksamen... 9 Klager Eksempler på fagprøveemner...10\n3 1. Mål for fagprøven Fagprøven har til formål at evaluere dine opnåede faglige, generelle og personlige kvalifikationer inden for fagområdet og at vise, at du er i stand til at anvende denne viden ved løsning af en given opgave. 2. Fagprøveperioden For kontorelever er der afsat 5 dage (37 timer) til fagprøveprojektet. Perioden opdeles med 4 dage til skrivefasen og 1 dag til eksamen. Du kan i samråd med din arbejdsgiver tidsmæssigt placere de 4 dage, efter eget ønske. De behøver ikke ligge i den periode, vi har planlagt, men du har ret til at bruge 4 dage til at arbejde med opgaven i. For offentlig administrationselever er der afsat 10 dage (74 timer) til fagprøveprojektet. Perioden opdeles med 9 dage til skrivefasen og 1 dag til eksamen. Du kan i samråd med din arbejdsgiver tidsmæssigt placere de 9 dage, efter eget ønske. De behøver ikke ligge i den periode, vi har planlagt, men du har ret til at bruge 9 dage til at arbejde med opgaven i. Skrivefasen I denne periode vil der være lokale og computer til rådighed på skolen. Din vejleder er ikke tilstede under skrivefasen, medmindre I laver en individuel aftale. Aflevering Fagprøven afleveres i tre eksemplarer til kursuscentrets kontor senest den sidste dag i skrivefasen. Eksamen Du bedes møde på skolen senest 15 minutter før eksamenstidspunktet. Der vil ved eksaminationen være overhead og kanon til rådighed i lokalet. Ønskes andet udstyr anvendt (TV eller lign.) skal dette meddeles til kontoret senest ved afleveringen. Eksaminationen varer 30 min. inkl. votering. Forløbet kan for eksempel se sådan ud: Præsentation (ca. 15 minutter): Eleven evaluerer opgaven og selve forløbet i perioden. Eleven gør sig overvejelser om opgaven kunne være løst på en anden måde, herunder hvilke resultater dette eventuelt ville medføre. Eleven evaluerer egen indsats. Samtale (ca. 10 minutter): Censor og eksaminator kan stille forklarende og uddybende spørgsmål ud fra opgaven. Eksaminationen er som udgangspunkt offentlig, men du kan frit henstille til, at kun du, din vejleder og censor deltager i selve eksaminationen. 3. Vejledning og censor på fagprøven Vejledning Vejledningen sker på foranledning af dig. Det vil sige, at det er dig, der skal tage initiativet. Du kan træffe vejlederen på skolen, pr. telefon eller . Du vil modtage relevante oplysninger inden fagprøven.\n4 Når fagprøveperioden er startet, må vejlederen kun svare på enkelte konkrete spørgsmål. Det betyder, at vejlederen ikke har mulighed for fx at kommentere din disponering af opgaven eller gennemlæse større eller mindre afsnit af opgaven. Censor Censoren udpeges af skolen og skal have relevant erhvervserfaring. Censor kan således komme fra en anden skole eller fra relevante dele af erhvervslivet. Virksomhedens rolle i forbindelse med fagprøven Praktikstedet er som uddannelsesansvarlig forpligtet til at vejlede og hjælpe dig med fagprøven. Dette består blandt andet i, at virksomheden skal hjælpe med forslag til opgavens problemformulering, de skal give dig den fornødne tid til forberedelse og gennemførelse af fagprøven, og de skal give dig den information, du har brug for til fagprøven. 4. Organisering af fagprøven Emne Fagprøven tager udgangspunkt i et emne, som du vælger i samarbejde med praktikstedet. Emnet skal godkendes af vejlederen på skolen og af den uddannelsesansvarlige på praktikstedet. Du skal herefter: formulere en idé fastsætte mål planlægge og gennemføre en aktivitet inden for et afgrænset område i praktikvirksomheden kombinere teori og praksis evaluere egen indsats i forhold til de fastsatte mål\n5 Problemformulering Før arbejdet med fagprøven begynder, udarbejder du en problemformulering, hvor idé, mål og handlingsplan fremgår. Problemformuleringen skal inden et af vejlederen fastsat tidspunkt godkendes og underskrives af dig selv, af vejlederen og af din uddannelsesansvarlige. Projektopgave På baggrund af problemformuleringen laves en skriftlig projektopgave, som dokumenterer/beskriver projektet og dets resultater. Opgaven skal demonstrere, at du er i stand til at udvælge og bruge relevante dele af de lærte teorier til at bearbejde den konkrete problemstilling. Rapporten kan indeholde relevante forhold (problemformulering, mål, beskrivelse, analyse, vurdering, konklusion etc.) samt diskussion og anvendelse af teori i forbindelse med projektet. Fordelen ved denne arbejdsform er at det færdige projekt får lov at fremstå som klar til brug, medens diskussioner, teori og vurdering henlægges til rapporten. Det er vigtigt, at projektopgaver er en god blanding af både teori og praksis. 5. Opgavens disposition og formkrav Målet er, at du udarbejder en rapport, der er problemorienteret. Opgaven skal som før nævnt demonstrere, at du er i stand til at anvende teoretiske og praktiske forhold fra uddannelsen. Det er vigtigt, at opgaven fremstår som logisk sammenhængende for læseren, det vil sige, at der er en rød tråd. Opgavens disposition foreslås derfor værende som følger: 1. Forside 2. Indholdsfortegnelse 3. Indledning 4. Problemformulering 5. Mål 6. Metode 7. Behandling/undersøgelse 8. Vurdering af om målet er nået/kritik 9. Konklusion 10. Kildefortegnelse 11. Bilag Forside På forsiden skal alle fagprøvens grundoplysninger være anført. Det vil sige dit navn, virksomhed, emne, vejleder, klassebetegnelse, skolens navn og dato for aflevering. Derudover skal der også stå hvor mange tegn der er brugt. Hvis materialet skal håndteres fortroligt, skal dette angives på forsiden.\n6 Indholdsfortegnelse De enkelte hovedemner eller overskrifter i opgaven angives i rækkefølge med sidehenvisning. Indledning I indledningen beskrives, hvilket emne du har valgt, hvad der har givet dig idéen, og med hvilken begrundelse dette emne er valgt. Hvad er problematikken eller interesseområdet inden for dette emne, og hvem har specielt et problem eller en interesse inden for emnet? Problemformulering Da man som regel finder ud af, at man ikke kan behandle alt inden for et emne, må man afgrænse sig. Det er vigtigt, at opgavens indholdsmæssige omfang tilpasses under hensyn til tidsperspektivet og de arbejdsmæssige ressourcer, man har til rådighed. En problemformulering præciserer, hvad man ønsker svar på. Problemformuleringen i den endelige fagprøve skal være nøjagtig den samme som den, du har fået godkendt af din vejleder og din uddannelsesansvarlige. Mål Opgavens mål er en omskrivning af problemformuleringen. Målet fortæller entydigt, hvad det er, der skal nås med opgaven, og denne beskrivelse kan derfor effektivt anvendes, når du sidst i opgaven vurderer, om målet er nået. Metode Metoden beskriver, hvordan målene kan nås eller sagt på en anden måde, hvilke elementer der behandles i forbindelse med problemstillingen. De seks H er: Hvem, Hvad, Hvor, Hvornår, Hvordan og Hvorfor kan være til hjælp i denne forbindelse. Arbejdet med metoden er vigtigt i forhold til det senere arbejde med opgaven, da et godt metodeafsnit kan bruges som hjælp til styring af arbejdet. Metode skal afleveres til godkendelse som en del af problemformuleringen. Det er kun problemformuleringen der godkendes. Behandling/undersøgelse Generelt for fagprøven gælder, at opgaven ikke blot må være en beskrivelse af nogle faktiske forhold. Det, som inddrages i behandlingen/undersøgelsen, skal være relevant for besvarelsen af problemformuleringen, og for at opgavens mål kan nås. Ellers har det ingen berettigelse. Det vil med andre ord sige, at teori og praksis skal kombineres på en fornuftig måde, så sammenhængen får relevans for den færdige opgave. Opgaven skal kunne læses uden brug af bilag og give mening, dvs. alle væsentlige informationer og konklusioner ikke kun må fremgå af bilag de skal skrives ind i selve opgaven. Resultater af undersøgelser og interviews skal opsummeres i selve fagprøven.\n7 Konklusion Konklusionen sammenfatter hovedtrækkene i opgaven, opsummerer og bringer intet nyt frem. Det skal være muligt for læseren at springe direkte fra problemformuleringen/målet til konklusionen. Konklusionen er derfor en meget vigtig del af det afsluttende arbejde med opgaven. For at lette arbejdet med konklusionen, kan der efter hvert hovedafsnit inddrages delkonklusioner, som ved opgavens afslutning sammenskrives til den endelige konklusion. Kildefortegnelse Det skal klart fremgå, hvilke kilder der er benyttet under udarbejdelsen af opgaven. Alle kilder skal angives, fx: Bilag bøger, herunder titel, forfatter, forlag, udgivelsesår og udgave tidsskrifter, herunder tidskriftets navn, nummer og årstal samt forfatternavn og titel på artiklen personer, herunder personens navn og eventuel virksomhed aviser, herunder avisens navn, dato for udgivelse, artiklens overskrift og eventuelt journalistens navn internetadresser, herunder dato for opslag En del illustrationsmateriale, dokumentation eller andet uddybende materiale placeres som bilag. Layout Opgaven skal indskrives i et tekstbehandlingsprogram. Alle sider (bortset fra forsiden) nummereres Alle sider (bortset fra forsiden) forsynes med sidehoved med projektets navn. Min tegn og maks tegn(alle sider, undtagen indholdsfortegnelse, kildefortegnelse og bilagsoversigt). Der tælles incl. mellemrum. Ved gruppeopgave tillægges tegn for de efterfølgende deltagere. Sprog Opgaven skrives på dansk. Enkelte bilag må efter aftale med vejlederen være på et andet sprog.\n8 6. Bedømmelse Karaktergivning Bedømmelsen af fagprøven sker på baggrund af den skriftlige opgave og den mundtlige eksamen med udgangspunkt i opgaven. Fagprøven bedømmes efter 7-trins skalaen. I bedømmelsen lægges der vægt på, at du kan planlægge, strukturere og færdiggøre en større skriftlig opgave, give en præsentation og gennemføre en diskussion af opgaven, som viser fagligt kendskab til uddannelsens områder. I arbejdet med fagprøven skal du dokumentere både generelle, faglige og personlige færdigheder i forhold til uddannelsens mål. Karakterskalaen har ligesom ECTS-skalaen 7 trin: Karakter Betegnelse Beskrivelse ECTS 12 Den fremragende præstation 10 Den fortrinlige præstation Karakteren 12 gives for den fremragende præstation, der demonstrerer udtømmende opfyldelse af fagets mål, med ingen eller få uvæsentlige mangler Karakteren 10 gives for den fortrinlige præstation, der demonstrerer omfattende opfyldelse af fagets mål, med nogle mindre væsentlige mangler A B 7 Den gode præstation Karakteren 7 gives for den gode præstation, der demonstrerer opfyldelse af fagets mål, med en del mangler 4 Den jævne præstation Karakteren 4 gives for den jævne præstation, der demonstrerer en mindre grad af opfyldelse af fagets mål, med adskillige væsentlige mangler C D 02 Den tilstrækkelige præstation 00 Den utilstrækkelige præstation Karakteren 02 gives for den tilstrækkelige præstation, der demonstrerer den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål. Karakteren 00 gives for den utilstrækkelige præstation, der ikke demonstrerer en acceptabel grad af opfyldelse af fagets mål. E Fx -3 Den ringe præstation Karakteren -3 gives for den helt uacceptable præstation. F\n9 For at bestå uddannelsen skal du have mindst karakteren 02 for fagprøven og have et gennemsnit på mindst 02, når karaktererne for grundfagene, tidligere eksamensprojekter og specialefagene lægges sammen og deles med antallet af karakterer. Om eksamen Der er mulighed for reeksamination og sygeeksamen. Der kan tilbydes elever, der ikke består den afsluttende fagprøve, en ny eksamen, hvor den samme opgave indgår, eventuelt efter supplerende praktikundervisning eller supplerende skoleundervisning. Skolen vejleder eleven med hensyn til en yderligere bearbejdning af opgaven. Eleven kan deltage i eksamen 2 gange. Kun under særlige forhold kan eleven få mulighed for yderligere én eksamination. Klager En eventuel klage skal indgives til skolen inden 2 uger efter, at du har modtaget karakteren. Klagen skal være skriftlig og begrundet. Begrundelsen kan vedrøre enten selve eksamensforløbet eller de stillede spørgsmåls relevans i forhold til opgavens og uddannelsens mål. Begrundelsen kan også vedrøre selve bedømmelsen, og slutteligt kan klagen også vedrøre en kombination af begge de nævnte forhold. Klager vil straks blive forelagt vejlederen og censoren til udtalelse. Derefter træffer skolen en afgørelse, som kan være: ombedømmelse omprøve at klagen ikke kan tages til følge\n10 7. Eksempler på fagprøveemner Boliganvisning set ud fra en integrationsmæssig synsvinkel Løntilskud Inspirationshåndbog til oplæringsansvarlig i XXX Kommune Elektronisk fakturering Flytning af regnskabsafdelingen Lean og den offentlige sektor Implementerings og forandringsfasen Service er vi gode nok? De kontoransatte på XXX afdeling og forandringsprocessen mht. ændringer i organisationen XXX institution som et Brand Økonomiske styringsværktøjer i min kommune Debitorstyring Telefonpolitik Decentralisering vs. Centralisering Udlicitering Sygedagpenge Intranettet i XX-kommune Ventelister problem eller opgave der skal løses (Sygehuse) Visioner for min arbejdsplads Forebyggelse af stofmisbrug blandt unge (info hjemmeside plakater m.m.) Integration af flygtninge og indvandrere i xx kommune Det danske skattesystem Undersøgelse af om/og hvordan mængden af husholdningsaffald kan nedbringes Introduktionsmappe Offentlig børnepasning Velfærdssamfundet brugeren i centrum SSP-samarbejdet Overtage og optimere drift af en virksomhed/afdeling i en begrænset periode. Planlægning og gennemførelse af salgsfremstød for udvalgte varegrupper/ydelser i virksomheden. Opfølgning på virksomhedens markedsføring. Udarbejdelse af komplet SWOT-analyse af virksomheden med idéformulering og målsætning. Vurdering af sortiment med henblik på at foretage ind- eller udmeldelser af varer/ydelser. Planlægning og gennemførelse af kundeanalyse.\n11 Markedsføring af nyt produkt/ydelse. Tilrettelæggelse og gennemførelse af markedsanalyse. Analyse af markedsforhold på et nyt marked. Leverandør- og tilbudsvurdering på udvalgte varergrupper/ydelser. Gennemgang og vurdering af informationsmateriale til kunder (eventuelt udarbejdelse af nyt informationsmateriale) Gennemgang af årsregnskab med udarbejdelse af analyser af såvel drift som balancer og likviditet. Udarbejdelse af hjemmeside på inter-/intranet for virksomheden. Analyse af virksomhedens informationssystemer med forslag til ændringer/forbedringer. En beskrivelse af ansættelsesproceduren i virksomheden med udkast til diverse skrivelser, kriterier, budgetter og regler. Analyse af nuværende kundebetjening med henblik på bedre kundevejledning og betjening. Analyse og vurdering af virksomhedens idégrundlag, profil og koncept. Undersøgelse af mulighederne for salg og markedsføring af virksomhedens produkter/ydelser via Internet/postordre. Planlægning og gennemførelse af image-analyse. Tilrettelæggelse og opfølgning af kædekampagne i butikken. Indretning af nyt lager-/vareafsnit. Analyse af eksisterende lager med eventuelt forslag til forbedringer. Etc.


Er dit selvværd en vissen rosin?\n21/04/2009 (3181 hits)\nEn gammel velkendt følelse hos mig er flovhed. Flovhed over at være pinlig, når jeg fylder for meget, taler for højt og griner hysterisk. Flovhed, når jeg ikke har noget klogt at sige og bare er stille. Flovhed over mine handlinger, som når jeg glemmer et vigtigt møde på børnenes skole. Flovhed og pinlighed når jeg klemmer små løgne ud, for at være mere end jeg er eller for at være mindre end jeg er - i et forsøg på at passe ind i samfundet. Flovhed, pinlighed og skam, er velkendte og ofte styrende elementer i vores liv.\nI dag ser jeg disse tilstande som "ukrudt i min indre have", der skal holdes nede og tages hånd om, inden det får overtaget. Som i enhver have, kommer ukrudtet snigende ind, forplanter sig og spreder sig - de suger kraften ud af de smukkeste blomster og ødelægger harmonien og helheden i haven. Og pludselig kan vi ikke se "skoven for bare ukrudt".\nPå min villavej, bor en dame, som næsten dagligt sidder i sin forhave og fjerner ukrudt. Jeg synes inderst inde, at det er tidsspilde, men hendes have er altid strålende af vitalitet, farver og kraft.\nTænk, hvis vi gav vores egen indre have den samme opmærksomhed - plejede vores indre meget tålmodigt og omsorgsfuldt - hvad ville der så ske?\nFlovhed, skam og pinlighed, er følelser som udtømmer mit selvværd og hvis jeg ikke passer på, ender mit selvværd som en lille ynkelig vissen rosin. Jeg begynder at tro på, "at der er noget galt med mig" at "jeg ikke er lige så vigtig eller god som de andre", at "jeg er håbløs og ikke kan klare det" at "jeg er pinlig og burde skamme mig" ect. Det er her ukrudtet begynder at vokse og få overtaget.\nJeg overvejer nu, at banke et stort skilt ned i min egen forhave (som har en del ukrudt i sig, i øjeblikket), hvor der står: "jeg elsker min have som den er" Lige meget hvor hårdt dit sind, dine tanker eller dit netværk, prøver at fortælle dig, at du burde være flov over dig selv eller at du er pinlig, så husk på dette:\nDu er et værdifuldt menneske, ingen er mere end dig, ingen er mindre end dig - du er perfekt som du er, det har du altid været og det vil du altid være. Du kan gøre handlinger som virker eller synes dumme, fjollede, pinlige eller skamfulde - men uanset hvad du gør; kan det aldrig ændre på din værdi som menneske. (det betyder, at du er en person der kan gøre pinlige handlinger - men du er ikke et pinligt menneske) Din værdi som menneske, afhænger altså ikke af dine handlinger og dine præstationer. Du er og bliver fantastisk, simpelthen fordi, at du er den eneste af din slags - og det er i virkelighed den tanke og den overbevisning, der vi holde dit personlige ukrudt væk og nedtone dine følelser af flovhed og "forkerthed".\nSå her er en ide: Lav dit eget lille eller måske endda store skilt, som et mentalt indre billede (eller i virkeligheden) og kig på det når du tvivler på dit eget værd.\nPå skilte kan der stå: "Jeg er værdifuld, uafhængig af hvad jeg præstere, gør og siger. Jeg elsker mig selv og acceptere mig selv som jeg er."\nHvordan ville dit liv udfolde sig hvis du troede 100% på dette?\nHvad ville du turde gøre?\nKærligst, Christina Greve\nPs. Få gratis 40 fantastiske tips, til øget selvværd, livsglæde og succes. Nul spam, kun inspiration du kan bruge til noget. Tilmeld dig nyhedsbrevt på min hjemmeside www.vision8.dk\nPPS. Jeg afholder en unik workshop "Boost dit selvværd" torsdag den 28. maj. Læs mere her


Tæsker Jehovas Vidner deres børn? – LIVET EFTER JEHOVAS VIDNER\nI forlængelse af et debatindlæg i Information den 30. juli 2018, ser jeg mig nødsaget til at tage kraftig afstand fra Martin Brahtz’s metoder til at agitere for sit borgerforslag, hvori han foreslår at Jehovas Vidner skal fratages retten til at være et anerkendt trossamfund.\nI debatindlægget antyder Martin Brahtz at Jehovas Vidner slår deres børn som led i børneopdragelsen, med reference til hans egen opvækst i 1970’erne. Desværre bakker formanden for støttegruppen for tidligere Jehovas Vidner op om hans argumentation, hvilket endnu engang får foreningen til at fremstå utroværdig.\nHer følger en kort historisk redegørelse, som afdækker, hvorfor jeg ikke mener at Martin Brahtz kan anvende fysisk afstraffelse i blandt Jehovas Vidner, som argument for hans borgerforslag. Det var ikke kun Jehovas Vidner, som opdrog deres børn ved anvendelse af tæsk i 1970’erne. Helt frem til 1997 var revselse i mindre omfang tilladt i Danmark. Jehovas Vidner valgte efter pres fra blandt andet frafaldne i 90’erne at ophøre med at anvende fysisk afstraffelse som led i børneopdragelsen i Danmark. Som menigshedstjener og ældste blev fik man indskærpet at man skulle være opmærksomme på forældre, som anvendte fysisk afstraffelse af børn af Vagttårnets ledelse fra slutningen af 1990’erne. Det er naturligvis sørgeligt at Jehovas Vidner først rettede ind efter massivt eksternt pres. Retfærdigvis skal det dog understreges at Jehovas Vidner ikke accepterer fysisk afstraffelse i Damark længere.\nMed udgangspunkt heri synes jeg at Martin Brahtz benytter sig af urimelige skræmmebilleder, i et desperat forsøg på at markedsføre sit borgerforslag. Man kan mistænke ham for en så skinger tone, fordi borgerforslaget har meget ringe opbakning.\nStøtter jeg borgerforslaget?\nDet korte svar er nej. Det skyldes ikke at jeg mener at Jehovas Vidner fortjener skattemæssige fordele i Danmark. Jeg mener bestemt ikke at Jehovas Vidner fortjener en økonomisk status som de har. Min holdning skyldes blandt andet den ekstreme sociale kontrol, som anvendes i sekten. Jeg mener imidlertid ikke at borgerforslag er en metode til anvendelse, da det udelukkende er populistisk pseudodemokrati, og har ingen reel politisk indflydelse. Desuden bakker jeg ikke op om Martin Brahtz og støttegruppens præmis, at Jehovas Vidner skal skal fratages deres rettigheder, fordi de anvendte fysisk afstraffelse i 70’erne. Argumentationen skal være ordentligt og redelig, hvilket ikke er tilfældet i Martin Brahtz indlæg.


FN’s bæredygtighedsmål i Økolariet\nMange af de udfordringer, vi står over for i dag, er globale og kræver derfor også globale løsninger. Det betyder ikke, at den enkeltes bidrag er ligegyldig. Tværtimod, er det vigtigt, at vi alle yder vores bidrag til at løse de udfordringer, vi står overfor. Det er, hvad Økolariets nye udstillingsrum - Verdensrummet - handler om. Her har vi fokus på FN's 17 Verdensmål for at skabe en bæredygtig klode.\nVerdensrummet i Økolariet, hvor man kan se og læse om FN’s mål for en bæredygtig verden\nVerdensrummet i Økolariet\nVerdensrummet er Økolariets nye rum, hvor vi gennem året vil have skiftende udstillinger og aktiviteter, som tager udgangspunkt i FN's Verdensmål for udviklingen af en bæredygtig klode. I rummet er der, ud over udstillinger, bløde møbler og et bord, hvor gæsterne kan sidde og tegne og lave små spil, så der er noget for alle aldersgrupper.\n"Vores øvrige udstillinger er meget informationstætte og sansemættede. Derfor synes vi, det kunne være godt at have et rum, hvor man kan stoppe op, slappe lidt af og måske tænke over de store linjer, der præsenteres i FN's Verdensmål", fortæller projektleder Hanne Rasmussen.\nLige nu kan gæsterne se et udvalg af plakater lavet af lokale kunstnere i forbindelse med Vejles Folkemøde sidste år, hvor de har fortolket FN's Verdensmål. Det 12. mål om "Ansvarlig forbrug og produktion" er udfoldet i en lille udstilling om bæredygtige sko. Der er også mulighed for at gå i dybden med hvert af de 17 mål på en informationsskærm.\nDen globale vinkel\n"Økolariets fokus er primært danske og lokale forhold og problemstillinger, som vi så folder ud og perspektiverer med en global vinkel. I "Verdensrummet" vender vi det om, og tager med Verdensmålene udgangspunkt i det globale. Det er meningen, at der altid vil være noget i det rum, der relaterer sig til et eller flere af Verdensmålene", siger Økolariets leder Niels Nørgaard.\nNogle forskere kalder den tid, vi lever i nu, for Antropocæn - Menneskets tidsalder. Heri ligger, at vi mennesker nu påvirker jorden med en kraft lige så stor som geologiske fænomener som fx meteornedslag, vulkanudbrud og jordskælv. De menneskeskabte klimaforandringer er et eksempel herpå. En miniudstilling i Verdensrummet viser eksempler på Jorden set fra luften, hvor menneskets påvirkning er tydelig.\n"Der er ingen tvivl om, at vi mennesker påvirker jorden med uhørt kraft. Derfor er det så vigtigt, at vi fremhæver og formidler verdensmålene. De er jo lige nøjagtigt lavet for, at det, vi kan kalde Menneskets tidsalder, bliver så bæredygtig som muligt, så vi ikke ødelægger kloden helt", forklarer Niels Nørgaard.\nØkolariets meget populære udstilling om spiselige insekter var tidligere i Verdensrummet. Den er nu taget ned, men genopstår til sommer på 1. sal i en helt ny version, der vil handle om, hvordan vores valg af kost påvirker klimaet og naturen. Men insekterne kan gæsterne stadig både se og få smagsprøver på.\n"Vi har tyvstartet lidt på den nye udstilling og lavet en opstilling med informationer om, hvordan det, vi spiser, påvirker klimaet. Her kan gæsterne også se levende melorm og fårekyllinger, da de er gode eksempler på mad, der er både klimavenlige og bæredygtige, og i receptionen uddeler vi smagsprøver", fortæller Hanne Rasmussen.\nØkolariet har åben alle dage fra 10-16\nUdstillingsansvarlig Hanne Rasmussen, mail hatra@vejle.dk, tlf. 7681 2057\nØkolarieleder Niels Nørgaard, mail: nieno@vejle.dk, tlf. 2929 2046\nDæmningen 11 - 7100 Vejle - Tlf.: 76 81 20 60 - Mail: okolariet@vejle.dk


10 enkle regler for, hvordan man kan se yngre i 40 år\nPå alle tidspunkter, er kvinder på udkig efter forskellige måder at bevare deres ungdom og skønhed. Opfundet forskellige eliksirer til at udføre specifikke ritualer, men det var ikke nok. Men i dag, er der tips hvordan man ser unge i 40 år. Dette er, hvad vi nu beskrive.\nRegel 1. Strøm\nHvordan til at se yngre ud i 40 år? For at gøre dette, er du nødt til at spise ordentligt. dette betyder dog ikke, at det er nødvendigt hele tiden at sidde på kost og tempoet selv sult. Måltider skal være afbalanceret, fuld af nyttige sporstoffer og vitaminer. Hvordan kan du nødt til at forbruge fedt mere af mejeriprodukter og kogte grøntsager. det er også nødvendigt at genopfylde vandområdet i tilstrækkelige mængder. Hvis det er muligt, fjerne fra kosten af salt, sukker, mel, læskedrikke. Det er også vigtigt at huske, at du har brug for at hjælpe kroppen udskiller giftstoffer skadelige for huden. For at gøre dette, kan du bruge friske bær, spinat, peber og te.\nRegel 2. Øvelse\nFølgende råd, hvordan man ser unge til 40 år: udelukke stillesiddende livsstil. Og selv hvis du nødt til at sidde hele dagen på arbejdet, hver halve time brug for at arrangere din ferie: en tur rundt på kontoret, gøre lidt træning for arme, ben, hals og ryg. Om morgenen, helt sikkert brug for at uddanne dig til at gøre øvelser. Og efter en dag er det nødvendigt at mindst en time til at gå i den friske luft (det bedste i parken, væk fra veje og motorveje). Det er også godt fra tid til anden for at besøge gym, gå til fitness eller yoga.\nHvad kan du rådgive kvinder, der ønsker at vide, hvordan man ser unge på 40 år? Helt fjerne dårlige vaner. Alkohol og cigaretter bare dræbe kroppen af hver person, og en kvinde er også et stort Bytte. Hvis en kvinde ryger, bør hun også helt undgå steder, hvor folk ryger andet. Efter alt, selv den cigaretrøg (passiv rygning) er i stand til at forårsage kroppens damer frygtelige skade.\nRegel 4. Sleep\nSørg for at sige, at manglen på hvile og søvn har en negativ indvirkning ikke kun på sundhed, men også på sit udseende. Derfor følgende råd, hvordan til at se yngre end deres år, 40: tilstrækkelig søvn tid. Med hensyn til de rammer, de er unikke for den enkelte, men den gennemsnitlige voksne organisme skal hvile ikke mindre end 7 timer om dagen. Ideel otte.\nRegel 5: Mood og ånd\nFølgende råd om, hvordan man ser godt ud i 40 år: undgå stressede situationer og være altid i godt humør. Efter alt, hvis en person er vred eller nervøs hele tiden, dette har en negativ effekt på hans helbred og dermed og på ydersiden. Som for stress, har forskerne bevist, at de er de vigtigste faktorer for ældning af enhver person. Hvis vi taler om stemningen, så er det ingen hemmelighed, at den smilende pige bliver automatisk en skønhed, uanset hvor mange år det kan være.\nRegel 6. Klædeskab\nDet er også vigtigt at sige, at enhver kvinde bør vide , hvordan at se elegant i 40 år. Faktisk en tøj er ikke kun i stand til at tabe et par år, men også at kaste et dusin. Hvad må ikke glemme den dame?\nDet er bedre at vælge den klassiske stil af tøj, der altid er relevant og alderssvarende.\nTøjet bør undgås ungdomsbevægelser, også åbne og lyse tøj, de kan kun gøre en sjov dame, men ikke ung.\nSko skal være fortrolig, på trods af længden af hælen. En kvinde, der går til raskoryaku 12 centimeter hæle, ser bare forfærdeligt!\nFor damerne er meget vigtige tilbehør. De bør henvende helt under stil af tøj.\nRegel 7. Udseende\nDen næste tip er at se unge til 40 år: at tage sig af dit ansigt. Tror ikke, at der vil være behov alle hjælpemidler først efter 30 år. Begynd at tage sig af ansigtet så tidligt som muligt. Som teenager, er du nødt til kompetent håndtere problemet hud, rense det ordentligt. Hver aften inden jeg går i seng skal være helt fri for make-up, fra tid til anden for at give din hud hvile. Det er også vigtigt at korrekt udvælge makeup.\nRegel 8. Særlige kropsdele\nHvad giver en kvindes alder? Ansigt, hals, arme og bryst. Således er disse dele af kroppen kræver særlig pleje. Huden på halsen så ikke slasket, hver dag for at gøre enkel, men effektiv sæt øvelser. Som for brysterne, er der også brug for enkle øvelser, som vil hjælpe halsudskæring damer altid være i fremragende stand. Du er nødt til at tage sig af huden og hænder, elementære - vaske op, mens iført handsker og ikke at gå ind i haven hænder uden beskyttelse.\nRegel 9. Følelser\nHvad kan en ung kvinde? Positive følelser. Tja, hvis kvinden i 40 år til at forelske igen eller lærer en ny fase af forbindelserne med de udvalgte. Kun én mand kan gøre en kvinde glad, og så - smukt.\nAt se godt ud, enhver kvinde bør huske det simple ordsprog: "I 20 år, det ser ud som det blev skabt af Gud, 30 som hun ønsker, og i 40 damen ligner hun fortjener det."\nI Warface ændre det kaldenavn, og hvor meget vil det koste?\nVi gør reparationer i huset. gips loft\nATV "Polaris" - pålideligheden og kvaliteten af


EX-Sovjets nationale etablering – Akademiskrejseblog\nPosted on 31. august 2016 14. december 2016\nEX-Sovjets nationale etablering\nI år er det 25 år siden, Sovjetunionen gik i opløsning, og selv om de fleste fremstillinger af Ruslands historie stadig slutter med Sovjetunionens sammenbrud, er et kvart århundrede tilstrækkeligt til at trække nogle større linjer op.\nFor 25 år siden havde vi store forhåbninger til, at demokrattiet nu ville sprede sig over den sjettedel af jorden, som det tidligere Sovjet havde udgjort. Den amerikanske teoretiker Francis Fukuyama proklamerede ligefrem ”the end of history” i sit berømte essay af samme navn, idet der stadig ville indtræffe historiske begivenheder, men det vestlige demokrati, det såkaldte liberale demokrati, ville være den endelige samfundsmodel, som alle verdens lande til syvende og sidst ville nå frem til. Fukuyama så for sig en verden, der var indrettet som EU. Og det blev også den dominerende politiske diskurs det meste af det kvarte århundrede, der fulgte. Alligevel er det i retrospektiv ikke det billede, der tegner sig for det tidligere Sovjet.\nNok er de fleste af landene demokratier med afholdelse af valg, men det har ikke været det overordnede projekt, når man ser mere samlet på epoken. Det har snarere været etableringen af nationalstater, samlet om en dominerede national kultur, der har været målet. Nok er de baltiske lande i dag demokratier i vestlig forstand, og de er da også blevet medlemmer af EU og Nato. Men denne udvikling har været sekundær i forhold til det egentlige hovedprojekt at skabe en estisk, lettisk og litauisk stat. Hovedspørgsmålet for samfundsindretningen har været, hvordan nationerne har kunnet befæstes, mest konkret i forhold til den russiske minoritet i landene. Spørgsmålet har lydt, i hvor høj grad de etniske russere skulle være en del af demokratiet, opnå statsborgerskab, valgret og andre borgerlige rettigheder sammen med den nationale befolkning. Også i de fleste andre af det postsovjetiske lande giver det mest mening at se den nationale genopstandelse som hovedemnet for den politiske udvikling, ikke mindst i Rusland. Det ser også ud til, at de lande, der lykkedes med at definere en national politisk kultur er lykkedes bedst med at skabe en stabil – også i økonomisk henseende – i hvert fald delvist demokratisk stat inden for definerede grænser.\nI Rusland var det tydeligt i begyndelsen af 90’erne – og er det fortsat – at man har ledt efter et kulturelt ståsted for det ”nye” land. Hvor Rusland igennem 1800-tallet og hele sovjetperioden har haft tradition for at intelligentsiaen, i høj grad forfatterne, kunne formulere en ramme om en national kultur, var det ikke herfra svaret skulle komme i større udstrækning. Periodens russiske forfattere har ikke har nogen særlig markant stemme i diskussionen. Dog er det værd at fremhæve en af de sidste af de store gamle forfattere som central i denne forbindelse, Solsjenitsyn, der hjemvendt fra eksil dels foretog en stor odyssé gennem det vidststrakte land for at søge efter den russiske nation, dels skrev essayet ”Hvordan skal vi indrette Rusland?”, der i høj grad foregreb den udvikling, vi har set. Solsjenitsyn pegede på, at det nye Rusland måtte være funderet på det areal, som russerne, her mere bredt forstået ”slaverne”, befolkede, altså et område inklusive Hviderusland, Ukraine og dele af Kazakhstan, hvilket ikke var sammenfaldende med det nye Ruslands grænser, der blev internationalt anerkendt i form af de tidligere, interne sovjetiske grænser for den russiske føderative republik. Et hovedmål for russisk politik, ikke kun for udenrigspolitikken, blev de etniske russere i ”det nære udland”. Det har ledt til de grænsekorrektioner, vi har været vidne til gennem årene, hvor russisk dominerede områder er blevet føjet mere eller mindre formelt til Rusland. Det gælder på grænsen til Georgien i forhold til Abkhasien og Sydossetien, der i dag de facto er en del af Rusland. Det gør sig ikke mindst gældende i forhold til Ukraine, hvor Krim og evt. flere af områderne over mod den russiske grænse bliver indlemmet i Rusland. Det er sket ved militær magt under det internationale samfunds protester. Men det er set i en russiske optik en helt logisk, naturlig udvikling, der ligger i forlængelse af det øvrige nationale projekt.\nGlazunov: Det evige Rusland\nInternt i Rusland har den ortodokse kirkes genopblomstring været et symbol for genskabelsen af den nationale ramme, der måtte afløse Sovjetstatens multinationale struktur. Nok var det russiske sprog og den heraf følgende russiske kultur også et samlende instrument for Sovjetstaten. Men indholdet – hvem er vi? – hvad vil det sige at være russisk? – manglede. Et svar blev givet i form af den store russiske kunstmaler Glazunovs historiske skilderier af det ”evige Rusland”, der altså måtte gemme sig under den postsovjetiske overflade. Glazunov er fortaler for monarki og vender sig mod lige rettigheder som en kunstig abstraktion. På den måde blev indholdet langsomt tilvejebragt af en national ideologi med russiske værdier som noget, der udsprang af russisk historie og kristendom. Alligevel er det selvfølgelig for forsimplet at betragte kirkens genrejsning som det altdominerende træk ved det russiske samfund i dag. Det er stadig kun et par procent, der går i kirke i den kommende, vigtigste russiske højtiden påsken, der symbolsk nok ligger 1. maj i år. Rusland har også mange sekulære, moderne træk som ligestilling, relativ respekt og tolerance over for minoriteter, der får lov at eksistere inden for den russisk nationale ramme. Det gælder de homoseksuelle, som kan leve uden at risikere fængsling og i princippet kan udfolde deres livsstil, så længe den ikke udfordrer den heteronormative, kristent funderede idé om ægteskabet og familien, som bl.a. fremhævet af den russiske udenrigsminister Lavrov i Kroniken i Politiken for ikke så længe siden. Det gælder de nationale mindretal, hvor især det jødiske og de muslimske mindretal tilstås en eksistens som en del af russisk kultur. Putin taler f.eks. altid om ”vores traditionelle, russiske islam” i modsætning til den øvrige islamiske verden. I russisk lovgivning har man ønsket at beskærme de nationale og religiøse institutioner mod angreb, herunder den mindst lige så vigtige nationale fortælling om Rusland som sejrherre i ”den store fædrelandskrig” mod nazismen, der fejres mere og mere intenst, som årene går i forbindelse med sejrsdagen 9. maj hvert år. Russisk lovgivning forbyder ”besudling af mindet om heltene fra den store fædrelandskrig”, ligesom der er blevet strafbart at krænke religiøse følelser og måske mest groteskt at skabe ”antinational kunst”. Dette var ved at få holdet bag filmen Leviatan i vanskeligheder, idet filmen fremstiller den russiske provins som dybt depraveret i vold, druk og korruption. Russisk film og litteratur har da også et langt stykke hen ad vejen i de senere år fokuseret på at skabe positive billeder af den russiske fortid i zartiden i tv-serier og i den måske mest betydende russiske forfatter Akunins 1800-tals krimier. Hovedargumentet for at indføre en lov mod propaganda af homoseksuel livsstil over for mindreårige har da også været, at homopropaganda kunne lede til et faldende fødselstal, en evig bekymring for den russiske nations politiske arkitekter, herunder Putin selv, der ”intet har imod homoseksuelle”, men har ”som statsoverhoved et ansvar” for befolkningstallet, der ellers så småt er ved at rette sig efter et dramatisk fald i 90’erne, hvor fødselsraten faldt lige så meget som den gennemsnitlige levealder. En vis russisk indvandring fra de tidligere sovjetrepublikker har da også hjulpet til.\nMen også andre steder i ex-Sovjet må det forgange kvarte århundrede ses som et nationalt, mere end et demokratisk projekt. Jeg har nævnt Baltikum, men også i Kaukasus handler det for et land som Armenien om at genopstå som nationalstat. Her fortsætter konflikten om enklaven Nagorno-Karabakh, et armensk område i det muslimske naboland Aserbajdjan og på den anden side den aserbajdjanske eksklave Narkhitsjevan bag Armeniens grænser. Det kristne Armenien beskyttes af Rusland, også på vestgrænsen til Tyrkiet, og ligesom i Rusland må den armenske kirke siges at spille en meget definerende rolle i armensk politisk kultur i dag som netop et kristent modspil til de muslimske naboer, herunder Iran. Det er inde for denne ramme lykkedes Armenien at udvikle sig til et relativt stabilt land. Mod vest har det for Georgien betegnende nok lettet vejen til politisk stabilitet, at man har mistet de russiskdominerede områder Abkhasien og Sydossetien.\nI postsovjetisk Centralasien har den nationale genrejsning også spillet en hoverolle, i Usbekistan samlet om kulten omkring middelalderlig storhed under Timur Lenk. Et autokratisk, nationalt styre under præsidenten Karimov har udmærket sig ved ikke at tillade egentlige, frie valg og har holdt islam i tømme. Der kaldes ikke til bøn fra minareterne, og der hersker en relativt sekulær leveform med ligestilling, dog parret med undertrykkelse af mindretal. På den måde kan et land som Usbekistan minde om 70’ernes Mellemøsten, før den islamiske i revolution i Iran fik sendt moderniteten i defensiven i stort set samtlige andre muslimske lande, oftest hjulpet på vej af frie valg, der har bragt islamisterne til magten. Ser man på resultaterne for borgerne, kunne meget tyde på, at Fukuyamas liberale demokrati slet ikke passer ind i den nationale politiske kultur mange steder i verden. Snarere ser det ud til, at et land må tage udgangspunkt i sin nationale kultur og finde en definitionsramme for denne, før den politiske styreform kan dannes, ikke omvendt. Det gør sig måske ikke mindst gældende i forhold til det sidste ex-sovjetiske land, jeg vil nævne i denne forbindelse, Ukraine.\nI løbet af de første 23 år, der er gået siden 1991, lykkedes det ikke at opbygge bæredygtige demokratiske institutioner. Magten har bølget frem og tilbage mellem det, vi kunne kalde “øst”, og det vi kunne kalde “vest”. En periode så det ud til, at magtbalancen holdt, men samtidig fik man ikke reformeret økonomien, demokratiet eller skabt en fælles ukrainsk kultur.\nJamen, der har da været 4 forskellige præsidenter og været gennemført valg, kunne man indvende, umiddelbart mere pluralistisk end i Rusland f.eks. Men altid meget konfliktfyldt og med sære mafiaopgør i kølvandet. Forgiftninger, mord. Månedlange demonstrationer har anfægtet præsidentmagten, som vi så det hen over vinteren 2013-24, hvor demonstranterne på Maidan krævede, at Janukovitj skulle lave en samarbejdsaftale med EU. Man ville ikke bare tage diskussionen ved næste valg.\nEfterspillet er velkendt: Rusland annekterer Krim efter en politisk proces, som langt fra kan kaldes demokratisk, men alt andet lige alligevel ikke efterlader tvivl om, at Krims befolkning nu ønsker at høre til i Rusland. Vesten opretholder sanktioner for at ændre på denne situation – selv om ingen vel i ramme alvor forestiller sig, at Krim reelt skulle gå tilbage som en del af Ukraine. Lignende problemer tegner sig i dele af østligste områder af Ukraine. Konflikten vil ikke reelt kunne bringes til ophør uden visse ændringer af grænsen. Alt tyder på, at grunden til, at Ukraine ikke har kunnet definere og få en national politisk kultur til at fungere lige siden 1991, er, at man reelt ikke kan det, så længe en del af landet de facto er russisk. Først når Ukraine får samlet sig som ukrainsk nationalstat, vil det være muligt at skabe et stabilt politisk system med den indbyggede loyalitet over for staten, som er en nødvendig forudsætning for, at et land kan fungere. En anerkendelse af nogle nye grænser, helst fundet ved folkeafstemninger efter sønderjysk model, og et lidt mindre, men mere ukrainsk Ukraine ser ud til at være den vej, Ukraine må slå ind på, hvis landet kan læses som et led i den almindelige udvikling, vi har set i det øvrige postsovjetiske område.\nlæs mere – Fra Tallinn til Tasjkent, Akademisk Rejsebureaus Forlag, 2016\nPosted in RuslandTagged Moderne Rusland, Rusland, Rusland efter Sovjet, Sovjet, Udvikling\nPrev Mit første besøg i Betlehem\nNext Verfremdung i turismen


Ultralite NSX DH - Hardy - Fluestænger - Fluefiskeri - Fiskegrej\nFiskeri med switch og tohånds stænger er meget populært herhjemme, og bliver brugt til laksefiskeri både i vores egne vandløb, og ligeledes i Norge og Sverige. Der findes et utal af brands derude som laver disse stænger, og kvaliteten varierer selvfølgelig meget. De legendariske stangbyggere fra England, brødrene Hardy, er nu kommet på banen endnu en gang, med en fantastisk serie af tohånds stænger, med størrelser startende i 11´3 #3 og hele vejen op til det tunge skyts på 14´6 #9/10.\nUltralite NSX DH serien er en samling stænger hvor hver model har special byggede klinger med forskellig føling og aktion, for at passe ind til de forskellige fiskesituationer som vi som fiskere møder på vores vej til drømmefisken. Fælles for alle stængerne er, at de alle er bygget på Hardys nyeste teknologi Sintrix NSX. Teknologien består i en bestemt type resin, som Hardy i øvrigt har patent på, hvor limen omfavner kulfibre materialerne på en måde så det styrker klingen, samtidig med at der er behov for en mindre mængde af denne resin. Så du får altså en stærkere klinge, som på samme tid vejer mindre end tidligere – et win/win hvis du spørger os !\nAktionen på alle Ultralite NSX DH er som udgangspunkt Medium Hurtige, men dybden i flexet varierer fra model til model, og giver nogle kanon fede kast. De mindste stænger i serien passer perfekt til det danske å fiskeri efter mindre laks og havørreder, hvor de store modeller skal med dig ud på jagten efter de helt store laks i Skjern å, Storåen og selvfølgelig alle de norske og svenske elve.


- Feriehusudlejning (år) 2015\n- 8.00: Tyskland: Fabriksordrer, feb\n- 8.00: Tyskland: PMI Samlet endelig, mar\n- 9.30: Sverige: Industriproduktionen, feb\n- 9.30: Sverige: Industriordrer, feb\n- 9.45: Italien: PMI Service\n- 9.50: Frankrig: PMI Service endelig, mar\n- 9.55: Tyskland: PMI Service endelig, mar\n- 10.00: Eurozonen: PMI Service endelig, mar\n- 10.00: Eurozonen: PMI samlet endelig, mar\n- 11.00: Eurozonen: Detailsalg, feb\n- 14.30: USA: Handelsbalance\n- 15.45: USA: PMI Service endelig, mar\n- 15.45: USA: PMI samlet endelig, mar\nFLSmidth, ISS (kl. 16.00, Søborg)\nI dag er der møde i Folketingssalen, hvor der blandt andet vil være 1. behandling af forslag til lov om ændring af registreringsafgiftsloven.\nEnergi-, forsynings- og klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) er i dag kaldt i samråd om den danske PSO-model. Ministeren skal redegøre for løsningsmodeller efter Europa-Kommissionens erklæring om at den nuværende model er traktatstridig.\nVestre Landsret i Viborg behandler i dag en straffesag mod en tidligere plejehjemsleder fra Aalborg. Byretten idømte hende 10 dagbøder á 500 kroner i august sidste år, fordi hun forsømte sin tjeneste i forbindelse med en dement 85-årig kvindes død.\nKøbenhavns Byret indleder i dag en stor straffesag, hvor 14 er tiltalt for handel med hash fra det område, som kaldes Gaza-striben i Christiania.\nRetten i Sønderborg afsiger i dag dom i en straffesag mod advokat Hans Boserup. Han nægter sig skyldig i anklager om falsk forklaring, misbrug af stilling og påkørsel af en bil.\nI dag afholdes der høring i sagen om den tunesiske cyberjihadist Nabil Amdouni, der tidligere er blevet dømt otte års fængsel for blandt andet at have opfordret til terror.\nDer er i dag endnu en høring i korruptionssagen mod den tidligere rumænske premierminister Victor Ponta. Ponta erklærer sig uskyldig og har tidligere udtalt, at han mener, at beviserne mod ham er fabrikerede og konstruerede.\nFhv. socialminister, fhv. folketingsmedlem Else Winther Andersen, 75 år, fhv. folketingsmedlem Flemming Oppfeldt, 60 år, danser og Solodanser Lis Jeppesen, 60 år. og musiker Uffe Savery, 50 år.


I boligafdelingerne Vesterbo og Espebo i Værløse er der blevet faste fællesspisninger, og det giver stærke fællesskaber. Foto: Morten Hermansen\nFællesskabet blomstrer i boligafdelingerne Espebo og Vesterbo i Værløse\nDet spirer i boligafdelingerne VAB Vesterbo og VAB Espebo i Værløse. Og ikke kun med forårsblomster men derimod også med nye fællesskaber.\nDe er opstået på baggrund af et unikt partnerskab i de to boligafdelinger under Værløse Almennyttige Boligselskab, og sammen med Furesø Kommune og Furesø Frivilligcenter har partnerskabet fået midler fra Sundheds- og Forebyggelsesministeriet til at skabe bedre trivsel og sundhed i boligområderne gennem fællesskaber og netværk. Et projekt, der har fået titlen 'Projekt Fællesskaber'.\nEn af de aktiviteter, der indgår i projektet er fællesspisninger, og allerede i efteråret tog de to lokale boligafdelinger de indledende skridt. Det har betydet, at fællesspisningerne er blevet en tilbagevendende og populær aktivitet blandt beboerne.\nSkiftes til at kokkerere\nI Espebo kaldes fællesspisningen for 'Madklubben', og her mødes en gruppe beboere hver tredje uge i fælleshuset og spiser sammen. På skift laver en til to personer maden, mens man dækker bord og tager oprydningen sammen.\n"Vi skiftes til at lave mad, så det ikke er én, som skal trække læsset. Men vi hjælper de, der er lidt usikre på at lave mad til andre. Det giver en god stemning, når vi dækker bord sammen, og skiftes til at lave mad. Vi får vendt alle mulige emner - som én sagde, så taler man sammen på en anden måde, når man spiser sammen. Det er en god måde at lære hinanden at kende på, også som 'ny i klassen'", fortæller Helle, deltager i Madklubben i Espebo.\nI Vesterbo inviteres der også til fællesspisning med skiftende kokke i et fælles lokale. Her er de gået flere sammen om at lave maden. Det er både hyggeligt og mere overkommeligt.\n"Det handler om at finde en model, som vi er glade for, og som kan fortsætte, så det ikke uddør, hvis én ildsjæl falder fra", fortæller Dorte fra boligafdelingen Vesterbo.\n"Vi oplever en god opbakning og god stemning - og det er faktisk over maden, at der opstår nye idéer til aktiviteter og fællesskab. Deltagerne i fællesspisningerne får mod til at bidrage, og hvis vi løfter i folk, så kan vi løfte mere", tilføjer Lisbeth, der også er beboer i Vesterbo.\nSelvom det endnu kun er fællesspisningerne, der er blevet løbet i gang blandt boligblokkene, er der andre aktiviteter på vej. Beboerne vil nemlig gerne sammen stå bag en cafe, arrangere en naturdag for børn, et loppemarked, førsthjælpskursus, kulturudflugter og en tryghedsvandring. Idéerne er mange men har alle det fælles udgangspunkt, at de bidrager til beboernes trivsel og sundhed.\nAt Furesø kommune har valgt at støtte projektet i de to boligafdelinger er ingen tilfældighed. Den sundhed, som de nye fællesskaber kan give, er nemlig med til at sikre et bedre liv med mindre sygdom for borgerne.\n"Med Projekt Fællesskaber kan vi gribe fat i én af de sundheds-udfordringer, som kommunen står overfor, i form af manglende trivsel. Ensomhed rammer den mentale sundhed og skaber en ulighed i, hvor sunde vi er. Grundidéen i 'Projekt Fællesskaber' er, at alle mennesker ønsker at høre til, og gøre noget for andre. Det skaber mening i livet. Og fællesskaber gør os mere robuste over for krav og forandringer, som for eksempel pludselig sygdom", siger Kamilla Walther, projektleder i Furesø Kommune.\nHun bakkes op af Anders Poulsen, leder af Frivilligcenter Furesø, der mener, at fællesskab og engagement fra borgerne øger livskvaliteten.\n"Vi ser ikke borgernes engagement som noget, vi har brug for, fordi pengene ikke slår til. Vi ser derimod borgernes engagement som noget, der giver en stærk livskvalitet. Vi har alle sammen brug for at hjælpe til og at være en del af fællesskaber", siger han og understreger, at de nye fællesskaber i boligforeningeriger også har en stærk sidegevinst. Nemlig en øget tryghed i området, fordi flere kender hinanden.\nPubliceret 12 May 2016 10:55


Diana, Our Mother: Her Life and Legacy - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Streaminganmeldelse | Diana, Our Mother: Her Life and Legacy\n03. aug. 2017 | 11:42\nPrinsesse Diana lignede en popstjerne, men ny dokumentar tegner med hendes sønners hjælp billedet af en modig og socialt engageret prinsesse, der tog sig kærligt af både de svage og sine egne børn.\nNy HBO-dokumentar skaber et rundhåndet, men intimt billede af prinsesse Diana, som brugte sin enorme popularitet til at sætte fokus på mennesker i nød.\nHele verden var i dyb sorg, da Lady Diana døde, kun 36 år gammel, i en bilulykke i Paris i 1997.\nDe fleste ved, at hun var sammen med sin nye kæreste, som også døde i den sorte Mercedes, og med tiden er hun nok mest kendt for at være en ung prinsesse, der døde alt for tidligt.\nDerfor er det ikke nogen dum idé at lave en dokumentar, der portrætterer det godhjertede menneske, som Diana var kendt for at være, inden hun døde.\nDet har instruktøren Ashley Gething nu gjort med hjælp fra Dianas sønner, prinserne William og Harry. Sammen sætter sønnerne sig til at kigge på billeder fra deres barndom, og bramfrit taler de om den intimitet, de havde med deres mor, og den kærlighed, hun gav dem.\nElegant, men nok også lidt for rundhåndet får vi et portræt af en kærlig mor, som brugte sin royale status til at sætte fokus på nogle af tidens mest ømtålelige problemer.\nFilmen er en klassisk talking head-dokumentar med personer, som var tæt på Diana. De fortæller begejstret om hende, og historierne bliver illustreret af videoklip og billeder fra dengang.\nMest rørende er det at se de to prinser fortælle om kærligheden til deres mor. William var femten år og Harry var kun tolv, da hun døde. De forklarer, at deres mor var en uformel prinsesse, som gjorde en dyd ud af at skabe et normalt liv for sine sønner.\nHun sørgede for, at de jævnligt fik burgere og kom i biffen, og det gjorde tydeligvis stort indtryk på Prins Harry, når hun kørte tur med drengene i sin BMW og hørte Enya for fuld drøn.\nMed de små, intime historier i baghovedet er det hjerteskærende at se videooptagelserne af de to drenge, som går med dukkede hoveder efter den ligvogn, som fragter deres døde mor gennem et sørgende London i 1997.\nMen dokumentaren handler ikke om Dianas død. Den historie kender vi, og der lægges stor vægt på at beskrive, hvorfor den daværende prinsesse af Wales var så populær.\nPrinserne taler med Dianas gode ven, Sir Elton John, om hendes kæmpe indsats i kampen mod AIDS. Kort, men præcist forklarer de, hvordan medierne i 1980’erne dæmoniserede homoseksuelle, fordi det primært var dem, som var ramt af den forfærdelige virus.\nFolk var ekstremt bange for sygdommen og derfor også bange for homoseksuelle.\nDet gjorde Prinsesse Diana drastisk noget ved, da hun besøgte et hospital fyldt med AIDS-ramte, homoseksuelle mænd. Hun talte med dem alle, men vigtigst af alt gav hun et håndtryk til en af de sygeste patienter.\nEn fotograf tog et billede af håndtrykket, som på ingen tid gik verdenen rundt, og pludselig havde mange mennesker en langt større forståelse for sygdommen og dens ofre.\nGerninger som denne, hvor Diana brød med det stivbenede kongehus’ tillukkede og verdensfjerne image, gav hende en popularitet nærmest på rockstjerneniveau. Dokumentaren bruger relevante kilder og glimrende arkivbilleder til at male et stærkt billede af prinsessen.\nTil gengæld kommer vi ikke helt ind under huden på hende og hører om hendes nedture og mørke sider. Vi ser en masse billeder af hende og hendes mand Prins Charles, hvor de tydeligvis ser triste ud inden skilsmissen, men vi får intet konkret at vide om, hvor grim skilsmissen egentlig var.\nDog viser dokumentaren flere optagelser af Diana, som jages af glubske paparazzifotografer, der hensynsløst prøver at provokere hende for at få et billede, hvor hun græder.\nMusikken er nedtonet, men tilpas rørende, når vi ser billeder af den smukke prinsesse, som på det tidspunkt var et kæmpe mode-ikon, fordi hun elskede at se godt ud.\nMen overfladisk var hun ikke.\nHun brugte bevidst medieinteressen til at sætte fokus på politiske problemer. Således tog hun kort før sin død til Bosnien for at besøge de mange ofre for landminer, som flere års borgerkrig dengang havde bragt med sig.\nDiana, Our Mother: Her Life and Legacy er en værdig mindesten for en anderledes prinsesse.\nashley gething, diana\nPrinsesse Diana, Prins William, Prins Harry, Elton John\n24. juli på HBO (dansk premiere vides ikke)


Warrington uddyber Huddersfields elendigheder i 13-try-thriller | Betting Online\nWarrington afsendte Huddersfield til foden af Super League-bordet, da Wolves kantede en spændende 13-forsøget affære at flytte til et punkt af liga-lederne Hull FC.\nTil tider i år har Warrington lignede bona fide titel contenders, men ved andre lejligheder mere som den side, der skuffede sidste år.Dette spil, hvor føringen skiftede hænder seks gange, da spillet fra begge sider varierede fra det sublime til det latterlige hele eftermiddagen, var en mikrokosmos af både Warringtons år og denne Super League-sæson.\nFacing a side Bunden af ligaen med lidt at spille for ville have repræsenteret en problemfri eftermiddag for Warrington i årevis, men med afstanden mellem top og bund tættere end nogensinde blev spillet ikke besluttet, før Daryl Clarks 76. minuts forsøg sørgede for, at Wolves var færdige bare et punkt bag Hull før anden fase af sæsonen. Tries fra Stefan Ratchford og Ben Currie satte værterne ind i hvad der syntes at være en behagelig 10-0 føring tidligt, men Huddersfield slog tilbage med to forsøger fra den tidligere Warrington-fløj Gene Ormsby og en anden for Aaron Murphy til at lede 14-10 med halvtimet nærmer sig.\nKun Danny Broughs uberegnede målspark forhindrede at føre fra at blive udvidet yderligere, og det tillod Warrington at lede i pause når Kur t Gidley konverterede Ben Westwoods velbesøgte indsats for at gøre det 16-14.\nMed Huddersfield sigter stadig på at imponere deres nye træner, Rick Stone, før kvalerne gik de tilbage foran, da Nathan Mason krydsede lige efter halv-time, men en quick-fire-dobbelt fra Chris Sandow og Ryan Atkins etablerede en otte-punkts ledelse for Wolves på vej ind i sidste kvartal. Huddersfield kæmpede igen for at lede – og de så ud til at bevæge sig over Hull KR og fra bunden, når Ormsbys hattrick forsøger og en fin finish fra Craig Huby sætter dem 30-28 op sent på.Alligevel har Clarks sene forsøg, en fin individuel indsats, sikret sejren til værterne inden næste weekend’s Challenge Cup semifinale med Wakefield. „Vi skal være bedre i næste uge, det er helt klart,“ Tony Smith, Warrington træner, sagde. „Det spil opsummerede vores sæson, der var nogle strålende passager af spil, men selvfølgelig indrømmede vi for mange punkter for vores smag.“


Billig ulykkesforsikring til studerende - se dækning & pris her - Få en god og billig ulykkesforsikring som studerende Lærerstandens Brandforsikring\nBillig ulykkesforsikring til studerende\nDet kan være fristende for dig som studerende at spare på forsikringer for at slippe for udgiften. Men ulykkesforsikringen til studerende kan give dig økonomisk dækning, hvis du selv får en skade i forbindelse med en ulykke.\nEn ulykkesforsikring til studerende kan blive din redning, hvis du kommer så slemt til skade, at du får varige mén. Ulykkesforsikringen giver dig et engangsbeløb, som du frit kan bestemme, hvad skal gå til. Det kan fx være til at forsøde tilværelsen eller til udgifter, hvis du skal have installeret hjælpemidler i dit hjem som følge af invaliditet.\nHvorfor er en ulykkesforsikring til studerende vigtig?\nSom studerende har du ofte ikke så mange penge mellem hænderne, og derfor handler en stor del af de økonomiske overvejelser ofte om, hvor du kan spare mest. Vi oplever, at nogle studerende vælger at spare på fx indbo- og ulykkesforsikringer, men hvis uheldet er ude, er det rigtigt surt ikke at være forsikret. Vores ulykkesforsikring til studerende kan være din redning, hvis du kommer ud for en ulykke, som kræver udgifter til fx fysioterapeut, kiropraktor eller psykolog.\nHvad dækker vores ulykkesforsikring til studerende?\nUlykkesforsikringen til studerende indeholder de samme dækninger som vores normale ulykkesforsikring, fx.:\nVarige mén: Ulykkesforsikringen til studerende giver dig ret til erstatning ved ulykkestilfælde.\nTillægserstatning: Giver ret til dobbelterstatning ved varigt men efter et ulykkestilfælde på over 30%.\nTandskader: Vores ulykkesforsikring til studerende dækker skader på dine tænder.\nFarlig sport: Forsikringen dækker invaliditet som følge af ulykkestilfælde opstået under udøvelse af farlig sport.\nDu er dækket hele døgnet, uanset om ulykken sker på studiet, arbejdet eller i fritiden.\nNår du er studerende, har du mulighed for at købe en samlet studieforsikring. Studieforsikringen indeholder indboforsikring inklusive rejseforsikring i hele verden og ulykkesforsikring.\nSom studerende får du en særlig rabat, som sikrer en ekstra billig ulykkesforsikring, indboforsikring og rejseforsikring.\nVi er ikke i tvivl om, at du som studerende forstår vigtigheden af en ulykkesforsikring – men måske finder du hele forsikringsmarkedet forvirrende og uigennemskueligt. Men det er slet ikke så kompliceret, som du tror – og vi står altid klar til at hjælpe dig, hvis du har spørgsmål.\nDu kan læse mere om vores studieforsikring og beregne din pris. Du er også altid velkommen til at ringe til os.


Guides - AJKS\nSom jobsøgende er der en del bureaukrati du skal sørge for at have styr på.\nAJKS har udarbejdet guides der kan hjælpe dig som jobsøgende.\nI løbet af dine første to uger som ledig kommer du til et CV-møde. I forbindelse med mødet skal du lave ”Krav til Jobsøgning”, hvor du skal beskrive din jobsøgning, og hvordan du vil målrette din jobsøgning.\nNår du melder dig ledig, vil du inden for de første to uger blive indkaldt til et CV-møde i AJKS.