Efter 17 år: Danske DAB-signaler halter stadig bagefter FM’s lydkvalitet | Ingeniøren\n12. apr 2018 kl. 05:24 90\nRegeringen håber at kunne slukke det nationale FM-sendenet senest i 2021, oplyste Kultuminister Mette Bock (LA) fredag i sidste uge i regeringens oplæg til et medieforlig.\nEfter den udmelding har det regnet med kritik af dårlig DAB-dækning, store omkostninger til nye radioer og manglen på en god forklaring på teknologiskiftet.\nMen også hvad angår selve lydkvaliteten er den gal: Det højteknologiske og digitale DAB-signal når ikke den 77 år gamle FM-teknologi til sokkeholderne.\nDet altoverskyggende argument for DAB og DAB+ er, at der er plads til flere kanaler. Som opsætningen ser ud i dag, er der kapacitet til 18 landsdækkende kanaler, mens man tidligere måtte nøjes med fem landsdækkende FM-kanaler.\nDAB er – ligesom FM – en robust teknologi, der har sin egen infrastruktur og derfor fortsat er let at sikre mod udfald i tilfælde af strømafbrydelser, cyberangreb og lignende.\nDAB-standarden giver mulighed for andre typer tjenester end blot radio. Det gælder f.eks. nyheds-, vejr- og redningstjenester. Den type teknologier er dog ikke blevet indfaset i Danmark.\nDAB-standarden giver mulighed for bedre lydkvalitet end FM. Med et digitalt signal risikerer man ikke ‘skratten’, som det er tilfældet på FM. Imidlertid afhænger kvaliteten fuldstændig af den bitrate, man vælger at sende med.\nDAB kræver flere sendemaster, men kan teoretisk set have samme dækning som FM. Indtil videre klager brugere imidlertid stadig over dårlige modtageforhold på DAB+. Det skyldes blandt andet, at DAB-signalerne dæmpes mere af bygninger, og at et dårligt digitalt signal giver stilhed, mens et dårligt FM-signal giver støj.\n»En del af problemet er, at man i Danmark har kodet signalet så hårdt, at kvaliteten er dårligere end FM, selv om vi blev lovet bedre lydkvalitet på DAB, og selvom det teknisk er muligt,« siger Knud Erik Skouby, professor ved Aalborg Universitets Center for Kommunikation, Medier og Informationsteknologi.\nMed ‘hård kodning’ hentyder han til, at signalet på de danske DAB-kanaler sendes med væsentligt lavere bitrater, end det ville kræve at leve op til lydkvaliteten på FM-båndet. Selv med perfekt modtagelse af begge teknologier i din stue, vil FM-radioen altså have hørbart bedre lydkvalitet.\nI Slots- og Kulturstyrelsens såkaldte 360-graders-undersøgelse af digital radio fra 2015 påpeger styrelsen selv dilemmaet.\n»Overordnet betragtet har digital radio, såvel DAB/DAB+ og streaming, potentialet til at levere en bedre lyd end FM, men også til at levere en ringere lyd, afhængigt af hvilken bitrate den pågældende kanal anvender,« skriver styrelsen i rapporten.\nI dag udsendes hovedparten af DAB-kanalerne med 88 kbit/s, mens enkelte, især musikkanaler som P2, sendes med 128 kbit/s. I den anden ende af spektret udsendes Ekstra Bladet Radio med kun 56 kbit/s.\nDe tal stemmer ikke overens med, at et af salgspunkterne for DAB-teknologien, da den blev indført i 2001 netop var, at en forbedring af lydkvaliteten var mulig.\n»DR lovede selv 192 kbit/s til musik for at sikre bedre kvalitet. Man endte med at bruge 64 kbit helt generelt. DAB+ giver muligvis lidt bedre resultat end DAB med denne kodning, men det er næppe helt klart og ikke på niveau med en god FM-modtagelse, fortsætter Knud Erik Skouby.\nHan bakkes op af 360-graders-undersøgelsen, som han også selv har deltaget i følgegruppen til. Her fremhæver styrelsen en undersøgelse foretaget af DR:\n»Resultaterne indikerer, at en lavere bitrate end 72 kbit/s ikke bør vælges, hvis god lydkvalitet skal opretholdes, selv for ikke-kritiske (f.eks. tale-) programmer,« fremgår det af rapporten om kvaliteten på DAB+.\nSamtidig påpeger den, at kvaliteten på den ældre DAB-standard er endnu dårligere. Af rapporten fremgår det imidlertid ikke, hvor god kvalitet dansk DAB+-radio burde udsendes i for at hamle op med FM-nettet.\nDet undersøgte svenske forskere og radioteknikere i et forskningsprojekt fra 2013.\n»For DAB+ bør bitraten på en kanal ikke være mindre end det nuværende maximum på 192 kbit/s for et stereo-signal, hvilket vil være sammenligneligt med et moderne FM-system,« hedder det i rapporten.\nBag den står blandt andre Sveriges Radio og Luleå Tekniske Universitet. Efter en anden kritisk rapport i 2015 valgte Sverige at droppe planerne om at erstatte landets FM-signal med DAB+.\nHård kodning giver mere plads\nEt af de helt afgørende salgspunkter for DAB-teknologien var muligheden for at sende væsentligt flere kanaler end det er muligt på de tilgængelige FM-frekvenser.\nMed den nuværende ‘hårde’ kodning er der plads til 18 landsdækkende stationer mod FM-nettets fem nationale kanaler. Hertil kommer lokale og regionale stationer på begge teknologier.\nOg det er netop de mange kanaler, der gør det umuligt at sende i højere kvalitet. I dag er DR’s kanaler og Radio24syv samlet i en såkaldt DAB-blok, mens de kommercielle kanaler er samlet i en anden. Og i hver blok er der kun en vis båndbredde at fordele mellem kanalerne.\nDet er her, at taleradio typisk prioriteres lavt hvad angår lydkvalitet, mens musikbårne kanaler får højere prioritet og udsendes i stereo, mens nogle talekanaler kan sendes i mono.\n#1 Lars T. Petersen 12. april 2018 - 07:12\nBjarne Nielsen har også skrevet en god gennemgang af problemerne med lydkvaliteten under emnet Er DAB-radio tidssvarende?\nI den norske facebook-gruppe Nei til tvangsinnføring av DAB!! er ringe lydkvalitet også den største anke mod DAB. Nummer to på listen er strømforbrug.\n#2 Lars T. Petersen 12. april 2018 - 08:03\nHvordan måler man lydkvalitet DAB+/FM?\nHvis det er meget slemt med lydkvaliteten, så kan jeg godt høre det, men detaljer som mange registrerer, opfanger jeg ikke.\nDen nemmeste måde at lytte til forskellen, kunne være at sætte to ens radioer op, der har både DAB+ og FM, og så lytte på samme højre stereokanal med DAB+ i venstre øre og FM i højre øre. Evt. vende hovedtelefonerne for at lytte omvendt. Målet for lydkvaliteten bliver så ikke et tal, men mere en individuel vurdering.\nHvis man i stedet for at lytte, satte en digital sampler med 48 kilo samples pr. sekund på, ville man så kunne måle noget der giver et tal for kvalitet? Der må være høje frekvenser på 15 kHz e.l. der ikke kommer igennem på DAB+, som målbart kommer igennem på FM, eller hvordan kan man måle det?\n#3 Bastian Wendel 12. april 2018 - 08:16\nJeg kører i øjeblikket i en koreansk i30 hvor der også er en DAB radio instaleret, og mine erfaringer er ikke positive. Jeg ved selvfølgelig ikke om det er radions skyld eller signalet, men med FM radio bliver signalet dårligere jo længere man bevæger sig fra kilden, men man kan stadig høre musikken, hvis man f.eks kører ned i en bakkedal foringes kvaliteten, der kommer lidt skratten. Med DAB lyder det som en CD som hakker når signalet bliver dårligere, f.eks når man kører i en bakkedal, det er enten eller med DAB, og det er ærgeligt, da Danmark ikke er 100% flat.\n#4 Mogens Kjær 12. april 2018 - 08:18\nRe: Hvordan måler man lydkvalitet DAB+/FM?\nEr DAB+ signalet ikke nogle sekunder forsinket i forhold til FM? Det vil gøre det lidt svært at sammenligne FM og DAB+ direkte med to modtagere.\n#5 sven petersen 12. april 2018 - 08:30\nStavekvaliteten lider også ...\nde kommervielle danaler ...\nkorrekturlæser sb., -en, -e, -ne\n#6 Arne Emborg Jørgensen 12. april 2018 - 08:32\nMin største anke mod DAB/DAB+ er de forhøjede krav til antennen. I en moderne lejlighed i Københavnsområdet kunne jeg modtage FM radio med en stueantenne inde i lejligheden. For at kunne modtage DAB+ skal jeg have antennen ud i vindueskarmen, og den skal helst være elektrisk forstærket.\n#7 Steen Bentzen 12. april 2018 - 08:40\nDAB er jo godt, når der skal så mange kanaler ud på begrænset båndbredde. Derfor skal det komprimeres med dårligere lydkvalitet til følge. DAB opererer på højere frekvenser end FM det giver problemer med at modtage DAB i bygninger og kældre.\nDet er helt ude i hampen at slukke for et fuldt udbygget og velfungerende FM bånd der leverer en væsentlig bedre og behageligere lyd.\n#8 Per T. Hansen 12. april 2018 - 08:50\nMeget bedre lyd bør være fremtiden!\nFor os, der investere i Hi-Fi for mange tusinde kroner, så er det jo ærgerligt og et uforståeligt tilbageskridt, at lydkvaliteten forringes med en nyere teknologi, som har potientialet i sig, til at sende en endnu bedre og mere nuanceret lyd end f.eks. FM.\nJeg så gerne en High-end digital lyd, som lå tættere på råbåndende fremfor laveste fællesnævner a la mp3 lyd.\nI princippet handler det jo om, at få bandet, orkestret eller samtalen helt ind i stuen, jo bedre lyd, jo mere virkeligt og smukt vil det føles.\n#9 Lars T. Petersen 12. april 2018 - 09:26\nRe: Meget bedre lyd bør være fremtiden!\nFor os, der investere i Hi-Fi for mange tusinde kroner\nDet må være til hjemmebrug, hvor det ikke er et problem, at få 192 kbit/s (eller mere) igennem internet i stedet? Hvor meget lydkvalitet skal vi så have i en bil? Det virker som om de fleste lever fint med at FM skratter i en bakkedal, men et hakkende udfald på DAB er langt mere plagsomt. Det lyder som om den bedste løsning er: 1. Brug Internet til radio hjemme 2. Brug FM til radio i bil 3. Skrot DAB+\n#10 Kjeld Flarup Christensen 12. april 2018 - 09:29\nHørte konservatives mediaordfører Naser Khader i Radio 24syv den anden dag, som netop fremhævede den bedre lydkvalitet. Samtidigt fremhævede han de bedre tekniske muligheder og flere kanaler.\nDet lyder som om politikerne tager den her beslutning på et uoplyst grundlag.\nLidt en klassikker for den danske velfærdsstat: Kvantitet fremfor kvalitet.\n#11 Ole ørsted 12. april 2018 - 09:38\nLydkvalitet og rækkevidde:-(\nDa mp3 kom frem i 90érne, jublede mange, for nu kunne vi vandre rundt med 24 timers musik i bukselommen. Lytter man til populærmusik, tale o.a. i let støjfyldte omgivelser, kan man snildt acceptere den hårdtkomprimerede mp3 med dens finurlige psyko-akustiske egenskaber, men er man hjemme i dagligstuen med blot et rimeligt anlæg, lyder det ikke for godt, og helt galt bliver det ved klassisk musik el.a. med stort dynamik- og frekvensomfang.\nJeg vil give flere af debattørerne ret: Når nu vi har mulighederne for OK lyd også på DAB, hvorfor hulen skal vi så altid stræbe efter laveste fællesnævner her i kongeriget:-(\nI lighed med overgangen til digital-tv, er dækningen et andet og langt mere uforudseligt problem p.g.a. bygninger, landskabet m.v. Vi kommer fra analoge signaler der på en del områder rent teknisk var ringere, ofte med sus og sne på tv-billederne. Nu har vi mulighed for bedste CD-kvalitet, men alt for ofte i en ridset udgave man ikke orker at høre til ende - øv.\nMen pt. lever vi jo i en verden, hvor mængden langt overstiger kvaliteten, vi er blevet dimse- og fakebooknarkomaner, og det er der vist ingen der på sigt bliver hverken klogere eller gladere af.\n#12 Ole Laursen 12. april 2018 - 09:46\nDen rigtige måde at gør det på er et dobbeltblindforsøg.\nDer er den metode man bruger til at evaluere lydkomprimeringsalgoritmer, se f.eks.\n#13 Lasse Gorm Jensen 12. april 2018 - 09:49\nRe: Stavekvaliteten lider også ...\ntak for din kommentar. Hvis du opdager stavefejl en anden gang, sand da gerne en besked direkte til journalisten, så får vi det rettet hurtigst muligt.\n#14 Steen Christensen 12. april 2018 - 10:22\nJeg har opdaget 2 stavefejl i dit indlæg, men jeg kan ikke finde din mail addresse. Så Jeg giver dig lige de rigtige bogstaver:\n(Eller er der blot tale om at vi har lært forskellig grammatik på forskellige tidspunkter i folkeskolen)\nVelbekomme - også en god dag til dig :-)\n#15 Ib Erik Söderblom 12. april 2018 - 10:29\nHvad skal vi med det DAB\nOg hvorfor... ?\n#16 Knud H. Thorup 12. april 2018 - 10:36\nKøbte sidste sommer en nt Citroën C4 Grand Picasso og fik eftermonteret DAB+ radio. Men det virker aldeles håbløst, når man er langt væk fra sendemaster. Signalet forsvinder helt eller delvist når man kører bag træer eller i lavninger. Til daglig færdes jeg i Nordsjælland. Citroën har ikke nogen god forklaring. Modtagelsen på DAB radioen i hjemmet er fin selv på Jyllands fjerneste vestkyst.\n#17 Jesper Kjeldsen 12. april 2018 - 11:04\nTest af lydkvalitet på DAB\nDet er muligt at finde den omtalte lyttetest udarbejdet for DR her: https://www.dr.dk/om-dr/lyttetest-dab\nHeraf er det muligt at se, hvilken subjektiv forringelse en lavere bitrate giver ift. en reference lyd (hvor referencen er en ukomprimeret orginal PCM sample). 22 lydeksperter har lagt deres gyldne ører til, og baseret på resultaterne, er der ikke den store gevinst i lydkvalitet ved at gå fra 80 til 128 kbps HE-AAC komprimeret lyd. Dette kan man jo så vælge at tro på eller ej. Der vil altid være nogen, som vil kunne høre en kæmpe forskel på lige netop deres radio.\nKnud Erik Skouby udtaler: "DR lovede selv 192 kbit/s til musik for at sikre bedre kvalitet. Man endte med at bruge 64 kbit helt generelt. DAB+ giver muligvis lidt bedre resultat end DAB med denne kodning, men det er næppe helt klart og ikke på niveau med en god FM-modtagelse".\nDet er desværre lidt uklart, hvorvidt den henvises til DAB eller DAB+ her. DR sendte i sin tid P2 i 192 kbps, mens de fleste andre kanaler blev sendt i 128 kbps eller 160 kbps på DAB. På intet tidspunkt har DR sendt med 64 kpbs (hverken på DAB eller DAB+). Som det fremgår af netop DR's studie, så bør man ikke bringe bitraten under 72 kbps (ej heller for tale radio). Det kan være at Knud Erik Skouby henviser til de kommercielle radiostationer såsom Ekstrabladet radio, men dette måtte gerne fremgå tydeligere af interviewet så.\nMen generelt er det helt korrekt, at FM leverer en bedre lydkvalitet end DAB+ under optimale modtageforhold.\n#18 Johnny Olesen 12. april 2018 - 11:05\nHvilken antenne har du fået koblet på?\n#19 Jesper Kjeldsen 12. april 2018 - 11:10\nHvis du ikke har problemer med at modtage DAB+ signalet på en transistorradio inde i huset, men ikke kan få signal ude i bilen, så er der meget, som tyder på, at der er noget i vejen med din modtager. Signalet skal være ca. 20-100 gange højere for at slippe ind i dit hus sammenlignet med modtagelse i din bil.\nJeg ville gennemgå antenneinstallationen i din bil. Hvis antennen sidder inde i bilen, så skal du specielt sikre dig, at du ikke har varme i forruden, at antenne sidder bag solfilm, eller at antennens stelplan er koblet til karosseriet.\nI Norge har de lavet nogle meget gode videoer af, hvordan du sikrer dig en korrekt installation:\n#20 Johnny Olesen 12. april 2018 - 11:14\nRe: Test af lydkvalitet på DAB\nTak til Jesper for linket til den absolut mest relevante information omkring lydkvalitet. Den rapport må journalisten ikke have læst, for den giver alle de relevante svar på kritikken.\nSom man kan læse ud fra rapporten, så har selv trænede lyttere svært ved at høre forskelle ved bitrater på over 80 kbit/s, og kommer man op på 96-128 Kbit/s så er lydkvaliteten fremragende.\nLige til sammenligning så benytter flere musikstreamingtjenester faktisk 96 Kbit/s HE-AAC som standardformat.\nJeg mener også vi voldskomprimerer DAB+ kanalerne alt for meget, men sådan må det være indtil politikerne forhåbentligt for beskåret DR så meget, at DR lukker P2, P6 og P8, så der kan skrues op for bitraten.\n#21 Johnny Olesen 12. april 2018 - 11:24\nMed DAB lyder det som en CD som hakker når signalet bliver dårligere, f.eks når man kører i en bakkedal, det er enten eller med DAB, og det er ærgeligt, da Danmark ikke er 100% flat.\nHvordan pokker kan det lade sig gøre? DAB+ hakker ikke - radioen bliver tavs, når der ikke er signal nok.\n#22 Svend Nielsen 12. april 2018 - 11:24\nArtiklens overskrift antyder, at lydkvaliteten i DAB skulle bliver forbedret over tid, og at man ved at vente længe nok - og mere end 17 år - får bedre lyd ud af DAB. Det er en sær form for logik, efter som lydkvaliteten i både FM og DAB / DAB+ er defineret "by design", og naturligvis ikke ændrer sig - uanset hvor meget man venter.\nVil man lidt dybere ned i sammenligningen mellem DAB og FM, så har Sverre Holm fra IT Universitetet i Oslo, lavet en ganske udmærket sammenligning: http://heim.ifi.uio.no/~sverre/papers/07_A...\nKonklusionen er: "Informal listening tests of 128 kbit/s DAB give as a result that DAB changes the stereo image. Highfrequency instruments and in particular hi-hats that in the original mix are located to the side in the stereo image will consistently be shifted towards the centre.\nThis effect is particularly easy to notice if the drum set has been recorded with a stereo pair of microphones in order to create ambience. In this case it will change to one where the hi-hats seem to be recorded with a single microphone mixed to the centre. This effect is not present in FM stereo and has not been heard on DAB at 192 kbit/s. "\nDesuden beskrives det, hvordan både stereo bredden, stereo dybden, frekvensområdet og dynamikken er væsentlig ringere i DAB 128 kbit/s.\n#23 Jan C Damgaard 12. april 2018 - 11:29\nDAB+ hakker ikke - radioen bliver tavs, når der ikke er signal nok.\nNetop det: tavs - ikke tavs.\n#24 Johnny Olesen 12. april 2018 - 11:35\nMen hvad kan vi bruge en 12-13 år gammel overfladisk undersøgelse til, når den beskriver en komprimeringteknologi, som vi har udfaset i Danmark (DAB).\nDet nytter ikke noget at finde en gammel rapport om MPEG1 layer II, når vi benytter HE-AAC/AAC i dagens Danmark.\n#25 Flemming Hansen 12. april 2018 - 12:00\n#26 Henning Larsen 12. april 2018 - 12:03\nEr DAB ikke forældet allerede.\nSelv den ansvarlige minister foreslår at hører musik via 3/4G net i en bil uden DAB radio. Hvilket også efterhånden de fleste gør. Der efterhånden også en fornuftig dækning. Jeg på regner ikke at anskaffe mig en DAB modtager, da jeg ikke gider høre på det som kommer ud af den. Min ynglings kanal kan jeg kun høre på internettet. En del mennesker hører slet ikke radiokanaler mere, men vælger at streame den musik de vil høre og undgå reklamer og utidigt kævl over musikken.\nBevar FM som det kommunikations middel det er, også i krisesituationer, de fleste mobiler indeholder en FM modtager, men ikke en DAB modtager. Alle de kanaler som ligger på DAB ligger også internettet alligevel.\nFor mig at se så blev DAB forældet da 3/4G nettet kom rigtigt i gang, men måske man ønsker at bevare et monopol.\n#27 Lars T. Petersen 12. april 2018 - 13:20\nSelv den ansvarlige minister foreslår at hører musik via 3/4G net i en bil uden DAB radio. Hvilket også efterhånden de fleste gør.\nEr der virkelig nogen der gør det? Altså forbinder deres smartphone til internet og streamer så det kommer ud af bilens højtalere?\n#28 Bastian Wendel 12. april 2018 - 13:24\n#29 Lars F. Jensen 12. april 2018 - 13:27\nNu er Sverre Holms artikel fra juni 2007 for knap 11 år siden , så hvorfor den dumme overdrivelse til 12-13 år?\nMen det er ganske rigtigt at MP2 lydkodningskvalitet ikke har direkte relevans for den nødvendig bitrate ved AAC / HE-AAC lydkodning.\nSverre Holms undersøgelser var imidlertid ganske teknisk fine. De var i 2007 meget afslørende for NRK's og WorldDAB's helt overdrevne anprisning af DAB's lydkvalitet Det var relevante målinger, som ikke let kunne afvises.\n#30 Svend Nielsen 12. april 2018 - 13:36\nNu skriver jeg jo også omhyggeligt DAB og ikke DAB+. Og det var nu heller ikke ment som et eksempel på hvordan DAB+ performer, men mere hvilken metode man kan bruge når man sammenligner lydkvaliteten af forskellige transmissionssystemer - hvilket jo er det artikel og - navnlig - diskussionen går ud på.\nOg som Lars F. Jensen påpeger, så er det (stadig) den generelle opfattelse, at undersøgelsen er valid. Man kan da håbe på, at Sverre Holm laver undersøgelsen igen på HE-AAC/AAC.\n#31 Mathias Markussen 12. april 2018 - 13:40\nJeg gør ikke andet, min telefon er forbundet til bilen via Bluetooth, og går straks i gang med at spille det musik (fra en streamingservice) eller podcast jeg sidst lyttede til når bilen startes. Jeg kan også høre radio via en app, men jeg gør det (næsten) aldrig.\n#32 Johnny Olesen 12. april 2018 - 13:53\nRet skal være ret, og jeg skal ikke modsige dig. Det fremgår dog på side 3, at de startede deres tests i efteråret 2006. "Therefore, this study started with informal listening sessions in the fall of 2006.."\nMen om det var i 2006 eller 2007, det er flueknepperi. Men jeg lægger mig fladt ned, jeg kan ikke regne, når det kræver mere end 10 fingre :-)\nKan da lige tilføje seneste nye info: Hauts-de-France i Nordfrankrig får i løbet af i år et DAB+ sendenet... det er et område med samme indbyggertal som Danmark, hvor man nu også kan bruge DAB+.\nDe store europæisk lande skider på, om vi danskere forstår budskabet eller ej - de store toneangivende lande har valgt DAB+.\n#33 Johnny Olesen 12. april 2018 - 14:06\nOg den undersøgelse må vi så se frem til med stor spænding eftersom AAC / HE-AAC er standardformat i et hav af produkter/tjenester lige fra YuSee/Telmore musik, Tidal, Apple Music over et hav af internet-radio kanaler til Nordig standarden til DVB-T samt ISDB-Tb.\nMen indtil han får lavet sådan en undersøgelse, så kan man da også kigge på den mange andre tests af formatet, som der allerede findes.\nPersonlig så kan jeg godt høre forskel på kildematerialet og AAC op til 192 Kbit/s ved visse former for musik, men det er udelukkende, fordi jeg ved hvad jeg skal lytte efter. Fik jeg en blindtest, så vil jeg med garanti have svært ved at høre forskel allerede ved 96 Kbit/s.\nJeg er meget overbevist om, at man af dem der klager over lydkvaliteten også vil have problemer med at høre en tydelig forskel ved 96 Kbit/s og derover, og så bliver problemet med lydkvalitet pludselig nærmest et akademisk problem frem for et praktisk problem i hverdagen.\n#34 Flemming Hansen 12. april 2018 - 14:06\nDet gør jeg og har gjort det i flere år. Det virker upåklageligt. Alternativt afspiller jeg fra en usb-nøgle jeg har siddende i bilen. Selvom FM virker fint er næsten alle kanaler ved at drukne i snak og reklamer. Jeg bruger faktisk kun FM hvis jeg kører et sted hvor jeg har brug for løbende trafik-info pga uheld mv.\n#35 Flemming Hansen 12. april 2018 - 14:12\nHeldigvis er der massere af muligheder for at streame, så man kan være fuldstændig ligeglad med DAB+ :-)\n#36 Jesper Kjeldsen 12. april 2018 - 14:49\nGenerelt kan man godt få det indtryk af artiklerne vedr. FM-sluk, at DAB+ er arvtageren og den eneste anden mulighed for radio, men det er ikke uden grund, at man kigger på digital radiolytning og ikke DAB+ radiolytning, når man tidligere skulle finde en dato for FM-sluk.\n3G/4G nettet har en bedre dækning end DAB-nettet, det er muligt at streame en højere kvalitet end på DAB, og der er et langt større udvalg. Så der er en masse fordele ved streaming sammenlignet med DAB+.\nDAB+ er dog for mange væsentligt nemmer at benytte end en internetradio, en modtager er ofte billigere og måske vigtigst af alt, så skal du ikke betale til tredjepart for at modtage signalet. Der er selvfølgelig utrolig mange, som har et flatrate abonnement i deres mobil, som kan kobles til bilen, men det er ikke alle. Desuden kan man dække langt flere med en enkelt DAB+ sender, end man kan med en mobilmast (FM kan selvfølgelig dække endnu flere), og derfor er DAB+ potentielt også en bedre og billigere løsning, hvis man skal indføre redundans til et net, der kan bære nød- og sikkerhedsmeddelelser.\nPå sigt vil 5G måske kunne klare den funktionalitet, som udemærker sig ved DAB+, men indtil da vil jeg mene at DAB+ har sin berettigelse.\nSkal FM slukkes er det selvfølgelig bydende nødvendigt, at DAB+ dækningen øges til et niveau, der er sammenligneligt med FM. Dette er der også stillet krav til DR i et tillæg til den gældende medieaftale for 2015-2018: https://kum.dk/fileadmin/KUM/Documents/Kul...-endelig_k%C3%B8replan_for_digital_r...pdf\n"DAB-sendenettet med DR’s kanaler og Radio24syv udbygges, så FM-lyttere fra ultimo 2019 kan skifte fra FM til DAB uden at opleve forringelser for så vidt angår disse kanaler med forbehold for de tekniske forskelle, der er ved modtagelsen af FM- og DAB-signalerne."\n#37 Johnny Olesen 12. april 2018 - 15:13\nSkal FM slukkes er det selvfølgelig bydende nødvendigt, at DAB+ dækningen øges til et niveau, der er sammenligneligt med FM. Dette er der også stillet krav til DR i et tillæg til den gældende medieaftale for 2015-2018: https://kum.dk/fileadmin/KUM/Documents/Kul...\nDet er helt korrekt, men så har DR godt nok travlt!\nDer findes et hav af områder, som skal have opsat en DAB+ sender, men der er ikke planlagt én eneste ny DAB+ sender på mastedatabasen.dk\nDR kan selvfølgelig have en liste liggende i skuffen, som de først kigger på til næste år, men som jeg skrev i en anden debat så kan jeg kan da hurtig se, at der mangler sendemaster i f.eks. Roskilde, Varde, Give, syd langeland, syd Lolland, Ringsted, Holbæk, Frederiksværk, Odense N, Ry, Fredericia, flere steder Nordsjælland/Storkøbenhavn.\nAlle disse områder skal selvfølgelig have opsat nye DAB+ sendere, hvis FM nettet skal lukkes ned. Jo tættere DR kommer på 100 DAB+ sendemaster, jo færre klager får DR over DAB+.\n#38 Christian Ellegaard 12. april 2018 - 17:49\nDe bør lukke for DAB og beholde FM. Så slipper vi for alle problemerne. Hvis man vil høre Digitalt har streaming allerede overgået DAB. Og FM er meget meget mere pålideligt og passende til nød-beredskab. Og man behøver ikke at skifte sine radioer ud med jævne mellemrum. Man kan stadig bruge et 100 år gammelt krystal apparat mens et 5 år gammelt DAB apparart er ubrugeligt. Det er meningsløst at vi skal tvinges til at bruge et dårligt system bare for at kunne levere skjult statsstøtte til den Kinesiske elektronik industri.\n#39 Ole Geisler 12. april 2018 - 22:02\nØhhh -ja ?? Gør jeg noget forkert ?\n#40 Kjeld Flarup Christensen 12. april 2018 - 22:37\nRe: Lydkvalitet og rækkevidde:-(\nLytter man til populærmusik, tale o.a. i let støjfyldte omgivelser, kan man snildt acceptere den hårdtkomprimerede mp3 med dens finurlige psyko-akustiske egenskaber, men er man hjemme i dagligstuen med blot et rimeligt anlæg, lyder det ikke for godt, og helt galt bliver det ved klassisk musik el.a. med stort dynamik- og frekvensomfang.\nNu bruger man så ikke mp3 mere. Det er faktisk længe siden. Til min store overraskelse så kunne min datters 8 år gamle Nintendo DS ikke afspille mp3, den skulle have AAC.\nDet er ikke noget problem at finde codec's som kan kode klassisk musik. Det der måske kan være et problem er at finde nogen som sælger musik med den rigtige dynamik, når alle forbrugerne alligevel går rund med to propper i ørene.\n#41 Chresten R. Klemp 13. april 2018 - 06:17\nRe: Drop DAB\nDe bør lukke for DAB og beholde FM. Så slipper vi for alle problemerne.\nDet minder om min kommune der skriver de vil anvende den nyeste teknologi, men ikke et ord om den mest egnet.\n#42 Per T. Hansen 13. april 2018 - 10:29\n#43 Martin Sørensen 13. april 2018 - 11:44\nHvorfor ikke bare droppe DAB og gå til web\nJeg bruger web radio ofte og tit. og det har en FANTASTISK god kvalitet. sammenlignet med DAB. med Tunein som platform. er det kvantespring bedre. end DAB.\njeg har droppet DAB, WEB radio Det virker altid. og er precist lige så trådløst. som DAB eller FN. og jeg mener faktisk det samme angående tv signalet. det var langt bedre og bruge signalerne til trådløs dataoverførsel. og herved give os et langt bedre netværk. med dækning i hele landet. DAB er et vildskud. web kan give os nærmest precist den kvalitet i bit/sek som vi ønsker, jeg mener jeg streamer spotify med 360 bit/sek signalet kunne give langt bedre kvalitet hvis man ønsker dette.\nDAB er for mig og se en totalt forældet. teknologi. som at fastholde. CD'en som medie. i en verden der er gået til streaming.\n#44 Anders Christensen 13. april 2018 - 13:47\nIndtil nu, har DRM fortrinsvis vundet udbredelse i Indien, Brasilien, Rusland m.v., da det også giver mulighed for at lave digital radio på langbølge, mellembølge, kortbølge m.v.\nMen med DRM+ kan man også lave digital radio på FM og også DAB frekvenser.\n#45 Glenn Møller-Holst 13. april 2018 - 19:01\nRe: Man kunne også overveje DRM+\nKenneth Wenzel har testet DVB-T2-Lite i flere år i Kbh:\n4. oktober 2011, radionytarkiv.dk: Open Channel klar med radio og mobil-tv: Citat: "...man vil derfor kun kunne modtage udsendelserne på et tv eller en tv-boks, og kun hvis apparatet kan håndtere DVB-T2 Lite...Teknisk er det f.eks. DAB/DAB+/DMB overlegent..."\nMen uanset om DABx, DRM+ eller DVB-T2-Lite vælges, anbefales det at bibeholde FM.\n#46 Vagn Olsen 13. april 2018 - 19:40\nHvad med HD RADIO?\nI Amerika sender FM-stationer op til tre digitale programmer samtidig med det analoge signal, hvis jeg forstår nedenstående præsentation korrekt. https://www.youtube.com/watch?v=OqMePfUZIUw\n#47 Glenn Møller-Holst 13. april 2018 - 19:56\nRe: Hvad med HD RADIO?\nMan kan læse her, at HD Radio har de samme ulemper som fx DABx og DRM+:\nWikipedia: HD Radio: HD Radio versus DAB: Citat: "... Before DAB+ was introduced, DAB's inefficient compression led in some cases to "downgrading" stations from stereophonic to monaural, in order to include more channels in the limited 1000 kbit/s bandwidth. Digital radio, such as DAB, DAB+ and FM HD radio currently often have smaller coverage of markets as compared to analog FM, radios are more expensive, and reception inside vehicles and buildings may be poor, depending on the frequencies used. HD Radio shares most of these same flaws (see criticisms below). On the other hand, digital radio [her menes generelt] allows for more stations [fx DAB+: Jo flere kanaler i MUX jo ringere kvalitet; eksempler UK, NO og DK] and less susceptibility for disturbances in the signal. In the United States, however, other digital broadcast technologies than HD radio (such as DAB+) have not been approved for use on either the FM or AM band. ..." HD Radio versus DRM: Citat: "... Unfortunately DRM shares many of the same flaws as DAB and HD Radio technology: the hybrid mode has shorter broadcast distance compared to an analog AM signal; poor reception inside vehicles and buildings; and interference with adjacent channels when using the 20 kHz mode though in all-digital mode the signal fits inside the designated channel mask. ... Digital Radio Mondiale is an open standards system. HD Radio is based upon the intellectual property of iBiquity Digital Corporation. ..."\n#48 Vagn Olsen 13. april 2018 - 19:59\nMan skal kun skifte sin radio, hvis man vil høre de underliggende digitale programmer. Det er da en stor fordel.\n#49 Glenn Møller-Holst 13. april 2018 - 20:26\nUanset hvilken digital radio system som vælges, bør man anvende det mere effektive Opus (RFC 6716). Men ingen af DAB+, DRM+, HD Radio og DVB-T2-Lite chipsene i dag, kan dekode Opus.\nNår private og erhvervs-brugere får lov at sende digital radio, kan de gøre det, uden at betale royalities for brug af Opus:\nopus-codec.org: license: Citat: "... Opus is covered by several patents. These patents are available under open-source-compatible, royalty-free licenses. If you are not trying to attack Opus with your patents, you will not have problems with these licenses. ..."\nDigital Radio Mondiale: Audio source coding: Citat: "... Additionally, as of v2.1, the popular Dream software can broadcast using the Opus coding format. Whilst not within the current DRM standard the inclusion of this codec is provided for experimentation.  Aside from perceived technical advantages over the MPEG family such as low latency (delay between coding and decoding), this codec provides an open source (therefore free to use) alternative to the proprietary MPEG family whose use is permitted at the discretion of the patent holders. Equipment manufacturers currently pay royalties for incorporating the MPEG codecs. ..."\n#50 Glenn Møller-Holst 13. april 2018 - 20:32\nDet var vist denne Dream software der mentes.\n#51 Finn Jensen 13. april 2018 - 21:21\nHvis man ligesom kunne se Radio bølger i farver og når samme blev reflekterede, da ville det blive anset som et mareridt i forhold til trafik og biler for ikke tale om bygninger og bygningsfalder./bygningsflader. Disse DAB/DAB+ signaler vil bestemt være en medvirkende årsag til SVÆKKE samme digitale signaler til stor scene for kunne leve behageligt med samme slags udsendelser.\nDAB radioer i ens hjem står jo bestemt "Stille" i forhold til alt og alting udi det mobile.\n#52 Finn Jensen 13. april 2018 - 21:27\nNu har jeg alverdens indvendinger IMOD DRM/DRM+.\nDet Duer ikke VÆK!\n#53 Lars F. Jensen 13. april 2018 - 22:08\nRe: Biler og DAB+\n....ville det blive anset som et mareridt i forhold til trafik og biler....\nHer kan man kun helt klart konstatere, at det har du ingen forstand på.\nFaktisk er DAB's eneste rigtige fordel over FM en langt bedre robusthed overfor flere signaler - fra flere sendere eller blot echo-signaler.\nAt DAB så er udviklet og mht. transmissionen frosset i slutningen af 1980'erne og derfor mangler et utal af forbedringer fra 30 års yderligere udvikling er skyld i mange af de stabilitetsproblemer som ses i rigtigt mange kommentarer.\n#54 Jakob Køster 15. april 2018 - 16:18\nGlæder mig til at alle bilisterne sidder i deres biler og padler rundt efter forskellige streaming kanaler på deres telefoner. Som de så streamer på en FM kanal til deres bilradio ..\nSå er der ikke kun ét service de skal betjene - men tre.\n#55 Anders Frederiksen 17. april 2018 - 13:48\nPå et tidspunkt var jeg til et foredrag om DAB inde i "det nye" Ingeniør-hus. Der fortalte DR, at de (meget fornuftigt!) havde lavet forsøg med taxachauffører i København: Som jeg husker det var det få af dem, der /umiddelbart/ kunne høre forskel så længe bitraten var over 128kbps. Det var endda i den usle MP2-komprimering. Men DR opdagede at mange skiftede tilbage til FM. Når de spurgte dem, var det det fordi "de blev trætte i hovedet" af at høre på DAB; jo lavere bitrater des værre. Hjernen er god til at regne ud "hvordan det burde lyde" - men det koster! ;-)\nJeg er principielt stor tilhænger af DAB+. Men jeg må indrømme at jeg forventer 192kbps (ja, også i de nye codecs!) på alle musikkanalerne (også rock! ;-). Ellers ender de med at slå "flow radio" fuldstændigt ihjel. Så når DR engang er færdig med at spare kanaler (?), må vi have pres på politikerne om IKKE bare at fylde kanaler på og skrue ned for kvaliteten, som vi har set indtil nu! Gad vide om standard DAB+ radioer umiddelbart kan bruge flere multiplex end de to vi har i dag? Ellers skal der da vist ryddes grundigt op ("I wish" ;-)...\n#56 Johnny Olesen 17. april 2018 - 15:13\nDer er tre multiplexer i dag - to landsdækkende og én lokal. Hvis jeg husker korrekt, så har vi faktisk rådighed for én MUX mere, som dog pt. er en del af udbuddet af DVB-T.\nDen absolut letteste måde at vurdere lydkvalitet på, det er at lade professionelle lyttere afgøre sagen - hvilket netop er hvad DR har gjort: https://www.dr.dk/om-dr/lyttetest-dab\nHer skal det selvfølgelig nævnes, at man må antage, at de professionelle lyttere har væsentligt bedre udstyr til rådighed end de danskere som i stor stil køber en billig DAB+ radio til 499 kroner i Føtex.\nJeg har personligt spenderet ganske langt tid at sætte mig ind i de forskellige former for AAC encoding. Før spørgsmålene kommer, så skyldes det mit nørdgen, jeg er simpelthen så nysgerrig, og jeg vil hellere undersøge sagen selv, end tage andre folk vilde påstande for pålydende. Jeg har brugt mange timer på at encode, re-encode, lytte og lave A/B tests.\nJeg vil derfor konkludere - på et mere end kvalificeret grundlag, hvor det er mine ører, der sætter baren - at 96 Kbit/s HE-AAC v1 i 44 eller 48 KHz bør være laveste bitrate, hvis man vil have en fair lydkvalitet uden den værste digitale støj (klirrende lyd i baggrunden, som AAC desværre lider under). Alt over 128 Kbit/s AAC er efter min mening spild af plads, da kvaliteten alligevel aldrig vil tilfredsstille de mennesker, der kan høre forskel på 128 og 192 Kbit/s, og de færreste danskere har overhovedet udstyret til at gengive forskellige i kvaliteten på 128 og 192 Kbit/s AAC.\nEn anden interessant observation er, at man faktisk kan lave en okay lydkvalitet med 32 KHz HE-AAC v2 ved 48 Kbit/s. Her bliver der kun gengivet frekvenser op til 14.500 Hz, hvilket er lidt lavere end FM, men tilgengæld så undgår man meget af den skarpe kunstige lyd i de høje toner, som AAC tit bliver beskyldt for at lave. Samtidig er meget af den klirrende mislyd også væk ved de fleste musikgenre. En station som Ekstra Bladet vil kunne hæve lydkvaliteten ved at benytte 32 KHz i stedet for 44.1 KHz.\n#57 Søren Ferling 17. april 2018 - 19:51\nJeg synes du springer det med lyttetræthed over. Det er jeg nemlig enig i er et problem. Jeg har også brugt meget tid på indkodning med flere codecs og bitrates og samplingfrekvenser og er enig med dig i at digital lyd kan forbedres ved at fjerne information gennem tabsgivende komprimering. Jeg mener at f.eks. harmonika og marehalms hvislen er for skarpe til at en CD kan gengive det uden en masse digitale artifakter, som forsvinder ved at komprimere til en tredjedel med 'Ogg-codec' på højeste bitrate, der er omkring 500 kb/s. Jeg synes du kaster folk med andet end budgetudstyr under bussen i dine betragtninger. Mange har investeret tungt i god radiolyd og dem burde man heller ikke ignorere, sådan at radio bliver bare tæppebankermusik og tale. Jeg har iøvrigt en DAB+-radio og synes dårligt om lydkvaliteten og dækning er tæt på ubrugelig indendørs her i Kbh. NV. Jeg bliver altså også træt i hovedet af at høre på DAB - der er tydelig forskel på DAB og FM selv på min DAB-radios 7 cm højttalere. Jeg tror tekniksiden er styret af deres følelser - de hører ikke lyden - de hører deres begejstring for teknikken.\n#58 Johnny Olesen 17. april 2018 - 20:19\nJeg synes du kaster folk med andet end budgetudstyr under bussen i dine betragtninger.\nMange har investeret tungt i god radiolyd og dem burde man heller ikke ignorere, sådan at radio bliver bare tæppebankermusik og tale.\nJa, det gør jeg Søren, for radio er ikke et medium, som overhovedet kan bruges til seriøst lytning.\nSøren, hvis jeg skal sammenligne det med noget helt andet, så er FM en slags DVD-skive. Kvaliteten er fair og godt nok til at de fleste folk kan acceptere kvaliteten, men de seriøse filmfanatikere sværger til kvaliteten i blu-ray (eller Ultra HD blu-ray).\nJeg mener simpelthen ikke, at man kan bruge ordene høj lydkvalitet og FM i samme sætning.\nJeg er godt klar over, at lydkvaliteten på f.eks. DRs kanal er er ganske god, men når jeg hører den jammerlige lydkvalitet som mange lokalstationer leverer, så vil jeg til enhver tid foretrække den middelmådige kvalitet, som leveres over de kommercielle DAB+ kanaler (64 kbit/s HE-AAC v1).\nOg så bliver jeg altså nød til at pointere, at selvom en del danskere har investeret penge i ordenligt udstyr, så er der stadigvæk tale om 80/20 reglen. 80% har simpelthen ikke udstyret til, at kunne gengive lyden tilnærmelsesvis korrekt.\nJeg har iøvrigt en DAB+-radio og synes dårligt om lydkvaliteten og dækning er tæt på ubrugelig indendørs her i Kbh. NV. Jeg bliver altså også træt i hovedet af at høre på DAB - der er tydelig forskel på DAB og FM selv på min DAB-radios 7 cm højttalere.\nDer er ingen tvivl om, at DAB+ dækningen ikke er på højde med FM, for det blev først et politisk krav, at øge dækningen på DAB+ for et par år siden, og der er ikke sket ret meget på den front. Du må/kan derfor ikke sammenligne dækningen på FM og DAB+, og dertil kan du så lægge de teknisk forskelle mellem FM og DAB+.\nDerudover vil du sikkert kunne høre forskel, for lyden er ikke ens på FM og DAB+ (HE-AAC v1). Lyden vil lyde anderledes, når der foregår en komprimering.\nSpørgsmålet er, om du er til den runde lyd på FM, hvor du mister de høje toner eller om du er til den mere skarpe digitallyd, hvor du kan høre de høje toner?\nNogle vil mene at den runde, bløde FM lyd er bedst, andre vil mene at den mere skarpe digital lyd gengiver lyden mere korrekt. Det er også her det med lyttetrætheden kommer ind.\nJeg tror tekniksiden er styret af deres følelser - de hører ikke lyden - de hører deres begejstring for teknikken.\nJeg har den holdning, at lyden er vigtig, men at mangfoldigheden er lige så vigtig. Man kan på en DAB+ MUX sende 11 radiokanaler med 96 Kbit/s HE-AACv1. Det er den gyldne mellemvej, som tilgodeser både kapacitet og kvalitet på samme tid.\nSå jeg krydser fingre for, at DR får en tur med grønthøsteren, så de bliver tvunget til at droppe en radiokanal eller tre, så de kan hæve bitraten på de resterende kanaler. Hvad de kommercielle kanaler gør, det må de selvom, men jeg kommer nok ikke til at lytte ret meget til deres reklamer med den lydkvalitet.\n#59 John Johansen 17. april 2018 - 20:27\n#60 Jesper Kjeldsen 17. april 2018 - 22:51\nDet er korrekt, at vi i dag har tre DAB MUX og en DTT (antenne-tv) MUX i VHF-båndet i dag. Potentielt kan en DTT MUX laves til hele fire DAB MUX, da en DTT-kanal i VHF-båndet er 7 MHz, og en DAB-kanal er godt 1,5 MHz.\nI Tyskland har de valgt at gå efter kun at have DAB MUX i VHF-båndet, hvilket potentielt giver dem syv DAB MUX i hele landet. Det er dog noget af et projekt at få koordineret, da du ikke bare kan tage fx VHF-kanal 8 og splitte op i 8A, 8B, 8C og 8D, da kanalerne simpelthen vil være for tæt på hinanden i antennesystemet (combiner, feeder, antenne etc.)\n#61 Vagn Olsen 17. april 2018 - 23:27\nDette stemmer overhovedet ikke med min erfaring med en Prosonic DR-16 DAB+ og FM-radio. På DAB+ (88kbps) mangler helt tydeligt høje frekvenser i forhold til på FM, og FM lyder nøjagtigt som på min Sony receiver. DR's APP lyder så vidt jeg kan høre ligesom DAB+, det er lidt svært at sammenligne pga. tidsforskydning.\n#62 Johnny Olesen 18. april 2018 - 08:31\nVagn, følgende er skrevet i en positiv ånd, og det skal IKKE læses med negative undertoner: Kan du overhovedet høre de høje toner?\n12 kHz kan normalt høres af folk under 50 år. 15 kHz kan normalt høres af folk under 40 år. 16 kHz kan normalt høres af folk under 30 år. 17 kHz kan normalt høres af folk under 24 år. 19 kHz kan normalt høres af folk under 20 år.\nKort sagt, så kan de fleste over 40 år slet ikke høre toner over 15 kHz, og derved kan man i teorien ikke høre de høje frekvenser, som HE-AAC kan gengive.\nOg så bliver jeg simpelthen nød til at spørge, om du selv mener, at det er fair at vurdere lydkvalitet på din Prosonic radio?\nAltså en radio der kun har én fuld-tone højttaler. En højttaler som har koster under 1 dollar at producere, en højttaler som slet ikke er i nærheden af at gengive lyden som den reel er, en højttaler som med lidt held kan gengive mellemtoner nogenlunde korrekt, men som hverken kan gengive høje eller lave toner. Er det fair, at vurdere lydkvalitet på en sådan radio?\nVagn, jeg er også halvblind og derfor bruger jeg briller. Men hvis jeg skal vurdere billedkvaliteten på et TV, så beholder jeg altså brillerne på, så jeg kan se detaljerne, og når jeg vurdere lydkvalitet, så foregår det enten på et på ordenlige højttalere eller med et par hovedtelefoner af rimelig kvalitet.\n#63 Vagn Olsen 18. april 2018 - 10:46\nJeg vurderer kvaliteten af DAB-radioen på mit anlæg gennem AUX-indgangen. Jeg har hørt mange CD-afspillere, men jeg har aldrig hørt nogen forskel i lyden, derfor tror jeg ikke på, at der er væsentlig forskel på DAB-modtagere ved en bestemt bitrate. Dekodning og omsætning fra digital til analog kan næppe gøres bedre end i min radio, hvordan kan FM lyde bedre fra samme radio?\nNej, jeg kan ikke høre de høje toner. Så meget desto værre er det, at jeg kan høre forskel allerede ved lavere toner, for du mener forhåbentlig ikke, at en forskel ved 10kHz kan udlignes med højere toner!\n#64 Johnny Olesen 18. april 2018 - 11:04\nEr du så sikkert på, at din beskrivelse af lyden er korrekt. Du skriver tydeligt, at der helt tydeligt mangler høje frekvenser i forhold til på FM. Men når du ikke kan høre de høje frekvenser, hvordan kan du så afgøre det?\nTror du ikke, at du tænker på mellemtone i stedet for?\nGrundtonerne for de fleste instrumenter og det meste tale/sang ligger i mellemtoneområdet mellem 200-15.000 Hz, og her vil du garanteret kunne høre en forskel, hvis du har et par gode højttalere.\n#65 Vagn Olsen 18. april 2018 - 11:19\n10kHz er diskant.\n#66 Johnny Olesen 18. april 2018 - 11:26\nOkay, så tror jeg altså vi taler forbi hinanden.\nNår jeg taler om høje toner, som AAC /HE-AAC kan gengive bedre via DAB+, så tænker jeg på frekvenser over 15-16.000 Hz.\nMen ja - du vil sikkert kunne høre forskel i kvaliteten på FM/DAB. Hvis du f.eks. stiller ind på DR P7 Mix, så skriver din radio, at den sender med 88 Kbit/s - dvs. den reel sender HE-AAC med 80 Kbit/s.\nDu vil kunne høre en forskel på FM og HE-AAC, hvis du har ørene og udstyret til det. Du vil kunne høre en forskel helt op til over 224 Kbit/s AAC.\nMen det er ikke noget de fleste almindelige mennesker med almindeligt udstyr bemærker, når der sendes HE-AACv1 med 96 Kbit/s eller derover.\n#67 Søren Ferling 18. april 2018 - 15:06\nJeg er nok ikke enig i at FM ikke egner sig til seriøs lytning - gad vide om du har hørt på en ordentlig tuner - SR har iøvrigt altid haft en endnu bedre lydkvalitet end DR.\nVi er nok også uenige i validiteten af måling af lydkvalitet med teknisk udstyr. Den måde har gennem tiderne givet ret upålidelige resultater.\nJeg har f.eks. været overrasket over den kolossale forskel på lyden fra et anlæg med en mellemklassepickup, en ældre transistorreciever og fuldtonehøjttalere til et par hundrede kr. - og så udskiftet forstærkeren med en transistorforstærker af høj kvalitet. Du kunne sige at forvrængningen i højttalerne er måske en faktor tuisind større end i en forstærker, men det ændrer ikke på at lyden er dramatisk bedre.\nJeg ser ikke at dit argument om 80 % bærer nogen vægt - hverken i lyset af ovenstående eller i lys af at der i debatten argumenteres for at vi har kanaler nok og ikke ønsker en ringere lyd.\nDAB-dækning vil af tekniske årsager være vanskeligere at etablere dækning med og dårlig digital modtagning er langt værre at høre på end ditto analog.\nLyttetræthed er ikke specielt knyttet til diskant, men til artifakt-forvrængning - det samme med crossover-forvrængning i forstærkere. Ja, jeg ved at det er noget lidt andet, da det er uliniaritet i sidste tilfælde, men analogien er at man ofte vanskeligt kan måle eller finde ud af, hvad man skal måle, når det kommer til oplevet lyd - hørelsen er ikke særlig godt forstået.\nHvad mangfoldighed angår, mener jeg at det er tilgodeset ved at satse på IP-radio, da nettet vil blive stadigt mere allestedsnærværende.\n#68 Søren Ferling 18. april 2018 - 15:19\nJeg mener du mangler noget i din forståelse af lydkvalitet, når du både taler hen over det her og min henvisning til min DAB-radio - hvor jeg altså, uanset hvad der findes af tekniske data, tydeligt kan høre at FM lyder bedre og mere naturligt end DAB. Det samme med mine billige Peerless fuldtoner og en Yamaha A1 - en verden til forskel fra en billig forstærker - og teknisk set skulle man ikke kunne høre forskel - der er rigtig mange faktorer.\n#69 Johnny Olesen 18. april 2018 - 15:27\nSøren, jeg tror forskellen er, at jeg anskuer tingen fra et kommercielt synspunkt i stedet for et rent teknisk synspunkt - fordi det kommercielle hensyn plejer at vinde. Det er meget upopulært at sige højt, men en eller anden idiot skal jo sige det.\nDet har vi set utallige gange før med både VHS/Betamax, Blu-ray/HD-DVD og DOCX/ODF - og ja sågar Windows/Linux. Bare fordi noget er teknisk bedre, så er det ikke ens betydende med det bedste format/teknologi vinder på den lange bane.\nNørder har det med at glemme det store overblik (kommercielle hensyn og udlandets betydning) i deres smalle fokus på teknologien.\nOg hvis man anskuer tingene på den kommercielle måde, så har 80/20 reglen relevans, selvom nørden i mit baghoved skriger noget helt andet.\nHvis 80% af befolkningen alligevel ikke kan høre nogen synderlig forskel, så vælger de DAB+ efterhånden som alle radioer, som sælges i Danmark har DAB+ tuner indbygget.\nNår man har sagt A så må man også sige B. Jeg er kommet frem til den konklusion, at vi kommer til at skifte til DAB+ i Danmark uanset hvad lydnørderne ønsker, og derfor går jeg ind for at vi skifter til DAB+ så hurtigt som muligt, og samtidig sørger for at forsøge at hæve både lydkvaliten op til det tålelige og sørge for en rimelig radiodækning.\nJo længere vi venter og kæmper imod udviklingen, jo mere ondt vil det gøre. Derfor er ministerens annoncering faktisk en god ting, da det vil tvinge bilproducenterne til at sætte DAB+ radioer i deres biler.\nPlasteret gør ekstra ondt at rive af, hvis man gør det langsomt.\n#70 Johnny Olesen 18. april 2018 - 15:46\nDet ved jeg altså ikke helt hvad jeg skal sige til, for jeg mener sådan set ikke, at jeg taler imod din opfattelse. Jeg tror skam på, hvad du skriver.\nEn DAB+ radio anvender HE-AAC eller AAC som lydkomprimering, og hvis du har ørerne og udstyret til det, så vil du kunne høre forskel på FM og AAC helt op til over 224 Kbit/s, hvilket er højere end en DAB+ radio kan dekode. Og jeg er ikke i tvivl om, at den bløde runde FM lyd foretrækkes af mange, der har udstyret til at gengive lyden nogenlunde korrekt.\nDet er INGEN hemmelighed, at mange foretrækker den analoge FM lyd, og at mange vil vælge FM lyden, hvis valget er mellem FM og AAC - selv med en meget høj bitrate. Det har Sveriges Radio allerede undersøgt tilbunds i en fyldig rapport.\nPå den anden side så har professionel lyttere svært ved at skelne kildemateriale og HE-AAC v1 allerede ved 96 Kbit/s ved de fleste former for lyd. Det har DR undersøgt i en lytterrapport.\nDet er netop derfor jeg skriver, at de fleste danskere ikke kan høre en nævneværdig forskel - eller rettere sagt en forskel som de bemærker i det daglige. Dermed ikke sagt, at HE-AAC lyder bedre end FM eller omvendt.\nMen at vurdere lydkvalitet baseret på en 499 korner Prosonic radio med en fuldtone paphøjttaler - det mener jeg ikke er seriøst.\nHvis jeg sidder og lytter til f.eks. P3 på henholdsvis FM og DAB+ på en billig radio med fuldtone højttaler, så er jeg da ikke i tvivl om, at FM lyder lidt bedre, men forskellen er altså ikke særlig stor. Dertil skal det jo også siges, at P3 kun sendes med 80 Kbit/s HE-AAC v1 og derfor bør der også være en højbar forskel.\n#71 Gert Madsen 18. april 2018 - 16:32\nså vælger de DAB+ efterhånden som alle radioer, som sælges i Danmark har DAB+ tuner indbygget.\nJo længere vi venter og kæmper imod udviklingen, jo mere ondt vil det gøre.\nHvis der sker en langsom udskiftning automatisk, som du skriver, så vil omkostningen da blive mindre, jo længere man venter. Prisen som pålægges lytterne, er i øjeblikket af en størrelsesorden, som gør det fuldstændigt ligegyldigt, hvordan man udregner FM-omkostningen for DR og andre, som der bliver tæsket i, på en anden tråd. Jeg tror nærmere at "radio"-lytning bliver marginaliseret til modtagelse af trafik-meldinger, og beredskabs-/nød-meldinger. Resten klares ved streaming. Dermed forsvinder ethvert argument for DAB.\n#72 Søren Ferling 18. april 2018 - 18:24\nEnig i det citerede - og jeg var iøvrigt en af de OS/2 begejstrede, der søgte at hjælpe dette OS til at erstatte Windows.\nJeg mener så du vender logikken lidt - denne debat handler da ikke om at lave den rigtige forudsigelse, men om at få den rigtige beslutning, mens den endnu er tilgængelig. Der eksisterer 10 mill. FM-radioer, der også vil spille om ti og tyve år og få har lyst eller behov for at udskifte dem.\nJeg ser ikke at staten har en rolle i at påvirke det marked - det ligner at gøre noget bare for at gøre noget, at bruge penge uden grund eller for at gavne særinteresser.\nStaten kunne derimod have en rolle i at udbygge landets internet, wi-fi, wimax og/eller 5G.\nMan kan iøvrigt modtage DR-radio som MP3-stream i 320 kb/s for P2 og 192 for de andre kanaler og det lyder helt hæderligt:\nDér ligger fremtiden for uendelige antal kanaler.\n#73 Søren Ferling 18. april 2018 - 18:37\nDet bliver nok til en holdningsforskel, som er svær at diskutere. Jeg var begejstret da de første 128 kb/s MP3 filer dukkede op - og i dag orker jeg dem ikke og sådan mener jeg flere har det. Det tager tid at finde ud af at den nye lyd er 'dårlig' på en eller anden måde.\nJeg vil påstå at jeg kan høre/fornemme forskel på optagelser af fuglesang med 16bit/48kHz og 24bit/96kHz på billige højttalere og hovedtelefoner - og jeg er 66 år - noget med mere luft og rum og bløde lyde.\nJeg er ikke så imponeret at 'professionelle lyttere' - dem tabte jeg nok det meste for, da de 'fortalte' os at CD-lyd (og DAB-lyd) var meget bedre end bånd og LP. Det var den på nogle punkter - mange strygere, applaus - CD'er går helt i spagat - indrømmet med en del forskelle.\n#74 Johnny Olesen 18. april 2018 - 19:50\nDet er netop her jeg er meget uenig - jeg er nok mere politisk liberal end økonomisk liberalt. Jeg ser faktisk ingen grund til at lukke for FM båndet - de private aktører må gerne forsætte med at sende FM lige så længe de ønsker, men DR skal skifte til ren DAB+ hurtigst muligt, så vi kan få gang i DAB+ salget til biler.\nVi er nød til at indrette os efter, hvad de gør i udlandet, for det er udlandet som i sidste ende bestemmer udviklingen i lille Danmark. Vi har åh så travlt i Danmark med særregler, men det nytter ikke noget, når beslutningerne i sidste ende bliver taget i Tyskland, Italien, Holland, Belgien eller et af de andre store lande.\nHver gang der sælges en FM radio i Danmark, så øger vi tabet for samfundet, fordi denne radio skal udskiftes engang i fremtiden. Det er billigere at betale 100 kroner her og nu for en DAB+ radio, end 50 kroner nu for en FM model og 75 kroner om 4 år for en DAB+ radio. Så simpelt er det, og så er jeg godt klar over problematikken med bilradioerne - og netop derfor er det vigtig med en slutdato, så bilproducenterne kan få fingeren ud.\nDet bliver råbt op om at FM radio holder næsten evigt, men det er som om det slet ikke er gået op for folk, at elektronik faktisk går i stykker, og at der er en helt naturlig udskiftning af radioer hver evig eneste dag.\nFolk argumenterer imod DAB+ fordi de allerede har en FM radio... men kære venner - den FM radio går i stykker på et tidspunk, og så skal den skiftes, og i løbet af nogle ganske få år, så kan du slet ikke købe en ren FM radio længere - det har de store lande bestemt. Seneste eksempel er Italien, hvor man ikke længere må sælge rene FM radioer efter 2019.\nDet er derfor vi har brug for en slutdato - om den hedder 2021, 2028 eller 2042 er underordnet, sålænge datoen kommer på bordet, så vi undgår at skulle købe den samme radio to gange. Det er usikkerheden, som i sidste ende bliver dyr for samfundet.\nStaten har en rolle i at drive alle markeder frem uanset om taler om radio, TV eller bredbånd. Staten dikterer også i nogen grad hvad forskellige frekvensbånd må/kan bruges til, og dermed sætter de også den teknologiske retning for Danmark.\nStaten skal sættes rammevilkårene, og så skal branchen nok selv finde løsningerne - uanset hvad vi taler om. Men netop når der er tale om et teknologivalg med et hav af interesser, og så er det ekstra vigtigt, at staten dikterer retningen og løsningen, så alle er klar over, hvad der foregår.\nDe kommercielle radiostationer har f.eks. en klar kommerciel interesse i at beholde deres lokale FM monopoler, så der ikke kommer konkurrenter ind på deres små nichemarkeder. Det er ikke gavnligt for samfundet, hvor fri konkurrence er godt. Derfor er de lokale kommercielle radiostationer ikke interesseret i DAB+ selvom et fælles sendenet vil kunne spare dem penge og give bredere regional dækning.\nForbrugerne på den anden side er sure over, at skulle købe nyt udstyr, og sådan vil det altid være for dem, som ikke har købt det rigtige produkt.\nProducenterne af radioer, som ofte får skudt i skoene at det hele er deres skyld, har selvfølgelig en interesse i at sælge nogle produkter, men det bliver helt overset, at der i det lange løb altså ikke nødvendigvis er et stor mersalg af radioer. Det er nemlig ligesom at tisse i bukserne. Der kommer et mersalg i nogle få måneder, og så falder salget tilbage til det normale tempo med løbende udskiftning, og i det lange løb betyder det ikke det helt store. Derimod er det vigtig med masseproduktion, og det betyder, at det er vigtigt at producere ens produkter til mange markeder. Det er netop derfor vi i disse år ser mange flere DAB+ radioer på markedet, fordi producenterne er begyndt at afsætte mange flere DAB+ radioer på de andre europæiske markeder.\nJeg gentager gerne, at nørder har det med at glemme det store overblik (kommercielle hensyn og udlandets betydning) i deres smalle fokus på teknologien.\nMens vi sidder og diskuterer i Danmark skifter alle vores rationelle nabolande til DAB+ og indfører de avancerede funktion, som DAB+ også byder på (slideshow, geografisk afgrænset trafikinfo, DAB+ Emergency Warning System https://youtu.be/hFCD7TAxKec osv.)\nJeg er helt overbevist om, at DAB+ bliver den nye radiostandard, spørgsmålet er kun om vi skal være med på vognen i første omgang eller om vi skal slæbe os derhen.\n#75 Lars F. Jensen 19. april 2018 - 00:48\nHver gang der sælges en FM radio i Danmark, så øger vi tabet for samfundet, fordi denne radio skal udskiftes engang i fremtiden. Det er billigere ....\nDine (samfunds-) økonomiske betragtninger holder slet ikke.\nHvis man havde brugt samme betragtninger for 10-12 år siden, ville man have brugt mange penge på at købe nu helt ubrugelige DAB radioer.\n#76 Johnny Olesen 19. april 2018 - 08:38\nDet er jeg ikke overraskende slet ikke enig i. Det er selvfølgelig let at være bagklog, men siden slutningen af 2005 var det skrevet i sol, måne og stjerner, at DAB ville blive afløst af en DAB+, og siden begyndelsen af 2007 har det været lysende klart for selv de fatsvage. Radioer med DAB+ begyndte at komme på markedet i større antal i 2011/2012.\nVi kunne allerede tilbage i 2007-2008 have annonceret en overgang til DAB+ i f.eks. 2018 eller 2020. Så ville bilforhandlerne være nød til at tage sagen seriøst, og det ville betyde digitale radioer i nye biler.\nSamtidig kunne man udbygge DAB dækningen og løbende lukke ned for nogle af DRs kanaler på FM båndet. Vi havde tilbage i 2007/2008 også muligheden for afsætte flere frekvenser til DAB+, så vi kunne have en MUX eller to mere til rådighed for lokalradioerne, så vi ikke oplevede den forrykte situation, som vi oplever lige nu med for lidt kapacitet til lokalradio i landets store byer. En større udrulning af flere MUX kunne også betyde færre omkostninger, når der kunne bygges flere MUX på én gang.\nRegeringen kunne samtidig lade P4 køre videre i mono på FM indtil 2025, så nødberedskabet, RDS og trafikmeldinger stadigvæk kunne høres i en overgangsperiode. Det koster måske 8-10 millioner om året i overgangsperioden, og så kunne vi overføre til 20 millioner sparede FM kroner til DAB+ budgettet.\nI sidste ende kunne vi have haft 12-14 år til overgangen til DAB+, og alle ville kunne nå at foretage skiftet uden væsentlige ekstra omkostninger - selv i biler.\nAlternativ kunne vi have gjort som i England, hvor de gradvist skifter fra DAB til DAB+.\nDet vi gør nu er hovedløst, og hvis vi ikke gør noget meget snart, så står vi i akkurat samme situation om 10 år, hvor billisterne stadigvæk klynker over, at de skal udskifte deres FM bilradio til DAB+.\n#77 Ole Geisler 19. april 2018 - 09:52\nDu argumenterer for at FM-sluk for at tvinge DAB+ til fremgang ?\nDet kunne man forstå, men jeg har ikke set et eneste fornuftigt argument for DAB(+) - det ENESTE argument er flere kanaler, og hvem er det , og hvor mange er de der ønsker det ?\nSkift til DAB+ giver os :\nEt system der ikke kan distruberes i FA systemer\nMassive ekstraomkostninger for forbrugerne, og vil gøre millioner af eksisterende enheder ubrugelige -Apparater der de-facto er uanvendelige på batteri\nArgumenterne om at følge udlandet :\nEr i Kina p.t. - her kendes DAB ikke, omend der er forsøg. Har lige været i UAE, ingen DAB i de MEGET nydelige taxaer, tager til USA i næste uge. DAB ? Nej.....\nJeg sætter en kasse Westvleteren på at FM overlever DAB(+) - Det kan godt være at man kan lobbye tåbelige politikere til at gøre som i Norge, men på verdensplads - bare EU-plan ? - Nope.\nVi kan gøre det simpelt : Er DR stadig på FM om 5år ? Jeg siger JA !\n#78 Johnny Olesen 19. april 2018 - 10:05\nJa, et FM sluk på DRs programmer vil flytte store dele af lytterne til DAB+/Internet, og det vil bane vejen for et komplet FM sluk engang ude i fremtiden. Hvis man ikke har bemærket det, så er det netop det som Mette Bock har gang i, for det er urealistisk at hun får gennemført et komplet FM sluk med Dansk Folkeparti som tunge på vægtskålen.\nArgumenterne om at følge udlandet : Er i Kina p.t. - her kendes DAB ikke, omend der er forsøg. Har lige været i UAE, ingen DAB i de MEGET nydelige taxaer, tager til USA i næste uge. DAB ? Nej.....\nHar du været i Belgien, Frankrig, Malta eller Australien, hvor de har DAB? Hvad med skiferie i Østrig, hvor de også udruller DAB+? Den form for argumentation kan man ikke bruge til noget, man skal kigge på den overordnede trend, og den er lige pt. at DAB+ udrulles i alle de store EU lande med undtagelse af Spanien.\nSkal vi rette os efter hvad kineserne gør? Nej, selvfølgelig skal vi ikke det, for det gør vi heller ikke på alle andre områder. Vi investerer jo heller ikke i atomkraft bare fordi kineserne synes det er en god ide.\nVi skal følge vores europæisk nabolande, og de har valgt DAB+.\nToget er kørt, og det bliver DAB+, og så skal vi holde op med at brokke os, og i stedet for sørge for en smidig (billig) overgang, stille krav om bedre dækning og højere lydkvalitet.\n#79 Ole Geisler 19. april 2018 - 10:44\nJa, et FM sluk på DRs programmer vil flytte store dele af lytterne til DAB+/Internet, og det vil bane vejen for et komplet FM sluk engang ude i fremtiden.\nMen HVORFOR FM-sluk - hvor er argumentet ?\nFor at gennemtvinge en forældet teknologi med store ulemper og omkostninger ?\nOg jo - jeg har også været i Australien. Erindrer ikke noget om DAB, det var ikke mit fokus :-) - men jeg ved at der blev lyttet en del til AM ( Mellembølge ? ) :-)\nOg du mener ikke vi skal følge Kina og USA - det skal nok gå godt fnis - du ar ikke bemærket hvem der er teknologiførende ?\nALLE bruger mobilt internet her, og det virker bare - excl. et par af de lange tunneller når man er ude at køre med tog mod Xiamen......\n#80 Johnny Olesen 19. april 2018 - 10:59\n@Christian: I både Kina valgte de en anden 3G standard en vi benytter i Europa - det gjorde nogle af de amerikanske teleselskaber også. Tænk nu bruger både Kina og USA i store træk den samme 4G teknologi, som vi bruger i Europa. Kineserne kan altså godt bruge vores ideer. Alt hvad der kommer fra Kina og USA skal man altså ikke bare indføre ukritisk.\nMan skal være IT-mand for at kunne følge den logik, og IT-folk har det med at møde virkeligheden en gang i mellem som Poul-Henning Kamp beskriveri gårsdagens blog: https://www.version2.dk/blog/rusland-skyfr...\nMen Danmark skal ikke følge bare blindt følge udviklingen i andre verdensdele - vi skal følge vores store nabolande for vi er for små til selv at sætte retningen.\nLige nu bruger både DR og de kommercielle radiostationer penge både på FM og DAB+ sendenet. Vi taler om en besparelse på 24-28 millioner kroner for DRs vedkommende, som dog efter et komplet skifte til DAB+ måske ligger i størrelsen 10 millioner. Dertil skal det nævnes, at DAB+ nette ter dyre i drift, men samtidig udsendes mange flere kanaler, så prisen per kanal er lavere.\nArgumentet er som altid, at der kan sendes flere free-to-air radioprogrammer med DAB+, og med DAB+ er det muligt at sikre mere mangfoldighed for færre penge - ja, færre penge. Men det kræver død og pine, at de kommercielle radiostationer går sammen og laver DAB+ net, og det kræver at lytterne har udstyret klar.\nDerudover kan man så nævne alle de andre fordele ved DAB+. Der er selvfølgelig også ulemper, men det er trivielt at gentage dem for vi kender alle ulemperne ved et ikke ordenligt udbygget DAB+ netværk.\n#81 Ole Geisler 19. april 2018 - 11:16\nOk, så det ENESTE argument for DAB(+) er at der er plads til flere programmer ?\nOg hvad tror du chancen for at Kina, USA og Australien laver et nation-wide DAB(+) netværk, når det er mobilt internet der bruges, og investeres i ?\nSom jeg ser det er ALLE digitale teknologier, fra DAB til internet yderst sårbare, her er FM langt simplere, og langt mere robust - specielt i katastrofesituationer.\nMen virkeligheden er bare at det går den vej, så vi må nok acceptere risikoen - og jeg kan ikke se grunden til at investere i et 80-er system, der ikke er smart på nogen måde - når vi har samme eller bedre mobil internetdækning - og så har du 10000000 kanaler at vælge imellem.\nBrug dog pengene på at få ordentlig mobildækning de sidste steder, få udrullet fiber / andet højhastighed til de sidste yderområder. Glem DAB(+) . Lad FM leve så længe der er behov.....\n#82 Johnny Olesen 19. april 2018 - 11:24\nJa, mangfoldighed og økonomi - de to ting, som ingen IT-folk formår at sætte sig ind i... Grov påstand, men jeg mener det er rigtigt.\nDer er ingen chance for at Kina og USA skifter til DAB+, men Austriaen har 391 radiostation på DAB+, 65% af befolkningen er dækket og næsten halvdelen af husstandene har en DAB+ radio.\n#83 Michael Haase 19. april 2018 - 11:28\nMen det kræver død og pine, at de kommercielle radiostationer går sammen og laver DAB+ net, og det kræver at lytterne har udstyret klar.\nHm, jeg har da ellers altid lært at man som iværksætter, jobsøger o.l skal afdække et behov hos kunderne, og ikke at kunderne skal gøre klar til at aftage din løsning, før du rent faktisk har den. ;-)\nEr det ikke sådan det foregår alle andre steder? Brug et par millioner på et løsning du er sikker på folk ikke kan leve uden. Hvis den er god nok, så kommer kunderne. Hvis de ikke kommer, så har løsningen ikke været det værd. Nu SKAL brugerne snart bruge penge på en løsning de ellers har fravalgt, fordi de ikke har behov for den.\n#84 Johnny Olesen 19. april 2018 - 11:34\nDybt suk... Johann Gutenberg opfandt bogtrykkeriet. Jeg skal altså forstå, at alle folk skulle lære at læse, før Gutenbergs opfindelse kunne bruges til noget som helst.\nGutenberg leverede teknologien selvom kun de lærde kunne læse, og efterhånden fik flere lært at læse.\nDerfor var Gutenbergs opfindelse stadigvæk et af de største i hele menneskehedens historie.\n#85 Ole Geisler 19. april 2018 - 12:06\nJeg ved ikke om ens profession har så stor betydning, men jeg er IKKE IT-professionel.\nJeg er hardware ( elektronik ) udvikler, semi-selvstændig, og rigtig god til det jeg laver. Har et multi-nationalt team der laver ting ingen andre kan /vil :-) - men det kommer vel ikke det skidt ved.\nHar også 25+ års erfaring i at spotte gode og dårlige tendenser, og min fejlprocent er lav - det er derfor jeg får $$$$ på kontoen.\nOg jeg vurderer officielt at DAB(+) eller sågar DAB(++), DAB(+++) man kunne finde på er dødfødt og en dårlig ide på stort set alle områder....\n#86 Ole Geisler 19. april 2018 - 12:10\nSå du sammenligner DAB med Gutenberg ?\nOK - men det du plæderer for er at tage fjerpennen (FM) fra folk - fordi trykkeriet (DAB) ikke af sig selv kan vise sit værd.\nForskellen er at folk kunne se ideen i trykkekunsten, så det gik af sig selv - DAB kan ikke, fordi der simpelthen ikke er fordele !\nKom nu med de fordele !\n#87 Johnny Olesen 19. april 2018 - 12:13\nDen vurdering har du helt ret til at have, men jeg tillader mig at stille spørgsmålstegn ved den vurdering - for hvad baserer du den på?\nVi skal ikke diskutere om DAB+ teknologien er god eller ej, for det er et faktum, at teknologien bestemt ikke er voldsom genial.\nMen det er den der med VHS/Betamax igen. Bare fordi en teknologi ikke er særlig god, så kan den godt vinde på den lange bane, og hvis man åbner sine øjne, så kan man se, at de store lande omkring Danmark lige nu storsatser på DAB+.\nAlene det faktum at Frankrig igen udruller nye områder med DAB+ og at både Belgien og Østrig også har committet sig på DAB+ burde være en god indikator på, hvilken vej vinden blæser.\nOg så hjælper det ikke noget at vi i lille Danmark går rund og brokker os, når toget er kørt. Vi får hverken bedre lydkvalitet eller bedre dækning på DAB+ , hvis vi bliver ved med at ønske DAB+ død og begravet.\n#88 Johnny Olesen 19. april 2018 - 12:16\nDet kommer helt an på, om man åbner sine øjne.\nHvis du kigger på salgstallene for alt andet end bilradioer, så vil du kunne se klar trend imod både DAB+ og Internetradioer. Danskerne køber mange hundrede nye DAB+ radioer hver evig eneste dag, men det halter med radioerne i bilerne.\nFM radioen er uddøende i de danske husholdninger...\n#89 Lars F. Jensen 19. april 2018 - 14:19\nDet er selvfølgelig let at være bagklog, men siden slutningen af 2005\nNu blev planerne om en ny codec til DAB (DAB+) først annonceret i november 2006\nOg DAB+ blev først en standard midt i februar 2007. https://www.worlddab.org/system/news/docum...\nFaktisk var de første DAB+ radioer slet ikke på markedet før sidst i 2007 /tidligt i 2008.\nDine årstal er forkerte eller som man siger nu baseret på 'alternative fakta'\nDengang i 2007 var der ingen sikker viden om kvaliteten af DAB+ modtagelsen og den dækningen som DAB+ kunne levere. Den varierende dækning er jo en kilde til mange klager er den dag i dag.\nDAB+ standarden blev meget længe frarådet af BBC i UK, af DR i Danmark og af NRK i Norge - ja først indenfor de sidste 2-4 år er der kommet DAB+ udsendelser.\nUdover at understøtte et par små engelske niche chip producenter af DAB chips, var og er den påståede forbrugerbeskyttelse af allerede solgte DAB apparater - og det er jo en helt falsk påstand. Da de rene DAB radioer jo netop ikke kan bringes til at modtage DAB+.\nDenne påstand var det eneste argument for at klistre lydforbedringer ovenpå den allerede dengang helt forældede og meget ringe DAB trådløse transmission.\nDe mere moderne og meget bedre trådløse transmissions teknologier var allerede udviklet eller meget langt i udvikling og afprøvning - bl.a. DVB-S2 fra Satellit (2004) , DVB-T2 over antenne (2008/primo 2009) og 4G/LTE - alle teknologier som var i almindelig brug i Europa længe før DAB+ var noget i Europa.\n#90 Johnny Olesen 19. april 2018 - 14:46\nNu er det igen ordkløveri, og jeg er meget overbevist om, at der allerede var i slutningen af 2005, at de første uofficielle udmeldinger omkring DAB+ eller blot AAC var på bordet. Jeg medgiver, at pressemeddelelsen først blev udsendt i 2006.\nPrøv at høre her Lars. Det er var sådan set lige meget om man havde valg DAB eller DAB+ for 10-12 år siden. Man skulle blot have taget et valg og så ville vi ikke stå i den situation vi gør i dag.\nMinisteren skulle blot have sagt, at FM ville blive lukket i 2020, og så ville resten være historie. Så ville vi have fået indført DAB akkurat ligesom britterne, og langsom skiftet over til DAB+ efterhånden som teknologien vinder indpas.\nVi tog ikke en beslutning i Danmark og derfor forsætter debatten om FM sluk på gud hvilket år, og bilerne er stadigvæk ikke udstyret med DAB/DAB+ radioer.\nDAB(+) sagaen er historien om, at politikerne skal træffe en beslutning i stedet for at blive ved med at udskyde og udskyde beslutningerne.\nDet er akkurat det samme med DVB-T2 og HEVC. Der er blevet solgt ufatteligt mange TV uden HEVC de sidste par år, fordi politikerne ikke kunne tage en beslutning.


Af Gitte Sander d. 5. august 2015\nÅrsager til skilsmisse efter ferien\nSkilsmisse årsager var et af emnerne i denne artikel i Berlingske Tidende. Hvor jeg udtaler mig om hvorfor der er en øget efterspørgsel efter parterapi efter sommerferien. Og hvorvidt man kan blive lykkelig skilt. Artiklen blev bragt i sommersektionen d. 1.8. 2015.\nHerunder kan du læse mine uddybende svar på spørgsmålene.\nSkilsmissetallet var iøvrigt det højeste nogensinde i 2014, og det er sådan, at flest bliver skilt i ægteskabets 6. og 7. år.\nAlmindeligvis er det sådan at i feriemånederne og især juli og december falder skilsmissekvotienten væsentligt. Mange tager sig ekstra sammen for børnenes skyld for ikke at ødelægge den planlagte ferie eller højtid.\nMen hvis parret så ikke får en god følelsesmæssig kontakt i ferien, kommer de ofte i parterapi. Og det boomer som regel i august-september eller januar.\nAf skilmisse årsager snakker de typisk om en tomhedsfølelse eller opgivenhed. Dette overfor, at hvis det ikke engang kan lykkes at finde melodien, når de har ferie, så tror de ikke, at der er mere tilbage.\nDer kan være mange gode skilsmisseårsager. Men set fra mit perspektiv er det sjældent bedst at lade sig skille, før man har givet ægteskabet en chance. Herunder forsøgt at hente hjælp til de problemer, man har.\nOfte kan de problemer, man er kørt fast i, være decideret medvirkende til en positiv udvikling. Hvis man kommer ind i parterapi og får den rette hjælp til dem.\nDe færreste ønsker reelt set en skilsmisse, men bliver til sidst bare opgivende overfor hvordan parforholdet kan forbedre sig. Det er fordi man kører fast i de samme vaner og mønstre. Og bliver ’sneblind’ på, hvad det er, der kan gøres anderledes, for at det kan lykkes.\nMen selvfølgelig er der også tilfælde, hvor skilsmisse kan være tilrådelig.\nGode skilmisse årsager\nAf gode grunde til at blive skilt, kan jeg nævne fx:\nDe tilfælde, hvor der er fysisk eller psykisk vold\nHvor der er misbrug af alkohol, stoffer, piller eller andre svære afhængigheder\nHer er det selvfølgelig under forudsætning af at parterne ikke er villig til at arbejde med at ændre dette. Eller hvor det har vist sig umuligt at ændre, efter at man har forsøgt.\nDer kan også have været så massive problemer så længe, at der faktisk ikke er mere at give af.\nHvis parforholdet meget længe har været så dramatisk og destruktivt, at det er ødelæggende. Destruktivt for den ene eller begge parters selvværd eller integritet, arbejdsevne, for børnene eller lignende.\nHvilket for eksempel kan skyldes:\npsykopati eller anden personlighedsforstyrrelse\nalvorlige/langvarige former for utroskab\nmisbrug af børnene eller lignende.\nDet værste par kan gøre i en skilsmisse, er at at blive ved med at kæmpe mod hinanden efter beslutningen er taget.\nHerunder at forsøge at kommunikere om de svære ting, som deling af børn og ting osv. på skrift. Det kan meget nemt ende helt galt, da der opstår så mange misforståelser på skrift, når et par er i konflikt med hinanden. Så det er noget med at kommunikere face to face eller per telefon.\nDet kan være klogt at holde sig til eet emne af gangen og ikke tage for mange og for hurtige beslutninger på een gang. Men derimod sætte tempoet ned og tage vare på, at begge ’kan følge med’ og nå at bearbejde og overveje de forskellige emner.\nDer sker det, når vi er stressede, hvilket alle par, der står i skilsmisse, at vi per automatik sætter tempoet op og får en større tendens til at handle prompte for at blive fri for ubehaget. Men i skilsmisser kan man hurtigt komme til at tage hurtige beslutninger, der får fatale konsekvenser.\nBegynde et nyt liv\nOg så er det noget med at give slip på den tidligere ide om at den anden bør kunne forstå ens følelser eller bør elske een.\nAt forstå, at man er på vej til at leve hvert sit liv uafhængigt af hinanden.\nHvilket kan være en langvarig proces, hvis man har været partnere i meget lang tid. Hjernen skal simpelthen omstille sig.\nDesuden kan det være klogt at gøre sig nogle overvejelser om, hvilken slags ex-partner man gerne vil være. Og at arbejde bevidst og intentionelt med dette.\nFx. kan man beslutte sig for, at man gerne vil være en ex-partner, der fortsat er venlig og respektfuld overfor den anden person. At dette skylder man de mange år sammen.\nMan kan bevidst beslutte sig for at gå ind i samtalerne med denne intention, og for eksempel anstrenge sig for at lytte til hinanden. Give tid og rum til at blive enige, om det, der nu skal opnås enighed omkring.\nFor store beslutningers vedkommende kan det være klogt at søge hjælp, både personligt og som ’skilsmisse-par’. Fordi begge parter er som regel stærkt følelsesmæssigt påvirkede i situationen og kan have svært ved at træffe gode beslutninger.\nDet er helt naturligt i en skilsmisse situation, fordi en skilsmisse er en af de største kriser, der kan indtræffe i et menneskes liv.\nOfte er det jo ikke bare partneren, man bliver skilt fra. Men også fx. boligen og det at have børnene hos sig. Samt at man måske bliver skilt fra svigerfamilie, venner osv.\nDer kan være en stor risiko for at miste meget, og det bliver de allerfleste stærkt psykisk påvirkede af. Hvorfor det kan være svært at bevare roen og tænke klart.\nOg derfor kan det være klogt at få hjælp, for eksempel fra mediatorer og parterapeuter.\nI forhold til børnene er det særligt vigtigt at se tingene fra børnenes perspektiv, dvs. sætte sig i deres sko, og forsøge at blive ved med at være voksne forældre i forhold til dem.\nAlle børn har brug for at bevare en god relation til begge forældre og deres familier i en eller anden form. Og man kan gøre meget for at det kan lykkes.\n2. Det kan også være at fortsætte med at gøre ting sammen som forældre en gang imellem for børnenes skyld. Som fx. at tage på skoleudflugter sammen, at tage til forældremøder sammen, at tale med klasselæreren sammen om børnenes situation.\n4. Det kan også være at tage vare om og hensyn til børnene, hvis de reagerer kraftigt på skilsmissen. Det er selvfølgelig meget forskelligt, alt efter hvilket alderstrin barnet er på, om der er søskende osv. Ligesom det kan være forskelligt i en barneflok, hvilke behov hvert enkelt barn har.\nHvordan samarbejder man om børnenen i skilsmissen?\nI samtalerne omkring det, er det klogt at parret tager udgangspunkt i barnet og dets behov, hvilket er noget, begge forældre som regel har en fælles interesse i.\nOg der kan det nogle gange være klogt at tilsidesætte sine egne behov for en stund. Hvis barnet for eksempel har brug for at være mest hos den ene af forældrene en periode.\nDet er også vigtigt at forstå, at tingene kan forandre sig over tid – og gør det.\nFor eksempel starter rigtig mange ud med en 7/7 deling, hvor børnene skifter bopæl hver uge, hvor man så kan evaluere nogle gange om året om det går godt og stadig er passende, om barnet trives i det.\nTag udgangspunkt i barnets trivsel og fokuser der.\nDer er stor forskel på skilsmisser, hvor der er børn involveret, og skilsmisser, hvor der ikke er børn involveret.\nNår der er børn skal parret jo være forældre sammen resten af livet, hvilket er en forpligtelse. Og der er også et helt anderledes langtidsperspektiv for, at man i mange år frem vil være nød til på et eller andet plan at kunne samarbejde og kommunikere.\nHvor imod man dybest set ofte ikke behøver set hinanden eller kommunikere yderligere, hvis der ikke er børn. Medmindre man driver en virksomhed sammen, bor samme sted eller lignende.\nMen det er klart, at hvis man har børn sammen, er der en fælles omsorgsforpligtelse. Den gør, at man dybest set ikke på samme måde til fulde kan blive adskilt fra den andens liv.\nOg derfor er det også vigtigt i selve skilsmissesituationen ikke at lave alt for mange kæmpe store sår, udover dem, der allerede måtte være imellem parterne. Da det kan få situationen til at gå fuldstændigt i hårdknude og trække meget lange spor efter sig i rigtig mange år frem.\nSkab tryghed for alle\nMan bør huske, at jo mere kamp der har været, jo dybere kan utrygheden, mistilliden og eventuelt vreden sætte sig.\nDet vil sige, at hvis man for eksempel forsøger at angribe sig til at få sin vilje omkring bodelingen, hvis man trækker hinanden i retten, eller bruger advokater til at slås omkring børnene for ’at få sin ret’ til børnesamværet osv. Så vil det blive en del af en historie i familien om ikke at kunne samarbejde og finde løsninger.\nDerfor er det altid tilrådeligt at søge den gode kommunikation og samarbejdet, eventuelt ved hjælp af parterapeuter eller mediatorer.\nDet kan det iøvrigt også være, hvis der ikke er børn og partnerne reagerer kraftigt. Igen fordi der kan være risiko for, at der bliver kommunikeret reaktivt. Eller at der bliver truffet uheldige beslutninger, som den ene eller begge parter vil fortryde resten af livet.\nI det hele taget kan man gøre mange ting for at hjælpe hinanden bedre på vej i hele skilsmisseprocessen.\nBegge kan for eksempel have stor glæde af at komme til en form for forståelse for, hvorfor det gik som det gik, hvad der egentligt skete og hvad der er de reelle skilsmisse årsager.\nHvis ikke man finder en forståelse af det hele, risikerer man at komme til at hænge fast i en langvarig patologisk sorg efter en skilsmisse. Eller komme til at gentage samme historie i det næste parforhold. Og det er trist.\nMen man kan selvfølgelig fagligt inddele par og skilsmisser i typologier.\nDer er forskel på, hvilke tilknytningsstile par har. Man finder typisk sammen med en, der har en lignende tilknytningsstil, som een selv, men løser tingene på en helt anden måde. Eller en, der har en modsatrettet tilknytningsstil, men hvor ens grundtemaer er skabt på samme tidspunkt i livet eller i lignende miljøer.\nMåder at lade sig skille på\nOg det betyder også, at der i høj grad er forskellige typiske måder at ’lade sig skille på’. Eksempelvis:\nNogle par reagerer meget voldsomt på skilsmisse, allerede fra tanken opstår eller det bliver sagt højt. De har typisk nogle traumatiske oplevelser omkring adskillelse med sig i bagagen.\nImens andre par ret let måske ligefrem kan bevare et venskab efter en skilsmisse og slet ikke reagere så kraftigt. På hverken tanken om skilsmisse eller at det bliver eksekveret i virkeligheden.\nNogle går i konkurrence med hinanden om hvem ’der kan vinde mest af det opsamlede guld’.\nAndre har opbygget meget fokus på hvilken identitet, de har haft som par. Og døjer med at skulle overgå til at have en anden form for identitet.\nNogle slås (videre) om, hvor hurtigt og i hvilken grad, de må adskille sig og for eksempel få nye partnere/pap-forældre.\nNogle er i mange år fastslåst i selve spørgsmålet om der skal være en skilmisse eller ej. De hopper frem og tilbage – ind og ud af forholdet.\nFremtiden for fraskilte par\nDesværre vil mange opleve, at de problemer, de troede kunne opløse sig via en skilsmisse, slipper de ikke for at arbejde med.\nDet indre personlige arbejde bliver mange gange tilmed intensiveret. Det er fordi det er vanskeligere at kommunikere, når man ikke bor sammen og har positivt comittet sig til hinanden. Det skaber en større relationel utryghed at blive skilt, og det er en udfordring, især for utrygt tilknyttede.\nHvis man netop har valgt hinanden fra og ikke til, eller ryger ind i en fastlåst negativ spiral i kommunikationen med hinanden, kan begges forsvar have tendens til at øges fremfor at sænke sig.\nDerfor kan man sådan set lige så godt komme i gang med arbejdet hurtigst muligt. Det lønner sig virkelig på den lange bane.\nHvis du vil læse mere i dybden om skilsmisse årsager og om hvordan man kan forebygge en skilsmisse\nkan bogen Grib Kærligheden af Gitte Sander anbefales.\nSkilsmisser efter ferie\nI 2014 blev jeg interviewet til Alt for Damerne om samme emne.\nSkal du skilles efter ferien?\nAlt for Damerne, aug. 2014\nOg jeg har skrevet kronik om det:\nSkal du skilles efter ferien\nKronik Politiken aug. 2010\nDu er ikke født til skilsmisse\nFyens Stiftstidende juli 2008\nEller find en video med et langt interview, som handler om disse emner.


Apartments Villa Verde i Novigrad til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDajla Stancija Bruzada 47B, Dajla, Novigrad, Kroatien, 52466 - Se på kort\nMere om Apartments Villa Verde\nApartments Villa Verde er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Novigrad; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartments Villa Verde sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som bagageopbevaring, lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter, vaskeri.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets legeplads, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Novigrad, så er Apartments Villa Verde det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Apartments Villa Verde besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 100 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Byg swimmingpool - 2019 | Hus & Byggeri\nVigtigste Hus & ByggeriByg swimmingpool\nTi regler på vej til din egen swimmingpool\nSwimmingpool konstruktion er ikke til hobbyister\nFor det første skal budgettet bestemmes\nEn svømmehal i absolut skygge begrænser badebadet.\nPlacer ikke en swimmingpool direkte under træer\nPlanlæg ikke puljen i et direkte udkast\nOptimal vandbehandling er vigtig\nGem ikke på et låg\nPlanlæg trapper og stiger fornuftigt\nBestem swimmingpoolens størrelse og udstyr individuelt\nByg ikke bare en swimmingpool...\nPool sjov for alle - spare mange penge ved at gøre det selv\nDu skal blot bygge dig selv - med et færdigt sæt til svømmebassiner\nEfter swimmingpoolen skal kun en weekendprojekt\nVed planlægning af en privat swimmingpool må der ikke overlades noget til tilfældigheder. Her er det ti-punkts program for Federal Association Swimming Pool & Wellness e.V. (bsw) til stressfri realisering af en privat pool.\nOpførelsen af en swimmingpool kræver specialkundskab. Poolbyggerier tilbyder ikke kun hver enkelt løsning, men er også kompetente i alle tekniske spørgsmål fra planlægning til implementering. Anvendelsen af forskellige materialer, som altid er udsat for vand og i givet fald direkte sollys, skaber særlige forhold, som kun fagfolk kender og kan derfor tage i betragtning ved gennemførelsen. Af den måde: De bsw specialiserede virksomheder tilbyder poolen og alt relateret arbejde fra en enkelt kilde. Dette giver især kunden en stor fordel. Enhver, der ønsker at koordinere alle de nødvendige håndværkere, såsom elektrikere, fliser og havedesignere, skal altid være nås og næsten altid på stedet. I bsw-web.de er adresserne på ca. 160 BSV specialiserede virksomheder, der giver poolen fra en enkelt kilde, så at sige, nøglefærdige og til stede i de fleste tilfælde i deres udstillinger forskellige arbejdspooler.\nDet er vigtigt at fastsætte et budget, som en bygherre ønsker at investere for sin private pool. Specielt: Du bør bestemme, hvor mange penge du vil bruge til poolen og også planlægge en reserve for den berømte "uforudsete". På grundlag af det givne budget kan svømmehusbyggeriet lave forslag fra det store antal tænkelige bassinkonstruktioner og tilbehørskomponenter. På anmodning tilbyder bsw-specialisterne også køb af en pool, herunder håndværketjenesterne, via instrumentet Finanzkauf. Uanset om dette realiseres med eller uden en engangsspecial betaling, beslutter kunden.\nFor en udendørs swimmingpool er solen den billigste energikilde til opvarmning af poolen. Især eftermiddagssolen gør svømningene meget behagelige. I en permanent skygge situation, forlader poolen er et cool eventyr, selv med en opvarmet pool.\nPoolvandet, men også filtre og skummere er unødigt ofte forurenet af blader, nåle og blomster, hvis poolen er placeret direkte under eller ved siden af træer. Et ideelt sted for poolen er imidlertid et beskyttet område, der ikke tillader nysgerrige blik. Det er også vigtigt at være opmærksom på grundvand, men i sådanne tilfælde kan dræning hjælpe.\nVind afkøler poolvandet hurtigere og driver ofte løvet ind i poolens indre. Selv for at svømme sig selv, er et trækhjørne ikke behageligt. Vægge, eviggrønne hække eller selvfølgelig en baldakin, som kan forlænges til enhver tid efter anmodning (manuelt eller automatisk), kan hjælpe. Dette forlader udendørs swimmingpoolsæsonen endnu længere med et par uger til efteråret.\nEt vandbehandlingssystem, der er skræddersyet til poolens størrelse, er uundværlig. Her er der dokumenterede tekniske tilbud, der renser vandet sammen med vandplejeprodukter, eliminerer urenheder og beskytter mod kimdannelse. Med en hyppig vandforandring er det ikke nok, især da omkostningerne vil stige umådeligt. Med målrettet vandhygiejne manuelt eller ved hjælp af et behandlingsanlæg, som f.eks. Fungerer med chlor, brom eller ozon, kan du altid nyde rent, krystalklart vand. Synlige urenheder fjernes med filtersystemet ved at filtrere og cirkulere vandet. Desuden kan i poolrensningen såkaldt "støvsuger" være nyttigt. Svømning ekspert rådgiver også om alle disse spørgsmål. Specielt har bsw udviklet tekniske retningslinjer for vandbehandling i private pools, som kan fås gratis fra bsw-kontoret.\nVandet fordampes og afkøler især om natten. Her kan f.eks. Et dæk som et filmsystem (manuelt eller automatisk betjent) eller en særlig elegant Unterflurrolladen hjælpe med energibesparelser. Derudover beskytter et dæksel året rundt mod groft snavs. Men husk: ikke alle omslag er sikre at gå. Med specielle soldæksler er det muligt at udnytte solenergi endnu mere til bekkenopvarmning. Dette hjælper med at spare energi endnu mere effektivt.\nDu kan hurtigt komme ind i puljen, men endelig vil du komme ud sikkert og komfortabelt. Uanset om det er romersk trin eller funktionel indgang af rustfrit stål, er det op til det personlige krav og selvfølgelig den mulige pool størrelse. Udførlige trappe designs kan desuden pryder en swimmingpool. Udstyret med "skridsikker" trin og ekstra håndlister, den behagelige vej ind og ud af vandet er garanteret. Desuden kan modstrømssystemer, massagestråler eller projektører integreres i mange trappestrukturer. Således bliver poolens adgangsareal et særligt føle-godt sted. Ud over de store trappegange giver en ekstra rustfri stålstige ved poolens ende ofte værdifulde tjenester.\nStandardstørrelsen på en pool er 8 x 4 meter ved en vanddybde på ca. 1,35 til 1,60 m. Baggrund: To personer kan komfortabelt svømme ved siden af hinanden her. Størrelsen af en pool er individuelt definerbar. Selvfølgelig er der ingen grænser for toppen, når haven giver pladsen. Selvfølgelig, især i terrasserede haver, kan ofte kun små løsninger finde en placering. Til poollængder på op til 8 m anbefales det absolut at installere et modstrøms system. Dette sikrer, at svømningen ikke afbrydes af den konstante drejning i sin flod. Interessant og sjovt er også andre vandattraktioner som Schwalldusche, Bodensprudler, gejsere eller massagestråler. På bsw-web.de vises forskellige poolformer og størrelser. Enhver interesseret kan finde ud af om det brede markedstilbud her. Derudover er bsw-Bilderbroschüre med næsten 200 privat swimmingpool og spa-faciliteter til rådighed mod et gebyr.\nOp til visse poolstørrelser er udendørs pools ikke berettiget til godkendelse, men afhængigt af staten kan der være forskellige politikker, der kræver godkendelse fra den lokale bygningsmyndighed for puljer, der indeholder mere end 50 kvadratmeter vand. Dette gælder især for indendørs pools. Undersøg derfor på forhånd med byrådet, om en sådan tilladelse er påkrævet.\nMange drømmer om swimmingpoolen i deres egen have. Høje indledende omkostninger forhindrer for ofte realiseringen eller den mest berettigede frygt for ringere billige løsninger. Nu er der dog højkvalitets pool systemer til selvopbygning.\nden Selvopbygget swimmingpool, hvor du kan nyde den reneste badestil, er bedst i konventionel konstruktion med a System kit oprettet. "Solid, sten bygget på sten, der er holdbar og stabil i værdi, svømmebassinets selvbygger har så meget designfrihed i både størrelse og form," forklarer Nicole Maurer fra Roos Freizeitanlagen.\nden System kit indeholder dokumenteret, forberedt materiale og høj kvalitet Swimming pool-teknologi. Dette omfatter præcis, let at forstå og illustreret instruktioner Building og monteringsvejledning, Et Roos system kit til en pool, for eksempel 3,6 m x 8 m x 1,5 m dyb, du får fra 2.820, - €.\nFor det første Mure bricked op til poolen, så med en speciel isoleringsskum og polstring skum besat. "Når skallen er klar, er 85% af arbejdet for swimmingpoolkonstruktion allerede færdig Udlægning af poolen med tykke filmbaner, så godt som det Vedhæftning af kvalitetssandfilter Selvbyggeren gør det normalt på en weekend, "siger Nicole Maurer fra Roos Freizeitanlagen.\nHvis du vil være særligt komfortabel og luksuriøs, kan du bruge en romersk eller græsk swimmingpool Ghat lavet af glasforstærket polyester. Med en Modstrøm svømning facilitet Pool ejeren kan holde sig i form ved at svømme uden at dreje eller ved hjælp af massagedyser oprette sit eget spa-bad.\nHvem bliver senere gratis opvarmet swimmingpool Fra marts / april til oktober er det bedst at bygge en solkollektor som en omkostningseffektiv Pool opvarmning med en.\nKonklusion: Ved at bygge puljer kan du spare mange penge.\nYderligere information om swimmingpoolkonstruktion findes på: selbstbau.com\nVideo Board: How to build a cement swimming pool\nFlyskærme kan findes med tape, men også med lynlås eller rammesystem. Hvordan man bedst beskytter dig mod insekter, afsløres ved vores sammenligning.\nChef for købsrådgivning: teleskopstige, aluminiumsstige, trinladder mv.


De Ti Fingre af Lasse Hjorth Madsen som e-bog, epub hos tales.dk\nDe Ti Fingre - E-bog\nBag om De Ti Fingre\nDen aparte, men begavede Matias Kaa keder sig i sit job som virksomhedsrådgiver. Han får mere spænding, end han havde håbet på, da han bliver dels lokket, dels tvunget til at arbejde for en mystisk kroatisk organisation ved navn De Ti Fingre. Organisationen ledes af den karismatiske Alexander, der gradvist får Matias overbevist om sine gode hensigter. Matias suges ind i en vanvittig historie, der udspringer af Balkans traumatiske fortid, fra slaget på Solsortesletten i 1389, over Kroatiens rolle som marionetstat for Hitler under Anden Verdenskrig, til serien af krige i Jugoslavien i 1990’erne. Samtidig forelsker Matias sig i Yayoi, en japansk massør, men for sent opdager de to rækkevidden af Alexander og De Ti Fingres magt. De Ti Fingre er en begavet spændingsroman, hvor historiske fakta spiller op mod en nervepirrende, nutidig fortælling. Bogen er en selvstændig fortsættelse af Haikudetektiven, hvor Matias Kaa optrådte for første gang.\nBeskrivelse af De Ti Fingre\nDen aparte, men begavede Matias Kaa keder sig i sit job som virksomhedsrådgiver. Han får mere spænding, end han havde håbet på, da han bliver dels lokket, dels tvunget til at arbejde for en mystisk kroatisk organisation ved navn De Ti Fingre.\nOrganisationen ledes af den karismatiske Alexander, der gradvist får Matias overbevist om sine gode hensigter.\nMatias suges ind i en vanvittig historie, der udspringer af Balkans traumatiske fortid, fra slaget på Solsortesletten i 1389, over Kroatiens rolle som marionetstat for Hitler under Anden Verdenskrig, til serien af krige i Jugoslavien i 1990’erne.\nSamtidig forelsker Matias sig i Yayoi, en japansk massør, men for sent opdager de to rækkevidden af Alexander og De Ti Fingres magt.\nDe Ti Fingre er en begavet spændingsroman, hvor historiske fakta spiller op mod en nervepirrende, nutidig fortælling. Bogen er en selvstændig fortsættelse af Haikudetektiven, hvor Matias Kaa optrådte for første gang.\nBrugerbedømmelser af De Ti Fingre\nKrimiormen s. 29. August 2020\nMatias Kaa er hovedpersonen i ”De ti fingre”. Bogen er en roman ifølge bogens forside, men jeg vil næsten gå så langt som at kalde ”De ti fingre” for en spændingsroman. Spændingen er i hvert fald i højsæde, helt fra første side.\nDer optræder en del virkelige personer i ”De ti fingre” men forfatteren har udnyttet sin kunstneriske frihed med hensyn til årstal og de virkelige personers oplevelser. I små kapitler får læseren et blik tilbage i Balkans historie. Et ganske interessant og oplysende tilbageblik. ”De ti fingre” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen.\nSmækfyldt med god underholdning, spænding, mord og drama.\nVurdering 4/6 Roser\nBogen De Ti Fingre findes i følgende kategorier:


TV-kalundborg - 8-årige piger fik is af fremmed mand\n8-årige piger fik is af fremmed mand\nOnsdag aften fik politiet en anmeldelse fra et forældrepar i Svebølle. Deres datter på otte år og hendes veninde havde mødt en mand, der gav pigerne is og sagde forskellige ting til dem. Politiet ved endnu ikke, hvad mandens hensigt har været, men følger op på sagen.\n”Det er en uhensigtsmæssig opførsel af en voksen over for børn, og det går vi selvfølgelig videre med. Vi kunne ikke tale med pigerne i går, da de var lagt i seng, da vi fik anmeldelsen. Men vi følger op på sagen, og skal have fundet ud af, hvad der præcis er foregået,” fortæller Martin Bjerregaard, der er kommunikationsmedarbejder ved Midt- og Vestsjællands Politi.\nPolitiet forstår forældrenes bekymring, og mener, at det er fint, at alle i området tager oplysningerne til efterretning.\n”Det er rigtig fint, at man tager oplysningerne til efterretning, men det er også vigtigt, at man ikke pisker en stemning op. Nu skal vi finde ud af, hvad der er foregået. Kan en person genkende sig selv i den her historie, bør han give sig til kende, så vi kan få hans version af historien også, og finde ud af, hvad hensigten har været. Uanset, er det fint at være opmærksom som forældre, indtil vi ved mere,” siger Martin Bjerregaard.