Bankroll booster vol. 2 – Heads-Up Razz Sit-N-Go, del 2 | PokerNews\n2009 November 29 Rasmus Dybdahl\nNår det kommer til poker varianter, så har Razz et dårligt rygte. Stemplet med ting som værende den sure gamle mands spil, en smutvej til at bankerot eller bare ren og skær tortur. Razz er faktisk et simpelt spil som er hurtigt at lære. Hvis du kan komme forbi held-faktoren (som ofte kan føles forstærket, når mursten regner ned over et fire-kort hjul) og forpligte sig til at studere de grundlæggende regler, kan Razz være et yderst profitable spil, når man spiller på de lavere limits og dermed være en glimrende måde at dyrke din bankroll på. Hvis du keder dig helt vildt med no-limit hold-em og er på udkig efter lidt ændringer, så prøv med et par hænder af Heads-up Rass sit-n-go´s. Variansen er lavere, der er hurtigere action og vigtigst af alt der er masser af dummies.\nForleden gav vi dig den tynde forklaring om hvordan du kommer i gang. Nu har du forhåbentlig efterhånden stiftet bekendtskab med spillet og er ved at være klar til at trække dine modstandere rundt i manegen med disse tricks.\nTips og tricks fra skyttegraven\n[*]Valg af spil kan betyde en forskel på 5% ROI og 15% ROI. Sørg for at have styr på hvem der er ’stamkunder’ og glem deres borde og sats på at finde de friske fisk. Hvis du bliver nødt til at face off med en ’stamkunde’, så forsøg at lure en match på forhånd så du (a) får en fornemmelse af deres stil og rækkevidde og (b) kan tage nogle noter.\nI heads-up Razz SNG vil langt de fleste af dine hænder ende ved fourth street og begynde med et af denne følgende senarier:\nThe bring-in indeholder enten 9,10,J,Q eller K. Modstanderen fuldender med et lavere door card (es til ni) og the bring-in folder.\nThe bring-in har små kort (A-8). Modstanderen fuldender med et lav door cardmog bring-in calls. På fourth street the bring-in får et lille kort og modstanderen bricks. Bring-in better og for det meste vil modstanderen folde.\nOmvendt, hvis Bring-in bricks på fourth-street og modstanderen får et baby card, vil det oftest være the low board der better og the bring-in vil folde. Hvis begge spillere får gode kort vil hånden spilles videre til senere streets.\nHvis du bruger denne information, går du ud og fyre op på third street selvom du har det laveste door card. Hvis du har ten-high og din modstander har knægt, så har du den bedste hånd og du skal bare gøre det færdigt og mase på til kanten, mens du har overtaget. Selvom dine kort er mindre end ideelle, så som (8-9)T eller endda (2-J)T, så vil en færdiggørelse næsten altid være korrekt, hvis dit door card er lavere end din modstanders. Hvis din modstander spiller tilbage med et reraise, så er det en helt anden historie.\nI heads-up Razz så har spillere tendens til at donere deres chips på en af to måder: over-repræsenterede hænder og bluffende spillere som ikke kan folde. Et heads-up SNG spil kan koges ned til tre eller fire nøgle pots. For det meste vil en af disse pots udvikle sig, når du færdiggør dig på third street med ikke ideelle kort (et mindre door card og mindst et stor kort i hullet) og din modstander vælger at forsvare sig. Hvis I begge får et godt kort på fourth, men dit board stadig er det mindste, så er du sikkert med i potten i mindst et lille bet mere og hvis fifth street forbedre din hånd igen, så vil du sandsynligvis bette stort for at vise at du har en skræddersyet hånd. Hvis din modstander bricks på sixth and du også får godt kort igen, så kan du sikkert have mulighed for at vinde hånden med mere end et bet. Men det her er jo low-limit, folkens. De fleste spiller på dette niveau vil ikke kunne finde folde-knappen om så det gjaldt deres liv. Hvad hvis der var omvendt og du bricked på sixth, mens din modstander forbedre sin hånd? For mange spillere bliver ved med at skyde i potten på de sene streets, mens de ber’ til at suck out eller håbe på at deres modstandere folder. I langt de fleste tilfælde sker disse to ting ikke. Hvis dit draw ikke er klart foran din modstanders på fifth street, så skal du være klar til at folde.\nLimit poker handler om at gemme bets og vinde ekstra bets. Du bliver blæst væk fra bordet af den række af low-limit spiller som bliver ved med at forhøje uanset om de har en langt ringere hånd. Sagt på denne måde: Hvis du better på (X-X) 6-8-T og din modstander forhøjer med (X-X) 8-9-Q, så er det ram and jam time.\nBrug en simulator og en poker odds beregner til at tjekke dine problem hænder. Noter de tvivlsomme hænder fra dine spil og kør dem gennem [/b]Two Dimes[b] efter du har spillet. Her er der mulighed for at lære noget nyt og værdifuldt.\nFor at prøve dit held med heads-up Razz SNG, så kig forbi Full Tilt Poker. Og hey, hvorfor ikke også tjekke os ud på Facebook, nu hvor du er i gang?\nPoker Strategi Full Tilt Poker PokerStars Cash Poker


Christa Skelde fandt det perfekte job, fordi hun selv skabte det…\nDet perfekte job kan findes flere steder, end du tror. Men det findes ikke altid i et jobopslag.\nEgentlig er det indlysende: Du kan ikke regne med, at andre mennesker – der slet ikke kender dig – skriver det jobopslag, der passer perfekt til din profil og dine interesser. Jo, selvfølgelig findes der mange, der finder og får deres drømmejob ved at sende en ansøgning til en opslået stilling, men det er bestemt ingen selvfølge.\nDerfor kan det være en god idé at skabe sit eget job. En af dem, der gjorde det – vel at mærke som et resultat af en bevidst proces og et aktivt valg – er Christa Skelde. Hun er kendt i Horsens og det danske cykelmiljø som tidligere direktør på cykelholdet Team Cult, og i dag er hun direktør på Bjarne Riis’ nye cykelhold Team Velo Concept.\nIngen formel HR-uddannelse\nMen mellem de to job ligger en karriere som selvstændig med eget firma, hvor hun skærper andres evne til at performe og til at stille skarpt på deres mål. Et job, hvor hun har en række virksomheder som kunder; et job, hun stadig har parallelt med direktørjobbet, og et job, hun selv designede fra starten. Det lå nemlig ikke bare derude og ventede på hende.\nHendes firma Christa Skelde Personal Performance kom til verden for ca. tre år siden, men ikke uden overvejelser, fortæller hun:\n-Jeg har ingen formel uddannelse inden for HR eller personaleudvikling, og jeg kunne let komme til at tvivle på mig selv: Jeg har ikke noget papir på det; går det så an at slå mig op på det? Men trangen var der, og det måtte jeg reagere på.\nTrangen til at søge en ny udfordring meldte sig i en svær periode for Team Cult, hvor økonomien drillede. Så gav vi hende et råd, som hun valgte at følge:\nLav en afklaring af dine kompetencer. Skriv ned i en 20/5 liste, hvad der interesserer dig i det nuværende job, og hvad du helst vil leve uden. Lav så dit eget stillingsopslag – og find ud af om jobbet findes derude. Ellers skal du måske skabe det selv.\n-Det viste sig jo, at jeg som direktør sad med en masse af den type opgaver, jeg ikke ret godt kan li’. Alt det, jeg gerne ville – sparring med rytterne, personlig udvikling, opbygning af en stærk team spirit – havde jeg ikke tid nok til. Så jeg skrev opslaget og udstyrede det med en lidt ironisk smiley… det fantastiske er så, at alt det jeg skrev ned, er præcis det jeg laver i dag, fortæller hun.\nAt hun designede sin egen stilling var med til at give hende mod på at tage springet til at blive selvstændig. Jobbet, hun drømte om, var ikke umiddelbart derude på jobmarkedet, så hun måtte satse selv.\n-Det gav da et par søvnløse nætter, det indrømmer jeg, for der var og er ingen garantier. Men jeg er sådan indrettet, at jeg ikke vil ha’ et arbejde, hvor jeg bare venter på at få fri. Derfor var jeg nødt til at prøve, og hurtigt viste det sig, hvor stor værdi, der er i et stærkt netværk. Det har været hårdt arbejde, og jeg arbejder nogle gange syv dage om ugen, men tilfredsstillelsen har været enorm, siger Christa Skelde og tilføjer, at man skal være afklaret med risikoen, hvis drømmejobbet kræver, at man bliver selvstændig:\n-Hvis der ikke er nogen kunder til din vare – ja, så er det sådan. Jeg var helt afklaret med, at hvis det kiksede, måtte jeg genopfinde mig selv. Jeg er typen, der går all-in og lægger en masse timer i drømmen, og da jeg først havde skrevet stillingsopslaget til mig selv, var jeg nødt til at ”søge” det – altså prøve drømmen af, selvom jeg havde en masse forbehold og usikkerhed i baghovedet. Men i dag kommer kunderne af sig selv, og jeg har aldrig følt den samme passion for et job, som jeg gør nu, siger hun.\nI direktørjobbet skal hun varetage en række traditionelle direktørfunktioner, kombineret med mental styrketræning af rytterne på holdet. Den blanding passer hende strålende, og så er der fortsat tid til at være mentaltræner og personaleudvikler for andre virksomheder.\nReagér hvis du ikke trives\nPointen for mig er, at du skal blive bevidst om, hvordan dit drømmejob ser ud. Hvis du har et job, du ikke trives i eller som dræner dig for energi, skal du reagere. Når du først er bevidst om, hvad du vil og ikke vil, bliver du nødt til at handle. Måske bliver du ikke selvstændig som Christa – men du stiller ganske enkelt højere krav til dit arbejdsliv i fremtiden, fordi du har gjort dig klar, hvor dine kompetencer og din energi bedst kommer til udfoldelse.\nJobsøgning karriere brancheskift


Tyve tinder i Tour de France : en kør-selv-guide fra L'Alpe d'Huez til Mont Ventoux | Randers Bibliotek\nTyve tinder i Tour de France : en kør-selv-guide fra L'Alpe d'Huez til Mont Ventoux\nAf Jesper Ralbjerg (2012)\nBeskrivelser af de høje bjerge i Tour de France og portrætter af de store legender fra tourens historie, samt en kør-selv-guide for cykelmotionister med tur-forslag til de 20 bjerge med detaljeret beskrivelse af ruter. Faktabokse om sværhedsgrad og anden praktisk information\nEmneord Tour de France bjerge cykelløb cykelryttere cykelsport cykling motionscykling\nTour de Francebjergecykelløbcykelrytterecykelsportcyklingmotionscykling\nIndhold: Bjergenes fascinationskraft ; Det skal du have med i rygsækken ; Forslag til ture ; Hvor hårdt er det at køre i bjergene? : valg af gearing ; Tourmalet - L'incontournable (Federico Bahamontes - ørnen fra Toledo) ; Peyresourde - det er den store knold på højre hånd (Marco Pantani - piraten der endte som kokainvrag) ; Hourquette d'Ancizan & Aspin - debutant og veteran (Andy Schleck - dømt til en skyggetilværelse?) ; Ausbique og Soulor - Mordere og giftdrik (Louison Bobet - den aristokratiske bagersøn) ; Hautacam - amerikansk genfødsel og dansk opvisning (José Manuel Fuente - eksplosiv tobak for en skilling) ; Superbagnères - hvor Bernard Hinault knækkede (Lance Armstrong - fra dødslejet til sejrspodiet - via apoteket?) ; Port de Bales - kolort og kædeproblemer (Louis Herrera - Flyv fugl, flyv) ; Pla d'Adet - et lidt overset monster (Gino Bartali - Italiens Oskar Schindler) ; Portet d'Aspet & Menté - stilhed før Tourstormen (Michael Rasmussen - Danmarks bjergkonge) ; Luz-Ardiden - Pyrenæernes L'Alpe d'Huez (Bernard Hinault - den snerrende grævling) ; Mont Ventoux - tåberne på det skaldede bjerg (Claudio Chiapucci - som taget fra Hollywood) ; Sestriere - Dannebrog og Julius Cæsar (Charly Gaul - bjergenes paranoide engel) ; Izoard - ørkenen der gik af mode (Rolf Sørensen - manden der hadede bjergene) ; Iseran - et sjældent højdepunkt (Luis Ocana - tømmerlærlingen der havde Merckx i knæ) ; Madeleine - en frygtelig nyklassiker (Louis van Impe - nålestikkenes mester) ; Cime la Bonette - Tourens tag (Eddy Merckx - den umættelige kannibal) ; Agnel - lige til grænsen (Fausto Coppi - Mand og myte) ; Glandon, Galibier og L'Alpe d'Huez - La Marmotte (Richard Virenque - afskyet og forgudet ; Chris Anker Sørensen - drømmen om prikker ; Alberto Contador - cykelsportens revolvermand) ; Kom i form i bjergene)\nBerlingske tidende, 2012-12-01\nGenial idé med fokus på tourens bjerge og som kør-selv-guide. Informativ og glimrende formidlet. Vil være mange lånere til bogen, heriblandt cykelmotionisterne\nAf Jesper Ralbjerg (2013)


Kysten ved Rågeleje - udvikling gennem 100 år by VTSelskabet - Issuu\nKysten ved Rågeleje - udvikling gennem 100 år\nKysten ved R책geleje - udviklingen gennem 100 책r\nAf Jakob Wandall, Raageleje og Udsholt Strand Grundejerlav\nIndhold Forord ....................................................................................................................... 3 Baggrund................................................................................................................... 4 Bevægelser i vandet - kystmorfologien............................................................... 4 Kystlinjens udvikling fra 1900 til i dag ved Rågeleje ........................................... 7 Indtil 1910 - Før Bølgebryderen.......................................................................... 8 1910-1928: Bølgebryderen og dens effekt på kysten ....................................... 10 1928-1990: Kystsikring med høfder og deres effekten på kysten .................. 17 2005-2008: Bølgebryderen og høfderne er forfaldet ....................................... 23 Resume af kystlinjens udvikling ....................................................................... 25 Behov for kystsikring ved Rågeleje...................................................................... 26 Kystsikring øst for lejet...................................................................................... 28 Kystsikring vest for og ved selve lejet............................................................... 28\nRaageleje og Udsholt Strand Grundejerlav, http://www.raageleje-udsholt.dk\nForord Dette skrift er dels en redegørelse for nogle faktuelle og historiske forhold om kystens udvikling, dels et oplæg til debat om et for grundejerlavet helt centralt tema: Hvordan kysten fremadrettet skal beskyttes, sikres og udvikles. Dette er et område, hvor der er mange holdninger og synspunkter: Skal det være målet at etablere en jollehavn? Skal kystsikring udbygges eller undgås? Er øget offentlig tilgængelighed noget der skal tilstræbes? Eller skal vi lade naturen passe sig selv og lade de smukke steder forbliver noget for de lokale og de indviede? Er fx retablering af promenaden langs strandvejen en god ide? For en god ordens skyld skal det understreges, at oplægget er skrevet af undertegnede, og at det er grundejerlavets bestyrelses synspunkter og holdninger, der kommer til udtryk heri. Dette oplæg forventes drøftet på grundejerlavets førstkommende generalforsamling. Det er skrevet med udgangspunkt i materialer fra venner og bekendte og kilder på internettet (her iblandt artikler i Vejby-Tibirke Selskabets årbøger, http://www.vejbytibirke-selskabet.dk). Billedmaterialet er hovedsageligt fotografier og postkort, som er indsamlet dels af Claus Poulsens & familie, dels af Jan Limkilde, men der er også en række billeder, som er fundet på nettet – bl.a. på Rågelejes hjemmeside, http://www.raageleje.dk. Herudover har mange hjulpet med gode råd og kommentarer. Jeg vil gerne takke dem, der har bidraget, for deres tid, engagement og indsats. Jakob Wandall Ballekilde 7, 3210 Vejby Frederik VI’s alle 9, 2000 Frederiksberg E-mail: Jakob.Wandall@Skolestyrelsen.dk\nBaggrund Kystlinjer er som regel under stadig forandring, som følge af forskellige påvirkninger som er påført af naturen og/eller mennesker. Nogle påvirkninger kan man med stor præcision forudse effekten af, mens andres effekt er meget lidt forudsigelige på grund af de mange forskellige – til dels modsat rettede – kræfter. Der er direkte og indirekte (primære og sekundære kræfter) årsager til ændringer af kystlinien, og hvis samtlige skulle opgøres ville det blive en meget lang række strækkende sig fra jordens rotation, månens tiltrækning, vind og vejr over til de menneskeskabte ændringer – lige fra klimaændringer til anlægsaktiviteter som havne, diger, kanaler, høfder, dæmninger, bølgebrydere mv. I denne sammenhæng vil vi holde os til de primære der kan sammenfattes til bevægelser i vandet (strøm og bølger) samt dem som vi selv påfører kysten med vilje. Formålet med at belyse Rågelejes kystlinjes historie er at der herigennem gives end ganske god fornemmelse af hvilke effekter forskellige anlægsaktiviteter – fx en retablering af bølgebryderen ville få på kystlinjen.\nBevægelser i vandet - kystmorfologien Når bølgerne roder op i havbunden - og især når der samtidig er strøm - er der skabt grobund for ændringer af kyst- og bundforhold. Ændringerne sker på grund af materialevandringer – hovedsageligt sand. Påvirkningen er fremkaldt af bølgernes frem- og tilbagebevægelse, og er strømmen tilpas stærk, sættes sandet på bunden i bevægelse langs kysten. Særligt bølgestrømme kan transportere store mængder sand, og jo mere det blæser, des større bliver bølgerne og des mere materiale bliver flyttet. Det kan således ofte ses efter en storm, at både kysten og bundforholdene har ændret sig ganske betydeligt. For at bølgerne skal kunne rode op i havbunden, skal vanddybden ikke være meget større end bølgehøjden. Kun meget sjældent (et par gange om året) konstateres store bølger (op til 3 meter) i Kattegat. Materialevandringen foregår derfor som regel tæt på og parallelt med kysten. Det er konstateret at især strømmen har en meget karakteristisk påvirkning af fremspringende punkter. Ikke alene forsøger strømmen at udjævne fremspringende punkter, men har også en meget konstant måde at agere på med hensyn transport af sand langs kysten. Kysten kan i sig selv have fremspringende punkter (odder og næs), men også andre forhold kan spille en markant rolle for kystlinjens udvikling, herunder især etablering af høfder, moler og havneanlæg. Sjællands nordkyst er en såkaldt udligningskyst, der forløber som en næsten ret linje fra Hundested til Gilleleje. Langs kysten på Nordsjælland går der er en bølgestrøm genereret af vind, som hovedsageligt blæser (og er kraftigst) fra vest mod øst. Dette blev belyst af det såkaldte fællesudvalg (se figuren nedenfor med vindroser), hvor også en opgørelse af hvor meget og hvor kraftig vind der har været ved Hundested og Gilleleje i 1981-1983.\nDen side af en mole (vestsiden i Nordsjælland) som strømmen fører hen mod kaldes luv-siden og den anden side (som strømmen fører væk fra) kaldes læ-siden. Hvordan dette indvirker, fremgår af de to nedenfor gengivne luftfoto. Billede 1: Kysten øst for Gilleleje. Stenhøfder anlagt vinlkelret på kysten.\nDen meget konstante kyststrøm aflejrer hele tiden sand på luvsiden af de moler og høfder, der ligger vinkelret på kysten, for til gengæld at gnave ind (evt. skabe erosion med dybt vand) på læsiden. Konsekvensen af denne mekanisme fremgår tydeligt af ovenstående billede. Ved bølgebrydere der ligger parallelt med kysten, sker der ofte det, at det materiale der skylles ind over og ved siden af bølgebryderen, samler sig bag ved bølgebryderen, hvis\nikke strømmen er stærk nok til at føre sandet bort. På den måde ”vokser” stranden ud til bølgebryderen. Dette illustreres nedenfor. Billede 2: Kysten øst for Tisvilde. Bølgebrydere, der består af stensætninger i vandet parallelt med kysten.\nDet er ganske store mængder materiale, der føres langs kysten. Fællesudvalget beregnede i 1984, at mellem 35.000 og 60.000 kubikmeter sand og ral blev transporteret fra vest mod øst forbi Gilleleje hvert år. Fællesudvalget havde også et svar på hvor materialet kom fra. På baggrund af målebordsblade og flyfotos gennemførte Fællesudvalget en analyse, der viste, at nordkysten rykker baglæns år for år på udvalgte strækninger, og at der er en tendens til stigende kysttilbagetrækning. Hvert eneste år bliver Sjællands nordkysten 3.000-8.000 kvadratmeter mindre. De steder hvor der eroderes, sker tilbagetrækningen med 35-75 cm om året. Fællesudvalget konkluderede, at baggrunden for den stigende kysttilbagetrækning var at de skrænter, der hvert år gennem tiden havde leveret materiale til havet, i stigende omfang var blevet beskyttet ved skræntfodsbeskyttelse. Når skrænterne ikke længere nedbrydes, lægges der ikke materiale til opbygning af sommerstrandende. Det betyder at de smalle forstrande blev reduceret i bredde og at kystprofilerne bliver stejlere. For at genskabe stranden er der på lange stræk etablere høfder og bølgebrydere, som igen (på grund af erosion på læsiden) har skabt problemer umiddelbart øst for disse anlæg (læside-erosion). Dette har til dels ødelagt den oprindelige balance mellem det tilførte sand fra erosion af skrænterne og det sand der bevæger sig langs kysten og ender forbi Gilleleje ude i Kattegat (på Gilleleje flak). Nordkysten er en såkaldt erosionskyst, hvor den naturlige udvikling er, at kysten reduceres år for år. Men erosionen er ikke jævnt fordelt. Og hvis erosionen stoppes et sted, er tendensen, at der opstår et tilsvarende problem et andet sted. Anlæg af høfder, havne og bølgebrydere, har været medvirkende til at balancer er blevet forrykket og løsningen på problemer et sted har ført nye problemer med sig andre steder. Formålet med at belyse ovenstående mekanismer, er at skabe en forståelse for hvad der sker med kysten når man etablerer en mole, høfde eller en bølgebryder. Dette kan også give indsigt i, hvordan det kan være, at kysten ved Rågeleje gennem historien har udviklet sig som den har.\nKystlinjens udvikling fra 1900 til i dag ved Rågeleje Nedenfor skal gennemgås hvordan kysten har udviklet sig omkring Rågeleje i løbet af de sidste 100 år. Der kan opdeles i 4 faser der kan beskrives ved tidsbilleder: !\nIndtil ca. 1910: Før bølgebryderen\n1910-1928: Bølgebryderen og dens effekt på kysten\n1928- ca.1990: Kystsikring med høfder og deres effekten på kysten\nI dag: Bølgebryderen og høfderne er forfaldet\nMed udgangspunkt i historien, vil man få et grundlag til at vurdere, hvordan renovering af bølgebryderen fx i skikkelse af en jollehavn beliggende der, hvor bølgebryderen i sin tid lå, vil påvirke kysten og hvordan en fornyet indsat med hensyn til høfder mellem lejet og hoteltrappen vil virke.\nIndtil 1910 - Før Bølgebryderen Indtil omkring år 1910 hvor bølgebryderen blev etableret var kysten ved Rågeleje ganske lige – der var ingen særlige fremspring. På billede nedenfor er kystlinjen trukket op med rød. Billede 3:Kystlinjen (rød) ved Rågeleje indtil omkring 1900 (DTK – Høje målebordskort, 1842-1899)\nTil gengæld var der en bred strand med klitter – fremgår det af højdekurverne lang kysten. Dette fremgår også af det 2 fotos af lejet i 1906, som begge giver en god fornemmelse af kysten ved lejet.\nBillede 4: Rågeleje 1906, 2 billeder af lejet. Øverst fotograferet fra skrænten ved Ammentorps hus mod vest, nederst fra udløbet af Højbro å mod øst. På begge billeder fremgår den enlige høfde som var anlagt midt i lejet.\nDet skal understreges, at strandvejen lå ret præcist der, hvor den ligger i dag, hvilket giver en god fornemmelse af strandens bredde.\n1910-1928: Bølgebryderen og dens effekt på kysten Fra gammel tid har man talt om Vejbyfiskerne vest for åen og Hesselbjergfiskerne øst for åen. Historien melder ikke om fjendskab, tværtimod giftede man sig på tværs af åen. Ved folketællingerne i 1890 og 1911 er registreret hhv. 55 og 34 beboere i Rågeleje, hvoraf hhv.13 og 10 var fiskere. På den tid var det dog svært at skelne en bonde fra en fisker i Rågeleje, for alle bønderne fiskede og alle fiskerne drev landbrug. Billede 5: Fiskerjoller i Rågeleje trukket op på stranden lige øst for åen, 1900-1910.\nOmkring århundredeskiftet var der knap 10 joller i Rågeleje. Jollerne var bygget af lærketræ, der havde den fordel frem for bøg, at det ikke blev så tungt i våd tilstand. Betydningen heraf var stor, når bådene med håndspil skulle trækkes op på den åbne strandbred. De største var 23-24 fod med storsejl, fok, klyver og topsejl. Sidstnævnte blev brugt, når vinden var svag. Ved ophalingen blev ruller lagt under bådene og flyttet, mens man trak dem på land. Hver jolle havde sit gangspil, som fortrinsvis blev benyttet om vinteren, når bådene skulle på land eller i andre tilfælde med hårdt vejr, hvor man ikke kunne nøjes med at ankre bådene op i strandkanten. Et gangspil bestod af en stavre, en tromle, træplanke(r) og et langt tov. Stavren (pinden) blev stukket igennem tromlen, som var lavet af en træstamme. Tromlen stod på en træplanke, og der blev som regel sat eller lagt nogle store sten i hver ende, når bådene skulle trækkes på land. Dette modvirkede, at gangspillet flyttede sig. Dog var spillet ikke fastnaglet til stedet, fordi det i stormvejr og ved højvande var nødvendigt at flytte væk fra stranden. Både joller og spil var meget udsatte på den nordvestvendte kyst, og en orkan der ramte nordkysten i julen 1902 (julestormen) anrettede betydelige skader på både huse, spil og joller. Omkring 1910 var der 7 sejljoller i Rågeleje, og de fik efterhånden lagt motor i. En bestemt mand var altid motormand - både på land og i vandet. Han havde ansvaret for at motoren fungerede under fiskeriet, hvilket dog ikke altid var tilfældet. Derfor beholdt man også årene i båden i tilfælde af motorsvigt. Med den øgede vægt af bådene blandt andet som følge af motoriseringen, blev det for besværligt at trække bådene op på stranden. Så der var flere årsager til at tænke i at beskytte lejet mod havet. Der var med datidens teknologi og beboernes økonomi ikke forudsætninger for at anlægge en egentlig havn ved Rågeleje som f.eks. i Gilleleje. I stedet besluttede man at lave en såkaldt bølgebryder – en T-formet havnemole. Tilsvarende bølgebrydere blev i øvrigt nogenlunde samtidigt etableret i Liseleje og Tisvildeleje (de er begge løbende blevet vedligeholdt og eksistere i bedste velgående den dag i dag). Fiskerne vest for åen dannede et bølgebryderlaug og der blev arrangeret en bølgebryderfest med gøgl, dans og forlystelser. Bønderne og andre kom langvejs fra. Det gav ikke det store overskud, men hvad der var tilovers gik ubeskåret til opførelsen af bølgebryderen. Grantræet til anlægget blev købt hos en skovfoged i Gribskov og kørt til Rågeleje af bønderne på deres vogne. Omkring 1912-13 blev bølgebryderen færdig. Fiskerne kunne derefter ankre op på læsiden og var nu fri for at hale bådene på land i blæsevejr.\nBillede 6: Billeder af molehovedet, hvor joller ligger fortĂ¸jet i 1923\nBillede 7: Molehovedet i begyndende forfald, 1940\nBenet på T’et (nord-syd) bestod af to parallele rækker stolper, som var naglet sammen af en vandret overligger. Mellemrummet mellem disse stolperækker blev fyldt med kampesten, så man kunne komme tørskoet ud til molehovedet. Selve molehovedet var konstrueret af grantolper, der var banket ned i havbunden på en sådan måde, at de hældede ud mod havet. Stolperne var forbundet med hinanden ved hjælp af vandrette tømmerbjælker over vandspejlet. På ydersiden blev lagt en række store sten (sandsynligvis søsten leveret af stenfiskere) for at kunne modstå havets kraft. Det var en forholdsvis spinkel konstruktion, men det har været noget af en bedrift med datidens teknologi og økonomi at etablere havnemolen. Der blev årligt afholdt bølgebryderfester, hvis formål bl.a. var at skaffe penge til vedligeholdelse af molen. På billede 6 ovenfor er vist molehovedet hvor det efter ca. 10 år stadig var intakt. Efter en årrække måtte den oprindelige konstruktion give fortabt overfor havet. Reparationerne blev foretaget, ved at der på stedet blev bygget såkaldte ”brokar” – en kasselignende konstruktion af granbjælker, der efterfølgende blev fyldt med de store sten, som havet havde flyttet fra det oprindelige molehoved. Havet sørgede for at brokarrene faldt på plads på havbunden. Det var ikke er så solid konstruktion, og ved kraftige storme rev disse brokar sig løs og blev skyllet op på stranden. Billede 8: Molen nord-syd-gående ben, ca. 1940 og privat foto af Købmand Olsens døtre på molen, ca. 1950\nDatidens fiskere og bønder som havde bygget bølgebryderen havde ingen ide om hvordan og i hvilket omfang bølgebryderen ville påvirke kysten. Langsomt men sikkert åd havet sig ind på kysten øst for lejet (læsiden). I løbet af de næste godt 15 år tog havet hvert år 2-4 meter. I 1927 var der forsvundet 30-60 meter strand, klitter og strandeng og havet begyndte at gøre indhug i vejen.\nBillede 9: Strandvejen i sĂ¸rgelig forfatning i 1927.\nDette lå til grund for, at der samme år blev iværksat en massiv indsats for at bevare og retablere kysten Der havde altid være fred og fordragelighed mellem samfundene på hver side af åen, men molens effekt på kysten satte venskabet på prøve. Rågeleje var på den tid et meget fasionabelt område – hele kyststrækningen fra Helsingevejen til vejen svingede ind i land ved Orebjergrenden (trillingerne) var beklædt med villaer. Villaejerne var heller ikke begejstrede ved udviklingen. De skulle nemlig være med til at betale regningen, som blev delt med 1/3 til grundejerne, 1/3 til staten og resten skulle sognet og amtet deles om. Billede 10: Kystlinjen (gul) ved Rågeleje omkring 1930 (DTK – Lave målebordskort, 1928-1945)\nSammenligner man kystlinjen omkring 1930 (ovenfor er kystlinjen trukket op med gul) med hvordan den så ud før 1910 - hvor bølgebryderen blev etableret – fremgår det med\nal tydelighed hvor stor en effekt bølgebryderen havde haft: Fra at kysten ved Rågeleje var ganske lige – der var ingen særlige fremspring – har der udviklet sig en regulær pynt omkring bølgebryderen. I et senere afsnit skal vi mere indgående sammenligne kystlinjerne. Oprindeligt var det kun meningen, at der skulle etableres kystsikring hen til hoteltrappen – det planlagte omfang fremgår af den ovenstående figur. Og det fremgår endvidere af kortet, at de nyetablerede høfder endnu ikke havde fået nogen effekt på kysten (kun den vestlige halvdel af høfderne vist).\n1928-1990: Kystsikring med høfder og deres effekten på kysten Det endte med, at der blev etableret en betonmur og høfder vinkelret på kysten hele vejen lang strandvejen i 1928. Billede 11: Der blev i 1928 støbt en betonmur langs hele strandvejen\nBillede 12: Helsidesartikel om kystsikring og oversigt over hvem der bor hvor i Rågeleje (BT, 1932)\nDenne betonmur blev sat i en så tilpas afstand fra vejen, at der kunne etableres en promenade langs den 1,5 km. lange strandvej. Helt karakteristiske for netop denne strækning var, at der langs hele vejen blev opsat granitpullerter, så promenaden ikke blev til en parkeringsplads, samt at træhøfderne, fik en betonsokkel på stranden, som endte i en lille trappe op til promenaden – en enkel og elegant løsning. Billede 13: Promenaden langs Raageleje strandvej blev flittigt afbildet på postkort (billederne er fra 1936).\nEtablering af høfder medførte efter få år genskabelsen af en bred sandstrand langs strandvejen. Som det tydeligt fremgår af billederne ovenfor kunne man 5-10 år efter høfdernes etablering, se denne positive udvikling – også selv om bølgebryderen i lejet på daværende tidspunkt var næsten fuldstændig intakt og må have haft fuld effekt på kysten øst for lejet. Ud over at være en traditionelt anvendt, æstetisk, lidet dominerende og designmæssig enkel løsning, er der en række andre fordele ved høfder frem for bølgebrydere (stensætninger ude i vandet parallelt med kysten). Bølgebrydere er ganske vist meget effektive på kort bane – det ses alene af den mængde sand, som den store bølgebryder i Rågeleje havde fået samlet sammen over en kort årrække. Men høfder, der etableres vinkelret på kysten, har først og fremmest en meget positiv indvirken på stranden på lidt længere sigt. I modsætning til bølgebryderen, der som navnet antyder, har til formål at bryde bølgerne et stykke fra land (og som følge deraf er udsat for en voldsom belastning og et stort slid), så er de smalle træhøfders mission - at stoppe det sand, der bevæger sig fra vest mod øst – en langt mindre materielt belastende opgave. På den måde blev høfderne, der er anlagt på tværs af kysten, væsentlig mere holdbare end hovedet på bølgebryderen, der var anlagt, så det gik på tværs af bølgerne (dvs. langs kysten). På nedenstående billede kan man se rester af molebenet på bølgebryderen årtier efter at alt træværk i molehovedet er revet bort af bølgerne og alle kampestenene i brohovedet er blevet spredt over et stort areal på havbunden. Langt op i 1980’erne kunne man se resterne af molebenet som træstumper, der stak op af havbunden fra stranden ud til molehovedet. Billede 14: Sommerfoto fra Rågeleje, 1964 (BT), hvor resterne af molebenet fra bølgebryderen ses på stranden\nNedenfor (billede 15, 17 og 18) er vist et luftfotos fra 1968-1973, hvoraf det tydeligt fremgår, at molebenet på bølgebryderen stadig kunne samle sand til strand. Der ses også (hvis man ser nøje efter i billedernes venstre side lidt vest for helsingevejen – mest tydelig på billede 18), at konturen af den første af molerne tegner sig ganske tydeligt. Billede 16 giver et indtryk af strandens bredde og beskaffenhed omkring 1970.\nBillede 15:Luftfoto af R책geleje, postkort fra 1968\nBillede 16: Avisfoto i anledning af statens overtagelse af stranden i 1968.\nBillede 17:Luftfoto af R책geleje, postkort fra 1972\nBillede 18:Luftfoto af R책geleje, postkort fra 1973\nBilledet nedenunder viser er en gengivelse af kysten fra sidst i 80’erne med en markering af, hvor kystlinjen gik (grøn) og hvor der var sandstrand. Som mange Rågelejere vil huske - og som det fremgår - var der bred sandstrand på hele den strækning, hvor der blev anlagt høfder i slutningen af 1920’erne (jf. billede 16). På dette billede fremgår kystlinjen hvor resterne af bølgebryderen ligger lige under vandoverfladen (den ses ikke længere af kortet) og hvor høfderne (der stadig er markeret), har ydet deres indsats, men nu er så slidte at de er ved at miste deres effekt. Billede 19:Kystlinjen (grøn) ved Rågeleje i slutningen af 80’erne (KMS-DTK/4 cm. Kort – 1983-1997)\n2005-2008: Bølgebryderen og høfderne er forfaldet Ser man på et aktuelt luftfoto af Rågeleje (kystlinjen markeret med blåt) fremgår det, dels hvorledes de sten som var med til at danne molehovedet på bølgebryderen er blevet spredt ind mod kysten, dels hvordan bølgebryderen stadig er synlig og ligger lige under vandoverfladen og dels hvordan de sidste spor af høfderne ved og vest for hoteltrappen er ved at forsvinde. Og som vi skal se nedenfor er den aktuelle strands bredde blevet meget mindre i de senere år. Billede 20:Kystlinjen (blå) ved Rågeleje luftfoto fra 2005.\nBillede 20 er – ligesom billederne 3, 10 og 19 – hentet fra Gribskov kommunes hjemmesides digitale kortservice, og er alle i samme målestok.\nDette giver mulighed for - ved at finde fixpunkter og lægge kortene over hinanden så de passer sammen – at sammenligne de 4 korts kystlinjer (med forbehold for kortenes unøjagtigheder, især mht. kystlinjen fsva. kortet fra omkring 1990, hvor strandens bredde tilsyneladende overdrevet). Hvis kortene på billederne 3, 10 og 13 er endvidere gøres transparente kan man se aftegningerne af høfder og bølgebryderen på baggrund af luftfotoet. Dette er gjort på billede 21. Billede 21:Kystlinjen ved Rågeleje i 1900 (rød), 1930 (gul), 1990 (grøn) og 2005 (blå).\nResume af kystlinjens udvikling Historien som fortælles ovenfor kan resumeres således: 1910-1930 Kystlinjen flyttede sig fra rød til gul (billede 21, ovenfor) Fiskerne havde behov for at beskytte sig og deres både mod havet. Derfor byggede de – ligesom der blev gjort ved de øvrige fiskerlejer langs sjællands nordkyst, der ikke havde en havn (Liseleje og Tisvildeleje) - en bølgebryder. I en årrække var dette en særdeles velfungerende og uproblematisk løsning, jf. billede 22, som er tegnet i 1915. Billede 22:Kystlinjen i 1915 (udsnit af billede tegnet af Franz Sedivy, som også har tegnet billede 12)\nBølgebryderen fik i løbet af en længere årrække en ganske betydelig effekt på kysten. Vest for bølgebryderen blev der lagt strand til, bag bølgebryderen blev der skabt beskyttelse mod havet, og der var garanti for at skaderne, som storme tidligere havde påført lejet ikke ville komme igen (fx blev hele lejet raseret i 1902 ved den såkaldte julestorm – den bygning, der lå hvor Rågeleje klit ligger nu, blev nærmest tilintetgjort). Men øst for bølgebryderen blev der årligt gnavet af stranden. 1930-1990. Kystlinjen flyttede sig fra gul til grøn (billede 21, ovenfor). I 1927 havde havet taget hul på selve strandvejen (jf. billede 9)og det blev besluttet at kystsikre. Dels ved en betonmur langs vandet, som samtidigt skabte basis for en strandpromenade som Rågeleje blev kendt for, dels ved en række smalle elegante beton/træ-høfder (beton på stranden og træ i vandet), som i løbet af få år fik retableret stranden, som dannede basis for Rågelejes status som fasionabel badeby på nordkysten. I en årrække – fra starten af 3o’erne til ca. 1940 – havde Rågeleje en velfungerende bølgebryder, der kunne gøre det ud for en minihavn, og samtidigt en serie høfder, der udgjorde en effektiv kystsikring, der sikrede en god og bred sandstrand. 1990- i dag. Kystlinjen flyttede sig fra grøn til blå (billede 21, ovenfor). Siden da er begge dele forfaldet, men indtil ca. 1990 kunne de medtagne høfder holde stand mod den effekt som bølgebryderen hele tiden har haft og stadig har på stranden. I løbet af de sidste 20 år hvor der intet er gjort for at kystsikre er status nu at vi har fået en situation, hvor bølgebryderen ligger lige under havoverfladen og påfører standen øst for en daglig belastning, således, at situationen nu nærmer sig det billede, der tegnede kysten omkring 1927.\nBehov for kystsikring ved Rågeleje Forudsigelse af kystens udvikling og reaktionen på påvirkninger er en meget vanskelig øvelse som er forbundet med stor usikkerhed. To ting er dog sikkert – det hele hænger sammen, og lige meget hvad man gør, vil der være overraskelser. Ovenfor er beskrevet nogle plausible forklaringer på kystlinjens ændringer, som kan danne grundlag for vurdering af udviklingen – men det kan kun blive et begrundet skøn. Med disse forbehold: Hvis den registrerede udvikling fortsætter, vil der være en overhængende sandsynlighed for, at havet øst for lejet i løbet af en kortere årrække når op til betonmuren og Rågeleje dermed mister en af sine væsentlige attraktioner – gåturen langs vandet og badelivet. Hvis denne udvikling skal modvirkes kan man i princippet gå tre forskellige veje, enten at tilføre sand (strandfodring) eller retablere kystsikringen eller forsøg på at skabe basis for naturlig selvregulering. !\nStrandfodring er den form for kystsikring som er mest nænsom mod miljøet og som leverer en hurtig og god sandstrand. Strandfodring er den form for kystsikring som Kystdirektoratet anbefaler. Problemet med strandfodring, uden andre former for kystsikring, vil nok være, at det vil være en rimeligt kortsigtet løsning. Selv tilførsel af store mængder sand vil forsvinde på grund af læsideerosionen fra den gamle bølgebryder, såfremt der ikke foretages andre kystsikrende tiltag.\nKystsikring vest for og omkring lejet kan bestå af en renovering af bølgebryderen, eventuelt i skikkelse af en jollehavn, og dette kan kombineres med at åen udløb føres et stykke ud fra kysten. Dette vil givetvis give en stærkt forbedret strand vest for lejet i løbet af en kortere årrække. Øst for lejet vil kystsikring kunne gennemføres enten ved at etablere træ/beton-høfder, som dem der har været anlagt ved Rågelejekysten eller stenhøfder som den der er vist på billede 1 eller mindre bølgebrydere efter den model som er vist på billede 2. Dette kan med fordel kombineres med strandfodring, så der kommer fuld effekt med det samme.\nSelvregulering kunne medføre, at stensætningerne fra den gamle bølgebryder fjernes, hvilket umiddelbart kunne ses som det mest naturlige initiativ ved et forsøg på at tilbageføre kystlinjen til tiden før 1910. Dette vil sandsynligvis få nogle ganske positive effekter i løbet af en relativt kort årrække på kysten øst for lejet. Dette har faktisk været drøftet i Gribskov kommunes tekniske udvalg. Men det vil antageligt få tilsvarende negative konsekvenser for kysten vest for lejet. Og værst vil det gå ud over kyststrækningen lige vest for og bag ved bølgebryderen – især når der henses til at der i øvrigt langs nordkysten, har vist sig en klar tendens til en vigende kystlinje mange steder, hvor der ikke er blevet kystsikret. Det vil således ikke kunne udelukkes at stranden, klitterne, ja selv de huse i lejet, der ligger længst ude mod havet, vil kunne blive truet, hvilket vil føre til behov for ny kystsikring. Alene herfor vil denne løsning være uacceptabel. På nedenstå-\nende billede er indlagt en rød linje, som markerer kysten, som den meget vel kunne komme til at se ud, hvis man fuldstændigt fjerner resterne fra den gamle bølgebryder.\nKonklusion Det må således være rimelig klart, at der ikke er reelle alternativer til kystsikring (gerne kombineret med strandfodring), hvis stranden skal retableres og sikres uden meget omfattende efterfølgende vedligeholdelse. Kysten er Rågelejes identitet, havet og stranden er den væsentligste grund til at komme Rågeleje. Hvis man kan tilslutte sig disse synspunkter, og kan se det rimelige i, at naturen både skal kunne folde sig ud og være til glæde for mennesker, kan man sikkert også se rimeligheden i, at gøre noget for at øge attraktiviteten af og tilgængeligheden til hav og strand. Det kan gøres på flere måder, men følgende 3 initiativer synes at være oplagte mål: !\nat retablere den store bølgebryder fx i skikkelse af en jollehavn,\nat kystsikre stranden øst for lejet samt eventuelt\nat retablere den gamle strandpromenade langs strandvejen fra lejet til trillingerne som gang- og cykelsti.\nKystsikring øst for lejet Som ovenfor beskrevet er der forskellige mulige løsninger, hvoraf fordele og ulemper ved de tre ovennævnte skal gennemgås. Træhøfderne er mere fleksible og dermed holdbare (selvom de også vil kræve vedligeholdelse) end tilsvarende konstruktioner af sten af samme længde, og denne type høfder har tidligere vist at kunne løse opgaven. De vil umiddelbart kunne etableres uden at ændre ved kystens karakter. Erfaringen viser, at denne type er nogen tid om at få den fulde effekt på stranden. Men kombineres med en initial strandfodring vil det spille mindre rolle. Nedenfor vist billede taget fra samme sted på den samme strand før og efter strandfodring:\nStenhøfders positive effekt på stranden er noget mere tvivlsom, blandt andet fordi de ikke kan bygges så langt ud i vandet uden at blive meget voldsomme. Derved vil de kun kunne få mere begrænset virkning. Yderligere vil der givetvis være en nogen vedligeholdelse især i starten, indtil stenene har sat sig. Bølgebrydere er en rimelig gennemprøvet og solid løsning, der vil få en hurtig effekt på kysten. Der er dog visse ulemper. De vil ligesom stenhøfder være vedligeholdelseskrævende fra starten, yderligere medfører disse bølgebrydere hestehuller som kan gøre det farligt at bade og, og endelig vil sådanne bølgebrydere betyde et brud med den karakter som strandstrækningen har. Valget synes at stå mellem træhøfder og stenbølgebrydere som hver især har deres fordele og ulemper. Den løsning, der vil passe bedst ind i området er træhøfder – men også andre forhold kan spille ind, eksempelvis økonomi.\nKystsikring vest for og ved selve lejet Da bølgebryderen oprindeligt blev etableret i fik den i løbet af en række år en stærkt negativ virkning på kysten. Denne negative virkning kunne de i 1928 etablerede træhøfder – som beskrevet ovenfor – i væsentlig grad neutralisere.\nEffekten som en retableret bølgebryder – eventuelt i skikkelse af en jollehavn – vil have på kysten øst for lejet, vil efter alt at dømme ikke være mere skadelig for stranden end effekten som resterne af bølgebryderen har i dag. Måske tværtimod. Det er i alle tilfælde noget der kan og bør belyses og undersøges nærmere af folk med ekspertise på feltet. For at få et skøn herover kan man se på den udvikling det har været på østsiden af Hornbæk havn. Billede 23:Illustration af Honrbæk havns udvikling fra 1935 til i dag.\nHornbæk havn blev etableret i forrige århundrede og er med tiden blevet udbygget, hvilket blandt andet er mulig- og nødvendiggjort af, at der med tiden er lagt sand til på vestsiden. Senest er havnen udbygget i 1989, hvor Hornbæk havn fik bygget den østlige sandfanger, blandt andet for at forhindre at indsejlingen tilsandede. Den oprindelige kystlinje har været hvor bunden af det inderste havnebassin ligger, jf . billede 23. Af denne illustration fremgår det, at det rent faktisk er en mulighed, at der lægges sand til på begge sider af et havneanlæg. Der er således over årene etableret en rigtig god strand øst for havnen. Og – som det fremgår af billede 24 – giver havnen lidt læ, selvom man ikke er i tvivl om at man befinder sig i nordsjælland. Billede 24:Luftfoto af Hornbæk havn med et stemningsbillede fra øststranden.\nLigesom ved veststranden i Hornbæk vil en renoveret bølgebryder (som en T-mole) med stor sandsynlighed skabe en god bred sandstand vest for lejet. Samtidigt vil en strand vest for molen blive skærmet for å-udløbet, og stranden vil således kunne anvendes selvom åudløbet ligger så tæt på. Åen vil stadig kunne være til gene på østsiden af molen, og det kan derfor overvejes at lede åvandet væk fra kysten. En decideret rørlægning vil være til stor skade for livet i åen\n(fx den bestand af havørreder, der er hjemhørende i åen og som gyder heri), og et alternativ kunne være at kanalisere å-vandet ud i havet via et moleben. Dette moleben kan yde beskyttelse og forhindre tilsanding af bassinet bag molen, og en egentlig jollehavn vil det være nærliggende at etablere. I respekt for Rågelejes egenart og området som naturområde vil det være mest naturligt, at havnen ikke graves for meget ud, med henblik på store sejlbåde og motorbåde. Det vil være i fin overensstemmelse med lokaliteten at gå efter en jollehavn for både med en dybgang på ikke meget over en meter. En skitse til en sådan jollehavn fremgår af billede 25. Billede 25: Skitse af jollehavn i Rågeleje. Åen tænkes kanaliseret et stykke ud i havet via det østlige moleben.\nDet skal bemærkes, at der ikke foreligger et projekt. Der vil givetvis være en lang række tekniske og praktiske kritikpunkter mod den konstruktion der fremgår af billedet. Det skal derfor understreges, at det blot til illustration af hvordan det kunne se ud.


Jores Okore vil spille med lettet hjerte efter matchfixingsag | BT Superligaen - www.bt.dk\n8. jun. 2020 - 7.31\nJores Okore vil spille med lettet hjerte efter matchfixingsag\nHvis Jores Okore har mange ting i hovedet for tiden, forstår man det godt.\nHan brokker sig ikke. Faktisk dysser han det hele ned. Men det ændrer ikke på, at AaB-forsvareren løber rundt med en udgående kontrakt og en efterforskning for indblanding i matchfixing, mens han jagter topplaceringer med sit hold. Og lad os bare starte med den klubjagt, som lige nu foregår i kulisserne.\n»Jeg tænker ikke over det. Om jeg er på klubjagt eller havde fem år tilbage af min kontrakt, gælder det om at præstere og gøre sit bedste hver weekend og hjælpe sit hold til at vinde. Så det har intet med sagen at gøre. Jeg vil bare vinde hver eneste kamp. Om mine præstationer er gode nok til, at andre klubber vil ønske mig, er en bonus,« siger Jores Okore.\nEt af de rygter, der har været bragt på banen, var pudsigt nok om AGF, som var aftenens modstander i AaB's 2-3-nederlag på hjemmebane.\nAGF's Patrick Mortensen mod AaB's Jores Okore i 3F Superligakampen mellem Aab og AGF på Aalborg Portland Park, søndag den 7. juni 2020.. (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix) Foto: Henning Bagger\n»Jeg har ikke hørt noget om AGF – kun det fra medierne. Det er min agent, der håndterer de ting. Jeg fokuserer bare på at spille fodbold. Når der kommer noget konkret, tager vi den derfra.«\nEr du tryg ved, at der nok skal komme en fed klub til dig?\n»Ja, det er jeg. Jeg frygter det ikke. Jeg går ind til denne periode med åbne arme og åbent sind. Jeg går bare ud og præsterer, spiller fodbold og nyder det så godt som muligt. På et eller andet tidspunkt skal jeg nok finde ud af, hvad jeg gerne vil. Hvis der er en klub, der rigtig gerne vil have mig, og jeg synes, det er godt nok, er det nok der, jeg kigger hen.«\nHar matchfixing-sagen indflydelse på din klubjagt?\n»Det ved jeg ikke. Det har jeg ikke rigtig tænkt over. Jeg har bare fokuseret på mig selv, på at spille fodbold og på at gøre det så godt som muligt til træning og til kamp. Når sagen er ovre, er den ovre. Så kan jeg spille med lettet hjerte.«\n»Nej, det gør det ikke. Måske de første dage, men ellers nyder jeg bare at spille fodbold. Jeg har lagt det bag mig.«\nJores Okore efterforskes af politiet for at have fået et gult kort mod OB i oktober sidste år. Han har selv erklæret sig uskyldig i et interview med B.T., men der er endnu ikke meldt ud, om sagen er afsluttet hos politiet.\nDerfor forsøger Jores Okore på bedste vis at fokusere på banen. Og her har han store ambitioner for AaB, der lige nu er nummer seks i Superligaen – ni point efter AGF på tredjepladsen.\n»Målet er at angribe de resterende 10 kampe og få så mange point som muligt og ende så højt oppe i tabellen som muligt. Vi går selvfølgelig efter en tredjeplads lige pt. Det er det, vi kan sigte efter. Og hvis vi når så langt, må vi se, om vi kan nå hente FCK. Men det bliver lidt svært,« siger Jores Okore.\nOg fortæller med sit smil også, at han godt ved, at AaB nok får rimelig svært ved at hente 18 point på FC København.


I håbet om at øge antallet af både betalende kunder og mængden af annoncekroner sparker techmagasinet Wired gang i et forsøg med at give ikke-betalende læsere mere gratis indhold.\nOffentliggjort: 31.05.19 kl. 11:57\nDet amerikanske techmagasin Wired vil i juni eksperimentere med at lade annoncører betale for, at ikke-abonnenter får fri adgang til en ekstra artikel. Det skriver Digiday.\nBesøgende på wired.com vil således fra 1. juni blive mødt med en besked om, at de i denne måned får gratis adgang til én artikel mere end de fire, man normalt har fri adgang til – og at det er selskabet Wetransfer, der giver. Håbet er, at kampagnen, som kører i 30 dage, vil øge både annonce- og abonnementssalget.\nMagasinet introducerede en betalingsmur efter fire månedlige artikler i begyndelsen af 2018 og fik 100.000 nye abonnenter på et år. Målet er at sælge 104.000 digitale abonnementer i 2019, siger mediets direktør Scott Rosenfield. Ifølge direktøren vil magasinet i den kommende tid afprøve flere metoder til at øge væksten af abonnenter.\n"Vi arbejder kontinuerligt med at finde måder, hvorpå annoncører kan kommunikere med både eksisterende og kommende abonnenter. Indhold betalt af sponsorer er bare én af de muligheder, og der er flere på vej," siger han til Digiday.\nPopulær kampagne på sociale medier møder kritik\nNew York Magazine bygger betalingsmur omkring sine sites


Alle restauranter i Valencia Restauranter i nærheden af Rodrigo Cafe\nRestauranter i Spansk i Arrancapins\nAlle aktiviteter i Valencia Aktiviteter i nærheden af Rodrigo Cafe\nEuropa Spanien Valencian Country Province of Valencia Valencia Restauranter i Valencia Rodrigo Cafe\nNr. 1.893 af 2.992 Restauranter i Valencia $$ - $$$\nFra middelhavsområdet, Europæisk, Spansk Calle Transits 3, 46002 Valencia, Spanien+34 963 52 31 66Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 58 anmeldelserFremragende12 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig40 %Dårlig8 %Frygtelig8 %Åben nu07:30 - 21:00ma - to07:30 - 21:00fr07:30 - 00:30lø09:00 - 00:30Alle åbningstider KØKKENER Fra middelhavsområdet, Europæisk, Spansk PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Calle Transits 3, 46002 Valencia, SpanienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er dette en café?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (58)Medlemsvurdering Fremragende1Rigtig god3Gennemsnitlig2Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (6)Spansk (41)Engelsk (12)Flere sprog Sprog Dansk (6)Spansk (41)Engelsk (12)Italiensk (4)Hollandsk (1)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHelenEastAngliaEast Anglia4219Anmeldt 1 juni 2017 Trendy og venligeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdenice13014823Anmeldt 13 maj 2017 fra mobile enheder God værdi for pengene sat frokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfivizzano31Anmeldt 14 juni 2016 fra mobile enheder Tapas FROKOST EXELCELLENTHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsharingin4mationNottinghamshire, Storbritannien4620Anmeldt 16 april 2016 Lækker spansk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlcazares48Zurgena, Spain229118Anmeldt 16 april 2015 Ødelagt af hovedrettenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejToodunnsGata de Gorgos, Spain161Anmeldt 17 februar 2014 fra mobile enheder Ved torvetHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBAR RESTAURANTE CASA CHIMO91 anmeldelser 0,12 km væk Puerta del Mar887 anmeldelser 0,02 km væk La Manera Coffee & Cocktails74 anmeldelser 0,07 km væk Beher226 anmeldelser 0,13 km væk Seværdigheder i nærhedenPalacio del Marques de Dos Aguas1.431 anmeldelser 0,21 km væk Plaza Ayuntamiento1.405 anmeldelser 0,13 km væk Central Post Office (Edificio de Correos y Telegrafos)759 anmeldelser 0,15 km væk El Museo Nacional de Ceramica y de las Artes Suntuarias Gonzalez Marti622 anmeldelser 0,22 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rodrigo Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nCalle Transits 3, 46002 Valencia, Spanien Placering:


Satireavis raser: Nej, vi gider ikke skrive en rigtig nyhed, fordi det er 1. april | RokokoPosten\tSatireavis raser: Nej, vi gider ikke skrive en rigtig nyhed, fordi det er 1. april\n01 april, 2017 Indland, Medier\nFoto: PCPics, Pixabay\nTrods utallige opfordringer afviser en dansk satireavis kategorisk at lave en sandfærdig artikel i anledning af første april.\nEn dansk satirisk onlineavis har gennem årene modtaget et utal af anmodninger om at skrive en sandfærdig nyhedsartikel den første april. Nu tager mediet, hvis identitet er redaktionen bekendt, bladet fra munden og afviser i hårde vendinger enhver tanke om dette.\n“Nej, det ville ikke være en god idé med en rigtig nyhed fra vores side som aprilsnar. Det lyder måske umiddelbart rigtig sjovt, hvis man ikke er professionel satiriker og tænker, at det jo nærmest ville være den omvendte verden, bare omvendt. Men idéen er altså virkelig åndssvag, og en sådan artikel har vi ingen intentioner om at skrive,” sukker en midaldrende mandlig redaktør på mediet opgivende.\nVille ikke være sjovt\n“Prøv engang at tænke over det. Hvis vi faktisk klassisk journalistisk afdækkede den vildeste historie med potentiale til at vælte regeringen, ville hovedparten af læserne opfatte den som usjov, og alle dem, som artiklen handlede om, ville med et grin kunne henvise til, at historien stammede fra et medie, som er kendt for at udgive nyheder, der ikke passer. Det er en lose-lose situation.”\n“Det værste er næsten, at alle tror, det er en enormt original tanke, når de siger det. Men vi har faktisk hørt det en million gange før, og idéen er for os nogenlunde lige så skamslidt som spørgsmålet om, hvorfor stenaldermennesker kun blev 30 år i gennemsnit, hvis palæomad er så sundt.”\nAbsolut ikke årets fedeste dag\nAsiaten afviser også blankt en ofte fremsat påstand om, at første april skulle være en herlig dag for et satiremedie.\n“Det værste er næsten alle dem, som siger, at den første april må være årets fedeste dag for os. Tværtimod, det er simpelthen den mest trælse dag på året, hvor alle andre pludselig går os i bedene, og vi ikke selv aner, hvad vi skal lave. Grundlæggende håber vi bare, at den bliver overstået hurtigst muligt,” siger hun og tilføjer dog, at uanset hvor desperat redaktionens medlemmer bliver, kan de garantere, at de aldrig kommer til at give efter for massernes tåbelige krav.


Brugte container kan være den praktiske løsningsmulighed til dine lagerproblemer\nUdgivet den 1. april 2016 af preben\nDet forekommer til tider, at personer akut har behov for ekstra lagerplads – både privatpersoner, som ønsker at flytte eller forretninger, som er løbet tør for opbevaring. At let opsøge et opbevaringsfirma, der har plads til dine flyttekasser, er her hyppigt besværligt, oveni at møblerne således hyppigt ender mega langt borte, samt det bliver jo ej rart overhovedet. Her er heldigvis en meget hurtig løsningsmulighed, hvor du kan bringe opbevaringspladsen lige til døren: forsøg med containerudlejning!\nMed hjælp fra containerudlejning bør du forsøge brugte container i mange varierende mål plus med utallige varierende evner: vælg for eksempel en ti fods frysecontainer til at assistere med jeres frostvarer, eller evt. en rummelig tyve fods brugte container, der bliver i stand til indeholde alle materialer samt flyttekasser, imens villaen bliver udvidet? At man kan få den brugte container stillet lige præcis der, hvor der bliver størst brug for den, vil være den største fordel : f.eks. i haven eller bagved butikken. Simpel adgang til materialerne – alle dage, gives I på én gang vha. brugte container, plus sikker og omkostningsfri opbevaringsplads.\nDet er enormt problematisk at få adgang til en container uden det helt passende arbejdsredskab, da containerne oftest laves af jern, plus for det meste aflåses stålcontainere brugende en stærk stålarm, som låses med en låsebom eller kode. Containerudlejning er på grund af dette en god løsning, når du går efter ukompliceret samt billig opbevaringsplads.


Konvertering ASC til PDF - File Extension\nFilkonvertering ASC til PDF\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen ASC efter konvertering til PDF kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra ASC til PDF var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen ASC til PDF ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet ASC, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen PDF. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nProgrammer til konvertering ASC til PDF:\nHvis du efter konvertering af filen ASC ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet ASC til noget andet end PDF. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil ASC konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet PDF) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen ASC i dens oprindelige format (uden konvertering til filen PDF. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


NordicBet: Angrebsstjerner står i kø som Cornelius-erstatning i FCK\n16. apr. 2015 kl. 13:1716/04-15 13:17\nAngrebsstjerner står i kø som Cornelius-erstatning i FCK\nFC København har et akut problem i angrebet efter Andreas Cornelius' alvorlige ankelskade mandag aften. Ifølge bookmakeren NordicBet* står profiler som Kasper Kusk, Lasse Vibe og Uffe Bech klar til at snuppe pladsen i front for løverne.\nDer kan gå helt op til et år, før stjerneangriberen Andreas Cornelius igen kan vise tænder i angrebet for FC København. Så længe kan løverne ikke vente på at få en spydspids fra øverste hylde, lyder vurderingen fra bookmakeren NordicBet*, der forventer en aftale med et nyt topnavn allerede til sommer. Øverst på listen over favoritter finder man landsholdsnavne som Kasper Kusk, Lasse Vibe og Uffe Bech.\n"FC København har haft offensive problemer gennem hele sæsonen og står uden et klart andetvalg til Cornelius. Hvis københavnerne skal fastholde ambitionerne om at fravriste FC Midtjylland tronen og holde Brøndby bag sig, skal der købes ind ved først givne lejlighed," siger NordicBets oddssætter Tonni Munk Jensen, der tror mest på en erstatning fra det nordiske marked, hvor spillerne er til at betale.\nEr der ikke råd til en skarpretter på internationalt topniveau, vil FC København sandsynligvis gå efter offensive midtbanespillere eller angribere, som kan lejes i en kortere periode indtil Cornelius er tilbage.\n"Vores favoritter er offensive danske landsholdsspillere, som endnu ikke er at finde i en stor international klub. Blandt dem er Kasper Kusk, Lasse Vibe og Uffe Bech, der alle har den fornødne kvalitet og er til at betale. Et spændende bud kunne også være Viktor Fischer, som har brug for spilletid efter en lang skadespause i Ajax. Han kunne måske overtales til en lejekontrakt på f.eks. et år," siger Tonni Munk Jensen.\nSelv om Nicklas Bendtner længe har været sat i forbindelse med FC København, er han langt nede på NordicBets favoritliste, da landsholdsprofilens lønkrav efter alt at dømme stadig er for højt.\nHvem henter FC København i sommerens transfervindue?\nKasper Kusk: odds 3.10\nLasse Vibe: odds 4.20\nUffe Bech: odds 6.75\nMohammed Abdellaoue: odds 8.75\nViktor Fischer: odds 10.00\nMohamed Elyounoussi: odds 13.00\nMarcus Berg: odds 13.00\nOla Toivonen: odds 13.00\nMartin Braithwaithe: odds 13.00\nNicklas Pedersen: odds 20.00\nMarkus Rosenberg: odds 20.00\nNicklas Helenius: odds 20.00\nNicklas Bendtner: odds 20.00\nSimon Makienok: odds 30.00\nFind NordicBets odds under Fodbold - Danmark - Specialspil


Spilnu Dk Online Casino – HACKED BY BABYMOON\nHvis du vælger at spille steder, der ikke har dansk licens, er der ingen kontrol med dit spil fra de Danske Spilmyndigheder, der har til opgave at sikre, at alt går rigtigt til. Det korte svar er ja, naturligvis er det sikkert at https://kasino-617.club spille på udenlandske casinoer, sagen er nemlig den, at det pågældende casino blot er underlagt et andet lands regler for at udbyde casinospil. De bedste udenlandske casino sider giver mulighed for at spille uden NemID. Man kan nyde at gamble mere anonymt, da du ikke behøver at logge ind for at spille med NemID (hvilket dog kan byde på udfordringer for folk, der har tilmeldt sig Rofus spilmisbrugsprogram. Ekstremt attraktive velkomstbonus tilbud, da den internationale konkurrence om at tiltrække nye spillere er utrolig stor. Sikre ind- og idbetalinger – Det er de spillesider, hvor du sikkert kan indbetale rigtige penge, og hvor du også kan modtage dine gevinster uden problemer.\nDer kigges på, hvilke kontaktmuligheder der findes, hvilke sprog kundeservice findes på, hvor hurtigt man kan forvente svar, samt på hvilke tidspunkter man kan komme i kontakt med kundeservice.\nFor det meste finder du oplysningerne i footer nederst på siden.\nEt sidste råd med på vejen er, at hvis du skal have succes med at finde nye danske casinoer, så skal du finde et online casino, der kan leve op til dine krav og behov, når du spiller på nettet.\nHvis du har vundet penge hos en udenlandsk spiludbyder, står du selv med ansvaret for at indberette og betale beløbet.\nEventuelle gevinster større end det angivne beløb, herunder gevinster vundet efterfølgende med disse penge, selv efter en indbetaling, vil blive fjernet fra din konto. Desuden kan enhver gevinst vundet i forbindelse med en gratis bonus, ikke udbetales før omsætningskravet er blevet opfyldt. Enhver overtrædelse af dette vilkår kan resultere i blokering af fremtidige bonusser og/eller fjernelse af eventuelle gevinster, der kunne have været resultatet af brug af enhver gratis bonus. ”Velkomstbonussen” er begrænset til en bonus per husstand. Ingen salgsfremmende eller anden type af bonus vil blive udstedt eller tilladt, når først penge er blevet udbetalt og er på spillerens afventende konto.\nDet kan være ret morsomt at spille dem, da temaet ofte reflekterer noget, der er rigtig dansk, hvilket gør din spiloplevelse endnu hyggeligere og sjovere. En af de mest populære online casino spil er uden tvivl live casino. Mange vil formentlig forbinde online casino med usikkerhed og gambling, men dette behøver overhovedet ikke være tilfældet, såfremt man vælger de rette steder at gå på online casino.\nNextOnline Casino 2021


Trump sagsøger New York-minister for at stoppe granskning - FINANS\nTrump sagsøger New York-minister for at stoppe granskning\nEfterforskning af Trumps erhvervspraksis er et brud på hans forfatningssikrede rettigheder, mener advokater.\n20.12.2021 kl. 16:52\nUSA’s tidligere præsident Donald Trump har mandag lagt sag an mod justitsministeren i delstaten New York, Letitia James.\nJames har i de seneste to år og ni måneder stået i spidsen for en efterforskning af Trumps og Trump-familiens ejendomsselskab.\nMen det er ifølge ekspræsidentens advokater en krænkelse af hans forfatningssikrede rettigheder.\nDe beder derfor en dommer om at beordre efterforskningen stoppet.\n- Hendes mission er alene styret af politisk fjendtlighed og et ønske om at genere, intimidere og gøre gengæld mod en privat borger, som hun ser som en politisk modstander, lyder det ifølge avisen i anklageskriftet.\nTrump og hans advokater har gentagne gange sagt, at efterforskningen af hans erhvervspraksisser i Trump Organization er politisk motiveret.\nSagsanlægget fra dem kommer kort tid efter, at en kilde sagde, at Letitia James måske vil bede Trump om at afgive forklaring under ed lige efter nytår, skriver New York Times.\nSideløbende med, at New Yorks justitsminister er ved at se nærmere på eventuelle lovovertrædelser i Trumps ejendomshandler, er også Manhattans offentlige anklager i gang med en efterforskning af Trump.\nAnklageren, Cyrus Vance, undersøger, om Trump pustede værdierne i sin virksomhed kunstigt op, når han skulle anmode om lån i bankerne, og nedtonede værdierne på sin selvangivelse.\nDer er et vist overlap mellem de to efterforskninger.\nBåde Cyrus Vance og Letitia James er demokrater. Sidstnævnte har meddelt, at hun vil forsøge at blive valgt som New Yorks guvernør.\nVance stopper i slutningen af dette år efter 12 år som distriktsadvokat. Han har endnu ikke sagt, om hans del efterforskningen vil blive overdraget til hans efterfølger, Alvin Bragg, skriver New York Times.


Opsparing - oversigt over vores opsparingskonti\nEn almindelig opsparingskonto med en god rente, hvor du frit kan hæve og sætte ind.\nFastrentekonto, hvor du får en høj rente.\nStart din opsparing med minimum 25.000 kr., og få en god rente, som vi fastsætter hver måned.\nSlip for de daglige bekymringer - lad os investere din opsparing for dig.\nFå overblik over hvilken opsparingskonto, der passer bedst til dit behov.


har i "mødepligt" hos jeres partners familie komsamner? - Side 5\nHop til side: Viser resultater 41 til 50 af 91\n04. september 2012 12:39\nIndlæg 23.911\tOprindeligt indlæg af kat\nPjusketoesen, Rapfisk, Dumbcat og 8 andre synes om.\nIndlæg 26.924\tJeg har prøvet at have en kæreste, som slet ikke var familiemenneske, og det var en kamp for os begge, når en familie (hans eller min) inviterede til noget, fordi jeg gerne ville med, og han helst ikke ville. Det gider jeg ikke igen, så jeg lægger ret meget vægt på af en fremtidigt forhold, at min kæreste er familiemenneske og gerne vil se min familie så ofte, som vi nu gør. I perioder er det tit - som hos mange andre familier falder fødselsdagene oven i hinanden. I andre perioder er det mindre tit eller kun med få personer. Jeg ville selvfølgelig også deltage hos hans familier både til højtider og ved mere uformelle komsammener. Der kan selvfølgelig være grunde til at melde afbud. Sygdom, arbejde eller aktivitet i éns egen familie. Men ellers skulle det gerne være en fornøjelse for begge at være afsted. Det handler nok også om, at jeg efterhånden er i en alder, hvor jeg forventer at stifte familie med min næste kæreste, og så ville det være endnu mere underligt, hvis mit barns far ikke var en del af familien, eller hvis jeg ikke var en del af hans.\n04. september 2012 13:40\nIndlæg 14.533\tOprindeligt indlæg af j-g80\n04. september 2012 14:14\nIndlæg 479\tDet er jo meget forskelligt fra forhold til forhold. Jeg har prøvet lidt af hvert og gjort hvad der faldt mig naturligt... Alt lige fra aldrig at have mødt et andet familiemedlem, til rent faktisk at glæde mig til om lørdagen, fordi hendes farmor laver sådan nogen gode frikadeller / tarteletter /what ever... MEN i mit længste forhold... hun havde/har en gren af familien i Jylland, herunder en kusine, som jeg bare IKKE kunne "snuppe". Hun var virkelig en bitch på den snobbede måde (det er min ex så også blevet siden men det er en anden historie).\nEngang indvilgede jeg i at rejse til Jylland bare på en hygge-weekend-tur, og det var jo spændende da jeg aldrig havde mødt den gren af hendes familie før. Overnatning? Ej der var ikke noget med en madras man kunne smide på gulvet, eller man kunne sove på sofaen... Næh nej, de havde da stillet et lille 3-personers iglo-telt op ude i forhaven hvor det så var meningen at mig og min kæreste + kusinen og hendes kæreste skulle sove...! Nok den værste nat i mit liv. Da jeg havde fået nok af deres ævl kl 4 om natten, lagde jeg mig ganske enkelt ud på græsset og sov færdig (for dem inden for havde jo låst alle døre og vinduer....)\nJeg ved ikke hvad der er med de jyder, (og en fynbo som er fætter), men alle de Sjællandske dele af familien har jeg ingen problemer med, inklusive kusiner, fætre, børn, bedstemødre og hvem der ellers er/var. Jeg ser ikke meget til dem mere eftersom vi er EX, men man kan da godt hilse pænt og sige "hva så" hvis man møder dem tilfældigt eller lign...\nDen eneste jeg har lidt små-problemer med er nok min ex-sviger-farmor Hun skulle ALTID gå og beklage sig over at hun næsten ingen penge havde, og at låne 100 kr var også et absolut maksimum. Bevares mange ældre mennesker har ikke ret mange penge. Men hende her havde intet problem med at ligge 100.000 kr kontant da hun måtte sande at hendes bil fra 1981 ikke kunne betale sig at reparere mere på. Desuden er hun enlig, men bor alligevel i en kæmpe villa med 2 etager og en stor have....\nOg der har hun boet i 100 år Så det er betalt... såehhh... jeg tror ikke hun ligefrem MANGLER penge. (Ikke fordi vi skulle have dem, men det var utroligt trættende at høre på hende gå rundt og beklage sig over at være næsten flad, når vi alle vidste at sådan var situationen OVERHOVEDET ikke )\nKusinen er sød nok, broren kan både være røvirriterende, men også ok flink til tider, moren er mor. Hun er typen som laver 8 portioner mad selvom man kun er 3 som skal spise... der skulle nødig være for lidt jo... Desværre har det sendt hende i sådan en økonomisk ruin at hun er afhængig af den yngste brors kontanthjælp (han er lige blevet 18) for ikke at blive sat ud, og en mobiltelefon har hun slet ikke...\nDesværre havde pigen jeg taler om det samme "penge-problem" som sin mor. Lig regningerne i skuffen og skynde sig at bruge alle pengene til noget andet... Og det var en medvirkende årsag til at forholdet ikke virkede i længden - jeg faldt tilfældigt over ubetalte regninger for over 30.000 kr. Efter 10 år var vi altså så meget "dus" at vi fortalte hinanden om evt uforudsete regninger mv.... TROEDE jeg...!\nSå nej selv efter 10 år sammen kan man åbenbart ikke stole 100% på hinanden. Nu må hun selv i fogedretten og få styr på lortet (heldigvis står der ikke mit navn på noget af det).... Heldigvis har jeg fundet andre som jeg føler jeg kan stole mere på (håber jeg!)\nGod dag til alle på debatten Svar med citat\n04. september 2012 14:17\nIndlæg 29.167\tDen er god med dig Brad\n04. september 2012 14:35\nIndlæg 1.398\tMin kæreste ser kun sin familie få gange om året og de få gange dør jeg altså ikke af at deltage Jeg føler til gengæld heller ikke at jeg kender dem ret godt, for vi bliver kun inviteret hvis der er konfirmation, rund fødselsdag eller lignende. Jeg mener dog ikke at det er min opgave at tage initiativ til at se dem, for det er jo min kærestes familie og sådan har det åbenbart altid været.\nJeg ser til gengæld min familie meget -omend den ikke er ret stor i modsætning til hans- og der deltager han for det meste. Han kan endda finde på at spørge om vi ikke snart skal ned og besøge min mor, hvis han synes det er længe siden vi har været der 16.11.2012 Nu som kone til min søde mand Vi ses Far, Jeg elsker dig 16.11.52 - 25.06.10 Svar med citat\n04. september 2012 14:41\nIndlæg 275\tJeg har egentligt en fantastisk familie, og det synes jeg også at min eks. har.\nMen jeg gider ikke sidde til suppe-steg-og is fordi en eller anden fætter i sønderjylland, hvis navn ingen kan huske, lige er blevet konfirmeret. Det gider jeg ikke, hvis det var min fætter, eller hvis det var min evt. kærestes. Nu er jeg kun 23, og et helt andet sted end mange af jer, men jeg kan ikke undgå at ryste på hovedet af de af jer, som forventer at sin partner deltager. Han/hun er gift/samlever med jer, ikke jeres søster eller fuldstændig ligegyldige kusine. Jeg vil virkelig føle mig kastreret, den dag jeg blev slæbt til min kærestes bedstemors 90-års fødselsdag. Så i mit tidligere forhold deltog jeg aldrig i ligegyldigheder, som er alle familiefester fra personer, som ikke voksede op i det hus ens bedre halvdel gjorde. Dvs. Søskende og forældre. Vi aftalte hvad der var ligegyldigt fra start af (for ikke at sidde unge og friske til røvssyge familiefester hver anden weekend), og holdte os til aftalen forholdet ud. Helt sikkert noget jeg vil tage videre i fremtidige forhold.\n04. september 2012 14:44\nIndlæg 275\tOprindeligt indlæg af snoozz\nDet er jo meget forskelligt fra forhold til forhold. Jeg har prøvet lidt af hvert og gjort hvad der faldt mig naturligt... Alt lige fra aldrig at have mødt et andet familiemedlem, til rent faktisk at glæde mig til om lørdagen, fordi hendes farmor laver sådan nogen gode frikadeller / tarteletter /what ever... MEN i mit længste forhold... hun havde/har en gren af familien i Jylland, herunder en kusine, som jeg bare IKKE kunne "snuppe". Hun var virkelig en bitch på den snobbede måde (det er min ex så også blevet siden men det er en anden historie).\nGod dag til alle på debatten Hvorfor helvede har jeg læst det her?\nPjusketoesen, Niin, mani og 3 andre synes om.\nIndlæg 10.274\tVi har aldrig rigtig snakket om det. Men som udgangspunkt deltager vi forskellige arrangementer i hinandens familier. Der er klart flest arrangementer i min familie, og det tager min kæreste fint, han vil gerne med. Men selvfølgelig er det min kusines 22 års fødselsdag og der kun kommer mine mig, søstre, fastre og kusiner, så forventer jeg ikke, at han tager med. Jeg forstår faktisk godt, at han ikke gider, de der kvindedominerede fødselsdage, som vi har en del af i min familie, da kvinderne er kæmpe overtal Svar med citat\n04. september 2012 14:46\nIndlæg 236\tMin kæreste og jeg bliver altid inviteret begge to, både af mine forældre og hans forældre. Min kærestes forældre bor lidt tættere på, så dem ser vi lidt oftere, til gengæld ser vi som regel mine forældre i lidt længere tid ad gangen, da de bor i jylland.\nMin kæreste giver i sit væsen altid udtryk for at han synes det er hyggeligt og rart at jeg er med, men aldrig med en undertone af tvang. Jeg er overbevist om, at han ville udvise fuld forståelse, hvis jeg en dag blev hjemme. Det samme ville jeg i øvrigt.\nMen det handler jo netop om, at min kæreste og jeg begge kommer godt ud af det med hinandens forældre og at vi derfor begge ville vide, at det ikke ville handle om generel antiparti mod familien, hvis en af os en dag ikke havde overskud til at tage med.\nAlle tider er GMT +2. Klokken er nu 09:48.


Hjerteafsnit | Regionshospitalet Viborg - Hospitalsenhed Midt\nDu er her: Afdelinger og centre Hjertesygdomme Hjerteafsnit\nHjerteafsnit | Regionshospitalet Viborg\nHjerteafsnit, Regionshospitalet Viborg har plads til 24 patienter med behov for hjerteovervågning, og afsnittet er specialiseret i pleje og behandling af hjertesygdomme.\nLangt de fleste stuer i afsnittet er enestuer. Dette giver mulighed for mere privatliv, og der er i stor udstrækning mulighed for, at en af dine pårørende kan blive medindlagt, hvis dette skønnes nødvendigt.\nAfsnittet har et tæt samarbejde med Hjerteklinik, ligesom hjemmeplejen og kommunerne udgør vigtige samarbejdspartnere.\nDe fleste patienter i afsnittet modtages akut, hvoraf mange modtages direkte fra ambulancen efter præhospital visitation med elektrokardiogram (ekg), måling af specifikke hjerte-markører og en historie tydende på hjertesygdom.\nAndre patienter overflyttes fra Akutafdelingen, og nogle patienter indlægges til en planlagt hjertemedicinsk undersøgelse eller behandling.\nPå afsnittet udføres specialiserede undersøgelser og behandlinger, herunder ultralydsskanning af hjertet (ekkokardiografi), DC-stød ved hjerterytmeforstyrrelser og test af pacemakere og ICD'er.\nAfsnittet har en specialfunktion i at overvåge hjerterytmer på patienter indlagt på andre afdelinger på Regionshospitalet Viborg.\nAfsnittet er indrettet med 1 stort opholdsrum med fladskærm, kaffemaskine og middagsborde velegnede til fællesspisning.\nDer er udgang fra Hjerteafsnittet til hospitalets tagteresse, hvor der findes borde- bænkesæt.\nVideo: Velkommen til Hjerteafsnittet\nSkal du indlægges på Hjerteafsnit vil vi gerne, at du medbringer følgende:\nHjemmesko samt behagelig påklædning\nDaglig medicin, Insulin, inhalationsmedicin/spray m.v. og en medicinliste (for at sikre, at du kan få din vanlige medicin)\nHjælpemidler (f.eks. rollator, kørestol, stomiartikler, sårplejeprodukter)\nEvt. computer (der er mulighed for internetadgang)\nI forbindelse med din indlæggelse vil der i hovedtræk foregå følgende:\nEn sygeplejerske/social- og sundhedsassistenten vil modtage dig, og du vil få målt blodtryk, puls, temperatur og der bliver optaget et elektrokardiogram (ekg) med mere.\nEn læge vil lave journaloptagelse.\nDu vil modtage en orientering omkring det forventede indlæggelsesforløb af enten en læge eller en sygeplejerske.\nDu vil få en rundvisning i afsnittet – dog afhængig af din tilstand.\nDer vil blive taget blodprøver, den første dag evt. flere gange.\nDer vil evt. blive lavet monitorering (overvågning) af dit hjerte.\nVi opfordrer alle oppegående patienter til at benytte deres eget private tøj under indlæggelsen. Generelt skal du være påklædt, når du færdes på gangene.\nMobiltelefon og computer må gerne medbringes og anvendes i afsnittet. Der er mulighed for gratis opkobling til trådløst netværk på RegionMIDT-Gaest. Log på med dit cpr. nr.\nDer er desværre ikke mulighed for udbetaling af erstatning, hvis telefon og/eller computer bliver stjålet under opholdet.\nTelefoniske forespørgsler til indlagte patienter kan ske til sygeplejerskerne på alle tider af døgnet på tlf.: 78 44 82 30.\nAf hensyn til afsnittets arbejdsgang er det dog mest hensigtsmæssigt i følgende tidsrum:\nHvis der er flere pårørende, vil vi gerne, at de gensidigt orienterer hinanden. Dette vil give personalet mere tid til patienterne.\nPårørende og gæster er velkommen i Hjerteafsnit. I visse tilfælde kan det være hensigtsmæssigt at der e rro på stuen mellem kl. 12.00 - 14.00 og igen efter kl. 21.00.\nDer er mulighed for at være medindlagt som pårørende , hvis dette skønnes nødvendigt.\nPå afsnittet er der to transportable patienttelefoner.\nLigger du i sengen og pårørende vil ringe til dig, kan du få telefonen ind på din stue.\nTlf. 7844 8239 (Stue 1-14)\nTlf. 7844 8238 (Stue 20-34)\nUndersøgelse, information og stuegang\nSom hovedregel måles der blodtryk, puls og temperatur morgen og aften under indlæggelsen.\nDu bliver løbende informeret om planlagte undersøgelser og behandlinger, som er aktuelle for dig samt resultaterne af undersøgelserne. Til visse undersøgelser er der behov for at du faster, og der må tillige påregnes ventetid.\nHvis dine pårørende ønsker deltagelse i stuegang, er de altid velkomne.\nHvis fysisk fremmøde ikke er muligt for dine pårørende, tilbyder vi stuegang via video løsning (Ipad) - dette kræver dine pårørende har en smartphone med fungerende video.\nDu kan altid frit henvende dig til personalet i Hjerteafsnittet, hvis du har spørgsmål. Det samme gælder dine pårørende.\nSamtalerne vil foregå i dagtiden på hverdage, da lægerne er optaget af akut arbejde i vagterne.\nVi beder dig medbringe den medicin, du får til daglig, og en liste over ordineret medicin.\nAf hensyn til undersøgelser og den rette behandling, må du under indlæggelsen kun tage den medicin, du har aftalt med afsnittets læger.\nDin medicin under indlæggelsen bliver hældt op til et døgn af gangen i en medicindoseringsæske, som deles ud om eftermiddagen. Du er selv – i samarbejde med personalet – ansvarlig for at tage medicinen på de rigtige tidspunkter. Medicinen skal opbevares i skuffen i sengebordet.\nTil korte planlagte indlæggelser vil vi bede dig om at bruge din egen medicin under indlæggelsen.\nDet er vigtigt, at du også selv er opmærksom på, hvilken kost der er bedst for dig.\nMorgenmad.................kl. 07:30 – 08:30\nFrokost.......................kl. 11:30 – 12:30\nEftermiddagskaffe/te....kl. 14:00 – 15:00\nAftensmad..................kl. 17:00 – 18:00\nAftenkaffe/te...............kl. 19:30 – 20:30\nEftermiddags- og aftenkaffevognen kommer personalet rundt med i afsnittet.\nKaffe/te til besøgende\nBesøgende kan få en kop kaffe eller te fra kaffemaskinen i dagligstuen. Brød må selv medbringes.\nUnder din indlæggelse kan der være behov for, at du får tilknyttet en ergoterapeut og/eller en fysioterapeut.\nDu vil også kunne møde fysio- og ergoterapeutstuderende der er under uddannelse på Fysio- og Ergoterapiafdelingen på Regionshospitalet Viborg.\nVurdering af din evne til at spise og drikke, hvis du har problemer med dette.\nVurdering af dit funktionsniveau, især i forhold til at klare dagligdagen (f.eks. bad, påklædning, rengøring, indkøb, madlavning og lign.), og om du har behov for hjælp til eller træning af de dagligdags aktiviteter.\nVurdering af behov for hjælpemidler og evt. mindre boligændringer ved udskrivelse.\nUdarbejdelse af genoptræningsplan, hvis du har behov for genoptræning efter din indlæggelse.\nVejtrækningsøvelser hvis du har svært ved at trække vejret normalt eller har slim i lungerne. Behandlingen kan også omfatte brug af PEP-fløjte og/eller C-PAP. Begge metoder hjælper dig med at få slim op og med at bedre iltmætningen i dit blod.\nVurdering af din evne til at komme ind og ud af sengen samt forslag til, hvordan du bedst kan gøre dette.\nVurdering af din evne til at holde balancen og bevæge dig omkring samt forslag til, hvordan du mest sikkert kan klare dig og evt. instruktion i, hvad du selv kan gøre, og hvad du skal have hjælp til.\nVurdering af behov for træning efter udskrivelse samt udarbejdelse af genoptræningsplan, så du får målrettet træning efter udskrivelse.\nVurdering af behov for ganghjælpemidler samt sikring af, at du får stillet det nødvendige ganghjælpemiddel til rådighed, når du udskrives.\nRåd og vejledning i forhold til dagligdags fysisk aktivitet og sport.\nNår du skal besøge os, anbefaler vi, at du parkerer i P4.\nDer er tilkørsel til P4 via Banevejen.\nBemærk der er tidsbegrænset parkering på 1 time ved Regionshospitalet Viborg, du skal derfor huske og sætte din p-skive. Varer dit besøg længere end 1 time skal du huske og registrer dit registreringsnummer (din nummerplade) på en tablet opstillet i Hjerteklinikken. Sengeafsnittets tablet sidder ved sekretær receptionen.\nRegionshospitalet Viborg er total røgfrit både indendørs og udendørs. Der er med andre ord rygeforbud for alle på hele hospitalets område / grund.\nHjerteforeningens frivillige rådgivere er til stede i afsnittet hver torsdag i tidsrummet fra kl. 14:00 til 17:00.\nHovedreglen er, at du selv skal sørge for at komme hjem fra hospitalet.\nI særlige situationer kan hospitalet hjælpe dig med hjemtransport.\n78 44 82 31 (lægesekretær)\nTelefontid: mandag-fredag kl. 08.00-13:00\n78 44 82 30 (sygeplejerske)\nTelefon: 78 44 82 31\nMandag-fredag kl. 08.00-13:00\nGul trappe eller elevator\nSend sikker e-mail til Hjerteafsnittet.\nTlf. 7844 8231\nJette Roed Brodersen


-Brug alle dine krydderurter\nPestoer kan være noget af det skønneste. For det kan muntre en halv kedelig sandwich op eller blandes op i en dressing, så man ender med en kongelig salat.\nNu gror krydderurterne i store mængder. Det kan man lige så godt udnytte og blende sig nogle skønne pestoer. I weekenden lavede jeg både en purløgspesto og oreganopesto. Det var to pestoer som kunne peppe en hver ret lidt op. Jeg serverede dem til langtidsstegt lam, men de ville også være gode til fisk, til nye kartofler, eller til knækbrød som en lille snack. I denne uge kan man få nogle skønne aflange helt tynde knækbrød på tilbud i rema 1000. De er vældig gode til snacks f.eks. sammen med pesto eller med hummus f.eks.\nOpskrift på pestoer\nFyld en blender op med purløg eller oregano(eller en helt tredje urt), tilføj 50 gram ristede valnødder(kunne også være pinjekerner), en kniv spids salt, en spsk. flydende honning, 4 spsk. god frugtsmagende oliven olie, en knivspids kværnet peber og omkring 3 spsk. feta(det kunne også være parmasanost eller picorino) med top på.\nBlend det hele sammen og lad vurder konsistens og smag. Mangler der lidt af det eller det andet? -Det tager lidt tid at justere sin pesto.\nPestoer kan tilberedes af alle mulige krydderurter. Så har du mængder af et eller andet krydderi i haven, er det bare om at plukke det, vaske dem og putte dem i en blender. Hvis man har en kørvel stående i sin have, kan den anvendes til en pesto, som kan kvikke en kyllingesuppe op. En dildpesto er god til skaldyr, gav gerne denne lidt citronsaft.\nGod fornøjelse med sommerens pestoerne.\nIndsendt af Eva-Andrea kl. 11.49\nA + K = ♥ 28. maj 2013 kl. 11.13\nHold op, den tallerken ser lækker ud!\nAnonym 1. juni 2014 kl. 10.44\nja det ser fantastisk ud hvorlang tid kan pesto holde sig på lukkede glas\nSanneA 20. maj 2015 kl. 16.06\nHej har lige læst om din pesto med feta og har en. Ide om hvor længe det kan holde sig?


If this then that ... - trainandsimple\nSom coach, træner, og sparringspartner for mange mennesker gennem de sidste mange år, har jeg efterhånden fået opbygget mig noget af en værktøjskasse.\nIkke en værktøjskasse med skruetrækkere og papegøjetænger osv. ( Selvom jeg selvfølgelig også har det ) men en mental værktøjskasse, der indeholder mange forskellige typer af værktøjer, til mange forskellige typer af mennesker.\nEt værktøj jeg synes der er fantastisk, er det at skabe refleksion i den enkelte. Eksempelvis med metoden: If this then that.\nDet er egentlig meget simpelt, men lægger som sagt op til en del refleksion. Hele ideen med udsagnet, eller værktøjet om man vil, er at man lærer af sine fejl. Lærer af det data man opbygger af viden omkring sig selv. Ja, i det hele taget bare lærer noget.\nHvis jeg kører ad vej A kl 7.45 om morgenen, så er der som oftest kø.\nMen måske hvis jeg nu prøvede at køre ad vej B, eller køre på et andet tidspunt, så ville der måske ikke være kø …\nCause and effect. If this then that … og et løsningsforslag.\nDet sjove er, at vi næsten altid vælger at køre den samme vej, på det samme tidspunkt alligevel, for så alligevel at sidde i kø og blive bundirriterede, selvom vi har den viden, eller det data vi har. Det er bare svært at gøre noget andet end vi plejer.\nOverført til en træningssammenhæng kan man komme med følgende eksempel:\nHvis jeg skal køre zwift, bkool, eller hvad det nu er man kører idag, så sker det fra tid til anden at jeg ikke kan connecte til serveren og køre mit planlagte pas…\nMen hvis det sker, så kan jeg altid køre mit 1 times intervalpas hvor man ikke behøver at bruge hverken zwift eller noget andet.\nPointen er egentlig simpel. Du har en pligt overfor dig selv til, at lære af dine fejl, eller dine oplevelser. Hvis du ikke gør, er det den største fejl du kan begå.\nIf this then that er altså refleksionsmodellen. Bonusværktøjet som du får med helt gratis 😉 er PLAN B modellen.\nForbered dig. I så mange og så vidt mulige henseender som muligt. Så skal det nok gå alt sammen 🙂 At have en plan B, eller at lave en ny plan A på baggrund af data, kræver altså at du sætter dig ned og reflekterer lidt over tingene. Samtidig kræver det også at du tager et aktivt valg om, at bruge den viden du har, til at skabe en ny og bedre løsning for dig selv.\nDen her metode er egentlig overordet det der gør, at du får vist de reklamer på nettet du gør. ( HVIS du har besøgt en given side og passer på nogle andre kriterier også, SÅ VIS reklame A )\nAt du får tilsendt de irriterende tilbudsaviser du gør. ( HVIS du bor i det område, og har nogenlunde den indkomst, SÅ SEND reklameavis A)\nOg det der gør at du gang på gang tjekker din instagram. ( HVIS du er et menneske, SÅ reager på den lille røde prik der lyser ved instagram APP, der viser der er notifikationer )


Kvalitet på Rybners Kursuscenter\nPå AMU-området følger Rybners Kursuscenter den kvalitetspraksis, som er udmeldt fra Undervisningsministeriet. Herunder også anvendelsen af de systemfælles redskaber til evaluering af skolens AMU-aktiviteter.\nRybners anser dækningen af de regionale behov for efteruddannelse inden for skolens kompetenceområder som yderst afgørende for fremtidens vækst i erhversliv og arbejdsmarked i Sydvestjylland. Her kan du blive klogere på Rybners Kursuscenters udbudspolitik.\nDeltagertilfredshed med Rybners Kursuscenter.\nSamarbejde med andre udbydere\nRybners samarbejder med andre AMU-udbydere for at sikre et bredt og varieret efteruddannelsesudbud, der til en hver tid imødekommer efterspørgslen efter AMU-uddannelser.\nNedenfor kan du se oversigter over de AMU-mål, Rybners er godkendt til at udbyde, de AMU-mål Rybners låner ind fra andre skoler, for at imødekomme den lokale efterspørgsel, samt de AMU-mål andre AMU-udbydere låner af Rybners.\nUdlånte kurser | Lånte kurser | Egne kurser\nHer kan du finde oplysninger om beståelses- og gennemførelsesprocenter på Rybners Kursuscenter.\nBeståelsesprocent 1. kvartal 2020\nBeståelsesprocent 4. kvartal 2019\nBeståelsesprocent 3. kvartal 2019\nBeståelsesprocent 2. kvartal 2019\nBeståelsesprocent 1. kvartal 2019\nVis Kvalitet - Kvalitetsudviklingssystem\nOverholdelse af loven om gennemsigtighed og åbenhed forudsætter, at skolen giver adgang til relevante oversigter over evalueringsresultaterne for kursister og virksomheder på skolens hjemmeside.\nNærmere forklaring vedrørende de systemfælles redskaber, spørgsmål og evalueringer finder du på:


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Udland - FN-råd vil sende menneskeretseksperter til Hviderusland\nHvideruslands oppositionsleder, Svetlana Tikhanovskaja, talte via et videolink til FN's Menneskerettighedsråd fredag, hvor hun blandt andet fortalte om sikkerhedsstyrkernes hårde fremfærd mod fredelige demonstranter. Hun har selv forladt Hviderusland og opholder sig nu i Litauen. Ifølge oppositionen er hun den retmæssige vinder af præsidentvalget den 9. august i Hviderusland. De officielle resultater viser, at præsident Aleksandr Lukasjenko fik 80 procent af stemmerne og Tikhanovskaja kun omkring ti procent. Siden valget har titusinder af mennesker demonstreret hver weekend i Hvideruslands hovedstad, Minsk.\n18. september 2020 kl. 17:53 Af Ritzau\nHviderusland bør lade FN-observatører rejse ind i landet for at overvåge påståede menneskeretskrænkelser. Eksperterne bør også få adgang til fængsler i Hviderusland.\nDen opfordring lyder fra FN's Menneskerettighedsråd i Genève til Hviderusland i en resolution, der blev vedtaget fredag. Det skriver nyhedsbureauerne Reuters og dpa.\nRådet opfordrer også Hviderusland til at stoppe al brug af vold, tortur og anholdelser. Det er tiltag, som myndighederne ifølge oppositionen bruger for at afskrække folk fra at demonstrere.\nForud for afstemningen talte oppositionsleder Svetlana Tikhanovskaja via en videoforbindelse til rådets medlemmer.\n- Omfanget og brutaliteten i den overdrevne magt, som regimet anvender, er et klart brud på alle internationale normer, siger Tikhanovskaja, der er flygtet fra Hviderusland til Litauen.\nHvideruslands repræsentant i Menneskerettighedsrådet i Genève forsøgte at blokere for, at videobeskeden blev vist.\nHan afbrød gentagne gange og hævdede, at Tikhanovskajas ord ikke havde hverken "substans eller relevans", skriver nyhedsbureauet AFP.\nResolutionen fra FN's Menneskerettighedsråd giver også FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, mandat til at følge situationen tæt og komme med sine anbefalinger sidst på året.\nRådet opfordrer præsident Aleksandr Lukasjenkos regering til at indlede dialog med oppositionen og civilsamfundet.\nHviderusland reagerer vredt på resolutionen og beskylder FN's Menneskerettighedsråd for at blande sig i landets anliggender.\nDet er en "farlig præcedens", lyder det fra det hviderussiske udenrigsministerium.\nResolutionsforslaget var fremlagt af EU. Det blev vedtaget med 23 stemmer for og to nejstemmer fra Venezuela og Eritrea. 22 medlemslande afstod fra at stemme.\nRusland, der har observatørstatus og ikke kan stemme, gjorde adskillige forsøg på at udvande resolutionsteksten. Russerne stillede ikke færre end 17 ændringsforslag, som dog alle blev afvist.


Løkke har fokus på reformer trods danskernes manglende krisebevidsthed - MX.dk\nAf Ritzau - 29/01-17 04:01\nLøkke har fokus på reformer trods danskernes manglende krisebevidsthed\nReformer skal skaffe råderum, da det offentlige fattes penge, mener statsminister Lars Løkke Rasmussen (V).\nRegeringen vil lave flere reformer for at skaffe penge til veje og baner, styrke forsvar og politi, øge digitalisering samt sænke skatten. Uden reformer er der ikke ret meget at gøre godt med de nærmeste år.\nDet siger statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) efter regeringens seminar på Tøystrup Gods ved Ringe på Fyn.\n- I de offentlige budgetter, vi kigger i nu, er der ikke en krone mere til at øge vores investeringer, med mindre vi skaffer dem, siger Lars Løkke Rasmussen.\nFor nylig blev reformbehovet talt ned af økonomisk overvismand Michael Svarer, forgængeren Hans Jørgen Whitta-Jacobsen samt økonomiprofessorerne Nina Smith og Bo Sandemann Rasmussen. Danskerne mangler også krisebevidsthed, lyder det.\n- I den forstand er det godt, at der ikke er nogen krisebevidsthed. Det er udtryk for, at de reformer, vi har lavet historisk, også virker, og der er optimisme og grøde i dansk økonomi, siger Lars Løkke Rasmussen.\n- Det rokker bare ikke ved, at vi skal skaffe nogle flere penge, hvis reformerne også skal følges til dørs i den offentlige sektor.\nDer er kun få penge til mere offentligt forbrug uden reformer. Derfor vil regeringen ændre SU og lade danskerne gå senere på pension ved at justere velfærdsaftalen fra 2006 om efterløn og folkepension, forklarer han.\n- Vi har ikke meget at gøre godt med, med mindre vi skaffer os nogle flere penge, siger Lars Løkke Rasmussen.\nDerfor vil regeringen i foråret fremlægge tal for, hvor mange penge der er at gøre godt med i finanspolitikken indtil 2025, oplyser statsministeren.\n- Vi har brug for en ordentlig debat, også på Christiansborg. For vi kan ikke have et system, hvor man kun turnerer rundt med ønsker om at bruge flere penge på mange områder, hvis pengene ikke er der, siger statsministeren.