Du tror måske, at en Yogamåtte bare er en Yogamåtte. Nå, det var hvad jeg ville have tænkt tidligere også, da jeg var ny i yoga. Jeg har ejet, brugt og solgt mange forskellige mærker af Yogamåtter, så min erfaring får du serveret her. Continue reading “Hvilken Yogamåtte skal jeg købe? En gennemgang af nogle af de mest populære”\nAuthor LaustPosted on 27/02/2018 08/01/2020 Categories Sport2 Comments on Hvilken Yogamåtte skal jeg købe? En gennemgang af nogle af de mest populære\nAt huske at tage din receptpligtige medicin kan være en udfordring, især når du tager mere end en pille. Du tager muligvis også piller flere gange om dagen, på nogle forskellige tidspunkter af dagen og flere gange i ugen selvfølgelig. Nogle piller skal tages med mad, nogle uden. Det er vigtigt at tage dine medicin på den rigtige måde, så de kan metaboliseres og optages i din krop så de kan gøre deres arbejde. Continue reading “Sådan organiserer du din medicin i pilleæsker”\nAuthor LaustPosted on 19/02/2018 08/10/2018 Categories SundhedLeave a comment on Sådan organiserer du din medicin i pilleæsker\nNye forældre føler sig undertiden bekymrede over, at bade deres lille nye baby. Men frygt ikke: Bare følg disse tips for, at gøre badetid til en leg. Husk altid at holde mindst en hånd på dit barn, mens i bader. Continue reading “10 tips til at bade en nyfødt i et stort babybadekar”\nAuthor LaustPosted on 13/02/2018 26/08/2019 Categories Børn & UngeLeave a comment on 10 tips til at bade en nyfødt i et stort babybadekar\nFjern skabslåger, skuffer, falske skuffefronter og eventuelt vedhæftede komponenter. Hvis skabet har fungerende skuffer, skal du fjerne dem fra skabet. Nedtag derefter skuffens fronter, hvor det er muligt. Continue reading “Sådan giver du dit badeværelse en hurtig opdatering”\nAuthor LaustPosted on 06/02/2018 26/08/2019 Categories Hus & haveLeave a comment on Sådan giver du dit badeværelse en hurtig opdatering\nBERMUDA GRÆS ER MIN NEMESIS.\nDet har fungeret, det indtager i min køkkenhave trods alle mine forsøg på at stoppe det. Efter at vores sommerhave var færdig, og det var på tide at begynde at planlægge efteråret, besluttede vi at bruge højbede. Alt vi skulle gøre var at finde det bedste materiale til højbede.\nContinue reading “Det bedste materiale til højbede”\nAuthor LaustPosted on 19/01/2018 26/08/2019 Categories Hus & haveLeave a comment on Det bedste materiale til højbede\nTIP: Fiskesonar – Er du vild med at fiske?\nEr du vil med at fiske?\nSå skal du have en fiske sonar! En fiske sonar fra Deeper kan sørge for, at du fange de største og bedste fisk, gang på gang. Du kan få kortlagt alle dine yndlings fiskesteder.\nContinue reading “TIP: Fiskesonar – Er du vild med at fiske?”\nAuthor LaustPosted on 10/01/2018 26/08/2019 Categories SportLeave a comment on TIP: Fiskesonar – Er du vild med at fiske?\nHvordan vælger du de rette ridestøvler?\nHvis du er på markedet efter et nyt par ridestøvler, vil investeringer i de rigtige til dine behov betyde at de varer i årevis.\nHer giver vi dig råd om, hvad du leder efter, før du køber.\nContinue reading “Hvordan vælger du de rette ridestøvler?”\nAuthor LaustPosted on 22/11/2017 26/08/2019 Categories SportLeave a comment on Hvordan vælger du de rette ridestøvler?\nÆndring af omgivelser og skolemiljøer kan være meget traumatisk for teenagere – mere hvis det skyldes en allerede stressende situation. Du vil kunne mærke at din teenager vil blive mærket af at skifte omgivelser. Heldigvis er forståelsen for at flytte det sikkert at være ret stressende. Continue reading “Hvilken effekt har det på teenagere, når de flytter til en anden by?”\nAuthor LaustPosted on 26/10/2017 26/08/2019 Categories Børn & UngeLeave a comment on Hvilken effekt har det på teenagere, når de flytter til en anden by?\nNøglebokse, nøgleskabe og nøglesikkerhed\nHvis der er en ting, de ikke lærer dig på business school, er det, at hvis du skal køre din egen virksomhed, skal du håndtere mange nøgler. Continue reading “Nøglebokse, nøgleskabe og nøglesikkerhed”\nAuthor LaustPosted on 19/10/2017 26/08/2019 Categories SikkerhedLeave a comment on Nøglebokse, nøgleskabe og nøglesikkerhed\nVandtæt taske til din kajak\nVelcro – Mange vandtætte tasker og poser har en velcro-lukning for, at give et ekstra lag vandbeskyttelse. Velcro er et godt materiale til denne funktion, da den er stærk, sikker og funktionel i både våde og tørre forhold. Continue reading “Vandtæt taske til din kajak”\nAuthor LaustPosted on 18/09/2017 26/08/2019 Categories TaskerLeave a comment on Vandtæt taske til din kajak


Hvornår er det passende at få børn? - Morten Skilpadde den helt rigtige unge mand, fra 1990'erne!\nHome » Sport og friluftsliv » Hvornår er det passende at få børn?\t»\nHvornår er det passende at få børn?\nDet er typisk meget omdiskuteret fra familie til familie hvad man har af holdning til hvornår det kan siges at være passende at få børn. Derfor kan det til tider være svært når to personer finder sammen med vidt forskelligt syn på børn. Der er nogle der mener at det er uansvarligt at få børn alt tidligt med argumentationen at forældrene ikke er gamle nok til at agere som nogle gode forældre. Modsat er der også nogle som mener at det er godt at man får børn tidligt fordi så har man flere år med dem.\nBegge skal være enige om at få børn\nBegge forældre skal være enige om at få børn. Det holder sjældent længere hvis den ene partner føler sig tvunget ud i det at få et barn. Derfor er det vigtigt at man mærker efter om man selv føler man er klar til at være ansvarlig overfor et barn. Men der kan kun siges at der ikke er et svar på hvornår det er passende at få børn. Det vigtigste er at man føler sig klar til det.


hjemmebagt franskbrød? - Slyngebarn\n06-04-18, 09:30 #1\nMin søn vil gerne bage franskbrød.\nEr der nogen der kender en god opskrift?\nDet skal være det "lyse" uden kerner.\nJeg har prøvet forskellige opskrifter.. med gær og vand... og jeg synes vores brød kommer til at smage af gær\nHvad gør vi galt? Eller hvad skal vi prøve at ændre?\nDet er IKKE koldhævet vi bager\n06-04-18, 10:31 #2\nFor meget gær måske .\nMå der være mælk og smør i ? For det giver sådan et skønt mormorfranskbrød som godt nok bliver lidt tørt hurtigt -\nmen som så rister fremragende .\nJeg gør dette\n25-30 gram gær\nÆltes med ca 500 gram hvedemel\nLad det hæve nogle timer ,\nslå ned og form som franskbrød - efterhæv til det er flot og hævet\n- pensel med æg og evt birkes og snit .\nBag ca 30 min ved 200 gr.\nMan kan godt nedsætte mængden af gær men så skal det hæve lidt længere og gerne på køl første hævning.\n06-04-18, 11:42 #3\nBliver ikke tørt på andendagen. Kan sagtens holde i tre dage.\nHusk at ælte længe. Det gør en stor forskel\nNetter11 (09-02-19), slyngelise (06-04-18)\n06-04-18, 12:26 #4\nælte længe i hånden eller på maskinen?\nFølgende brugere siger tak til slyngelise for dette brugbare indlæg:\n09-02-19, 10:18 #5\nAndre med gode opskrifter?\n09-02-19, 10:41 #6\nJeg bager altid lidt på slump, som min mor lærte mig da jeg var barn. Bruger altid maskine, har lært at dejen har godt af ægte menneskehænder og knofedt\nSynes boller er nemmere at have med at gøre end franskbrød.\nGrundopskriften er ca. sådan her:\n6 dl lunkent vand, heri smuldres og udrøres 1 pk gær. Temperaturen på vandet er vigtig, det skal føles rart for en lillefinger.\nEvt. frugt/grønt, f.eks. 3 små, fintrevne gulerødder, 1 lille fintrevet æble, 1/2 groftrevet agurk - dog kun én af tingene.\nEt par store håndfulde havregryn.\nRører det godt sammen med en grydeske.\nSå skal der mel i. Jeg bruger alm. hvedemel. Hælder i lidt efter lidt og rører ud, til man ikke kan røre det med skeen længere, fordi det er for tykt/sejt. Tilsætter så lidt efter lidt, mens jeg ælter - med hænderne. Når dejen er elastisk og kun klistrer lidt til fingrene, er der nok i.\nHæver et lunt sted 1-1/2 time. Jo koldere hævested, jo længere, men kig til det. Når det er ca. dobbelt størrelse, er det nok.\nFormer til boller (husk at have lidt mel på hænderne ellers bliver det noget klisterstads), der sættes på bageplade, og efterhæver 15-30 min. Pensler med æggehvide eller mælk. Bager ved 220 gr ca. 10-12 min. Når det lyder hult, når man banker på bunden, er de færdige.\nEdit: Jeg bruger naturligvis ALDRIG maskine, ikke altid\nSidst redigeret af liv; 09-02-19 kl. 12:28\n09-02-19, 11:38 #7\nJeg synes, at franskbrød bliver bedst når det er bagt med (sød)mælk og smør\nJeg tager udgangspunkt i amos opskrift\n09-02-19, 19:51 #8\nDette er også vores go to Franskbrød herhjemme, jeg ælter altid på maskine.\n11-02-19, 09:53 #9\nDet er ligegyldigt for brødet (om ikke for ens arme )\n02-03-19, 23:13 #10\nTakket 590 gange i 350 indlæg\nJeg bager gerne franskbrød på en meget tynd kartoffelmos (bare kogte mosede kartofler most i kogevandet) gær, salt og mel! Man kan enten koldhæve det eller lade det hæve nogle timer på køkkenbordet! Bage det til det er godt brunt! Det bliver fantastisk lg holder sig frisk flere dage\n03-03-19, 11:09 #11\nEllers prøv med tørgær, jeg har en fornemmelse af at når jeg bager med tørgær er der mindre tendens til at det kommer til at smage af gær! Til gengæld synes jeg tørgær der sværere at arbejde med :D altså man kan for eksempel ikke altid stole på hæveetider, så man skal være lidt bedre til selv at vurdere om en dej har hævet nok\n03-03-19, 11:10 #12\nPlus jeg også på mange måder synes langtidshævet, med tørgær har mindre tendens til gæret smag. Men altså tænker også det er individuelt hvornår man synes t brød smager gæret


PER BJØRN → Book direkte online her\nfra 3 - 6 timer med mulighed for ekstra timer\nTil dansen: Meget varieret sangrepertoire, samtidig med den "nerve" i musiken der gør, at danselysten helt naturligt "melder" sig hos alle i selskabet. Lydniveauet tilpasses altid selskabet og lokalitet.\nMere om PER BJØRN\nAnmeldelse fra kunde‼\nBook Per Bjørn, så er succesen hjemme!\nPer Bjørn var med til at gøre aftenen til en stor oplevelse. Hans fornemmelse for at ramme den rigtige musik under middagen, i den rigtige styrke, uden at forstyrre samtalerne, var perfekt og til dansen var hans evne til at holde stemningen i top, ved at vælge den rigtige musik på det rigtige tidspunkt, eminent. Fås ikke bedre‼\nJeg kan på det varmeste anbefale Per Bjørn, hvis man skal være sikker på at festen bliver en oplevelse af de gode‼\n“Anmeldt af Villy Køngerskov”\nAnmeldelser ( | af PER BJØRN: 4,7 ud af 5 baseret på 13 anmeldelser )\nGod til at finde nerven i festen, gode melodier og så synger han godt.\nAnmeldt af Henning Jørgensen d. 18. oktober 2021\nSuper god musiker, derfor får han 5 stjerner med pil opad.\nRigtig god og underholdende musiker. Dæmpet musik under maden, vil helt sikkert anbefale Per Bjørn til andre. Vi og vores gæster var glade for hans musik til vores sølvbryllup den 9 oktober 2021. Tak, Per.\nAnmeldt af Søs Nielsen d. 12. oktober 2021\nKom til tiden, leverede passende musik\nLeverede god og passende musik både til middagen og til dansen. Gæsterne var underholdte og glade.\nAnmeldt af Jens Nielsen d. 1. december 2019\nJørgen E.T Nielsen\nHan er en festlig og god musiker og har et godt tag gæsterne.\nAnmeldt af Jørgen E.T Nielsen d. 2. oktober 2019\nDet var dejlig og dæmpet musik under middagen, og fuld knald med musik både for de unge og ældre, som alle fik “danset igennem”.\nAnmeldt af Palle Bolvig d. 13. juli 2019\nFestmusik over al forventning\nFantastisk dejlig engageret musiker, der virkelig går ind i hvad der ønskes af musik, både før og mens festen er i gang. Har et volumen niveau under spisning, så alle kan hyggesnakke under middagen og leverer en virkelig god og varieret musikgenre til dans. Kan kun give de allerbedste anbefalinger til at benytte Per Bjørn til fest.\nAnmeldt af Annette Fabrin Christiansen d. 11. november 2018\nHan var helt i top\nJeg giver Per Bjørn 5 stjerner fordi han er en behagelig mand, han har en god sang stemme og han kunne bare det hele.\nAnmeldt af Lone Olsen d. 23. oktober 2018\nAnmeldt af Lilly Fomsgaard d. 19. august 2018\nMeget behagelig og varieret musik under middagen, god til at fange en melodi der passer til de enktelte indslag, meget behagelig sangstemme, og meget varieret musik til dans, vores bedste anbefaling.\nAnmeldt af Mogens Hansen d. 6. april 2018\nBook Per Bjørn, så er successen hjemme!\nPer Bjørn var med til at gøre aftenen til en stor oplevelse. Hans fornemmelse for at ramme den rigtige musik under middagen, i den rigtige styrke, uden at forstyrre samtalerne, var perfekt og til dansen var hans evne til at holde stemningen i top, ved at vælge den rigtige musik på det rigtige tidspunkt, eminent. Fås ikke bedre!\nJeg kan på det varmeste anbefale Per Bjørn, hvis man skal være sikker på at festen bliver en oplevelse af de gode!\nAnmeldt af Villy Køngerskov d. 30. marts 2018\nElinor Cloos Nandfred\nMeget behageligt menneske, forstod at spille stille under middagen. Og spillede op til dans med afvekslende musik, dansegulvet var næsten fyldt op hele aftenen.\nAnmeldt af Elinor Cloos Nandfred d. 9. februar 2019\nEgnet og veludført underlægningsmusik til stor buffet. Flot sangstemme. Opmærksom.\nAnmeldt af Tage Christensen d. 5. marts 2018\nEn spillemand der spiller som han skal og synger også ok.\nEn all-round som er god til at underholde under maden.\nManden er også rar og imødekommende.\nKontakt PER BJØRN\nKontakt PER BJØRN via formularen her, så vil PER BJØRN vende tilbage hurtigst muligt. Det er gratis. Du er ikke forpligtet til at benytte det tilbud du modtager.\n00:00 My girl


Niels Peder Nielsen: januar 2009\nKlæder det biskopperne med denne ensidighed?\nAf og til falder man over personer, som bare rammer noget af det mange måske ubevidst går og tænker på og som man ikke kan sætte ord på.\nForleden læste jeg et indlæg af provst Knud Henning Hansen, som filosoferer lidt over hvad biskopperne på kirkens vegne mener de skal skal offentligt udtale sig om og hvad de ikke skal udtale sig om - selv om de burde.\nLæs selv provsten reflektioner.\nFolkekirken og den offentlige mening\nAf Provst Knud Henning Hansen, tidligere Østerlars-Gudhjem\nDen danske Folkekirke er ingen sekt. Den har ingen teologiske særstandpunkter. Den er hele folkets kirke - ergo mener den det, folket mener. Ingen kan tale på kirkens vegne, hedder det, for den har ingen mening ud over den offentlige mening.\nDet gør det lettere, for så ved den, hvad den skal sige - og behøver ikke tænke dybere over tingene.\nDet er vel det udgangspunkt de otte ud af ti biskopper har haft, når de nu har mandet sig op til en udtalelse om Gazakrigen - på Folkekirkens vegne.\nOg så mener de det samme som Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten, De Radikale og mange fra Venstre og De konservative: En ensidig fordømmelse af lsrael p.g.a. konflikten i Gaza. -\nSkidt med at de lukker det ene øje. De har fulgt den offentlige mening. Israelerne har bombet en børneklinik i Gaza, som nogle biskopper har anbefalet danske kirkegængere at støtte økonomisk. At børneklinikken var tom og ingen kom noget til, ændrer ikke ved bispernes indignation.\nGemte sig i moskeer\nDer er ikke et ord om baggrunden for Israels voldsomme reaktion i Gaza: At Hamas gennem 14 dage havde bombarderet Israel med op mod tusind raketter. Israel har overtrådt Geneve-konventionerne, siger de, rnen de glemmer, at Hamas har overtrådt nøjagtig de samme konventioner ved at bruge kvinder og børn som skjolde, hvad også en jurist i international ret har fremført.\nEn bevidst kynisk strategi har det været for Hamas at gemme sig i moskeer, skoler, hospitaler, børnehaver og hvor civile er trængt sammen.\nForleden var der en lille pro-israelsk demonstration på Rådhuspladsen.\nSamme aften var der en langt mere talrig moddemonstration for palæstinenserne som havde en truende, voldelig karakter. Her lød råbene: ”Død og lemlæstelse over alle jøder i hele verden, død over demokratiet, død over Danmark”. Utvetydige racistiske og antidemokratiske ytringer.\nJeg har ikke hørt nogen fra kirken tale imod dette jødehad.\n200 mio. forfulgte kristne\nGennem en årrække har verden været vidne til en gigantisk forfølgelse. 200 millioner kristne er forfulgt i socialistiske og muslimske stater. Der er tale om henrettelser likvideringer, fjernelse af børn fra forældre, tvangslejre. nedbrænding af huse og andet.\nI efteråret bragte Kristeligt Dagblad en meqet tankevækkende kronik af teologen og journalisten Iben Tranholm, hvor hun gjorde rede for forfølgelsernes omfang og karakter.\nLigeledes bragte Kristeligt Dagblad i adventstiden en artikel om katolske hjælpeorganisationers beskrivelse af omfanget af forfølgelserne af kristne verden over.\nMan skulle tro, at en så omfattende forfølgelse af trosfæller kom en ved.\nInternt står Folkekirken over for en helt uoverstigelig udfordring, nemlig afvandringen og nedgangen i dåbstallet og den stadig stigende ligegyldighed overfor gudstjenestelivet.\nDenne udfordring burde være et hovedtema for alle biskopper og præster.\nStriden om Fadervor\nPå det sidste har ateisterne og de såkaldte humanister “lugtet blod”.\nDe har taget statsministerens bandbulle mod religiøse symboler og ytringer i det offentlige rum til indtægt.\nDet er lidt komisk, at de kulturradikale, som ellers foraqter statsministeren bruger netop det synspunkt. Nu vil de have standset 'det meget “farlige“ Fadervor og salmesang i skoler hvor det endnu er sædvane.\nDet er jo tankevækkende at debatten om Fadervor blev udløst af en klage fra en mor, som er medlem af Folkekirken - og som har ladet sit barn døbe.\nKunne det ikke give anledning til at forklare den danske befolkning, hvad den kristne dåb indebærer: At der faktisk er noget der hedder dåbsliv og trosliv?\nDet ville gøre godt med udtalelser der fortæller, at evangeliet har noget at sige det moderne menneske i hverdagen? At det er demokratiets forudsætning.\nAt det giver tryghed og glæde! At det stiller krav til sanddruhed og redelighed! At det kan få os til at begynde på ny på tilgivelsens vilkår. Noget, der bryder sekularismen. Vi trænger til opmuntring og støtte til alle, der formidler genuin, evangelisk luthersk kristendom!\nIndsendt af Niels Peder Nielsen på 13:28 Ingen kommentarer:\nEr Hamas af samme skuffe som Taleban?\nJeg ved næsten ikke hvad jeg skal mene, men den 23. januar 2009 kunne man læse en ret så åbenhjertig kronik i Jyllands Posten af virksomhedskonsulent Poul Højlund fra Kjellerup. Døm selv og vurder selv. Har han ret, har vi med en umenneskelighed af dimensioner, som trodser enhver beskrivelse at gøre.\nPOUL HØJLUND konsulent, Kjellerup\nOffentliggjort i JP 23.01.09 kl. 20:20\nDen forfærdende sandhed er, at Gaza er et lovløst helvede på jord, og at Hamas bærer skylden. Al skyld. Opgiv enhver tanke om på den ene side og på den anden side, skriver Poul Højlund.\nPæne danskere - og hvem er ikke det? - tror på våbenhvile og fredelige løsninger, og nogle forsøger fortsat at sætte Israel og Hamas over for hinanden som to lige parter i et beskidt slagsmål. Eller man lukker øjne og øren, fordi der »jo altid er ballade i Mellemøsten«. Der er endog danske politikere som Margrete Auken, der påstår, at »Israel er skurken«. Intet turde være en større løgn.\nVi står overfor et totalt sammenbrud af det, vi forbinder med samfund og civilisation. Tro endelig ikke, at Israel har del og lod i vanviddet.\nTro heller ikke på den norske læge, der midt i alle sine operationer finder rigelig tid til at udtale sig til alverdens tv-stationer via Hamas-”journalister”. Han er en forbenet gammelkommunist, der aktivt støttede terrorangrebet på WTC i New York. Hans ærinde er så åbenlyst, at der må komme en alvorlig selvransagelsens stund hos de medier, der ukritisk bærer hans propaganda videre.\nDe eneste nyheder, der kommer ud af Gaza, er kontrolleret og styret af Hamas. Hver gang en avis bringer billeder inde fra Gaza, kan man være sikker på, at det er Hamas-propaganda. Jeg siger dermed ikke, at det er sjovt at være palæstinenser i Gaza i disse uger, tværtimod. Krig er rædselsfuldt, bykrig ubeskriveligt.\nIsraelerne opfordrer via flyveblade civile palæstinensere til at bringe sig i sikkerhed. Hamas forhindrer det og skubber dem i stedet foran sig som levende skjolde. Hamas ønsker og fremtvinger et maksimum af civil lidelse og død, hvorefter de via de ukritiske medier over hele verden slynger os det i hovedet som bevis på deres egen retfærdige sag og Israels grusomheder.\nDen palæstinensiske befolkning i Gaza er fanget i dette inferno. Grænserne er lukkede, og der er ingen vej ud. Mistanke om oprør straffes med omgående henrettelse, i mildere tilfælde med det berygtede Hamas-knæskud, der udføres lodret fra knæskallen ned gennem underbenet og ud i foden. Ofret kommer aldrig til at gå igen.\nIsrael har påtaget sig det beskidte arbejde, der hedder at knægte Hamas. DR's kommentatorer påstår, at det har noget med det kommende israelske valg at gøre. Udenrigsministeren påstår, at Israel bruger alt for voldsom militær styrke. FN snakker om proportionalitet. Norge støtter Hamas. EU betaler til Hamas under dække af humanitær bistand. Tjek lige Hamas' spritnye firhjulstrækkere engang til.\nHvor var alle de blødt venstreorienterede, velmenende humanister og forargede journalister, da tetjenerne blev myrdet i hobetal af russerne? Hvor er de, når Dafur's befolkning bliver myrdet af de arabiske militser? Hvor er de, mens myrderierne i Congo raser?\nDet er formentlig umuligt at erkende for dem selv. Vi er jo alle vaccineret imod antisemitisme. Men så må jeg bede dem spørge dybt i sig selv: Hvorfor fylder denne politioperation med militære midler så voldsomt i deres bevidsthed, når de dog ved, at utøjet er på den anden side?\nIsrael går frem med største forsigtighed i Gaza. Måske 800 dræbte efter 14 dages voldsomme militære operationer i et af verdens tættest befolkede områder, langt hovedparten af de dræbte er aktive Hamas-folk. En del af de civile tab er Fatah-folk eller blot kritikere, myrdet af Hamas, og atter andre er brugt som de civile skjolde, Hamas bruger til at gemme sig bag.\nDet demokratiske Israel mistede 1.176 indbyggere, og tæt på 9.000 blev såret som følge af Hamas-terror fra år 2000 og frem. Ingen af dem var terrorister. Eller terroristsympatisører. Ikke en eneste. Deres forbrydelse bestod i, at de kørte med bus, stod i kø foran bageren, dansede på et diskotek, eller blot opholdt sig i deres eget land.\nHvad sagde de pæne mennesker dengang? Intet. Hvorfor lukker de øjnene for Hamas' morderiske umenneskelighed overfor både Israels og egen befolkning, og hvorfor er deres samvittighed sådan indrettet, at Israel bliver til skurken?\nHvorfor hjælper vi ikke palæstinenserne ved at støtte dem, der er i gang med at befri dem for det forbryderregime, de er udsat for? Hvorfor støtter vi ikke den eneste stat her på kloden, der tør påtage sig den beskidte opgave? Hvordan forestiller vi os, at der skal blive blot våbenhvile i Gaza, så længe Hamas er ved magten?\nMen nej. Vi ser støttedemonstrationer til fordel for Hamas med Enhedslisten som halehæng. Vi ser voldelige ”fredsdemonstrationer” entydigt rettet mod Israel. Vi ser udenrigspolitisk nævn indkaldt af den velmenende Jeppe Kofoed med det ene formål at protestere mod Israel. Vi oplever en næsten enig national og international presse undlade at rapportere om Hamas' uhyrligheder.\nDet er på tide, at Danmark og danskerne besinder sig på, hvad der er op og ned her i verden. Hjælp palæstinenserne, støt Israel.\nIndsendt af Niels Peder Nielsen på 12:09 1 kommentar:\nDen store humanistiske karakterbog\nJeg har selv oplevet en vis skævvridning i debatten om Gazakonflikten, og jeg er måske lidt ensidig på min BLOG ved at lade dem komme til orde, som i en vis udstrækning taler Israels sag, men det mener jeg mig i min gode ret til, fordi jeg gerne vil give debatten bredde og et ret focus.\nJeg tillader mig derfor at bringe en artikel af Adam Holm fra TV2, en artikel bragt i Politiken den 9. jan.\nAdam Holm er ph.d., journalist, DR 2\nStøvet eller ej, taktløst eller ej, det giver mere mening end længe at finde udtrykket frem af gemmerne og værne om det.\nIndrømmet, det sker ikke uden at tage en dyb indånding. Vi ved jo, hvad Israels navn nu forbindes med. Blodige dage i Gaza. Say no more. Eller rettere: Say some more!\nVi rammes nemlig bestandigt på den følelsesmæssige centralnerve dér, hvor det analytiske beredskab kobles fra. Det er hjerteskærende at se fotografierne af de dræbte palæstinensiske børn. Er man selv forælder, kræver det ikke en rejse på tværs af kultur, religion og geografi at sætte sig ind i de sørgende palæstinenseres afsindige ulykke. Det er så bedrøveligt, som det kan være.\nSpørgsmålet er imidlertid, om man kan skrive det lille ord ’men’ efter denne konstatering, eller om de uhyrlige handlinger lukker for al videre tale om motiver og årsager. Moralsk set – uden at ville tærske pseudofilosofisk langhalm på, hvis moral det i så fald måtte være – er det vanskeligt.\nAt skrive noget i retning af »De mange dræbte børn og civile voksne palæstinensere er naturligvis dybt sørgeligt, men ... « giver ikke point i den store humanistiske karakterbog.\nHvis Israels blodige angreb i Gaza ses som statsterrorisme vendt imod en forfærdet og undertrykt befolkning, er det bare at stoppe al videre læsning her. Store dele af den danske venstrefløj og nogle af vores hjemlige muslimske organisationer tænker sådan. Jeg er uenig. Og jeg er bekymret af samme grund.\nIkke at mine forestillinger har en etisk forrang frem for det modsatte synspunkt. Nej, bekymret, fordi tilsyneladende stadig færre i debatten her til lands, sådan som den har udfoldet sig i flere af dagbladene – fra det store Europa er der i øvrigt tilsvarende tegn at spore – gider forholde sig til det israelske argument, den side af sagen, hvor ’men’ er en nødvendig tilføjelse.\nHvorfor dog egentlig? Er det ikke kun ret og rimeligt, at et land beskytter sine borgere mod angreb udefra?\nIsraels fremfærd i Gaza er til diskussion. Det skal de også være. Ødelæggelsen af vigtige dele af infrastrukturen i Gaza, afskæring af forsyningslinjerne, den voksende humanitære krise, manglen på medicin, vand og elektricitet, er det retfærdige handlinger over for en allerede ualmindeligt hårdt prøvet befolkning?\nKun en hjerteløs satan vil mene, at dét er retfærdigt. Og jeg er indbildsk nok til at hverken tro mig hjerteløs eller satanisk. Så hvordan krigen har været forsvarlig, måske ligefrem ’retfærdig’?\nDer eksisterer jo ingen reel trussel mod Israel, sådan som adskillige kritikere herhjemme synes at mene. Ingen trussel? Adskillige tusinde raketter affyret mod områder i det sydlige Israel. Har det intet af sige?\nTag til Israel og spørg folk uden for de største byer, hvordan det er at leve i landet, og mange vil svare, at de føler sig fanget i en konstant krigstilstand, en situation med permanent mobilisering, og derfor reagerer en stor del af israelerne ikke længere efter standarder, vi vil betegne som normale.\nDet er to generationer siden, at millioner af jøder blev myrdet i Europa. Hvorfor? Fordi de var jøder. Intet andet. Uden skelen til hverken køn, alder, politiske tilhørsforhold, seksuel orientering eller graden af religiøsitet.\nPå den baggrund, som jo ikke kun er nogle få falmede billeder i et fotoalbum, men levende historie for de fleste israelere, hersker der en foruroligende omgang med den historiske lære mange andre steder.\nVi lader os spise af med sindsoprivende billeder af grædende palæstinensere og skydende israelere. Men det er jo kun en del af helheden. Hvor er historierne om israelernes lidelser og frygt? Har israelerne fortjent at have det sådan?\nMan kan da glimrende tage bladet fra munden og rette en bredside mod Israels militære kurs. Det gør eksempelvis avisen Ha’aretz, men selv når den på lederplads lader fordømmelserne hagle ned over de formastelige i den politiske top og militære ledelse, husker den at sondre mellem Israel, jøder, den israelske hær osv.\nDet er disse nuanceringer, som Ha’aretz bærer på rygraden, der ofte mangler i de europæiske medier, og som derfor gør det til en vanskelig, men så meget desto vigtigere manøvre at føje et ’men’ til historierne fra Gaza.\nDet er set før i krigens historie, at de involverede parter kan synke så dybt ned i bataljernes morads, at de glemmer, hvor grænserne mellem det gode og det onde, det defensive og det aggressive går.\nDet gælder på israelsk side, og det gælder blandt palæstinenserne, men vi andre burde kunne udnytte afstanden til at klare hjernen. Det kunne man passende gøre ved at stille sig selv spørgsmålet, hvordan man som demokrati skal bekæmpe terrorisme?\nSe på vores egne tiltag her på kontinentet. Adskillige europæiske lande, herunder Danmark, har i kølvandet på 11. september 2001 vedtaget kontroversielle terrorlovgivninger. Og overvågningen af mistænkelige personer og grupper er blevet kraftigt forøget.\nDet er nyt for de fleste af os, generende nyt. Israelerne har derimod siden statens grundlæggelse for 60 år siden dag ud og dag ind levet med terror som en reel risiko i hverdagen.\nAngrebet på Gaza gør næppe underværker i så henseende, ja det gør formentlig kun ondt værre, men et land under konstant angreb må og bør handle, også selv om fremgangsmåden er oprørende for pæne mennesker, som ikke ved, hvordan terror påvirker et samfund.\nDet er ikke i mine øjne mangel på realitetssans at dræbe sine fjender; det modsatte, altså ikke at dræbe dem, der vil dig til livs, ville derimod være udtryk for en urealistisk adfærd«. Sådan faldt ordene fra en mand, der i flere end fyrre år har været aktiv i den israelske fredsbevægelse og tæller adskillige palæstinensere blandt sine venner.\nDer er altid en risiko for, at et samfund i krig mister fornemmelsen for, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert. Historien viser os, at mange af denne verdens mønsterdemokratier i krigstider har handlet på en måde, der var uforenelig med deres egne værdisæt.\nIsrael er bestemt ikke bedre end mange andre lande, der har oplevet en spænding mellem at være et frit land og et land i en dødelig konflikt, men heller ikke værre. Hvis det er regeringen i Jerusalem, som er problemet i den kritiske europæiske vurdering af, hvor problemet ligger, så vil det være klædeligt at forsøge at finde ud af, om befolkningen deler dens opfattelse i måden krigen føres på.\nHvad forestiller man sig egentlig? At der er folkefest i Tel Avivs gader, traditionel kædedans i Jerusalem, offentlig hyldest af de heltemodige tropper i Haifa? At Israels jødiske befolkning, fraset de få hændervridende ’peaceniks’, sidder og godter sig over palæstinensernes ulykkelige tab, alt i mens de ringer til den krigsopviglende jødiske lobby i USA og stolt overbringer dem resultatet: »Shalom guys, vi har dræbt tusinder af deres, mens de kun har fået en snes af vores!«. Er det dét?\nOkay, karikaturen er tyk, men mindre kan også gøre det. Sagen er den, at det udelukkende er de israelske motiver, der mistænkeliggøres.\nDe palæstinensere, der affyrer raketter mod civile mål i Israel, er de ikke skyldige i intentionen om at ville dræbe andre mennesker? Endda ud fra et chauvinistisk grundlag; det er jo bare jøder!\nI min ordbog er det udtryk for paternalisme af værste skuffe, iblandet imperialismetankens simple modstilling mellem offer og bøddel, undertrykker og undertrykt, at slå det hen som legitim nødværge.\nHamas er ikke bare en national frihedsbevægelse, sådan som visse romantikere bilder sig ind. Læs den fremragende palæstinensiske journalist Zaki Chehabs bog ’Inside Hamas’ (2007). Chehab, som man bestemt ikke kan beskylde for at være en åndelig stikirenddreng for Israel, viser, hvordan Hamas fortsat står ved sit charter fra 1988, der tilsiger, at kampen først er tilendebragt den dag, islams grønne fane vajer over hele det historiske Palæstina fra Det Døde Hav til Middelhavet.\nJo, der er visse pragmatiske åbninger her og hisset, og Hamas kan med henvisning til Koranen sagtens legitimere en længerevarende hudna, våbenhvile, med israelerne.\nMen intet peger på, at det får dem til at fravige hovedmålet med kampen, nemlig den jødiske stats endeligt. Og som en repræsentant for Hamas i øvrigt er citeret for at sige i bogen: »Du finder ikke nogen i Hamas, der vil anerkende Israels ret til at eksistere.\nHvis du hører noget andet, kan du være sikker på, at det er løgn«. Det er Israels fjende lige nu. En fjende, der nyder støtte fra Hizbollah i det sydlige Libanon, det stærke muslimske broderskab i Egypten, islamisterne i Jordan og vigtigst af alle, fra præstestyret i Teheran.\nSelvsamme land, hvis præsident Mahmoud Ahmadinejad flere gange har bedyret, at Israel er en fejl på landkortet, der bør korrigeres, men at jøder da skal være velkomne til at leve under islamisk overherredømme. Det er en del af grundlaget for at føje et ’men’ til, når talen falder på Israels overgreb.\nSom bekendt er det fra ens rigtige venner, at sandheden skal høres. Og der er, som allerede antydet, en del at lade Israel høre. De mange år i rollen som brutal besættelsesmagt tager sig ikke pænt ud på cv’et. Men den forstandige kritik, man altid må rette mod et land, der kalder sig for demokratisk, er i de senere år taget gevaldigt til med krav om boykotkampagner af alt fra israelske akademiske artikler til avokado.\nI dele af det politiske liv, i interesseorganisationer og blandt globaliseringsmodstandere er det naturligt at placere Israels politik over for palæstinenserne i en særlig kategori stemplet som racisme og etniske udrensninger. Den underliggende antagelse: hvis jøderne med deres lidelseshistorie kan udsætte andre for ’præcis det samme’, så må de på ironisk vis i dag indtage rollen som nazister, dvs. ondskaben i en ny forklædning.\nDet er derfor, at dele af venstrefløjen, opbragte muslimer og Vatikanet taler om, at Israel har omdannet Gaza til en veritabel kz-lejr, og at den israelske kanontorden er den dystre første sats i et velkomponeret folkemord.\nDet er en konstruktion, der har til formål at sige, at hvis jøderne kan agere lige så bestialsk som deres egne bødler, så har omverdenen sonet sin skyld.\nJødernes moralske trumfkort (læs: Auschwitz) er endegyldigt spillet af hænde. Så vidt kritikerne. Beklager, men det er skudt over målet, og hvad værre er, ensidigheden skræmmer. Hvorfor skaber Israels gøren og laden så stærke følelser? Hvorfor denne særstatus?\nMit problem er, at jeg ikke kan huske, hvem på den danske venstrefløj – højrefløjen med for den sags skyld – der protesterede, demonstrerede og petitionerede, da russiske tropper i løbet af kort tid lagde Grosnyj i ruiner og forskelsløst dræbte i tusindvis af kvinder, børn og mænd.\nJeg har heller ingen klar erindring om, hvor koret af vrede stemmer lod sig høre, da serbiske styrker under Slobodan Milosevic begik krigsforbrydelser mod kroater og bosniske muslimer. Hvem talte om ’proportionsløse’ angreb dengang? Det er klart for enhver – nej, måske ikke enhver, men så de fleste – at der kun er én vej ud af miseren, en skilsmisse mellem israelere og palæstinensere i form af en tostatsløsning.\nDet er ikke just en overrumplende vision. En tostatsløsning? Bravo, Einstein! Men har du et bud på, hvordan vi kommer derhen? På hvis betingelser? Og med hvilke konsekvenser? I al enkelhed: Nej, men det har andre og klogere mennesker på begge side af konflikten heldigvis. De har været tæt på før, og de skal nok komme det igen, men først må våbnene tie for alvor og dernæst argumenterne komme til deres ret. Også for Israels vedkommende. Helst uden det apologetiske ’men’.\nIndsendt af Niels Peder Nielsen på 07:45 Ingen kommentarer:\nJa det er jo det gamle spørgsmål, som også kom på tale, da Jesus var i forhør hos Pilatus. I disse tider, hvor vi bombarderes med "sandheder" fra alle sider, må vi nok sande, hvad en journalist engang nogenlunde sagde sådan: Sandheden er det første der ofres, når der er krig. Og det er ikke nemt at finde sandheden i den konflikt, som lige nu står på mellem Israel og Gaza, men jeg oplever at følgende leder i Jyllandsposten er med til at rykke sandheden derhen, hvor den rettelig hører hjemme, men det er der sikkert mange, der er uenig med mig i, men læs selv:\nOffentliggjort 29.12.08 kl. 03:00\nSå forfærdende billederne fra Gaza i disse døgn forekommer, så nødvendigt er det konstant at holde sig konfliktens rødder for øje. Israel - omgivet af fjender, som vil fjerne den jødiske stat fra landkortet - befinder sig i en overlevelseskamp. Dét er udgangspunktet.\nIsrael har derfor en soleklar ret til selvforsvar. Volden, terroren, krigen kommer fra Gaza og påtvinges Mellemøstens eneste demokrati, Israel, som så reagerer med et fuldt legitimt »Nok er nok«.\nMan kan diskutere proportionerne i det militære svar, om end det må anerkendes, at Israel synes at tage de hensyn til Gazas civilbefolkning, som selve krigens natur ellers vanskeliggør: Ifølge nyhedsbureauer er ca. 180 af de omkring 250 dræbte regulære Hamas-krigere.\nMen der er grund til hele tiden at minde om disse grundlæggende forhold i den endeløse krig mellem Israel og de terrororganisationer, som omgiver landet, fordi der i så ulykkelig en konflikt hurtigt opstår en falsk symmetri, udmøntet i formuleringen: »De er lige gode om det. Ingen har noget at lade den anden høre«.\nDét er og bliver en manipulation; et moralsk og intellektuelt knæfald for volden og terroren. De to parter er netop ikke lige gode om det. Volden går én vej - og udløser så et svar. Israel har gennem årene givet sine fjender alle chancer. De er blevet afvist. Volden er tværtimod blevet optrappet:\nEfter massivt internationalt pres trak Israel sig ud af Sydlibanon. Har det ført til fred? Nej, raketterne regnede fortsat ned over Israel, så et militært svar på denne front blev uudgåeligt forrige sommer.\nEfter massivt internationalt pres trak Israel sig i 2005 ud af Gaza. Har det ført til fred? Nej, raketter og mortérgranater har lige siden regnet ned over Israel - ifølge israelske opgørelser 6.300 raketter og granater i dette tidsrum(!). Et militært svar er også her uundgåeligt.\nGaza er én stor tragedie. De humanitære forhold er forfærdelige. Halvanden million mennesker er presset sammen på et areal som Langeland. Alle samfundsstrukturer er brudt sammen. Det eneste, der fungerer, er åbenbart det militære apparat og viljen til konstant at udfordre Israel.\nEr det Israels skyld? Hvornår stiller det internationale samfund de skiftende palæstinensiske regimer til ansvar? I årtier har Vesten pumpet et svimlende milliardbeløb i Gaza. Også Danmark har bidraget rundhåndet med midler, som var tiltænkt almindelige palæstinensere og et forsøg på at gøre regionen mere selvhjulpen. Hvad er der blevet af pengene? Ja, efterhånden har verdenssamfundet fundet ud af, hvad den bundkorrupte Yassir Arafat brugte milliarderne til. Han flottede sig med et to-cifret antal sikkerhedstjenester, foruden at hans privatkonti i udlandet blev holdt løbende forsynet.\nHvad Hamas bruger kræfterne og donorpengene til står efterhånden også klart. Der er bygget op mod 700 tunneler under grænsen til Egypten, som bruges til at smugle våben ind i Gaza, og man har kastet sig ud i en sideløbende kamp på liv og død mod den konkurrerende Fatah-organisation.\nIsrael kan ikke have noget ansvar for, at skiftende palæstinensiske ledelseskliker i den grad tager sin egen befolkning som gidsler i en formørket, fundamentalistisk kamp. Israel udgør reelt en vestlig forpost i denne kamp, hvilket understreges af, at på alle Israels fronter trækker Iran i trådene.\nVi skal forstå Israels situation. Men venner skal naturligvis også kritiseres, når der er grund til det.\nHvor langt er dette fra sandheden, tættere på eller længere fra? Døm selv.\nIndsendt af Niels Peder Nielsen på 08:55 Ingen kommentarer:


Få personlig vejledning og støtte. Læs om de forskellige sessioner og mærk efter hvilken, der tiltaler dig mest. Er du i tvivl, så ring endelig og lad os finde ud af det sammen.\nFind ind til kernen af, hvad det er, der giver mening for dig i dit liv. Du får vejledning til at skabe klarhed over dine værdier, og hvordan du lever mere i overensstemmelse med disse. Du bliver guidet i at komme bedre i kontakt med dit hjerte og med dit højere selv. Du bliver guidet til selv at finde de svar, du allerede har indeni dig selv.\nDu får terapi i dit tempo, på din måde. Jeg stiller store krav til dig om ærlighed og oprigtighed, og guider dig til at mærke efter – til selv at finde svarene. Men der er ikke noget, du skal. Der er ikke noget bestemt, du skal nå. Du bliver støttet til at tage alle de kampe, du selv vælger at tage – og selvfølgelig bliver du også støttet i at kæmpe dem. Du bliver ikke tvunget ned i et traume, du ikke ønsker at arbejde med. Hos mig går du selv vejen. Jeg støtter dig, guider dig og holder dig i hånden, men det er dig, der tager alle beslutninger og vælger retningen. Du vil opleve en smuk kombination af legende lethed og ramme alvor.\nUd over en dybere kontakt til dig selv, får du også en dybere kontakt til det guddommelige / universet, eller lige præcis det, du kalder det.\nJeg arbejder meget intuitivt og har erfaret, at det er forskelligt fra person til person, hvilke redskaber, der fungerer bedst. Derfor vælger vi det redskab, vi skal bruge, ud fra dig og dine behov.\nSystemisk opstilling er en terapiform, hvor vi arbejder med dig og dine relationer, da det er i dine relationer til andre, du har skabt de tanker og holdninger, som har ført dig til det sted du er lige nu.\nFå mulighed for at tage ansvar og foretage de handlinger, du kan mærke er gode for dig, fordi du bliver bevidst om dine værdier, og du lærer at acceptere nuet.\nEn kanalisering er en session, hvor du modtager kanaliserede og clairvoyante budskaber.\nJeg stiller mig til rådighed for at modtage budskaber til dig. Hvor budskaberne kommer fra er svært at sætte ord på, men oplevelsen er, at der er forskellige kilder til budskaberne afhængigt af, hvem der modtager dem. Du kan også opleve at få budskaber, der bliver fremlagt med forskellige temperamenter (altså fra forskellige kilder) og du kan få værdifuld viden og vejledning med, som du ikke selv har haft adgang til.\nDet er en god idé at have spørgsmål klar på forhånd, men nogle gange kommer der også nye ting frem under sessionen, som du måske ikke selv havde tænkt over.\nGennem dybdegående coaching, hvor du selv skaber temaet, bliver du vejledt i at leve dit liv i overensstemmelse med dine inderste overbevisninger, og det, der er sandt for dig.\nGrundtankerne i et Heart-Spirit forløb er at lære at åbne sit hjerte og følge de impulser, der kommer til dig og efterleve dem i det tempo, i den retning og i den rækkefølge, der passer ind i dit liv. Det er vigtigt stadig at være åben overfor input fra andre, men det er kun dig, der kan tage ansvar for dit liv og din fremtid, så vær tro mod dig selv.


Der var engang et teologisk fakultet i Aarhus ... | Kristeligt Dagblad\nKirke & tro 14.03.11 Kl. 00:00\nÅrhus Universitet, Det Teologiske Fakultet. Foto: Thomas Arnbo.\nDen 1. januar trådte en storstilet omlægning af Aarhus Universitet i kraft. Administrationen skulle slankes, og med omlægningen mistede det nu tidligere Teologisk Fakultet, der har fostret nogle af landets mest kendte teologer som Johannes Sløk og P.G. Lindhardt, sin status som fakultet. Fremover danner teologi fælles fodslag med Det Humanistiske Fakultet og Danmarks Pædagogiske Universitetsskole på nydannede Kulturvidenskabelige Fakultet (Aarhus Faculty of Arts).\nFra det hedengangne teologifakultet udtrykker både ledelse, forskere og studerende begejstring over sammenlægningen, som de i hovedtræk beskriver som en "god mulighed for at favne bredere". Tanken er, at teologien skal styrkes ved at komme i positiv karambolage med andre fag, så de tværfaglige elementer står stærkere. Den nyudnævnte dekan for det store fakultet, Mette Thunø, formulerer det således:\n"Vi mener, at de teologiske kernefagligheder styrkes i mødet med fag som filosofi og idéhistorie. Teologi har allerede dyrket dette samarbejde tidligere, men med sammenlægningen skaber vi bedre rammer for det. Vi piller ikke ved teologi som studium, men vi udfordrer det og skaber nye muligheder."\nMen risikerer den udfordring ikke på sigt at underminere teologien og sidenhen udrydde teologi som fag på Aarhus Universitet? På ingen måde, fastslår Mette Thunø, som pointerer, at teologistudiet fortsat har et selvstændigt studienævn, som sikrer uddannelsen.\n"Jeg kan slet ikke se, hvorfor teologi som fag skulle være i fare. Et selvstændigt fakultet skaber i sig selv ikke god uddannelse eller forskning – det gør miljøet omkring det. Det miljø har vi sigtet på at forbedre med det bedste fra flere fakulteter," siger dekanen.\nFlere Aarhus-teologer har i debat- og kronikindlæg beskrevet det nye kulturvidenskabelige fakultet som et "superfakultet". Det har dog krævet tid at overbevise samtlige medarbejdere om mulighederne i omlægningen, fortæller teologilektor og konstitueret fakultetsleder Troels Nørager.\n"Risikoen ved at være et selvstændigt fakultet kan være, at man bliver selvtilstrækkelig, og derfor kan det være sundt at røre lidt i gryden. Der er bestemt ikke tale om en nedgradering, for vi kommer til at tilbyde de samme uddannelser og aktiviteter som tidligere – plus nogle flere," siger han.\nDe muligheder kan studieleder Jesper Tang Nielsen fra Det Teologiske Fakultet på Københavns Universitet godt se. Alligevel vil han "meget nødig" se det samme ske i København.\n"Det er vigtigt, at teologi har sit eget fakultet. Det har det haft i hele universitetets historie, og de enkelte fag inden for teologi bør primært orientere sig mod hinanden. For det fordrer et samlet teologisk projekt, og ved at holde sammen på et teologisk fakultet holder man også fast i en kernefaglighed, som man kunne frygte vil glide ud ved en sammenlægning."\nDet er Lærke Færch Ussing nu ikke så nervøs for. Hun studerer teologi på femte år i Aarhus, er studievejleder og har på den måde haft fingeren på pulsen hos sine medstuderende i forhold til omlægningen. Hun melder om en samlet positiv stemning – selvom der var skepsis i starten.\n"Vi har efterhånden fundet ud af, at der er spændende perspektiver i det. Nu kan vi tænke teologi ind i mere dynamiske sammenhænge med andre fag, og vi kan sagtens have glæde af filosofiske indgangsvinkler i vores religionsfag, uden at det bliver mindre teologisk af den grund."\nFra kirkeligt hold ses der heller ingen bekymrede miner.\nAarhus-biskop Kjeld Holm har løbende fulgt omlægningen og mener ikke, at der er grund til at male fanden på væggen.\n"Teologi skal nok overleve, men endnu kan vi af gode grunde ikke sige noget om, hvordan det bliver, fordi det er så nyt. Jeg ser selvfølgelig gerne, at teologiuddannelsen er så god som mulig, men efter et møde med dekanen er jeg overbevist om, at kvaliteten vil blive bevaret. Underviserne skal nok holde skruen i vandet, og muligvis opstår der forøgede muligheder for at arbejde sammen med de andre fag. Jeg har ingen bange anelser," siger biskoppen.


Actionheltinde i skyggen af 11. september | forfatterweb\nActionheltinde i skyggen af 11. september\n“Det er ham, tænkte hun. Det er Osama Bin Laden, der skjuler sig fuldt synlig efter et omfattende plastikkirurgisk indgreb, hvor han har fået fjernet femten centimeter af hvert ben. Hun hældte ahornsirup på trekanten med kanel/æbletoast, stak kniven i den og så æblemosen sive ud, mens hun forestillede sig, hvordan hun konfronterede Osama Bin Ferramo ved hans selskab samme aften: ’Det er meget forkert at slå ihjel. Vi må som nationer lære at respektere hinandens forskelligheder og leve i fred’”\n“Olivia Joules’ hyperaktive fantasi”, s. 34\nEfter roman- og filmsucceserne om Bridget Jones forventede alle, at Helen Fielding ville følge op med en tredje bog om den populære antiheltinde. I stedet kastede hun sig i 2003 ud i et helt nyt projekt: En roman om en kvindelig journalist, Olivia Joules, der på en reportagerejse til Miami i USA (hvor hun skal skrive om lanceringen af en ny fugtighedscreme!) kommer på sporet af og optrevler en Al-Qaeda-sammensværgelse. Der går dog lang tid, før nogen tror på Olivia, for som romanens titel antyder har hun ry for at omgå sandheden noget lemfældigt. “Olivia Joules and The Overactive Imagination” (“Olivia Joules’ hyperaktive fantasi”, 2005) er skrevet i forlængelse af den ny globale dagsorden efter angrebene på USA 11. september 2001 , der blev startskuddet til den vestlige verdens ’kamp mod terror’ og en omsiggribende frygt for den arabiske verden.\nHelen Fieldings roman er imidlertid – sin dystre baggrund til trods – en meget munter fortælling. Den er i bedste actionheltestil holdt i et hæsblæsende tempo: Olivia Joules kommer bl.a. i nærkontakt med ingen ringere end Osama Bin Laden, forhindrer et terrorangreb på Oscaruddelingen og bliver nær spist af en haj. Hun står således ikke tilbage for hverken James Bond, Bruce Willis eller nogen anden (mand), der i tidens løb har reddet verden på det hvide lærred, men hun har sin helt egen facon: Våbnene er en hattenål, en helt speciel bh og masser af uimodståelig kvindelig charme.\nMed “Olivia Joules’ hyperaktive fantasi” fortsætter Helen Fielding i den lette og optimistiske stil, der især kendetegner de to Bridget Jones-romaner, men hvor Bridget Jones-universet mest af alt må forstås som samtidssatire, parodierer “Olivia Joules” snarere det fortegnede billede af virkeligheden, som den amerikanske underholdningsindustri producerer i skyggen af det til enhver tid aktuelle fjendebillede. “Olivia Joules’ hyperaktive fantasi” kan dog også læses som et forsøg fra Helen Fieldings side på at skabe en mere handlekraftig og mindre selvynkende heltinde end Bridget Jones – en heltinde for et nyt årtusinde måske, en tid, hvor singlekvinder godt kan være på jagt efter og realisere sig selv gennem andet end en (ægte)mand. Selv har forfatteren beskrevet Olivia som en mere voksen udgave af den kiksede London-single: “Hun er som Bridget Jones, hvis Bridget holdt op med at tænke på sin vægt, men bare tabte sig og i det hele taget holdt op med at bekymre sig om, hvad andre mennesker mener om hende. I halvfemserne var folk frygtelig optaget af, hvad andre tænkte om dem, det er aftaget noget i dag, selv om det selvfølgelig ikke helt er forsvundet, fordi folk har fået noget andet at tænke på” (Anette Vestergaard: “Bridget Jones er voksen og lykkelig”, Politiken, 2004-5-30).\nNår det er sagt, er det vigtigt at understrege, at der også for enden af romanen om Olivia Joules venter lykken i en mands arme – i form af den veludrustede og sympatiske CIA-agent Scott Rich! Jane Austen har ikke levet forgæves, heller ikke i actionkvindernes århundrede: Gode pigers belønning er en god mand, uanset hvordan de har gjort sig fortjent til det.


Skrevet marts 7, 2016 juli 12, 2016\nManden bag den succesrige Møller Kaffe & Køkken på Nørrebro har udvidet forretningen til nu også at omfatte Snaps og Smørrebrød i Toldbodgade, samt fået et fedt nyt køkken.\nHer kan du se frem til moderne fortolkninger af det klassiske smørrebrød. Menukortet strækker sig både over velkendte retter som fiskefilet og stegt sild til den noget anderledes sellerimad med tomat og urtemayo. Overordnet kan du vente dig en spiseoplevelse med et mærkbart fokus på de gode råvarer og en virkelig gennemført smagssammensætning, der både overrasker og imponerer!\nLæs mere Nyt køkken til Møller Kaffe & Køkken\nSchneider Electric er en global energivirksomhed, der arbejder for at nedsætte energiforbruget inden for en lang række sektorer. Derfor var det også helt oplagt at finde den mest energirigtige løsning, da arbejdspladsen i Ballerup skulle have nyt køkken og bar. H.W.Larsen blev sat på opgaven. Læs mere HWL Projekt – Energirigtigt storkøkken i Ballerup\nSkrevet januar 31, 2013 juni 7, 2016\nJa, der er nok ikke mange af vores læsere som ikke kender resultatet af VM for kokke som blev afgjort i går.\nBocuse d’Or 2013 sluttede med danske Jeppe Foldager på en vanvittig flot 2.plads og en efterfølgende sølvmedalje om halsen. Læs mere Jeppe Foldager vinder Sølv i VM for Kokke\nSkrevet januar 30, 2013 september 27, 2016\nJeppe Foldagers Gulddrømme i Lyon\nBocuse d’Or 2013 blev skudt i gang i går i Lyon, og Jeppe Foldager og assistent Christoffer Brink skal til konkurrencen op mod nogle af verdens bedste kokke ved konkurrencen som foregår under SIRHA messen.\nProgrammet er lagt, og over 2 dage skal hvert hold lave en fiskeret og en kødret på 5 timer 35 minutter. Læs mere Jeppe Foldagers Gulddrømme i Lyon\nSkrevet januar 22, 2013 september 27, 2016\nEn Hyldest til Champagnen\nOg hvorfor skal champagnen hyldes tænker I måske?\nJo, fordi vi mente den havde brug for det. For mange danskere er champagnen begrænset til nytårsaften og til særlige begivenheder mens en god flaske vin foretrækkes til hyggelige middage og selskaber. Til en lille sammenkomst med holdet bag Skarp På Mad kom snakken hurtig in på champagne VS vin. Ikke at der skal findes en vinder eller lignende, vi mente blot – og var rørende enige om, at champagnen bør være meget mere fremtrædende når man er i godt selskab og ikke kun 2 gange om året.\nLæs mere En Hyldest til Champagnen\nSkrevet januar 17, 2013 august 24, 2016\nCopenhagen Diningweek, vi kigger på de 5 bedste\nFra den 11-17 februar afholdes der igen Copenhagen Dining Week, en mulighed for at prøve en lang skare af restauranter som alle har sammensat en 3 retters menu til den nette sum af 200kr. Billetter skal i langt størstedelen af tilfældende købes i forvejen og de mere kendte steder har typisk udsolgt gevaldigt hurtigt.\nI år har arrangørerne bag Copenhagen Dining Week prøvet noget nyt med billetsalget, som jo er efter først til mølle princippet. Nu kan du nemlig skrive dig op og komme i køen til billetsalget og derefter modtage en mail når det er din tur til at købe billet, en billet som efter sigende skulle give frit valg på alle hylder -der er selvfølgelig ingen garanti for favoritrestauranten ikke allerede har udsolgt!\nLæs mere Copenhagen Diningweek, vi kigger på de 5 bedste\nSkrevet januar 15, 2013 september 27, 2016\nHWL besøger restaurant Enomania\nDet småkontroversielle Sokrates citat: ”Vi lever for at spise og spiser ikke for at leve” passer skræmmende godt til Damiano Albertis og Charlotte Skov Baks lille bistro Enomania på Vesterbrogade.\nDet var gråt og kedeligt – så kedelig som vinteren nu engang kan være midt i november måned – da vi nærmest ved et tilfælde trådte ind ad døren på Vesterbrogade hos Damiano og Charlotte.\nOverraskende nok, stod espressoen klar, før vi havde nået at tørre fødderne eller smide jakken. Det ville vi ikke have dvælet over ved et hvilket som helst andet restaurantbesøg, men Enomania føles meget ’hjemlig’ – det virker lidt som et sted, hvor man stiller skoene og hænger jakken, før man går ind. Læs mere HWL besøger restaurant Enomania\nSkrevet december 20, 2012 september 27, 2016\nHWL Opskrift – Nytårskransekage\nblomsterberg, kransekage, nytår, opskrift\nEfter julemad i lange baner, nærmer vi os nu nytår!\nNytårsmiddagen kan jo variere meget fra år til år. Men hvad enten den er bygget op om torsk eller steg, kan man næsten ikke komme udenom kransekagen.\nBåde Claus Meyer og Mette Blomsterberg har lavet fine opskrifter på kransekage, men efter den yderst succesfulde guide til ’en ny julemiddag’, som H.W.Larsen kørte i december måned, tog vi os igen en snak med kokkelandsholdet. Denne gang handlede det om, hvordan man laver ’en god nytårskransekage’. Læs mere HWL Opskrift – Nytårskransekage\nSkrevet december 18, 2012 september 27, 2016\nHWL Opskrift – Risalamanden & Kirsebærsaucen\nEfter de brunede kartofler snakker vi om desserten. Og vi er ret enige på det punkt! Desserten skal være risalamande – ellers føles det simpelthen ikke rigtigt!\nMen hvordan kan man peppe denne dessert op? Læs mere HWL Opskrift – Risalamanden & Kirsebærsaucen\nSkrevet december 12, 2012 juni 7, 2016\nHWL Opskrift – Anden & Saucen\nDa H.W.Larsen mærkede den store julemåned nærme sig, slog vi fast, at vi i år ville bruge december på at klæde alle jer på til at lave en helt fantastisk julemiddag. Og hvad ville være mere oplagt end at tage en sludder med Det Danske Kokkelandshold om, hvordan de ville strikke en julemenu sammen – anno 2012?!\nDerfor tog vi for en uges tid siden en tur til Kong Hans Kælder i Vingaardsstæde 6 for at snakke med Erik Kroun Nielsen – den splinternye kaptajn for landsholdet.\nLæs mere HWL Opskrift – Anden & Saucen\n(Visited 12.073 times, 31 visits today)\nopskrift udstyr opskrifter bagerlandsholdet bager røremaskine bagværk det danske bagerlandshold brød hjemmelavet køkkengrej køkkenudstyr kage chokolade Surdej knive kniv surdejsbrød sommer storkøkkenudstyr sprøjtepose hjemmebager storkøkken køkkener madbrød grill dessert marcipan Pande SENJEN Kokkekniv restaurant sous vide bøffer creme japansk montage vakuum pakker mousse Nordic Cup fransk jul is tærte køkken mørdej ismaskine Hjemmelavet is kamado bæredygtighed rugbrød børnecancerfonden tojiro dick Lacor gryde støbejern København brødopskrift BBQ Brothers BBQ gulerødder italien cocktailbar Granton Victorinox påske fødselsdag bageudstyr husblas italiensk hwl endeavour Danmark Bornholm dansk flydende rugsur hvedesurdej æbler hvedebrød madpakke restaurantkøkken kantine Matfer-Bourgeat glaze jordbær smørcreme vakuumpakker pålægsmaskine værksted Stavblender Mandolinjern appelsin hindbær microplane sousvide kvalitet madspild design pizza sauce Bocuse d'or flødeskumssprøjte rivejern blender pyntekniv flødeskum trykkoger køkkenmaskine grillpande strygestål nytår kransekage skarp pandetest røg røgpistol aluminium anretning køkkentips neighbourhood Food Expo røgsmul catering bowle test smag gaspatron bar spray pandekage klassiker pandebrød julebag patron konfekt sifon cocktails Le Sommelier opvaskemaskine Francis Cardenau rådhuspandekager silikonemåtte Santos blomsterberg Nemox Tilbud honninghjerte Team Rynkeby fad Jonas Vigkilde grillfad kogebog brødform fars køkkenskole lodge skæreteknik juicepressere simreret speltbrød knivaftrækker Thielmann Rote juicepresser vinkel friskpresset slibe ingefær frugt sol forår juice vulkanus Lyon værkføreren fabrica rug grydebrød baguette Noma Claus Meyer mesterværk Studio fryser Torsten Vildgaard passion passionsfrugt sponsorat julienne kokos rejsemål osmose miljø spisehus gourmet service maskine gode råd isske slagter rundkniv reparation Rynkeny Emil Rodam pomme anna tynde skiver cafe norden vanille Bressekylling vanilje Morten Falk parfait temperaturstyrring bund vandbad bageform poser form choco rubus isdessert rosentræ holbarhed knifemaker knivmager håndlavet gullerødder croissanter kartofler croissant stave smør chips klinge vakuum temperatur chokoladeform Kirk+Maarbjerg Big Green Egg arbejdstøj DolceVita arbejdssko Mibrasa kokkemode Landmann Kentaur pattegrisgrill Sika Sol over Gudhjem DanRoast Euro-Dan kokketøj kokkesko Karma Sushi forklæde sushi festival sild food Vacas 2019 Kasper Hansson tendenser konkurrence interview rose icing kaffemousse bryggeri mælkechokolade øl kakao ølbryggeri mandler Matt Orlando pecan Amass det Dansk Bagerlandshold skarpe hævekurv karamel. Pavoni knivskarp varme hveder skarphed hveder slibebånd Enhjørning slibeteknik chokoladekage håndværk fondant havrebrød sliberi Broaden & Build økologi Roskilde kammerjunker sorbet bageri nemox gelatissimo æblekage fuldkornsbrød fuldkorn rugsur jordbærtærte bornholmsk hvede citron rullekufferter citrontærte naanbrød eksotisk indien fordej græsker græskarrugbrød nødder hasselnødder smuldredej konsulent projekt naan fisk koldskål rub NorthSide Heartland knivkatalog grillbrød f.dick emmerbrød takefu maltbrød knifemakers 50% rug icel global rullemapper giesser fiskeknive osteknive gravering vaniljeis slibning hvid chokolade slibesten smoker slibemaskiner kamben skærebrætter urteknive marcipanbrød kaffe 85 lagkageopskrift Bourgeat flormelis bageartikel vaniljestang Bamix citronsaft Manconi piskefløde Smarty græsk yoghurt Kolossal Matfer æg sukker Kenwood vaniljesukker salt Dito mel Filino bagepulver pulled pork Halloween hjemmebageri Efterår Teddy Græskar jordbærmousse Tradtion santoku KK Engros grøntsagskniv Grøndland trancherkniv kantiner drinks pasta russellhobbs pastamaskine biochef barudstyr Excellence januar hjemmelavet brød keramisk hjemmeopskrift hjemmelavet pizza paul bocuse pizza på grill lagkage lagkagebunde asparges bunde kasserolle shaker Brauer Græskarsuppe World Chocolate Masters Kenneth Toft-Hansen Christian Wellendorf gulerod Rasmus Kofed gulerodsstykker Bocuse d'Or 2019 rustik VM Dennis Birch kokkekunst Årets Kok Svinkløv Badehotel italiensk madbrød Årets Kok 2017 fastelavnsboller dehydrator opbevaring Brothers mørk chokolade pistacie DanRoaster Larsen nice Grill-festen.dk projektering USA 2017 fødselsdagskage Vorwerk Thermomix Tor Stubbe Staub mælkebakterier cocotte hævning kobber SCANPAN romkugler bestik træstamme æstetik trøffelkugle Thermomixer krymmel rom Bunka wienerbrød spaghetti RUDO Illum EATALY Claus Højby Hansen bæredygtigt Christian F. Puglisi restaurante tysk professionel


» Køb Broste Copenhagen Skål Grød Høj – 124 kr.\nBroste Copenhagen Skål Grød Høj\nStentøjs skål fra Broste Copenhagen i serien Grød. Dette fine stel i stentøj er udarbejdet i af Broste Copenhagen for den innovative grødbar GRØD. GRØD har siden deres åbning i 2011 har kæmpe succes med deres nordiske grød-visioner og sammen med Brost (Læs mere)\nNavn: Broste Copenhagen Skål Grød Høj\nKategori: Køkkentilbehør > Skåle og fade\nEn stor portion online forretninger frembyder på nuværende tidspunkt alverdens leveringsmodeller. Den mest almindelige er i dag pakkeshops, fordi du så nemt kan hente din nyindkøbte vare når det passer ind i din kalender. Fragttypen er altså ultra overkommelig, samt desuden endvidere den mest letkøbte metode til levering ved køb af Broste Copenhagen Skål Grød Høj.\nDu kan ligeledes planlægge at få pakken leveret til hvor du bor eller til når du er på job. Muligheden bliver undertiden et hak dyrere, men endda meget gnidningsløs. Den mest letkøbte form for levering vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, hvilket dog kræver at du lever lige ved e-forretningens arbejdslager.\nFragtperioden på Køkkentilbehør > Skåle og fade kan i nogle tilfælde være ultra udslagsgivende såfremt man har brug for varen om få sekunder, så af den grund er det tydeligvis væsentligt at vi besigtiger den forventede leveringsdato på det relevante produkt.\nStørstedelen af webshops lover 1 dags levering på massevis af varer, eksempelvis Broste Copenhagen Skål Grød Høj, som imidlertid er betinget af at handlen gemmenføres forud for et bestemt klokkeslæt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få pakken hen til fragtfirmaet før lagerpersonalet drager hjemad.\nIndtil flere netshops garanterer levering uden gebyr, men typisk er det påkrævet at du aftager for en konkret pris. Som alternativ skulle du overveje den mest prisbevidste leveringsmodel, der i mange tilfælde – uanset om man bor tæt på København, Grenaa eller Støvring – vil være at få fragtfirmaet til at køre dine varer til et afhentningssted.\nDet er virkelig uproblematisk for os alle at finde frem til de bedste priser fra flere internet virksomheder, og til tak har flere Broste Copenhagen webshops set sig nødsaget til at stampe salgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, men ligeledes til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange love fragt uden beregning.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig udbytterigt at studere visse online shops efter rabat på Broste Copenhagen Skål Grød Høj inden du placerer ordren, så du er usvigeligt sikker på at antage den prisbilligste pris.\nDu bør trods alt være så påpasselig, at ifald en e-forretning afhænder deres varer til en salgspris som virker utopisk beskeden, kan det ofte være en varsel om en uærlig internet webshop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfavnet af en lovbestemmelse, der dækker dig som kunde imod uærlige e-forretninger.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du overveje en afdragsløsning som fx ViaBill, for så vidt du hellere vil betale regningen over et længere tidsrum.\nFør nogen køber hos en Broste Copenhagen butik kan de faktisk læse virksomhedens betingelser, det er dog bare ikke særlig sjovt.\nEt andet forslag kan derfor være at undersøge om e-shoppen er e-mærke tilsluttet, hvilket skulle være et billede på at online webshoppen tilslutter sig de danske regler, samt at online butikken af og til ses til af sagkyndige som er meget bekendte med vilkårene på området. Desuden får du lejlighed til at blive assisteret, når du forvoldes udfordringer i processen med dit indkøb.\nYdermere slår vi et slag for at kunden er omhyggelig omkring de mest centrale retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med handlen, som for eksempel den ombytningspolitik online firmaet bruger. Derfor er det tilmed essesentielt, at man permanent beholder sin købsbekræftelse, så man en anden gang kan bevise sit køb af Broste Copenhagen Skål Grød Høj, uafhængig om du skal købe en gave til en dame eller herre.\nTrustpilot frembyder forholdsvis pålidelige genveje til at eftergå ganske mange øvrige konsumenters betragtninger og på grund af dette er det anbefalelsesværdigt, at du verificerer online butikkens bedømmelser af Broste Copenhagen Skål Grød Høj inden du køber.\nFacebook medfører lige så vel absolut uafhængige løsninger til at få et kig ind i online webshoppens troværdighed. I øvrigt ses mange online varehuse i Danmark som tilbyder kunderne at udfærdige en bedømmelse af købsoplevelsen, som ligeledes kan drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi samarbejder med forskellige forhandlere på nettet da vi publicerer firmaernes varer, og modtager betaling forudsat en bruger fra vores hjemmeside foretager et køb.\nOrientering vedrørende produkter og online butikker understøttes nu og da, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for forandringer der måtte være implementeret siden vi nyligst opdaterede de viste informationer.


MissMuffin: MissMuffins salat med porcheret æg og croutoner\nang. porcheret æg, så har jeg set et sted, at man skal lave en hvirvel i kogevandet, og så komme ægget ned midt i hvirveln. Jeg har ikke selv prøvet det, men det var da et forsøg værd!\nUhmm det ser super lækkert ud. Jeg elsker porcheret æg, men aldrig lavet det selv netop fordi jeg har hørt, det er super svært osv. Tror bare, jeg må kaste mig ud i det ;)\n24. august 2011 kl. 11.46\nHvor ser det lækkert ud! Jeg har efterhånden fået lært husbonden at spise salater, men kan vi hader begge kedelige salater, de skal være lidt spændende :o) Jeg tror at vi skal prøve pocherede æg næste gang\nanni, det lyder smart!\nSå må hvirvlen nok hjælpe med at forme ægget- det prøver jeg næste gang:) Tak for tippet!\nG'est La Vie by G, nu blev mit resultat måske ikke helt vildt flot, men det gik alligevel ret smertefrit, så prøv det da bare- det værste der kan ske er at du må lave en ommer:)\nCamilla, Kristian kan også godt hvis der er rigeligt med bacon på, haha..\nDet smager hvertfald godt med sån et æg til og det ku da også godt klare lidt skinke eller bacon hvis man ikke kan undvære kødet..\n24. august 2011 kl. 15.12\nPaulina Lykke sagde ...\nMan bliver helt sulten :D\n25. august 2011 kl. 16.29\nPaulina, så må du I køkkenet:)\n25. august 2011 kl. 18.53\n26. august 2011 kl. 23.57\nLinda, det er super lækkert:)\nSikkert også lige noget for dig!\n27. august 2011 kl. 07.10


Sådan får du mere kreativitet ind i din hverdag | Agnes Blog\nHome Blog Sådan får du mere kreativitet ind i din hverdag\nby Agnesupdated on 30/10/2020 12/10/2020\nEr du typen, som elsker at være kreativ, men som ikke altid lige kan få presset kreativiteten ind i din hverdag? Vi har alle sammen travlt, og det betyder, at der ikke altid er plads til de kreative fritidsinteresser. Det betyder dog ikke, at du helt skal undvære kreativiteten i dit liv. Der er nemlig flere måder, du kan få den med på, selvom du måske altid har noget, du skal nå. Læs med her, og bliv inspireret.\nFyld dit hjemme med flotte krus med tryk eller logo\nDet lyder måske skørt, men der er bare noget super inspirerende ved flot og farverigt keramik. Hvis du elsker at drikke kaffe eller te, er det især oplagt at investere i nogle kreative krus, der kan lede dine tanker mod de mere kreative egne. Når du kigger på krusene, vil du nemlig blive mindet om en masse forskellige ting, du ellers ikke ville tænke på.\nHeldigvis kan man få rigtig mange krus med tryk og logo. Du kan endda få printet dine egne krus, hvis du har nogle gode ideer. På den måde kan du være kreativ, uden at du behøver bruge for meget tid på det. Du ordner det bare på nettet, og så har du krusene i løbet af kort tid. For eksempel kan TopSupplies.dk hjælpe dig med at få lige præcis de krus med tryk eller logo, du drømmer om. Så kan kreativiteten flyde, og du kan nyde dine varme drikke på allerbedste vis. Du kan endda også vælge at drikke vand fra krusene. Det er jo faktisk lidt innovativt i sig selv, og det er altså en hurtig måde at få det med på.\nSæt tid af til kreativiteten\nNu tænker du måske, at der ikke er plads til skemalagt kreativitet i din hverdag. Men det kan der faktisk godt være, hvis bare du kombinerer kreativiteten med noget andet. For eksempel kan du sagtens både se tv og sy på samme tid. Eller du kan male et billede, imens du øver dig på din præsentation til arbejdet. Du kan også skifte din aftenlæsetid ud med at skrive et par gange om ugen, hvis du gerne vil dyrke dit skønlitterære gen.\nDet handler faktisk meget om at tænke tingene lidt anderledes end normalt. Dagen har naturligvis ikke flere timer, end den har, men vi kan sagtens udnytte tiden bedre, hvis bare vi omprioritere lidt. Ofte kan vi sagtens skrue ned for nogle opgaver, så vi får mere tid til os selv. For eksempel behøver du måske ikke at støvsuge to gange om ugen, og der sker ikke noget ved at springe en enkelt træning over, fordi du har noget andet, du hellere vil. Hvis kreativiteten er vigtig for dig, så giv dig selv lov til at dyrke den. Det kan du selvfølgelig gøre på mange måder, og du bestemmer helt selv hvordan. Det kan jo være, at du faktisk slet ikke behøver så meget tid, men nærmere bare nogle ekstra elementer i hverdagen. Uanset hvad kan det i hvert fald godt lade sig gøre.\nPrevious ArticleHjælp dig selv og dit velvære i hverdagen\nNext ArticleFå styr på dine filer – få styr på Digital Asset Management


Cracked Feet | BlogDansk\n← Easter Gave Idéer\nLaminatgulve Priser →\nTørre sprukne fødder er en permanent plage, ligegyldigt om det er vintre eller somre. Under flaky krakkede fødder er meget almindelige blandt mænd og kvinder, da det er forårsages skyldes tør hud. Hvad provokerer den halvtosset fødderne årsager, tør hud på din heler tur tykt og stivner rundt kanten af ??hæle, der kan gøre hæle ondt. Mange af os ty til salver og fugtgivende lotions i håb at slippe af krakket fødder. Sommer tilgange, virkelig os piger behovet vise off smukke ben, uden grimme synlige revner, i nogle yndig sandaler. At slippe af smertefuld, akavet sprukne fødder, tage et kig på nogle hjem retsmidler til tør hud, at kunne bare spare dig for nogle forlegenhed.\nHvordan man Cure Cracked Feet\nAt styre fri af yderligere forværring af irriterende sprukne fødder, er det nødvendigt at holde hælene fugtig og hydreret. Hvis du lider af sådan en situation, her er en sikker-brand, korrekt pleje foranstaltning om, hvordan man helbrede sprukne fødder. Læs mere om fodpleje.\nNødvendige materialer, Medium badekar, Bomuldsstrømper, håndklæde, Loofah or pimpsten, 1 kop mineralsk olie, Fragrance-fri fugtighedscreme, Trin # 1: Tag plastik balje og hæld 1 kop mineralsk olie i den. Tilføj nogle varme vand (eller mere varm, afhængigt af din tolerance-niveau) i karret og bland det hele ordentligt. Fyld vandet till din ankler har neddykket i dem. Hold dit tørre sprukne fødder gennemblødt i mindst 10 minutter.\nTrin # 2: Senere vil din hud i udkanten af ??hæle tur bløde. Dette vil også rense snavs fanget i fødderne. Tag det ene ben ud af karret, og tør dem med en frisk bomuld håndklæde. Tag et luffa or pimpsten sten til sagte smitter det bløde, døde hud.\nTrin # 3: Vær forsigtig at være så blid som muligt, så du ikke skrabes for dybt. Huden er blød, og kun de døde hud skal fjernes fra overfladen på hælene. Vask din fod med lunkent vand og tør den med håndklæde. Følg samme proceduren med øvrige ben.\nTrin 4: Nu gælder generøse mængder af fugtighedscreme (efter eget valg) over den fugtige hæle. Dække alle overflader for sørg intet område kommer udeladt. Ikke skylle lotion off fra hælene. Den vil arbejde som healing agent for dine krakket fødder. Du kan vaske dine fødder næste dag eller gang du gå til en brusebad.\nTrin # 5: Place friske, bløde bomuld sokker på dine nu fugtet fødder og holde dem på natten. Følg dette hjem afhjælpe for sprukne fødder hver suppleant dagene.\nKrakkede Feet Home Afhjælpning\nSom fugtgivende lotion og salver har vist sig at arbejde deres magi, mange en gange, kan denne metode få ett smule dyrere. Med alle de lotion og cremer købe, vi undertiden ønsker blot den perfekte løsning der økonomisk som godt. Her er en af ??de garanterede sprukne fødder hjem retsmidler, der vil forhindre revner i at vende tilbage.\nIngredienser behov for 10 dråber kæmpenatlysolie olie 10 dråber lavendelolie, 1 spsk ubleget bivoks, 1 tsk vandfri lanolin, 1 spsk avocadoolie, 1 tsk E-vitamin olie ¼ dl olivenolie; Trin # 1: Tag en gryde og hæld i olivenolie, avocado olie, bivoks, og vandfri lanolin. Hold omrøring blandingen lejlighedsvis og varme det over medium-lav varme. Tag gryden off fra brændeovnen når voks er smeltet.\nTrin # 2: Når blandingen har afkølet (en minut eller to), hæld alle de tre olier. Rør i blandingen igen, indtil alt er indarbejdet korrekt.\nTrin # 3: Før voks afkøles off og vender solid igen, hæld væsken blandingen i ett glaskrukke og derefter lad det afkøle. Som blandingen kommer tilbage til sin stuetemperatur, skal du placere låg på krukken og holde det i køleskabet.\nTrin 4: Hver aften inden jeg går i seng, massage salven på sprukne fødder. Når du er færdig med det, placere jar tilbage i køleskabet.\nLæs mere på:; Dry Skin Retsmidler; Dry Feet Cure; Hvis problemet med din krakket fødder vedvarer selv efter forsøgt de retsmidler ovennævnte se en ortopæd at få til roden årsag. Spørgsmål som inficerer or oser fra den halvtosset fødderne kan være et alvorligt problem der skal undersøges.


5 tips til hvordan du indretter dit hjem med kunst\nAf Adrian Hughes, partner, Pars\nDu har besluttet dig for at udsmykke dit hjem med kunst, men hvilken kunst skal du vælge, og hvor skal den placeres? I denne artikel får du 5 tips til, hvordan du indretter dit hjem med kunst.\n#1 Din kunst fortæller en historie om dig\nDin boligs indretning fortæller en historie om, hvem du er, og hvilke værdier du har. Det samme gælder for den kunst, du hænger på dine vægge.\nDe seneste år har vi set en stigende interesse for kunst og en tendens til, at flere skifter plakaterne ud med kunstværker, der er ligeså unikke som dem selv.\nDe danske kunstmuseer står i kø for at melde om nye besøgsrekorder, og i følge Danmarks Statisk var der mere end 4.5 mio. besøgende på de danske kunstmuseer i 2019, hvilket er en stigning på over 50 procent siden 2010.\nDanskerne køber samtidig mere kunst end nogensinde før. I følge rapporten ”Billedkunstens økonomiske rum” blev der således solgt nye værker af nulevende danske kunstnere for 440-490 mio. kr. i 2016, hvilket er en stigning på 47 procent siden 2000.\nTrendforsker Kirsten Poulsen har tidligere fortalt til Politiken, at det skyldes, at vi i stigende grad bruger kunst til at skabe vores identiet.\n”Kunsten bliver det næste, forbrugerne vil bruge til at iscenesætte sig selv. Folk, som ikke interesserer sig for kunst, vil begynde at købe kunst til deres bolig, for på den måde signalerer de, at de adskiller sig fra mængden. At de ikke er til mainstream”, siger Kirsten Poulsen.\n#2 Din kunst bør forholde sig til resten af dit hjem\nNår du indretter dit hjem med kunst, kan du gå flere veje. Din kunst kan enten gå i harmonisk samklang med din øvrige indretning, eller stå i kontrast til den. Det handler både om din smag og interesse, men også om, hvilken historie du vil fortælle om dig selv.\nHvis du omgiver dig med klassiske møbler af designere som Poul Kjærholm eller Hans J. Wegner vil mange finde det naturligt at se etableret kunst fra landets mest anerkendte kunstnere på væggene. Men du kan også vælge at placere kunst af yngre og mindre etablerede kunstnere, hvilket kan give et mere ungdommeligt og uforudsigeligt islæt.\nHvis din indretning er mere uformel og uprætentiøs, vil man måske i højere grad forvente at finde kunst af yngre og mindre etablerede kunstnere. Omvendt kan det stå som et meget stærkt udtryk at sige: ”Jeg er ligeglad med, om spisebordet vipper, og sofaen er nedslidt: Jeg har satset det hele på den kunst, jeg omgiver mig med”.\n#3 Kunsten skal passe til rummet\nNår du vælger kunst, kan det kan være en god idé at tænke over, hvad rummene bruges til. Dit arbejdsværelse er mere privat end din entré og spisestue, og du kan hænge andet op over sofaen, hvor alle dine gæster sidder, end over din seng i soveværelset.\nEntreen er ofte et mindre rum med mange funktioner, og man vil derfor typisk vælge mindre værker, som er til at overskue. Entreen er samtidig et sted, hvor man svinger med overfrakker og halstørklæder, og man bør derfor placere kunsten på en måde, hvor den ikke er for udsat. Hvis der står en kommode, som ikke har et spejl over, kan dette være et godt sted.\nI køkkenet har man rimeligt frit spil, men skal dog være opmærksom på, at der er noget kunst, man måske ikke ønsker at blive konfronteret med, når man laver mad eller spiser. Samtidig bør man ikke placere sart kunst for tæt på kogeplader og emhætter, hvor de kan blive udsat for varme, fugt og snavs.\nI opholdsstuen kan man være heldig at have flere og større overflader, som kan bære at fremvise større værker. Det er ofte her, at man placerer hjemmets hovedværk. Det er et spørgsmål om smag og temperament, om man ønsker, at kunsten skal træde i forgrund eller i baggrund i samtalen. Hvis man ønsker et hjem, hvor kunsten er med til at præge, hvad der bliver talt om, kan man med fordel vælge mere konceptuelt eller abstrakt kunst, der ofte kræver en forklaring og kan føre til samtaler om kunstnerens projekt.\nSoveværelset er et mere intimt rum, hvor mange foretrækker mere rolige kunstværker, der virker afslappende og giver stof til refleksion. Mere provokerende kunst finder modsat sjælendt vej til soveværelset.\n#4 Kunstværket skal passe til rummets størrelse\nDet er vigtigt, at størrelsen på kunsten og rummet passer til hinanden. Hvis værket er for stort, eller hvis der er for mange værker på for lidt plads, ser det klemt ud. Omvendt ser det tomt og halvgjort ud, hvis værket er for lille, eller hvis der er for få værker. En grundregel er derfor, at jo større rum, desto større værker. En anden grundregel er, at et kunstværk ofte tager sig bedst ud med en del plads omkring sig.\nHvis man vælger at udsmykke en stor væg med flere mindre værker, kræver det desuden, at man udvælger og layouter værkerne til en helhed, så de tilsammen udgør en udsmykning af en passende størrelse. Hvis værkerne er af mange forskellige formater og størrelser kan det gøre installationen mere rolig at se på, hvis den følger et mønster. Det kan for eksempel være at lade øvre eller nedre kanter flugte.\nVærkerne kan også være tematisk eller motivmæssigt forbundne. Man kan også ”snyde” og få dem til at se ud, som om de passer sammen, hvis alle værker er indrammet på samme måde. Endelig kan man få hvad som helst til at se ud som om, det passer sammen, hvis man gør det med tilstrækkelig overbevisning og har en usædvanligt sikker smag.\n#5 Sådan placerer du kunst i rummet\nDet er almindeligt at arbejde med sigtelinjer, så der for enden af en ganglinje står eller hænger et markant værk, der virker som et samlende fokuspunkt. Hvis du er i tvivl om, hvor ganglinjerne er, skal du blot tænke over, hvor du oftest går, når du bruger dit hjem.\nKunsten bør hverken hænge for højt eller for lavt. En retningspil kan være at hænge værkerne, så den stående betragters øjenhøjde ligger midt i øvre halvdel af værket, altså en fjerdedel ned fra værkets øverste kant. Herfra findes der alle tænkelige undtagelser med hensyn til værkets størrelse, hvis det er et markant smalt højformat, eller hvis der er trappeforløb eller steder, hvor brugerne fortrinsvis sidder ned.\nKunsten bør desuden hænge, hvor de fleste vil bevæge sig eller sidde i en afstand, hvor de har et nogenlunde overblik over værket. Mange synes, at det er anstrengende at sidde på første række i biografen, hvis de skal dreje hovedet fra side til side for at læse underteksterne og i det hele taget have overblik over billedet. Det samme gælder kunst.\nHvis man arbejder med kunst, der er indrammet i glas, er det værd at overveje reflekser. Hvis dit hjem har store vinduer med kraftigt lysindfald, kan det spolere oplevelsen af kunsten, hvis denne er ophængt lige overfor. Til sådan en plads er malerier og andre ikke-glasindrammede værker mere hensigtsmæssige. Du skal desuden være påpasselig med at hænge kunst i stærk sollys, da det i visse tilfælde kan afblege værket.\nEndelig skal man tage højde for, hvordan du, din familie og dine gæster bruger dit hjem i hverdagen. Det er uhensigtsmæssigt at stille sarte skulpterer på gulvet lige op af naturlige ganglinjer. Hvis man hænger værker over en reol eller skænk, skal man ligeledes være tænke over, om reolen eller skænken bruges til at stearinlys i stager, lykønsknings- eller julekort, buketter, værtindegaver eller bøger. I så fald skal kunsten hænge i betryggende afstand over den del af reolen som bruges hertil.\nLej og køb kunst til boligen\nLej og køb kunst af landets mest anerkendte kunstnere. Udskift kunsten, hvis du trænger til forandring, eller køb den, hvis du forelsker dig i den, og lad 100 procent af den betalte leje være udbetaling på værket.\n»Pars er et fremragende koncept. Det har på alle måder været en fantastisk oplevelse.« Sebastian, kunde.\nSHARING FIELDS, Cross, black on black 28, 2019\nGammel Vardevej – indefra #46, 2016\nBrunkulseventyret_Planteindsamling #18 BKL_ved sandtipperne_30.05.2017, 2017\nFabrik 1, 2017\nInkjet print på Hahnemühle papir, indrammet.\nFingers In The Dust, 2015\nMixed media på papir\nFarligt at blive aet af dig, 2017\nAkrylmaling og benlim på bomuldslærred\nFirst Rain, 2018\nBlyant, akvarel og snavs på papir indrammet i asketræ\nGrey clover, 2008\nGensyn med Baldersbrønde Nr. 2, 2018\nKokosnød og lim på træ


Postnummer: By: Bopælskommune: - PDF\nDownload "Postnummer: By: Bopælskommune:"\n1 Når du udfylder skemaet, kan du bruge vejledningen på side 5. 1: Ansøgning til Pædagogisk assistentuddannelse PÆDAGOGISK ASSISTENT 2: Personlige data *Navn: *Personnummer: Er du dansk statsborger? Hvis nej, har du arbejds- og opholdstilladelse? Adresse: ja nej ja nej Postnummer: By: Bopælskommune: Fastnet: Mobil: 3: Uddannelsesstart Hvornår ønsker du at starte på uddannelsen? januar august Du vil blive ansat i én af de 16 kommuner som SOSU C samarbejder med, eller i Region Hovedstaden. Skoleperioderne vil foregå på SOSU C i Brøndby skoleafdeling. Ved ansøgning til GVU: (Grundlæggende voksenuddannelse) Hvornår ønsker du at starte på uddannelsen? marts august Økonomi: Søger du VEU-godtgørelse? ja nej Er du medlem af en A-kasse? ja nej Andre finansieringsformer ja nej Side 1 af 5 PAU Version: April 2013\n2 4: Skolegang og uddannelsesbaggrund Folkeskolens 9. klasse/avu 1 Folkeskolens 10. klasse/avu 2 Prøve i dansk 2/Almen prøve 1 for voksne udlændinge Prøve i dansk 3/Almen prøve 2 for voksne udlændinge/duf-prøven FVU: Læsning, trin FVU: Matematik, trin Andet, f.eks. skolebaggrund fra udlandet Gymnasial uddannelse / HF Andet 5: Anden/tidligere uddannelse inden for sundhed, omsorg, pædagogik Er du, eller har du tidligere været, i gang med en uddannelse indenfor sundhed/omsorg/pædagogik? ja nej Hvis ja: Grundforløb Social- og sundhedshjælper Social- og sundhedsassistent Pædagogisk assistent Pædagogisk grunduddannelse Hvor: Hvornår: Hvor længe: 6: Arbejdserfaring Arbejdsgiver: Arbejdets art: Fra dato: Til dato: Timetal / uge: Side 2 af 5 PAU Version: April 2013\n3 7: Godskrivning for teori og/eller praktik Ønsker du på baggrund af punkt 4, 5 og 6 godskrivning for teori? ja nej Ønsker du på baggrund af punkt 5 og 6 godskrivning for praktik? ja nej Hvis ja: 50% godskrivning 95% godskrivning Se vejledning side 5, pkt.7 8: Løn Er du berettiget til voksenelevløn? ja nej Se vejledning side 5 pkt. 8 9: Specialpædagogisk støtte Har du brug for støtte i undervisningen til f.eks. læse- /stave - /høre -/ synsproblemer? ja nej Hvis ja, beskriv årsagen her: 10: Fortæl om dig selv og begrund dit valg af uddannelse Side 3 af 5 PAU Version: April 2013\n4 11: Supplerende oplysninger For at vi kan behandle din ansøgning er det vigtigt, at du vedlægger kopi af: 1. Bevis(er) for skolegang 2. Bevis(er) for anden uddannelse 3. Dokumentation for ansættelser 12. Underskrift Oplysningerne i denne ansøgning afgiver jeg på tro og love. Jeg giver samtidig tilladelse til, at ansøgningen og alle oplysninger, jeg sender i den forbindelse, må videregives til ansættende myndighed (kommune/region). Dato: Ansøgers underskrift: Hvis du på ansøgningstidspunktet er under 18 år, skal dine forældre eller værge også skrive under. Dato: Underskrift: 13. Indsendelse Ansøgning samt dokumentation sendes til: SOSU C Brøndby Møllevej Brøndby Side 4 af 5 PAU Version: April 2013\n5 Vejledning til ansøgningsskema indenfor Sundhed, omsorg og pædagogik Vejledning til de enkelte rubrikker Rubrik Vejledning Beskrivelse af uddannelsen findes på SOSU C s hjemmeside eller uddannelsesguiden Feltet med personlige data skal udfyldes. Husk at give SOSU C besked hvis du skifter adresse. Her oplyser du, hvilket optag du ønsker at blive tilmeldt. Sæt X ved den skolegang og/eller den uddannelse, som du har dokumentation for. Sæt gerne flere krydser. Husk at vedlægge dokumentation. Skriv her hvis du har gennemført, eller er i gang med, andre sosu-uddannelser. Vedlæg dokumentation. Skriv arbejdsgivers navn og arbejdets art, ansættelsesperiode samt timetal pr. uge. Husk at vedlægge dokumentation. Hvis du kan dokumentere minimum et års relevant erhvervserfaring indenfor overenskomstens område (Bek. Nr. 816 af 20/07/2012), kan du søge om godskrivning for 50% af praktikperioden. Kan du dokumentere minimum to års erhvervserfaring, kan du søge om 95% godskrivning for praktikperioden. Husk at vedlægge dokumentation. Lønnen fastsættes i dialog med kommunen. Vær opmærksom på, at for at få voksenelevløn, skal du som udgangspunkt opfylde følgende kriterier: Du skal være fyldt 25 år, og du skal indenfor de seneste 4 år have mindst ét års relevant erhvervserfaring indenfor pædagogiske opgaver med minimum 24 timer i gennemsnit om ugen. Kap. 4, 29, stk. 2 Hvis du tidligere har modtaget specialpædagogisk støtte til uddannelse, eller hvis du mener, at du har et behov for det, er det vigtigt, at du udfylder dette felt. Husk at vedlægge dokumentation. Skriv om dig selv, og hvorfor du gerne vil uddanne dig indenfor sundhed, omsorg og pædagogik. F.eks.: Lyst og interesse: Hvad har givet dig lyst til at uddanne dig indenfor sundhed, omsorg og pædagogik? Motivation: Hvordan lærer du bedst og hvordan møder du nye udfordringer? Social forståelse: Hvad lægger du særlig vægt på hos dig selv, når du samarbejder med andre? Hvis du har supplerende oplysninger, der har betydning for din ansøgning, kan du skrive dem her. Du skal underskrive ansøgningen. Hvis du er under 18 år, skal ansøgningen også underskrives af forældre eller værge. Ansøgningen sendes til: SOSU C Brøndby Møllevej Brøndby. Side 5 af 5 PAU Version: April 2013


Eksplosion i elever med voksenelevløn\nPå to år er antallet af elever på social- og sundhedsuddannelserne med voksenelevløn mere end tredoblet\n16. FEB 2010 6.12\nSiden slutningen af 2007 har alle, der er fyldt 25 år og har mere end ét års relevant beskæftigelse, haft retten til voksenelevløn. I november 2007 var 2.059 på ordningen, hvilket svarede til knap en femtedel af alle elever. I november 2009 er tallet steget til 6.504, som svarer til næsten 55 procent af alle elever på social- og sundhedsuddannelserne, oplyser FOA.\n- Det viser, at rigtig mange af de beskæftigede på social- og sundhedsområdet uden en uddannelse meget gerne vil kvalificere sig, når de får de rigtige muligheder, siger forbundssekretær i FOA, Nanna Højlund.\nTidligere kunne kommunerne tilbyde ansatte en plads som voksenlærling, men uden synlige resultater. Først da FOA i 2007 i trepartsforhandlingerne fik forhandlet voksenelevløn ind som en ret for de ansatte med den nødvendige erhvervserfaring, viste resultaterne sig.\n- Retten til voksenelevløn er fantastisk, fordi dem, der ikke fik en uddannelse, mens de var yngre, nu har fået muligheden for at uddanne sig og stadig have en rimelig indtægt under uddannelsen.\nMen selvom der er kommet mange flere på voksenelevløn, så mener FOA, at det kan gøres endnu bedre:\n- Vi ved, at der om få år vil blive en markant mangel på arbejdskraft i social- og sundhedssektoren, fordi mange af de ansatte vil gå på pension, samtidig med at plejebehovet grundet flere ældre borgere vil stige. Vi synes derfor, at kravet om ét års relevant beskæftigelse bør fjernes, så de ledige kan få en uddannelse. Vi ved, vi får brug for dem.


Husorden for ejendommen Dronningens Tværgade 5, 1302 København K - udarbejdet juni PDF\nDownload "Husorden for ejendommen Dronningens Tværgade 5, 1302 København K - udarbejdet juni 2015"\n1 Husorden for ejendommen Dronningens Tværgade 5, 1302 København K - udarbejdet juni 2015\n2 Husorden for ejendommen Dronningens Tværgade 5, 1302 København K - udarbejdet juni 2015 Alle ejere og lejere er forpligtet til at læse nedenstående. Brud på husordenen og bestemmelserne i vedtægterne kan ikke undskyldes med uvidenhed. Ejere, der udlejer deres lejlighed, er forpligtet til at give deres lejere et eksemplar af vedtægterne og husordenen. En husorden kan let blive opfattet som et nej-reglement. Det er ikke tanken bag denne husorden. I ejendommen bor en del mennesker på et ikke særligt stort areal. Det er vel nærmest som et lille samfund, hvor alle er forskellige, har forskellige forventninger og krav til at bo. Vi skal kunne fungere sammen, og det er derfor nødvendigt med nogle regler og retningslinier, som kan være med til at skabe et godt klima, samt tryghed og tilfredshed iblandt alle beboere. Det er i vores fælles interesse, at vor ejendom og gården holdes i en pæn stand - dels fordi vi alle gerne vil have noget pænt at se på og dels for at holde omkostningerne til vedligeholdelse nede. For at kunne fungere godt sammen med de beboere, der bor omkring os, er det vigtigt, at alle bestræber sig på at tage hensyn til hinanden og forsøger at undgå konflikter. Det er derfor, vi har vores husorden i ejerforeningen Dronningens Tværgade Anvendelse. En ejerlejlighed, der ved ejendommens opdeling i ejerligheder, har status som beboelseslejlighed, kan ikke uden bestyrelsens samtykke benyttes til erhverv. Bestyrelsens samtykke til erhvervsudnyttelse kan gives i det omfang, det er sædvanligt for tilsvarende lejligheder i kommunen, og såfremt udnyttelsen til erhverv ikke er til gene for andre beboere. Bestyrelsens samtykke kan til enhver tid tilbagekaldes med 3 måneders forudgående varsel, hvis udnyttelsen giver anledning til berettigede klager fra andre beboere. 2. Loftsrum. Ejeren har pligt til at forsyne døren til sit loftsrum med navn og adresse. Pga brandfare er det forbudt at henstille personlige ejendele i de åbne loftsrum. Ved fraflytning skal brugeren tømme loftsrummet. Hvis en tidligere ejer ved fraflytning ikke har tømt sit loftsrum, påhviler det den nye ejer at tømme det eller at betale for tømning. 3. Cykler i gården. Cykler skal parkeres langs husmuren til den lave sidebygning i baggården. Cykler må ikke parkeres ved væggen eller omkring skraldecontainerne af hensyn til tilgængeligheden for skraldemændene. Cykler må ikke parkeres i trapperummene, da disse er flugtveje i tilfælde af brand. Defekte cykler og cykler, der ikke har været i brug længe og henstår i gården gennem længere tid, fjernes af bestyrelsen efter behørig advarsel. 4. Motorkøretøjer. Parkering i gården er kun for ejendommens beboere, ejere eller lejere og kun for dem, som betaler for og har fået tildelt en p-plads af bestyrelsen. Der er ikke parkeringsplads til, at alle lejligheder kan have en parkeringsplads hver. Ved salg eller udlejning af lejlighed er det bestyrelsen, som tager\n3 stilling til, om der kan følge en parkeringsplads med. Udlejning, genudlejning eller udlån af P- pladser er ikke tilladt uden bestyrelsens godkendelse. En oversigt over hvem, der har hvilke pladser kan oplyses af bestyrelsen. Der betales en afgift på kr. 900 månedligt for parkering i gården. Håndværkere og gæster må IKKE holde i gården. Overtrædelse straffes med en bøde kr. 500, som betales til ejerforeningen. Ved gentagne overtrædelser træder ejerforeningens sanktioner i kraft (se senere). 5. Barnevogne. Barnevogne og klapvogne må ikke henstilles i trapperummene, da disse er flugtveje i tilfælde af brand. Se: Ordensforskrifter i beboelsesbygninger, udsendt af Bygge- og Teknikforvaltningen i Københavns Kommune. 6. Trappeopgange. Det påhviler den enkelte ejer eller lejer at renholde egen dørmåtte. Der må ikke henstilles fodtøj, legetøj eller andet på trappereposen. Udsmykning i opgangene må kun ske efter skriftlig tilladelse af bestyrelsen. Unødig støj er forbudt og al samtale skal foregå dæmpet i opgangene. Ejendommens gadeport skal holdes lukket i tidsrummet mellem kl og Når ejendommen får installeret automatisk port og porttelefoner, skal porten altid holdes lukket og låst for at begrænse indbrud og tyveri mest muligt. Det er beboernes eget ansvar at udskifte navneskilte. Der må ikke ryges i trappeopgangene. 7. Skraldecontainere. Man må ikke fylde mere i containerne, end at lågene kan lukkes. Eventuelt overskydende skrald skal lægges i sorte affaldsposer, som skal bindes til. Containerne er til almindelig husholdningsaffald, ikke til glas, elskrot, eller aviser. Aviser skal lægges i den særlige container hertil. Papkasser skal rives i mindre og flade stykker, da de derved kommer til at fylde mindre. Øvrigt affald må beboerne selv bringe på genbrugspladsen. Brugte batterier lægges i den særlige beholder hertil. Henstår der affald som ikke afhentes af den almindelige renovationen kan bestyrelsen bortskaffe denne for ejerens regning efter et behørigt varsel. 8. VVS og andet håndværksarbejde. En ejer kan bruge en hvilken som hels autoriseret VVS installatør til at udføre arbejde i vedkommendes lejlighed. Skal der i forbindelse med VVS arbejde lukkes for varme eller vand i ejendommen skal dette ske med bestyrelsens godkendelse og orientering af de øvrige beboere. Ejere må ikke uden bestyrelsens samtykke foretage ændringer, reparationer eller maling af eller i ejendommen, uden for ejerlejligheden, herunder udvendig maling af vinduer eller døre mod fællesarealer, eller opsætte skilte, reklamer, udhængsskabe, udvendig antenner, mm. 9. Musik, støj og fest. Støjende anvendelse af værktøjer må kun ske hverdage kl. 7-17, lørdage og søndage og helligdage kl Musik må ikke afspilles fra kl. 23 til kl. 8, og i samme tidsrum skal døre og vinduer holdes lukket for at modvirke støjudbredelse. Fester må kun afholdes efter orientering af de øvrige beboere. Kommer der klager, så skru ned. Klagers behov har højere prioritet end festdeltagernes lyst. Ved fester skal man slukke for musikken kl\n4 Det påhviler den, der afholder en fest, at sørge for, at gæsterne ikke bruger trappe eller trappereposer til ophold under festen. Det er den, der støjer, der skal rette sig efter naboers henvendelser - det er ikke de andre, der skal benytte høreværn eller lukke vinduer. 10. Arbejdsdag. 2 gange årligt afholdes der arbejdsdag med deltagelse af ejendommens ejere. Formålet er bl.a. at sørge for, at gøre gården klar inden sommeren, at foretage mindre vedligelholdelse, mm. Såfremt en ejere ikke deltager, vil bestyrelsen indkræve kr Gården. Alle beboere har ret til at benytte gården. Husk at tage hensyn til de øvrige beboere. Det er ikke tilladt at opbevare byggemateriale og lign. i gården uden tilladelse fra bestyrelsen. Det er ikke tilladt at holde fest i gården uden skriftlig tilladelse fra bestyrelsen. Middage eller lignende sammenkomster er dog tilladt. Der må ikke spilles musik eller radio i gården. Af hensyn til naboer skal større selskaber rykke inden døre senest kl Ryd op efter jer selv. Det er ikke tilladt at efterlade affald, askebægre, cigaretskod, mad, emballage, engangsgrill, legetøj, mm i gården. Det er tilladt at anvende grill. Dog frabedes det, at vægge, havemøbler, buske og træer svides af. Grillen skal placeres sådan, at røgen ikke stiger op i lejlighederne. For at forhindre ulykker og for at forhindre at legende børn kommer til skade, skal voksne altid overvåge en tændt grill og sørge for afkøling af grillen, når de er færdige med at bruge den. 12. Husdyr. Husdyr er tilladt. Ejeren til husdyret skal sørge for, at der ikke efterlades afføring i gården. Hunde, der opholder sig i gården, skal være i snor og under opsyn af ejeren. Det er ejerens pligt at sørge for, at husdyr hverken forårsager støj- eller lugtgener. Det er forbudt at fodre herreløse katte eller andre dyr på ejendommens område. 13. Skadedyr. Hvis man ser eller hører skadedyr på ejendommen, f.eks. mus, rotter, kakerlakker og lignende skal man straks meddele dette til bestyrelsen. For at mindske risikoen for rotter må man ikke kaste affald uden for skraldecontainerne. 14. Hærværk. Hærværk og ødelæggelser af ejendom og gård, som du eller dine gæster er ansvarlig for, skal erstattes. 15. Tæppebankning. Tæppebankning skal foregå nede i gården, på hverdage mellem kl. 7-17, på lørdage, søndage og helligdage mellem Husorden. Såfremt husordenens bestemmelser ikke overholdes kan bestyrelsen påtale dette - normalt mundtligt og det gentages skriftligt, såfremt forholdene ikke bliver rettet.\n5 Når man har modtaget vejledning og henstilling fra bestyrelsen har ejere og lejere pligt til at efterkomme dem uden ophold og inden for den frist, som bestyrelsen sætter for at bringe forholdet i orden. 17. Klager. Inden man vælger at klage over en anden beboer er det en god ide at tale med vedkommende om, hvad du oplever, og hvordan du føler dig generelt. Det er bestyrelsen, der behandler klager over andre beboere, der ikke overholder husorden. Fortsætter du med at være generet af en anden beboer, kan du derfor klage til bestyrelsen som skal påse at husordenen bliver overholdt. 18. Sanktioner. Bestyrelsen kan iværksætte passende foranstaltninger til sikring af at husordenen overholdes. Hvis bestyrelsen får kendskab til overtrædelser af husordenen vil den pågældende ejer/lejer/beboer straks modtage en advarsel. I denne forbindelse henvises til ejerlejlighedsloven, hvor der i 8 står Hvis en ejer gør sig skyldig i grov eller oftere gentagende misligholdelse af sine forpligtigelser over for ejerforeningen eller et af dennes medlemmer, kan ejerforeningen pålægge vedkommende at fraflytte lejligheden med passende varsel. Se i øvrigt: Vedtagelse og ændringer. Husorden og evt. ændringer skal godkendes på generalforsamlingen.