DE9 INFO. Temaer: FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND. Spis dig til et bedre liv - Kost og psykiatri - PDF\nDE9 INFO. Temaer: FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND. Spis dig til et bedre liv - Kost og psykiatri\nDownload "DE9 INFO. Temaer: FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND. Spis dig til et bedre liv - Kost og psykiatri"\n1 DE9 INFO DE9 FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND Nr. 3 August 2008 FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND Temaer: Spis dig til et bedre liv - Kost og psykiatri Skabende udtryksformer - Kunst, musik og psyke Hvordan er det at have søskende med psykisk sygdom? Skovagervej Risskov Århus Universitetshospital, Risskov Bygning 23 stuen th.\n2 FORENINGER FOR PÅRØRENDE TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLAND Leder DE9 er et fællesråd for foreninger for pårørende til psykisk syge i Midtjylland Af Knud Kristensen, formand for DE9 SIND s Pårørenderådgivning Kredsforening Østjylland OCD Landsforeningen mod Huntingtons Chorea Region Midtjylland DE9 vader i succes, men der er stadig rigeligt at se til I skrivende stund (juni 2008) lægges sidste hånd på pårørendepolitikken i Psykiatrien i Region Midtjylland. Der er tale om en særdeles visionær politik, der sætter fokus på det positive og konstruktive samarbejde mellem psykiatrien, de sindslidende og de pårørende. Vi har i DE9 været med til at præge udformningen af politikken. I forbindelse med satspuljeforliget i 2008 har DE9 og DE9 s medlemsforeninger modtaget store beløb. DE9 har fået tildelt godt 1 mio. kr. i årene 2008 og 2009 til ansættelse af en daglig leder. PS Landsforeningen Pårørende til spiseforstyrrede har fået tildelt 1 mio. kr. i 2008 og 2 mio. kr. om året i 4 år til etablering af en uddannelse. OCD-foreningen har sammen med depressions- og angstforeningen fået tildelt 3,8 mio. kr. fordelt over 4 år til etablering af et fælles sekretariat. SIND s Pårørenderådgivning har fået tildelt 4 x kr. i tilskud til deres arbejde med børnegrupper. Endelig har Landsforeningen Frivilligt Forum, som DE9 er medlem af, fået tildelt 4 x 1 mio. kr. Samlet set mere end 21 mio. kr. til DE9, DE9 s medlemsforeninger og Frivilligt Forum som DE9 er medlem af. Disse tildelinger falder alle på tørre steder, og pengene er nødvendige for at vi kan opretholde vores høje aktivitetsniveau. Vi tillader os tillige ubeskedent at betragte tildelingerne som en stor anerkendelse af det arbejde, vi har udført gennem årene. Desværre er der ikke tid til at hvile på laurbærbladene. Der er stadig rigeligt at se til. Den netop vedtagne psykiatriplan for Region Midtjylland indeholder en række gode ting (som fx øget specialisering og tættere samarbejde mellem psykiatrien og det øvrige sundhedsvæsen også kaldet somatikken). På den anden side har vedtagelsen af psykiatriplanen medført øgede problemer for psykiatribrugere og deres pårørende. Først og fremmest har man besluttet at gøre de psykiatriske skadestuer lukkede, så man skal have en henvisning fra lægevagten for at få adgang til skadestuen. Det er et stort problem. Psykiatriplanen cementerer bl.a. den igangværende proces med nedlæggelse af almenpsykiatriske senge til fordel for etablering af flere retspsykiatriske senge. DE9 mener, det er bedre at forebygge, at psykisk syge begår kriminalitet end at etablere retspsykiatriske sengepladser. Der er stadig rigeligt at se til for DE9 og medlemsforeningerne. Heldigvis har vi nu flere midler til rådighed. 2 DE9 INFO AUGUST 2008\n3 04 Hvem er DE9? Hvad står DE9 for? Hvor finder man DE9? 35 Det er også svært at være søskende 06 DE9 s forskningsudvalg 36 Som publikum til sin egen familie 09 Hvorfor beskæftige sig med kost og psykiatri? 38 En anderledes familie 10 Spis dig til et bedre liv FORENINGSSIDER: 14 Et kolonihave-eventyr 44 SIND s Pårørenderådgivning PS LANDSFORENING - Pårørende til Spiseforstyrrede har fået penge til en national uddannelse DE9 i Randers og Silkeborg Sindslidendes Vilkår, Region Midtjylland ADHD-foreningen 20 En sang for livet 47 Landsforeningen Autisme, Kredsforening Østjylland 22 Billedspor - Sjælens teater 48 OCD-foreningen 26 Hva ka kunst - hva ka kunstterapi? 49 PS LANDSFORENING - Pårørende til Spiseforstyrrede 30 Nyt om Proremus 50 Landsforeningen mod Huntingtons Chorea 32 Odder-projektet 50 Alzheimerforeningen 34 Nye netærksgrupper hos Autisme og SPr 51 DepressionsForeningen Forside: Redaktion: Layout: Tryk: Giuseppe Arcimboldo ( ). The Vegetable Gardener Jeannette Cold og Morten Lind Pedersen Dorthe Abildhauge og Jesper Merlit Chronografisk as 2008 AUGUST DE9 INFO 3\n4 Hvem er Hva DE9 er et fællesråd for foreninger for pårørende til psykisk syge i Midtjylland DE9 s formål er at arbejde for at forbedre vilkårene for pårørende til psykisk syge Af Knud Kristensen Medlemmer Som medlemmer optages foreninger for pårørende til psykisk syge i Region Midtjylland. Det kan være egentlige pårørendeforeninger, eller det kan være pårørendegrupper i patientforeninger/blandede foreninger. Medlemsforeningerne Der er i øjeblikket 7 aktive medlemsforeninger i DE9. Herudover er der 2 foreninger, der har været med i samarbejdet, men som pt. ikke er aktive. Tværgående foreninger: SIND s Pårørenderådgivning Region Midtjylland Sindslidendes Vilkår Region Midtjylland Diagnose-relaterede organisationer: ADHD - foreningen Midt - Østjylland Landsforeningen Autisme Kredsforening Østjylland Landsforeningen mod Huntingtons Chorea OCD - foreningen PS LANDSFORENING FOR PÅRØ- RENDE TIL SPISEFORSTYRREDE FORENINGER FOR PÅRØREN TIL PSYKISK SYGE I MIDTJYLLA Landsforeningen mod Huntingtons Chorea er associeret medlem. Organisationer, der pt. ikke er aktive i DE9: DepressionsForeningen Alzheimerforeningen 4 DE9 INFO NYHEDSBREV AUGUST 2008\n5 DE9? d står DE9 for? Hvor finder man DE9? Hvad står DE9 for? DE9 s principprogram hedder - Et helt liv for alle mennesker. Heri fastsættes DE9 s vision, mission, mål og strategier. Se principprogrammet på vores hjemmeside DE9 s vision Det er DE9 s vision, at menneskerettighedernes artikel 1 også skal komme til at gælde for psykisk syge og deres pårørende, så vi bliver behandlet ligeværdigt og får lige rettigheder. DE9 s mission Det er DE9 s mission, at sikre og fremme det hele liv for psykisk syge og deres pårørende. Psykisk syge og deres pårørende skal forstås og mødes både på det fysiske, det psykiske, det sociale og det sjælelige plan. Respekt for brugerne DE9 arbejder for størst mulig inddragelse af de pårørende, fordi vi tror, det er brugernes ønske og i brugernes interesse. Inddragelse af de pårørende skal naturligvis altid ske under respekt af brugerens rettigheder og integritet. DE9 s mål - de 9 principper 1. DE9 vil arbejde for inddragelse af de pårørende 2. DE9 vil arbejde for obligatoriske behandlings- og handleplaner for alle psykiatriske patienter/brugere 3. DE9 vil arbejde for støtte og rådgivning til børn og unge under 18 år, der har en sindslidende forældre eller søskende 4. DE9 vil arbejde for støtte, rådgivning og psykoedukation til unge over 18 år, voksen og seniorpårørende 5. DE9 vil arbejde for bedre koordinering af den professionelle indsats ved akut-teams, indlæggelse, udskrivning og flytning 6. DE9 vil arbejde for øget kendskab til sammenhængen mellem kost, motion og psykisk sygdom 7. DE9 vil arbejde for intensivering af aktivitetstilbud til psykisk syge uanset hvilket regi de befinder sig i og uanset hvilken aldersgruppe de tilhører 8. DE9 vil arbejde for at sikre økonomisk støtte fra ministerier, regionen og kommunerne til de frivillige pårørendeforeninger, så de faktiske udgifter bliver dækket, og der gives mulighed for nye tiltag 9. DE9 vil arbejde for indsamling, bearbejdning og formidling af relevant viden samt forskning om og i pårørendearbejde Hvor finder man DE9? DE9 er hjemmehørende i Århus, og har aktuelt åben rådgivning i Randers, Silkeborg og Odder. Der arbejdes på at etablere tilbud til pårørende i alle kommuner i Region Midtjylland. Til hvert princip er der en række strategier og konkrete handlingsplaner. Principprogrammet kan hentes på vores hjemmeside: AUGUST DE9 INFO 5\n6 DE9 s forskningsudvalg DE9 styrker forskningen inden for områder, der er relevante for psykiatribrugere og pårørende Af Knud Kristensen DE9 er en paraplyorganisation for foreninger for pårørende til psykisk syge og handicappede. Vi har i vores principprogram Et helt liv for alle mennesker fastslået, at vi vil arbejde for indsamling, bearbejdning og formidling af relevant viden samt forskning om/i pårørendearbejdet. DE9 ønsker at fremme forståelsen af netværkets betydning for patienternes/ brugernes behandling og for deres mulighed for at komme sig (recovery). Vi vil ved at styrke forskning dokumentere, at det gavner den syge, hvis han/hun har et godt netværk, der inddrages i behandlingen. DE9 anvender en bred definition af pårørendeinteressen. Vi vil på den måde forsøge at fremme forskningen inden for psykiatrien generelt, dog altid med bruger- og/eller pårørendeaspektet som udgangspunkt. Når vi taler om forskning inden for psykiatrien, tænker vi ikke snævert på den sundhedsvidenskabelige forskning. Vi ser meget gerne, at også andre faggrupper opprioriterer forskning af relevans for psykiatrien, brugerne og de pårørende. Her tænker vi bl.a. på psykologi, statskundskab, samfundsfag, sociologi, økonomi og jura - gerne med en tværfaglig tilgang. DE9 ønsker at fremme forskningen på alle niveauer fra grundforskning til anvendt forskning. Vi vil også fremme interessen for, at studerende arbejder med psykiatri-relevante emner i forbindelse med deres uddannelse fra bachelor-projekter til phd-afhandlinger. DE9 vil også gerne fremme formidlingen og implementeringen af forskningsresultaterne (både den forskning, vi selv er med til at sætte i gang og anden forskning). DE9 er en interesseorganisation - ikke en forskningsinstitution. Den forskning, som vi kan være med til at fremme, skal gennemføres ved de eksisterende forskningsinstitutioner og primært universiteterne. DE9 s forskningsudvalg Til at hjælpe os, har DE9 nedsat et forskningsudvalg. Forskningsudvalget er med til at screene projektforslag, identificere relevante forskere/studerende og i det hele taget rådgive, formidle, hjælpe, initiere og vejlede såvel pårørende som forsknings- og udviklingsmiljøet på dette vigtige område. Medlemmerne af udvalget besidder stor viden om det forskningspolitiske og finansierende miljø i Danmark. Formand for udvalget er Raben Rosenberg (Professor, dr.med., ledende overlæge, Center for Psykiatrisk Grundforskning, Århus Universitetshospital, Risskov, tidligere formand for Statens Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd). De øvrige medlemmer af forskningsudvalget er: Ellen Margrethe Basse (Professor, dr.jur. og jur.dr. (h.c.), Leder af Klimasekretariatet, Aarhus Universitet, tidligere medlem af en række forskningspolitiske råd bl.a. Danmarks Forskningsråd og Det Samfundsvidenskabelige - Forskningsråd). Viola Burau (Lektor, ph.d., MA, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet, arbejder bl.a. med sundhedspolitik og omsorgspolitik) Jørgen Grønnegård Christensen (Professor, cand.scient.pol., Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet, arbejder med offetlig ledelse og har arbejdet meget med sundhedsvæsenets ledelse og sundhedsøkonomi). 6 DE9 INFO AUGUST 2008\n7 Peter Gundelach (Professor, mag. scient.soc., Sociologisk Institut, Københavns Universitet, medlem af SFIís Strategic Research Advisory Board, tidligere formand for Statens Samfundsvidenskabelige Forskningsråd). Ole Steen Kristensen (Professor MSO, ph.d., cand.psych., Psykologisk Institut, Aarhus Universitet, studieleder for Masteruddannelsen i Social Integration, tidligere prodekan for det Samfundsvidenskabelige Fakultet). Preben Bo Mortensen (Professor, dr.med., centerleder ved Center for Registerforskning, Aarhus Universitet) Nina Smith (Prorektor for det akademiske område, cand.oecon., Aarhus Universitet, medlem af Koordinationsudvalget for Forskning, formand for det frie forskningsråd, tidligere vismand og medlem af en lang række forskningspolitiske råd og Velfærdskommissionen). Bobby Zachariae (Professor, cand. psych., dr.med., Afdelingsleder, Psykoonkologisk Forskningsenhed, Århus Universitetshospital, Århus Sygehus & Psykologisk Institut). Jørgen Aagaard, (Overlæge, dr.med, Center for Psykiatrisk Grundforskning, Århus Universitetshospital, Risskov) Forskningsemner og idébank De forslag til forskningsemner som DE9 modtager, beskrives og vurderes af forskningsudvalgets forretningsudvalg. Vurderingen kan resultere i: Supplerende hjælp til at klarificere hovedelementer i projektet, hjælp til at formidle kontakt til forskningsmiljøer og hjælp til afklaring af de økonomiske muligheder for gennemførelse af forskningsprojektet. Projektbeskrivelserne indgår (hvis idémageren ønsker det) i DE9 s idébank med relevante projektidéer. Her kan interesserede forskere og studerende søge inspiration. Fra idébanken linkes der også til lignende initiativer som fx og Institut for Statskundskabs specialebørs. Projektforslag modtages løbende og vil hurtigst muligt blive forelagt forretningsudvalget til vurdering. De allerede modtagne projektidéer falder hovedsageligt i grupperne: Psykisk syge og arbejdsmarkedet Psykisk syge og kost Psykisk sygdom og de pårørende (hvordan sygdommen påvirker netværket og hvordan netværket påvirker sygdomsforløbet). Eksempler på projekttitler er: - Et arbejdslivsstudie af sindslidende der ikke er på arbejdsmarkedet, - Kostens betydning for livsstilsygdommen diabetes 2 hos patienter med skizofreni - De pårørendes betydning for forløbet af patienternes psykiske sygdom De indkomne projektideer kan studeres nærmere på hvor man også kan hente et skema til brug for indsendelse af projektidéer. Kontakt Udvalget sekretariatsbetjenes af DE9. Alle henvendelser bedes rettet til: DE9, Skovagervej 2, 8240 Risskov, Yderligere informationer kan findes på Projektidémagere Har du en projektidé, så kontakt os for en uforbindende vurdering af idéen. Det vil lette vores arbejde, hvis man forinden henvendelsen har udfyldt vores skema til beskrivelse af forskningsprojekter. Det er dog ikke en betingelse, at skemaet anvendes. Man er velkommen til at indsende forslag, hvor kun nogle af punkterne er beskrevet. Forskere Er du forsker med interesse for psykiatri, så er du velkommen til at kigge i vores oversigt over projektidéer. Hvis du har mod på at arbejde med en af ideerne, vil forskningsudvalget eventuelt kunne hjælpe med ideer vedr. finansiering af projektet og med kontakt til den/de der har foreslået projektet, så det bliver muligt at gøre forskningen praksis-nær. DE9 kan, hvis projektet anbefales af forskningsudvalget, også være behjælpelige med at udforme en støtteerklæring i forbindelse med ansøgninger om finansiering. Studerende Er du studerende med interesse for psykiatri, så er du velkommen til at kigge i vores oversigt over projektidéer. Hvis én af idéerne kan bruges som udgangspunkt for din opgave/afhandling, vil vi kunne medvirke til at identificere relevante vejledere og med kontakt til den/de, der har foreslået projektet, så det bliver muligt at gøre projektet praksis-nært AUGUST DE9 INFO 7\n8 SINDETS DAG 08 - en dag for alle Fredag, den 10. oktober 2008 kl , Turbinehallen i Århus Illustration : Heiko Gutberlett RUTEBIL STATION Spanien FILM BYEN Kalkværksvej Sydhavnsgade Kalkværksvej Fredag, den 10. oktober 2008 kl inviterer Århus Kommune, Region Midtjylland, de frivillige organisationer samt interesseorganisationerne på psykiatriområdet til Sindets Dag - en dag for alle. Anledningen er WHO s internationale psykiatridag, som i Århus markeres med Sindets Dag - en årlig tilbagevendende begivenhed. Arrangementet foregår i Turbinehallen, Kalkværksvej 12, 8000 Århus C. Alle er velkomne, og der er gratis adgang. Det endelige program er endnu ikke færdigt, men der vil bla. være oplæg fra holdet bag DR1 s dokumentarprogram Tvunget af tanker, hvor chefpsykolog Nicole Rosenberg og hendes team fra Århus Universitetshospital i Risskov på fire uger forsøgte at behandle og hjælpe fire danskere, hvis liv næsten var ødelagt af tvangshandlinger og -tanker. Poul Nyrup, medlem af Europaparlamentet, fortæller om sine personlige erfaringer med depression i familien. Og Teater Billedspor, som netop nu er aktuelle med deres forestilling På sporet af det tabte, giver smagsprøver på deres konfronterende, groteske, humoristiske og visuelle teater. Derudover vil der være boder med informationsmaterialer, mulighed for en snak med fagfolk samt mad og drikke. Århus Kommune, Region Midtjylland, de frivillige organisationer, samt interesseorganisationerne på psykiatriområdet byder velkommen til arrangementet. S HOVEDBANEGÅRD M P Bruuns Gade Værkmestergade BRUUNS GALLERI Jægergårdsgade Spanien SINDETS DAG en dag for alle 8 DE9 INFO AUGUST 2008\n9 Hvorfor beskæftige sig med kost og psykiatri? Det er svært at bevise videnskabeligt, at kostændringer nytter, men det må fortælles videre, hvad mange syge mennesker har haft glæde af i praksis. Efter at have fundet frem til den kost, der er rigtig for dem, er de blevet overbeviste om, hvor meget spisevanerne indvirker på både krop og sind Jonna Deibjerg, Borgen God bedring med andre spisevaner Af Jeannette Cold, SIND s Pårørenderådgivning Hvorfor beskæftiger pårørende sig med kost og psykiatri? Kost og psykiatri berører ikke kun psykiske syge, men også personalet, bostøtten og de pårørende. Hvad nytter det, at patienten/brugeren arbejder med en kostomlægning og kommer tilbage i sit bofællesskab eller hjem på besøg, hvor beboerne eller familien i bedste mening har lavet mad, men med et indhold, der er uhensigtsmæssigt, ja i værste tilfælde skadeligt? De fremskridt der er gjort med en mere hensigtsmæssig kost, må startes forfra igen. Derfor er det vigtigt, at både personale, bostøtter og de pårørende bakker op om kostændringen og er motivationsskabende rollemodeller. Af nævnte grund må sundhedspersonalet og pårørende også deltage i kurser om emnet kost og psykiatri. Et helt liv for alle mennesker, herunder kostens betydning I DE9s principprogram Et helt liv for alle mennesker står der, at DE9 vil arbejde for, at der indføres en kost og motionspolitik på alle niveauer i psykiatrien, herunder i socialpsykiatrien, og at politikken revideres med mellemrum. DE9 ønsker også, at kostpolitikken skal indeholde anbefalinger om kost til specifikke sygdomsgrupper eks. skizofreni, depression, spiseforstyrelser, alzheimer mv. Endvidere vil DE9 arbejde for, at der på alle uddannelsesinstitutioner i psykiatrien undervises i sammenhængen mellem kost, motion og psykisk sygdom, og at der skal være passende undervisningstilbud til såvel ansatte i psykiatrien som brugere og pårørende om emnet. Hvordan forholder psykiatrien sig til kost og psykiatri? I udkast til Psykiatriplan for Region Midtjylland nov. 2007, anbefales det, under Fremtidens psykiatriske ydelser principper, at Psykiatrien i Region Midtjylland udarbejder en strategi for forebyggelse og sundhedsfremme inkluderende tiltag i forhold til kost, motion, tobak og særlige højrisikogrupper. I det tidligere Århus Amt blev der i 2005 udarbejdet en rapport om ovennævnte emner. Her blev det anbefalet, at personer med BMI, (Body Mass Index), over 25 = overvægt: følges tæt for at forebygge yderlig vægtøgning får kontakt til diætist eller kostvejleder motiveres til at deltage i en livsstilsgruppe med henblik på at indarbejde sunde vaner vedr. kost og fysisk aktivitet får taget blodprøver for at undersøge blodsukker- og serumkolesterolniveau Nu venter vi blot på, at en arbejdsgruppe bliver nedsat, så intentionerne om en kost og motionspolitik kan blive en realitet i Region Midtjylland. læs artiklen på næste side >>> 2008 AUGUST JULI DE9 NYHEDSBREV DE9 INFO 9\n10 Spis dig til et bedre liv Interview med ernæringsterapeut June Kolbye Nielsen og hendes fem kursister på kurset Sund mad du selv kan lave Skal vi forkaste de gamle grækeres viden om, at et sundt legeme giver en sund sjæl? Rene vitale grøntsager, gode olier, fisk, frugt og nødder alt godt fra naturens eget spisekammer giver glad energi til både kroppens og hjernens celler Af: Jeannette Cold, interviewer og Ann-Charlotte Klitgaard, journalist En kostændring er en selvomsorg, som giver dig redskaber til at få mere magt over dit eget liv. Det giver dig redskaberne til at styre dit blodsukker, som er en af de vigtigste veje til at give dig en bedre balance og et bedre humør. Fem kursister på Center for Specialundervisning for Voksne i Århus har erfaret det på krop og sind gennem de sidste to år. Kom som du er Hver tirsdag mødes fire kvinder og en mand i alderen år i et lille hyggeligt køkken på den tidligere Amtsskole i Nørre Allé 31. To af deltagerne bor alene, hvilket gør at der skal ekstra kræfter til at spise rigtigt. Der er urtete på kanden, gulerodsstave og frugt på bordet, når de mødes kl Atmosfæren er hyggelig og afslappet og der grines en del. Kursisterne er velkomne, selvom de har en off day Det skal være godt at komme her. Det skal være et sted, hvor du bliver set og hørt og får et klap på ryggen. Det er især vigtigt for mange, som bor alene, siger Ernæringsekspert June Kolbye Nielsen, som giver den enkelte kursist gode råd om kost, mens de sammen laver maden. Kostændring tager to år Råvarerne til dagens måltid har June købt ind på forhånd, da kursustiden ikke rækker til fælles indkøb. Det er rene friske produkter. Opskrifterne gennemgås grundigt og opgaverne fordeles. Der er også teori, men i små doser. Det er nemlig ikke helt enkelt at foretage en kostændring. Den ny viden skal gennemgås flere gange. At ændre sine kostvaner er en tålmodig proces, som kan tage et par år. F.eks. er det særligt vigtigt at få blodsukkeret i balance, og det tager lang tid, fortæller June. I dag har kursisterne lavet kyllinggryde med grøntsager og ris med gomasio, en sesamsalt. Så nu ved de, at sesam indeholder masser af zink, som blandt andet er godt for nervesystemet, og de kan tilføje endnu et produkt til den liste som kursusdeltagerne får, med bl.a. gode koldpressede olier og humørforstærkende mad. Maden skal vække nydelse Til mennesker, der i en periode ikke har haft overskud til at gøre noget særligt ud af maden, er formålet først og fremmest at få interesse for maden igen. Maden skal give appetit igen. Den skal knase og have farver og konsistens. Den skal spille, give nye opdagelser, der vækker nydelse og sanselighed tilbage til livet, siger en smilende June og giver eksemplet med den bitre blegselleri, der blev accepteret som spiselig og dejlig knasende efter at være 10 DE9 INFO AUGUST 2008\n11 June Kolbye Nielsen, Ernæringsterapeut fra DET Danske Ernæringsterapeuter Glade kostvaner Tlf.: , man-torsdag kl Mail: (konsultationer i Århus C og Hjortshøj) Jeannette Cold og DE9 har udgivet DVD en og hæftet: Kost og psykiatri. Om sammenhæng mellem kost, motion og psykisk sygdom. Prisen er 100 kr kr. for ekspedition hos Psykinfo tlf eller June Koldbye Nielsen (th) og Jeannette Cold(th) i det lille hyggeligt køkken på den tidligere Amtsskole, som er rammen om Sund mad du selv kan lave Det er vigtigt for alle mennesker at få en god kost, men det er endnu vigtigere for mennesker med psykisk sårbarhed Ernæringsterapeut DET June Kolbye Nielsen blevet blandet med søde æblestykker i salatskålen. Derfor er kaffen og den mørke 72 % chokolade, som bliver budt rundt, heller ikke bandlyst, og heller ikke lidt vin eller øl derhjemme. Sundhed handler ikke om at være livsfornægtende. For kursusdeltagerne har det netop været et problem at få spist nok, og godt nok. Flere af dem er efter mange års arbejde gået ned med stress og udbrændthed, med depression til følge. At komme her gennem snart to år har betydet en kolossal ændring for mig. Jeg har været så langt nede, at jeg pludselig ikke kunne noget selv. Nu er jeg nu meget, meget glad og har fået en bedre livskvalitet, fortæller den ene af kvinderne. Det drilske blodsukker Blodsukkeret er et tilbagevendende problem. For de fleste er bedre balance i blodsukkeret, det mest mærkbare resultat af deres kostændring. Når jeg gør det, som jeg ved er godt, så bliver jeg et helt andet menneske, fortæller en af kvinderne og trækker et lille glas blandede nødder og mandler op af håndtasken. Kursisten er i et bedre humør, når hun spiser sundt, selv om det stadig kan være svært at magte kostændringerne. Hun er fornuftig i klumper, men ønsker sig fortsat at få spist flere måltider og få udbygget den viden, som hun nu har fået. June fortæller, at mange symptomer på lavt blodsukker næsten kan forveksles med symptomer på psykisk sygdom, og det kan i sig selv forværre angst og skizofreni. Symptomerne på lavt blodsukker kan forveksles med symptomer på psykisk sygdom, hvilket kan forværre angst og skizofreni. Manglende koncentration, hjertebanken, indre uro og ængstelse, forvirring, irritation og udmattelse er nogle af de symptomer, som kan være svære at skelne fra symptomerne på psykiske lidelser, fortæller June og fortsætter: Men netop blodsukkerbalancen kan man lære at holde i skak, og derved får man lidt mere magt tilbage over sin egen situation. Olie gør underværker En anden væsentlig kostændring for kursisterne er at få nok af de livsnødvendige fedtstoffer, som bl.a. kommer fra de fede fisk, fiskeoliekapsler som Eye Q, olivenolie og hørfrøolie. Især omega 3 fra fede fisk og hørfrøolie er vigtige ved psykiske problemer. Vi købte alle de billige flasker olier og gennemgik, hvad de indeholdt, og hvordan de var produceret og undrede os over alle de giftstoffer, der var i, fortsættes på næste side >>> 2008 AUGUST DE9 INFO 11\n12 Sund mad, du selv kan lave v/ernæringsterapeut June Koldby Nielsen foregår på: Center for Specialundervisning for Voksne (tidligere Amtsskolen) Nørre Allé Århus C Tlf (konsultationer i Århus C og Hjortshøj) Kursusprogram for forår 2008 ligger på hjemmesiden: Medicin med Eksempler på humørforstærker mad: Nødder, mandler, græskarkerner, solsikkefrø 2-3 stk. frugt og 3-4 stk. grøntsager hver dag (flest grøntsager) Fede fisk som laks, sild og makrel Jomfru olivenolie Hørfrøolie fra Nyborggaard Rugbrød og fuldkornsbrød fortæller en af kursisterne, der var gået direkte hjem for at rydde køleskabet og erstatte med olivenolie og hørfrøolie. Det er vigtigt for alle mennesker at få en god kost, men det er endnu vigtigere for mennesker med psykisk sårbarhed, siger ernæringsterapeut June Kolbye Nielsen. Giftige gæster i blodbanen Neuropeptider er et andet eksempel på, at maden har betydning for det psykiske velvære. Mange mennesker, som lider af skizofreni eller autisme, har problemer med at fordøje gluten og gliadin i kornprodukter og kasein i mælkeprodukter. På Rigshospitalet i Oslo har læge dr. med. Karl Ludvig Reichelt gennem mange års forskning og målinger erfaret, at når fordøjelsen er svækket, dannes der neuropeptider, som påvirker centralnervesystemet. Her kan en kost, som er gluten- og mælkefri gøre underværker, fortæller June. En urinprøve kan nemt afsløre, om man har dette problem. I Danmark kan man få analyseret sin urinprøve på Nordic Laberatories i København. Kontakten kan med fordel formidles af blandt andet June Kolbye Nielsen. Nærvær gør godt Når det handler om sundhed gennem kosten, handler det også om fordøjelsen. Både den fysiske og den psykiske. Hver enkelt person har brug for individuelle forbedringer, så det er ikke nok at ryste generel viden ud af ærmet. Med tiden bliver kursisterne til gengæld bedre og bedre til selv at mærke, hvad de har behov for, vurderer June, og giver følgende eksempler: For nogle kan det være rigeligt at starte med at tilsætte tre gulerødder om ugen til deres færdigkøbte retter derhjemme. få spist morgenmad inden kl. 10, mens en anden får gavn af at spise havregryn og banan om aftenen for at kunne falde i søvn. Pladsen til den individuelle opmærksomhed er vigtig. Flere af kvinderne nikker ivrigt og er meget enige om, at Junes opmærksomhed på deres individuelle vej til sundhed betyder utrolig meget for dem. En af kursisterne mener ligefrem, at denne form for opmærksomhed betyder mere end at være hos psykologen! Fællesskabet løfter Der er vasket op og køkkenet er ryddet for i dag, kun efterladende sig krydrede duftspor. Selv om deltagerne har været i gang i to år, føler de sig ikke udlærte. Der er ingen af dem, der virker glade ved tanken om at droppe tirsdagsfællesskabet. Det at spise sammen betyder meget for os. Det at snakke om, hvordan maden smager og give maden opmærksomhed, er hyggeligt, når vi har været fælles om at lave den, fortæller kursisterne. Det er ikke, fordi de ved alt om hinanden eller Andre skal have bud på at I Danmark kan man få analyseret sin urinprøve på Nordic Laberatories i København tlf. snakker om alt, men dette 12 DE9 INFO Kontakten kan formidles af blandt andet June Kolbye Nielsen AUGUST 2008 Giuseppe Arcimboldo ( ). The Vegetable Gardener\n13 Links: -barnet: artikler om ADHD-børns icin,artikel om kost og ADHD: fællesskab nyder de at dele, og det holder dem fast i de gode vaner. En er ligefrem bange for at få et tilbagefald, når kurset holder. En dråbe i havet June har siden marts 2004 haft hold kørende med maksimalt fem kursister ad gangen. Et par sæsoner med to hold. Når jeg ser, hvad det giver af sundhed og livslyst tilbage, kunne jeg ønske mig at flere kursister kunne få gavn af kurset, siger June. For nogle er det en god idé at få hjælp af bostøtten til at komme i gang med kostændringer hjemme. Det kan være svært at ændre kostvaner uden opbakning. Det kan lade sig gøre, men det lykkes bedst i fællesskab. Fællesskabet om mad på kurset er vigtigt, specielt hvis man bor alene. Det er vigtigt for alle mennesker at få en god kost, men det er endnu vigtigere for mennesker med psykisk sårbarhed, fastslår June. Når blodsukkeret er stabilt, bliver rygsækken med psykisk sygdom lettere at bære Ernæringsterapeut DET June Koldbye Nielsen Vi ønsker os Interviewer og forfatter af denne artikel gjorde sig nogle tanker bagefter. Der skulle prioriteres tid og økonomi til flere grupper af denne slags, f.eks. 2 3 grupper om ugen. Når en gruppe holder op, er forløbet/ processen ikke slut. Der må kunne laves nogle overgangstiltag, så lærte ting holdes ved lige og motivationen holdes oppe. Der skulle gives mulighed for at en gruppe kunne sammensættes indenfor en diagnosegruppe, f.eks. ADHD, skizofreni eller depression, så kostomlægningen kan rettes mere direkte mod den psykiske sygdom. I et gruppeforløb skulle det prioriteres, at deltagerne på skift kunne tage en bostøtte eller anden kontaktperson med, så man kan sikre, at kostomlægningen bliver støttet og fulgt op. Der skal mange kræfter til en kostomlægning ved siden af sin sygdom, når man er psykisk sårbar. Kost og psykiatri - DVD og inspirationshæfte Om sammenhæng mellem kost og psykisk sygdom 2. udgave februar 2008 I DE9s principprogram Et helt liv for alle mennesker er det 6. princip at DE9 vil arbejde for øget kendskab til sammenhængen mellem kost, motion og psykisk sygdom. DVD en her sætter fokus på kostens betydning i forbindelse med en psykisk sygdom. DVD en er tænkt som inspiration til personer i psykiatrien, ansatte, brugere, pårørende samt studerende inden for social og sundhedsområdet. At ændre sin kost i forbindelse med f.eks overvægt er ikke noget, man kan gøre alene. Det handler om en livsstilsændring, hvor både en kostog motionsændring skal finde sted og hvor personalet og de pårørende er vigtige rollemodeller. Rina Ottesen interviewer Jeannette Cold, der gennem mange år har undervist studerende og sundhedspersonale om kostens betydning inden for psykiatrien. Denne film sætter fokus på kostens betydning og er tænkt som en inspiration til personer i psykiatrien (ansatte, brugere og pårørende) samt studerende inden for social- og sundhedsområdet. At ændre sin kost i forbindelse med overvægt er ikke noget, man kan gøre alene. Det handler om en livsstilsændring, hvor både kost- og motionsændring skal finde sted, og hvor personalet og de pårørende er vigtige rollemodeller. En kostændring tager tid, tålmodighed og løbende undervisning i praksis og teori. For ikke at komme i konflikt med brugerstyring må der oplysning til, så brugerstyring ikke kun handler om at nu kan jeg ringe efter en pizza. Filmen består af et interview med Jeannette Cold, der gennem mange år har undervist studerende og sundhedspersonale i kost og psykiatri. DE9 Foreninger for pårørende til psykisk syge i Århus Amt skriver i principprogrammet Et helt liv for alle mennesker under det 6. princip, at vi vil arbejde for øget kendskab til sammenhæng mellem kost, motion og psykisk sygdom. Filmen er produceret af Tossekassen for DE9 og den distribueres af PsykInfo Forlaget Filmen kan bestilles hos PsykInfo på tlf , fax: , Pris kr. 100 incl. moms. Ekspeditionsgebyr kr. 25 pr. bestilling uanset antallet af bestilte DVD er. Varighed: 27 min. Det medfølgende hæfte indeholder supplerende materiale om emnet. Hæftet kan downloades gratis fra DVD en er produceret af Tossekassen ( for DE9 ( og distribueres af PsykInfo Forlaget (www. psykinfo.dk). Varighed 27 min. DVD en kan bestilles hos Tossekassen DE9 Foreninger for PsykInfo: tlf Jægergårdsgade 152 pårørende til 8000 Århus C psykisk syge Skovagervej 2 fax: Risskov Psykiatrisk Hospital, bygning 23, st. PsykInfo Forlaget Skovagervej Risskov Psykiatrisk Hospital bygning 23, 1. sal ISBN Kost og psykiatri Om sammenhæng mellem kost, motion og psykisk sygdom Pris kr. 100 kr. inkl. moms. Ekspeditionsgebyr 25 kr. pr. bestilling uanset antallet af bestilte DVD er. Kost og psykiatri Om sammenhæng mellem kost og psykisk sygdom Rina Ottesen interviewer Jeannette Cold Produceret af Tossekassen for DE AUGUST DE9 INFO 13


#mitkongehus – Falkenberg&Falkenberg – Markedsføring uden filter\nEn halv milliard om året – det er det, vi bruger på Kongehuset. Man kunne også kalde Kongehuset for et brand med Danmarks største marketingbudget.\nMange vil nok mene at det er blasfemi at kalde Kongehuset et brand og ligeså mange vil mene at vi kunne finde noget bedre, at bruge pengene på. Uanset politisk overbevisning, vil de fleste nok være enige i at man må forholde sig til, hvordan det går. Især til den pris.\nLad os lige tage et brand-check.\nKongehuset har igennem historien haft en enorm betydning for samfundet – men magten ligger ikke der mere. Det er et symbol på vores historie, vores kulturarv og en kulturinstitution, som vi bruger til at repræsentere landet. Kongehuset er en stor del af vores identitet som danskere, og de kongelige er vores ansigter udadtil.\nMan kunne sige at de er ansat til at repræsentere og markedsføre Danmark. Og de vil de fleste nok mene at de er rigtig gode til. HKH Dronning Margrethe og Prinsgemalen har lagt linjen med en meget traditionel tilgang til det at være royal.\nMen vores monark er ikke ung mere og der vil uvægerligt komme et generationsskifte i en ikke alt for fjern fremtid. Det vil kræve en slags rebranding. Produktet er det samme, men de repræsentanter vi har ansat til at markedsføre det, er helt anderledes og vil vælge deres egen måde at gøre det på.\nMen er vi som ”arbejdsgivere” klar til at Kongehuset – som indtil nu har været meget traditionelt – rummer skilsmisser, apanage til eks-koner, pjækkeri fra monarkens runde fødselsdag, og som i Sverige rekruttering af reality deltagere med tatoveringer og fitnessinstruktører som nye medlemmer?\nEr vi klar til at tronarvingerne går i kommuneskoler sammen med deres legekammerater og klar til at de sælger slottet vi gav dem, for at bosætte sig på en almindelig villavej, fordi det indebærer et mindre pres? For det er det, den næste generation står for.\nMåske er vi ikke klar til det. Måske er vi faktisk klar. Måske synes vi det er helt OK med en upgrade til Kongehuset anno 2000-tallet. Måske er det lige præcis det, der skal til for at vi synes de er tættere på os og bedre repræsentanter for os. men det kræver at Kongehuset arbejder bevidst med det. Det holder ikke at bare freestyle det ind. Det gør man ikke med et brand til en halv milliard om året.\nMan sætter sig ned og definerer præcis hvad, det er man vil stå for og derefter sørger man for at man holder sig til det. I alle kanaler. Eller som her i alle situationer. Man tager ejerskab af profilen og sørger for at implementere den alle steder.\nDet kan være det er sket, men det ser ikke sådan ud, for de kongelige handlinger bliver ikke kommunikeret klart nok. Men det kan nås endnu. Der skal laves en solid strategi for hvad der lige præcis sker, når generationsskiftet kommer. Og det ville klæde dem at forberede sig på det allerede nu.\nHvis det var en virksomhed med et marketingbudget på en halv milliard om året som forberedte et generationsskifte, ville man gå ud og fortælle aktionærerne om strategien for fremtiden. Det kunne man også sagtens gøre her. Der er jo på en måde tale om at vi alle sammen er aktionærer. Vi skal vide, hvad der skal ske hvis vores tillid og opbakning til brandet skal være intakt. Især til den pris.\nVores forslag ville være at man definerede profilen, lagde en strategi og derefter ikke missede en lejlighed til at fortælle præcis, hvorfor man gør som man gør (skolevalg, flytning osv).\nPå den måde ville vi føle at vi kom tættere på Kongehuset og vi ville få sympati med de handlinger, de foretager. En forberedelse til rebrandingen. Man kunne også overveje at bevidst fremskynde processen ved at lade næste generation komme til allerede, når planen lå klar. Det ville en virksomhed gøre.\nVi holder utroligt meget af Kongehuset og ønsker for alt i verden, at det bliver bevaret i fremtiden. Men det bliver nødt til at kigge på sig selv på en moderne måde, og erkende at Kongehuset er et brand, der kræver den rigtige, meget præcist definerede strategi. Den strategi skal så følges op af en ligeså klar og tydelig kommunikationsstrategi, så alle føler tillid til og sympati for husets handlinger. For det er #mitkongehus.


Bibliotekarforbundet - Stigende udlåns- og besøgstal på bibliotekerne\nStigende udlåns- og besøgstal på bibliotekerne\n26-06-2009 af Anette Lerche\nFlere biblioteker melder om stigende udlåns- og besøgstal i første kvartal 2009. Måske bliver 2009 året, hvor en nedadgående besøgs- og udlånskurve vendes.\nI Hørsholm låner de mere med hjem end sidste år, og borgerne kommer også i stigende antal på biblioteket. Det viser opgørelsen over besøgs- og udlånstal for 2009. Besøgstallet er steget med 6,1 procent i forhold til 1. kvartal 2008, og udlånstallet er steget med 7,6 procent. Og tendensen fortsætter ind i andet kvartal beretter bibliotekschef Jannie Lehmann, der kan prale af en fremgang i udlånstallet i april og maj på hele 11,4 procent.\n- Det er lykkedes os at få de ældste folke-skoleelever og gymnasieelever ind på biblioteket. Vi hjælper dem eksempelvis med de opgaver, hvor de skal kombinere to fag, siger Jannie Lehmann.\nOgså Hørsholms systematiske arbejde med månedens tema, hvor både udstillinger og arrangementer følger en rød tråd, vurderer bibliotekschefen har betydning.\n- Vi har en klar formidlingsprofil. Vi er bevidste om, at vi er der for brugernes skyld, siger hun.\nHjælpende hånd fra finanskrisen\nSamtidig kan hun dog ikke lade være med at tænke på, om det er finanskrisen, der har åbnet borgernes øjne for de mange gratis tilbud på biblioteket. Og muligheden foreligger for flere andre biblioteker rundt om i landet mærker også stigninger i besøgs- og udlånstallet, og det er glædeligt, fordi Styrelsen for Bibliotek og Mediers statistikker for de seneste år har vist faldende besøgs og udlånstal hos det samlede danske folkebiblioteksvæsen.\nPå hovedbiblioteket i København kan man glæde sig over fremgang i både udlåns- og besøgstallet. Det hjælper dog desværre ikke på Københavns Bibliotekers samlede udlånstal, hvor 1. kvartal bød på et fald på 5,7 procent i forhold til 1. kvartal i 2008. Det faldende tal skyldes dog, at flere biblioteker har været lukket på grund af renoveringer, og derfor spår ledelsen Københavns Biblioteker om, at udlånstallet i 2009 vil stige lige som på flere andre biblioteker.\nStigning på fyn\nI Odense mærker man også en stigende interesse for biblioteket, hvis man sammenligner opgørelserne fra 1. kvartal 2008 og 2009. Her er udlånstallet steget med 6,73 procent og besøgstallet med 9,6 procent.\nI Odense vurderer man, at blandt andet åbningen af et nyt bibliotek i Dalum har givet en positiv effekt.\nRejser man længere mod vest til Aalborg, daler de positive kurver desværre en smule, når man sammenligner udlånstallet fra 1. kvartal i 2009 med udlånstallet fra 1. kvartal 2008. En lille tilbagegang på 1, 9 procent – til gengæld er besøgstallet steget med 2,0 procent, og her er det især Aalborg Hovedbibliotek, der har trukket tallet op.\nI Aalborg blev maj måned god\nPublikumschef på Aalborg Hovedbibliotek Kirsten Boelt mener, at forklaringen i det stigende besøgstal blandt andet kan skyldes, at der er nu er direkte adgang til biblioteket via hovedgaden, at der samtidig er åbnet en ny cafe på hovedbiblioteket, og at biblioteket nu har trådløst net over hele biblioteket – til stor glæde for de studerende.\nKirsten Boelt kan også glæde sig over maj måneds tal. For her er udlånstallet steget med hele 3,7 procent i forhold til maj i 2008.\nHvordan går det med besøgs- og udlånstallet på dit bibliotek? Og hvad tror du forklaringen kan være på de stigende besøgs- og udlånstal i artiklen?


Surdej - Få bagerens egen opskrift her! | Mad & Bolig\nSurdej - bagerens egen opskrift\nSkal du lave din første surdej, så følg bagermester Nicolai Halken Skyttes opskrift på den bedste surdej.\nTorsdag d. 28. november 2013 - af Line Sølvhøj Johansson / Foto: Stine Heilmann\nEn surdej kan give dit brød en fantastisk smag, og jo mere du bruger den, jo bedre bliver både den og dit brød. Men der er mange faldgrupper, når det gælder surdej. Opbevarer du din surdej forkert, kan den udvikle eddikesyrebakterier og blive for sur, og den kan heller ikke tåle at stå for længe uden at blive brugt.\nPrøv opskriften: Knasende lækkert brød\nBagermester Nicolai Halken Skytte fra emmerys er aktuel med bogen "Den økologiske bager - en bagebog fra emmerys", hvor han deler en masse lækre opskrifter på alt fra biscotti til kransekager og lækre rugbrød - og selvfølgelig deler han også sine bedste tips til en god surdej.\n3 tips til den bedste surdej:\nBrug kun stenformalet mel, helst hvede og grahamsmel fra Aurion.\nOpbevar altid din surdej ved stuetemperatur og aldrig på køl, for det ødelægger den gode bakterieflora.\nFrisk surdejen op ofte - helst hver dag, så den ikke står for lang tid uden at blive brugt. Det kan nemlig gøre den for sur.\nOPSKRIFT PÅ EN GOD SURDEJ\nBland vand og de to slags mel godt sammen i en skål, og lad deT stå utildækket i stuetemperatur.\nRør i din surdej 1-2 gange om dagen. Efter 4 dage skal du hælde halvdelen af surdejen ud og lavE en hel ny portion surdej, som du rører godt sammen med den "gamle" for at friske den op. Lad surdejen stå til næste dag. Din surdej skal nu være boblende, let hævet og have en let syrlig og samtidig mild, blød og og rund duft - så er den klar til brug.\nHver gang du skal bage, tager du lidt af surdejen og lader resten stå. 2-3 timer før du skal bruge surdejen igen, frisker du den op med en halv portion ny surdej.\nLæs også: Find dit nye bagegrej her\nTip til surdej!\nDu kan se, om der er liv i din surdej, ved at se, om den er vokset i skålen. Hvis ikke, er det, fordi surdejen enten er for sur eller fordi den ikke er moden nok. Er den for sur, dvs. at den dufter og smager for eddikeagtig, hælder du halvdelen ud og frisker op med en halv portion ny surdej.


Søg efter hotel i Naiwala Øst\n1 anmeldelserSri Voc Homestay...Værelsespris per nat fra 12 anmeldelserThe Covanro Hotel...Værelsespris per nat fra Flere områder i Gampaha\nNaiwala East tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Gampaha. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Naiwala East har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Spar både tid og penge når du reserverer på Agoda.com, som tilbyder de bedste priser på overnatning i Naiwala East samt mange andre områder i Gampaha. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Det eneste du skal gøre for at få adgang til de bedste hoteltilbud i Naiwala East er at udfylde dine planlagte rejsedatoer i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Naiwala Øst, Gampaha Populært valg!\nOmråde: Naiwala Øst\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Sri Voc Homestay et fantastisk...\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Gampaha, så er The Covanro Hotel det perfekte...\nHoteller i Naiwala Øst: Sri Voc Homestay


Byron Bay YHA, Byron Bay, Australien: Book Nu! - HostelBookers\n85% Samlet bedømmelse 70 ud af 73 kunder ville anbefale denne indlogering baseret på 73 anmeldelser\nStandard 9 Seng Sovesal for mænd\nByron Bay YHA ligger lige i centrum af denne populære badeby og kun få meter til nogle af Australiens bedste surf strande.\nLeje et surfbræt, cykel eller gratis bodyboard fra vandrerhjemmet og tjek Byron Bays uspolerede strande og store cykelstier eller se solen gå ned over Australiens mest østlige punkt. Hvis det ikke er nok, er der snorkling, kajaksejlads, drageflyvning, regnskov ture, hvalsafari, og en travl natteliv.\nTilbage på YHA du kan dase ved solopvarmet swimmingpool, eller i en af vores hængekøjer. På mandag os tage en guidet vandretur til fyret, nyde en film og gratis popcorn tirsdag, fredag er BBQ nat og afslutte ugen med pizza på en søndag. Alle værelser har fans og store dæk.\nYHA medlem rabatter på backpacker ture og aktiviteter på hostel udflugtsskranke.\nSen ankomst efter 21:00 bedes du meddele receptionen ved booking eller på ankomstdagen.\n9 aksjer kvinde, 9 aksjer mand, 4 aksjer blandede & twin / dobbelt værelser.\nFaciliteter inkluderer: grill, cykler og surfbrætter til leje og krop boards gratis, bog udveksling, internet / e-mail, parkering, læseværelse, swimmingpool, fjernsyn, udflugtsskranke


Tømrermester i Øby Viborg ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nTømrermester Øby Viborg\nFind en tømrermester i Øby Viborg, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage samtidig med vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tømrermester Øby Viborg allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tømrermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tømrermester i Øby Viborg til dig og dit tømrermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på tømrermester Øby Viborg?\nAlle kan indhente tilbud på tømrermestre i Øby Viborg. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tømrermestre i Øby Viborg, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige tømrermestre Øby Viborg, som skal hjælpe dig med din opgave.\nTømrermester Balle Odder\nTømrermester Voldby Silkeborg\nTømrermester Tibirkebro Gribskov\nTømrermester Hunderup Esbjerg\nTømrermester Røde Huse\n← Tømrermester Dyndet Køge\nVinduespudsning Brejnholt Huse Struer →


Tidstilling og kultursammenhæng\nHan konserverede både uorganiske og organiske materialer. Han var ansvarlig for flere store konserveringsprojekter, herunder Hjortspringfundet, som han også var udgravningsleder for. Han kunne derfor allerede ved udgravningen tage alle hensyn til den efterfølgende konservering.\nMyten om solens rejse hen over himlen var baggrunden for bronzealderens billedmagere. Hesten, slangen og skibet lod solen rejse gennem døgnet fra nat til dag. Det gav inspiration til den billedverden, der nu tolkes i Flemming Kauls værk ”Bronzealderens religion”, som er antaget til forsvar for den filosofiske doktorgrad.\nNordiske Fortidsminder, serie B, bd. 22.\nEn beskrivelse af fundne både fra de ældste tider indtil år 800 med referencer til omliggende lande.\nUdgravning af en kælder fra Keltisk Jernalder i Overbygård, nord for Limfjorden. Kælderen var brændt, mens den var fyldt med forråd og andre velbevarede ting, her iblandt to tidstypiske enæggede sværd og en økse med skaftdølle (side 9).\nDr.phil. 1999, med afhandlingen: Bronzealderens slutning - et nordeuropæisk perspektiv. Museumsinspektør ved Nationalmuseet, Danmarks Oldtid indtil pensioneringen i 2003. Amanuensis ved Københavns Universitet 1965-72. Mag.art. i forhistorisk arkæologi 1963 (modtog Københavns Universitets guldmedalje 1962).\nHar fra side 67 til side 85 en fyldig beskrivelse både af Hjortspringfundet og af afprøvningen af Tilia Alsie.\nDer er et veludbygget noteapparat, emneregister, sted- og navneregister, litteratur- og billedregister.\nIndholdet er stykket sammen af Ib Stolberg-Rohr, som kan kontaktes her, hvis der er fejl i teksten.


Vedtægter – MG&BK\nGældende for MG&BKs gymnastikafdeling.\nVedtaget på generalforsamlingen d. 22.10.2009.\n§1 MG&BK gymnastikafdeling vil være områdets fortrukne gymnastikforening for både instruktører og gymnaster med plads til bredden indenfor børne- og motionshold.\n§2 Afdelingen, beliggende i Middelfart Kommune, består af aktive medlemmer, som deltager i øvelser og konkurrencer.\n§3 Indmeldelse i foreningen sker i forbindelse med kontingentbetaling ved sæsonens start.\n§4 Ved indmeldelse kan på forlangende udleveres et eksemplar af de pågældende vedtægter.\n§5 Kontingent fastsættes på den årlige generalforsamling og gælder for et år ad gangen. Dog er bestyrelsen berettiget til at fastsætte kontingent for nyoprettede hold.\n§6 Såfremt et medlem udviser mangel på orden eller disciplin ved øvelserne, kan der bortvises herfra. En sag som har haft eksklusion til følge, kan af medlemmet kræves forlagt afdelingens bestyrelse og eventuelt dens generalforsamling.\n§7 Bestyrelsen består af formand, kasserer og mindst 3 medlemmer, der kan vælges på afdelingens generalforsamling for 2 år ad gangen med skiftende afgang for 3 og 2 bestyrelsesmedlemmer og således, at formand og kasserer ikke afgår samtidig. Endvidere vælges to revisorer.\n§8 Ved formandens fravær fungerer næstformanden, der udpeges inden for bestyrelsen. Ved indtrædende vakance supplerer bestyrelsen sig selv til førstkommende generalforsamling.\n§9 Formanden, sammenkalder til bestyrelsesmøder så ofte han/hun finder det fornødent, eller når to bestyrelsesmedlemmer forlanger det. Han/hun leder mødet, modtager afdelingens korrespondance og behandler dette i samråd med bestyrelsen. Endvidere træffer han/hun om fornødent en foreløbig afgørelse. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst tre medlemmer er mødt. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme afgørende.\n§10 Kassereren lader kontingentet opkræve, fører fortegnelse over medlemmerne, fører regnskabet og foretager fornødne udbetalinger. Regnskabet, der følger kalenderåret, afsluttes før generalforsamlingen.\n§11 Sekretæren, der udpeges inden for bestyrelsen, udarbejder mødereferat fra bestyrelsesmøder, generalforsamling m.m. og opbevarer dette i afdelingens arkiv.\n§12 Udebliver et bestyrelsesmedlem tre på hinanden følgende gange fra bestyrelsesmøder uden lovligt forfald kan bestyrelsen supplere sig selv, og den pågældende indkaldes ikke oftere.\n§13 Generalforsamlingen er den højeste myndighed i afdelingen. Generalforsamlingen skal afholdes inden udgangen af januarmåned. Der indvarsles til denne med mindst 1 uges varsel i de stedlige dagblade.\nGeneralforsamlingens dagsorden er som følgende:\n§14 Ekstraordinær generalforsamling indkaldes, når bestyrelsen finder det nødvendigt, eller når mindst 1/4 af medlemmerne fremsender skriftlig begæring derom med angivelse af forhandlingsemne. Sådanne generalforsamlinger skal indkaldes senest 8 dage efter begæringens fremkomst.\n§15 Forslag der ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, må være bestyrelsen i hænde senest 10 dage før generalforsamlingen.\n§16 Stemmeret har aktive medlemmer over 18 år samt en forældre til et aktivt medlem under 18 år.\n§17 Enhver lovlig indkaldt generalforsamling er beslutningsdygtig.\n§18 Inden generalforsamlings begyndelse vælges der en dirigent.\n§19 Ved afstemning gælder simpel flertal. Er stemmerne lige, bortfalder forslaget.\n§20 Til beslutning af vedtægtsændringer kræves, at mindst 1/5 af afdelingens stemmeberettigede medlemmer mødt, og at mindst 3/5 af disse stemmer derfor. For så vidt en generalforsamling ikke er beslutningsdygtig, indkaldes til en ny generalforsamling med sædvanlig varsel, og man kan da beslutte uanset de mødtes antal.\n§21 Ved de ordinære generalforsamlinger afgiver formanden beretning om afdelingens virksomhed siden sidste generalforsamling. Kassereren fremlægger det reviderede regnskab.\n§22 Gymnastikforeningen tegnes af formanden og næstformanden i fællesskab. Uopsættelige beslutninger kan træffes af formanden alene, men i så fald skal der ske orientering til bestyrelsen ved førstekommende bestyrelsesmøde.\n§23 Afdelingen kan ikke opløses, så længe 20 stemmeberettigede medlemmer ønsker dens beståen. Er dette ikke tilfældet, indkaldes til særlig generalforsamling, hvor mindst 3/4 af de stemmeberettigede medlemmer må være til stede og 5/6 af de tilstedeværende stemmeberettigede afgiver deres stemmer derfor.\n§24 I tilfælde af opløsning træffer generalforsamlingen bestemmelse om eventuelle midlers anvendelse til gymnastikmæssige formål i Middelfart Kommune.\n§25 Ovennævnte vedtægter ophæver alle tidligere vedtægter.


Hvor kyllingen er vendt på hovedet - om maden i Jordan\nHvor kyllingen er vendt på hovedet\nMad i Jordan\nTine Frier bor i dag nær Petra med sin jordanske mand, der er beduin fra Albdoul-stammen. Som rejseleder for Viktors Farmor serverer hun ofte lokale retter i sit hjem og beskriver her de mest typiske retter.\nJordans nationalret Mansaf er en traditionel arabisk ret.\nJordans nationalret Mansaf er en traditionel arabisk ret og meget populær. En tallerken lavet af ris, lam, tørret gede yoghurt (også kaldet jameed), pinjekerner og shrak (fladt brød). Undertiden placeres lammets hoved på toppen som et symbol på god kvalitet og frisk kød. I Jordan serveres det normalt på et kæmpe fad, med shrak brødet fordelt på bunden. Derefter stables et gigantisk bjerg af ris oven på det. Lammekødet er spredt ovenpå, og pinjekerner drysses over det hele.\nI fortiden var madretten kendt for at løse konflikter mellem jordanske stammer. I dag er det almindeligt at spise Mansaf til fester og familiesammenkomster. Mansaf blev først forberedt af beduiner i den arabiske ørken. Dengang blev det lavet med kamel- eller lammekød. Ris og gede-yougurt blev inkluderet på et senere tidspunkt. Da beduiner levede som nomader og bevægede sig meget, spredte de deres opskrifter i hele regionen.\nAlle spiser af det samme fad. Blandt de lokale har kvinder og mænd undertiden separate fade. På en meget traditionel måde betjener værten altid gæsterne for at vise påskønnelse, respekt og gæstfrihed. Man bør kun spise fra "sektionen" foran sig og ikke tage mad, der er placeret foran andre mennesker. Værten skal ikke stoppe med at spise, før den sidste gæst er færdig.\nMaqluba (betyder omvendt på arabisk) er en meget populær ret både blandt palæstinensere og jordanere. De bliver virkelig forventningsfulde, når den står på menuen. Det er dybest set lag på lag af kød, grøntsager og ris der koges sammen i en stor gryde.\nFørst har man kogt kødet seperat og bruger siden bouillonen som væske i gryden. Grønsagerne har man også friteret først. Så koger man alt sammen i en stor gryde, vender derefter op og ned på gryden over et stort fladt serverings fad; deraf navnet "omvendt". Derefter garneres med hakket persille og ristede nødder. Maqluba findes i et par variationer. Nogle laver det med kylling og blomkål, andre foretrækker det med lam og aubergine og tilsætter andre grøntsager som kartofler, tomater og grøn peber.\nEt væld af frugt og grønt\nTil måltidet er der som regel appetizers – og ved en buffet suppe som grundbestanddel, der kan bestå af linsesuppe, løg, champignon eller hønsesuppe. Persillesalat. Der er et væld af grøntsager – auberginer, tomater, agurker, kæmpegulerødder. Der kan dyrkes næsten 3-4 gange om året i de mest frugtbare egne omkring især Jordanfloden og i så rigelige mængder, at grøntsager eksporteres til nabolandene. Rødkål og rødbeder er også udbredt i salater. Og oliven naturligvis.\nKødet er enten lam eller kylling – sjældent oksekød, måske lidt ged og sjældent kamelkød, som er en dyr spise, der kun serveres til store og vigtige lejligheder. Grillspyd med tre slags kød: Okse. lam eller kylling er normalt at få. Desuden fisk fra Det røde Hav. Falafel – er en vegetarisk kikærtefrikadelle, som købes fra et gadekøkken, der minder om den danske pølsevogn\nTil de søde sager hører kager i mange varianter, men alle har det tilfælles at de er meget søde. Desserter kan være buddinger, vandmeloner og meloner afhængig af sæson og senest også jordbær. Bananer fås året rundt.\nSelv om Jordan ofte anses for at være et tørt ørkenland er der et væld af frugter: Æbler, pærer, appelsiner, citroner, lime, granatæble og figner.


Fluvialmorfologi - Wikipedia, den frie encyklopædi\nFluvialmorfologi er den del af naturgeografien, der beskæftiger sig med det strømmende vands indflydelse på landskabets former.\n1.1 Vandløbets processer\n2 Vandstrømmes egenskaber\n2.1 Det lodrette forløb\n2.2 Det vandrette forløb\n3 Åløb i dale\n4 Tidvist tørre vandløb\n5 Underjordiske floder\nUddybende artikel: Vandløb\nStrømmende vand bevæger sig gennem landskaber på to måder:\nLodret, idet der over en større strækning sker et vedvarende fald.\nVandret, idet vandstrømmen søger de muligheder, hvor den lettes kan passere gennem landskabet.\nVandløbets processer[redigér | rediger kildetekst]\nVandstrømme påvirkes af:\nTyngdekraft og fald.\nHastighed og transportevne.\nTvær- og længdeprofil.\nVandstrømmes egenskaber[redigér | rediger kildetekst]\nVandstrømme har flere egenskaber:\nEvnen til ved at skubbe og trække materiale løs og derved nedbryde (erodere) den omgivende jordbund.\nEvnen til at bære og føre fast materiale med sig.\nEvnen til af aflejre (sedimentere) fast materiale.\nVandstrømmenes egenskaber kommer forskelligt til udtryk afhængigt af vandløbets størrelse, strømhastighed og fysisk-kemiske forhold i vandet og omgivelserne (sammensætning). Nedbrydning forekommer som hovedregel, når strømhastigheden er stor, og hvor omgivelserne består af en nedbrydelig jordbund sammensat af små faste partikler af mineraler og organisk materiale med porer fyldt med luft og vand imellem. Aflejring forekommer, når vandløbets hastighed aftager, og dets evne til at bære fast materiale med sig derfor nedsættes. Disse egenskaber er ikke jævnt fordelte, men udviser visse ofte forekommende tendenser i deres fordeling både i vandløbets længderetning og i dets bredderetning.\nDet lodrette forløb[redigér | rediger kildetekst]\nMan kan skelne mellem tre stadier i floders udvikling: Selv meget små vandstrømme, fx efter regnskyl, vil hurtigt danne små fordybninger, kløfter, der kan skære sig ned i jordbunden og optræde også på stejlskrænter og lignende. Sådanne kløfter er på begyndelsesstadiet V-formede og kun få centimeter brede. De har et stærkt fald og kan i områder præget af ler have ret stejle vægge. Ved fortsat vandstrøm vil væggene flytte sig udad således, at kløften bliver bredere. Samtidig vil kløfternes øverste begyndelse flytte sig bagud ved fortsat nedbrydning af blød jordbund. Det materiale, som således nedbrydes og lader sig rive med af strømmen, er det letteste: først organisk materiale, dernæst mineraler efter deres kornstørrelse: ler, silt, sand og grus. Afgørende er strømmens størrelse og dermed evne til at transportere materiale.\nUnge vandstrømme, selv større, har en ujævnt bundprofil, fordi de forløber på en jordbund, der kun i kort tid har været påvirket af vandløbet. Der er som regel er tale om moræneaflejringer, som kan udvise store højdeforskelle. Det betyder, at vandløbet har et ujævnt løb, stedvist med vandfald og strømhvirvler. Vandstrømme vil fra deres kilde(r) som hovedregel i begyndelsen strømme forholdsvist stærkt og have et betydeligt fald. Vandet har derfor større forudsætninger for at erodere landskabsoverfladen og skabe en mere eller mindre dyb rende, som til en begyndelse vil have et V-formet tværsnit. Senere aftager faldet og strømhastigheden, hvorefter vandløbet vokser i bredden. Dermed aftager dets evne til at erodere. Til gengæld bliver dets transportevne højere som følge af, at tværprofilen vokser. Endelig vil vandløbet i sin nederste ende have lav hældning, lav hastighed og dermed lav erosionsevne samtidig med, at dets transportevne svækkes og en del materiale aflejres.\nDen modne stadie indtræffer, når en flod har et bundprofil, der danner en jævn kurve. Vandløbets tværprofil er nu U-formet. Dette sker, fordi floden over tid efterhånden vil uddybe og udglatte sit bundprofil så meget, som det overhovedet er muligt: højere liggende steder i flodens bund er blevet eroderet og lavere liggende steder har fået tilført aflejret materiale. Denne proces tager udgangspunkt i vandløbets erosionsbasis, det vil sige den højde, hvor nedbrydning er umulig. Dette vil normalt være havets overflade, hvis vandløbet udmunder i havet, men kan også være en undergrund bestående af særligt hårdføre og modstandsdygtige bjergarter.\nDet skal tilføjes, at hvis erosionsbasis ændrer sig, fx ved landhævning, så vil processen så at sige begynde forfra med den nye basis som sit udgangspunkt. Det betyder, at den fornyede nedbrydning eller erosion først over tid vil rykke baglæns og gøre sig gældende i den øverste ende af vandløbet.\nDet vandrette forløb[redigér | rediger kildetekst]\nUdviklingen af en meander (bugtning) og dannelsen af en krogsø.\nSynneren er en hesteskosø i Ringerike kommune i Norge.\nEt vandløb er aldrig helt lige, men tilpasser sig landskabet. Det finder vej gennem de lavere liggende og foretrækker den blødere jord, der lettere lader sig nedbryde og give plads for vandstrømmen. På den måde opstår større og mindre sving eller kurver. Svingene har en tendens til at vokse ved en selvforstærkende udvikling. Det skyldes, at vandløbets vandstrøm på ydersiden vil nedbryde brinken, hvorimod de langs indersiden af buen vil aflejre medbragt materiale som følge af lavere hastighed. Denne proces kaldes mæandrering.\nMed tiden bevirker disse processer, at buerne bliver stadig større og til sidst så store, at vandet kan lave et gennembrud. Den tidligere bue efterlades da uden en egentlig vandstrøm som en C-formet indsø kaldet en meandersø eller krogsø. Disse søer kan eventuelt være forbundet med vandløbet ved et mindre afløb, men vil ellers vokse til.\nVandløbets strømme flytter sig i takt med, at de afgiver materiale. Det betyder, at den tilbageværende erosionsevne vil være størst modsat den side, hvor materialet aflejres; der vil blive dannet en bue, en mæander. Efterhånden får vandløbet et slynget forløb. Til sidst kan slyngningen blive så stor og vandets hastighed dale så meget, at vandløbet skærer sig en ny og kortere vej i stedet og efterlader en hesteskoformet sø tilbage som et minde om det tidligere forløb.\nÅløb i dale[redigér | rediger kildetekst]\nDa vandet altid søger mod de laveste steder i terrænet, vil vandløb ofte forekomme i dale. Disse dale er ikke skabt af vandløb, men af afstrømmende vandmasser under og ved afslutningen af sidste istid. Dalene er således skabt af vandmasser, som var væsentlig større end dem, der strømmer i nutiden, fordi de omfattede hele den afsmeltende iskappe, mens nutidens vandløb kun afvander den nedbør, som falder i form af regn og sne.\nTidvist tørre vandløb[redigér | rediger kildetekst]\nFloder, der kun fører vand en del af året, kaldes fiumarer, mens man ved wadi forstår flodsænkninger i ørkener, der er opståede ved en vandstrøm, men som i tørketiden og måske i nutiden overhovedet i reglen er uden vand.\nUnderjordiske floder[redigér | rediger kildetekst]\nI egne, hvor jordbunden består af kalksten, kan forekomme underjordiske floder, hvor vandet har udhulet kalkstenen og dannet grotter og tunneler.\nLevée[redigér | rediger kildetekst]\nNår flodbanken gennembrydes, vil det ofte få store konsekvenser i form af oversvømmelser. Foto fra Mississippi-flodens gennembrud i 1927.\nLevéer langs en flod (med gult, tidligere forløb med orange). Lysegrå angiver de højest liggende aflejringer nærmest floden, mørkegrå de fjernere aflejringer.\nEn levée betegner en banke langs bredden af et større vandløb, fx en flod eller en å. De dannes, når vandløb løber over deres bredder, fx ved stormflod, hvor vandet i vandløbet ikke kan komme ud i havet, eller om foråret, når vandstanden i vandløbet stiger meget hurtigt som følge af afsmeltet sne i vandløbets afvandingsområde. Når vandet ikke (hurtigt nok) kan slippe ud gennem vandløbets munding, vil det i stedet søge til siden, det vil sige oversvømme vandløbets bredder.\nVand i vandløb vil altid transportere materiale, suspenderet sediment i form af fint sand, silt og mudder. Eftersom vandets bæreevne afhænger af vandstrømmens størrelse og hastighed, vil vandet, hvis hastighed hurtigt aftager, når det løber ud til siderne, miste evnen til at transportere materialet videre. Det medførte materiale vil derfor falde til bunds og blive aflejret. Derfor dannes der sådanne steder, hvor disse oversvømmelsesprocesser foregår, banker af aflejret materiale nærmest vandløbets bredder. Over tid vil disse banker fremstå højere end det bagved liggende fjernere bagland. Beroende på vandløbets og oversvømmelsernes størrelse kan disse flodbanker blive af betydelig bredde og højde.\nFlodbanker af denne type ses blandt andet i marskområder, hvor de i ældre tid ofte blev inddraget til bebyggelse, fordi de udgjorde en egns højest liggende, tørreste og mindst oversvømmelsesudsatte områder.\nDeltaer[redigér | rediger kildetekst]\nErosionsmaterialet, som et vandløb fører med sig, aflejres enten under selve vandløbets løb eller føres helt ud til mundingen. Her kan det aflejres, når det strømmende vand møder havet. Aflejringerne kan have form af undervandsbanker, grunde, rev eller floddeltaer, hvis aflejringerne hæver sig over havoverfladen. Ved nogle vandløb sker der ikke aflejring ved mundingen, eksempelvis ved kyster med betydelig lavvande og højvande. Her dannes i stedet tragtformede, dybe mundinger med brakvand.\n^ Schou (1949), s. 98\n^ a b c Schou (1949), s. 96\n^ a b c d Steensby, s. 254\n^ a b Schou (1949), s. 99\n^ Nielsen, s. 146f\nJohannes A. Nielsen: "Brænde-Aa. Et fynsk Vandløb og dets Omgivelser" (Geografisk Tidsskrift, Bind 32; 1929) Arkiveret 6. marts 2012 hos Wayback Machine\nJohannes A. Nielsen: "Brænde-Aa. Et fynsk Vandløb og dets Omgivelser (sluttet)" (Geografisk Tidsskrift, Bind 32; 1929) Arkiveret 6. marts 2012 hos Wayback Machine\nAxel Schou: "Landskabsformerne" (Atlas over Danmark, Bd. 1; 1949) Atlas Arkiveret 10. oktober 2016 hos Wayback MachineTekstbind Arkiveret 10. oktober 2016 hos Wayback Machine\nHans Peder Steensby: "Flod" (i: Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind VIII, København 1919; s. 253-254) Arkiveret 11. januar 2020 hos Wayback Machine\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Fluvialmorfologi&oldid=10595672"\nDenne side blev senest ændret den 21. januar 2021 kl. 00:34.


Vores opgaver | Fredericia Museum\nMuseerne i Fredericia er et statsanerkendt museum, og varetager kulturarven i Fredericia Kommune med udgangspunkt i museumsloven. Museerne i Fredericia bliver som de øvrige statsanerkendte museer i Danmark kvalitetsvurderet af Kulturstyrelsen. Den seneste kvalitetsvurdering blev foretaget i 2015, og kan ses her\nDer er fem hovedopgaver i arkiv- og museumsarbejdet: Indsamling, registrering, bevaring, formidling og forskning. Hertil har Museerne i Fredericia til opgave at sikre væsentlige kulturhistoriske bevaringsværdier for eftertiden jf. museumslovens kapitel 8. Derfor deltager Museerne i Fredericia i behandlingen af alle byggesager i Fredericia Kommune, hvor der indgår bygninger eller andet af væsentlig kulturhistorisk værdi.\nIndsamlingen sker for at bevare vidnesbyrdene og tiderne – også vores. Indsamlingen gælder både billeder, arkivalier og genstande. Men vi tager ikke imod alt. Tingene skal fortælle noget om Fredericia og gerne en historie, som er karakteristisk for vort område.\nNår vi modtager en ting, skal vi vide, hvor den kommer fra, hvem der har brugt den, eller hvem og hvad den handler om. Først da giver tingen eller arkivaliet mening for nu er det, at det kan fortælle en speciel historie. Hvis den ikke kan det, er den ikke interessant.\nKulturhistorien er Fredericias identitet, og derfor skal vi passe godt på den. Det betyder, at genstande og arkivalier skal opbevares i sikre, klimastyrede rum og efter en orden der gør, at vi kan finde dem igen. Vi er med i Fællesmagasinet i Vejle, hvor en stor del af vore genstande befinder sig. På arkivet opbevarer vi indtil videre en stor del af arkivalierne og billederne. Bevaring handler også om at sikre, at genstandene og arkivalierne er i en stand, der gør dem holdbare. Konservatorer hjælper os dermed og de fører tilsyn med vore samlinger.\nDet er i formidlingsopgaverne, at vi oftest møder borgerne. Her har vi byvandringer, foredrag, værkstedsaktiviteter, åbent hus osv. Men det er også opgaver som at skrive artikler, besvare spørgsmål og henvendelser. Til vores formidling hører en meget vigtig opgave, nemlig skoletjenesten, der tilbyder undervisning til elever i grundskolen og ungdomsuddannelserne.\nForudsætningen for at kunne tilvejebringe ny viden om byens historie er forskning. Museerne i Fredericia har derfor til opgave at forske i byens historie gennem museets genstandssamlinger og arkivets arkivalier. Det er forudsætningen for at enhver tid kan fortælle historien med sit eget sprog. Hos os er fæstningen og fristaden og samspillet mellem de to hovedpunkter i vores forskning.


Atropos – Side 2 –\nOvervejer du at smide LP-pladerne ud – stop! Har du overvejet, hvor meget du går glip af?\nDa CD-formatet blev introduceret i 80’erne, spåede mange, at det var slut med LP’er. Det fik de også ret i – sådan da. For mens man havde travlt med at lovprise CD’ens mange gode egenskaber – især dens kompakte størrelse og holdbarhed – skulle det med tiden også vise sig, at musikelskere med tabet af LP’en mistede noget, som det nye format ikke kunne erstatte.\nDet, der før havde givet anledning til irritation hos mange, eksempelvis den umiskendelige knitrende lyd, blev pudsigt nok noget, som man længtes efter – lyden af de gode gamle dage. Det lille og kompakte format, som man før havde glædet sig over, skulle nu vise sig at indskrænke oplevelsen af at sidde med et komplet og gennemført kunstværk i hænderne, hvor det musikalske og det visuelle gik op i en højere enhed. Sagt på anden vis var de mange detaljer, som et pladecover kunne indeholde, alt for svære at få øje på i det lille CD- cover. Jo, CD-formatet var måske nok praktisk, men det manglede i høj grad charme, og da mp3-filerne begyndte at blive mere og mere udbredte, var det næppe nogen overraskelse, at CD’en blev ladt i stikken. I sidste ende havde den kun musikken kørende for sig, og det var ganske enkelt ikke nok.\nSelvom musikstreaming stadig dominerer markedet den dag i dag, har den klassiske LP oplevet en renæssance, som kun de færreste havde turde gætte på tilbage i 80’erne.\nHar man holdt fast i de gamle vinylplader, er der ofte pæne summer at hente på netauktioner og loppemarkeder, hvis man ellers nænner det – for der er jo noget særligt ved dem, de gamle plader.\nUdgivet i 15. april 2019 5. marts 2019\nSmeltende ure i drømmeagtige landskaber eller timeglas som subtile påmindelser om, at vores tid her på jorden er begrænset.\nGennem tiden har uret spillet en stor rolle i kunsten, og den hverdagsagtige brugsgenstand, som har stor praktisk betydning, er efterhånden blevet et symbol på noget grundlæggende ved menneskelivet, nemlig bevidstheden om vores egen dødelighed, og som følge deraf også spørgsmålet om, hvad vi prioriterer og ønsker at opnå i tilværelsen.\nUret er et objekt, som vækker genklang hos de fleste, uanset om man interesserer sig for kunst eller ej, og af samme grund kan man måske antage, at det klassiske armbåndsur ikke forsvinder fra vores hverdag lige med det samme, også selvom mange mennesker i dag foretrækker at bruge det ur, som findes på smartphonen. Den mentale tilknytning til uret er ganske enkelt for stærk.\nDette er ikke noget nyt fænomen, selv i en tid, hvor det mekaniske ur endnu ikke var blevet hvermandseje, var symbolikken alligevel i brug i form af forløberen, timeglasset:\n“Og når til sidst på herrens bud, vort timeglas udrinder” skrev Grundtvig i 1844 i salmen “Nu falmer skoven trindt om land”.\nAllerede her ser man, hvordan uret – eller timeglasset – ikke kun er et praktisk redskab til måling af tid, men samtidig også et billede på et eksistentielt grundvilkår.\nMan kan spørge sig selv, hvor mange andre tekstforfattere, malere, billedhuggere og andre, der gennem tidens løb har benyttet uret til at udtrykke lige netop dette. Selvom man nok aldrig kommer tæt på et svar, har man måske alligevel et svar på, hvorfor uret stadig synes relevant i vores digitale tidsalder.\nUdgivet i 25. marts 2019 5. marts 2019


Sanetta Pure skjorte pink - pinkorblue.dk\nSanetta Pure skjorte pink\nArt. nr.: A326670\nSanetta Kvalitet fra tradition god til dit barn!\nSmuk langærmet skjorte i pink med et kreativt motiv Print . Fremstillet i en behagelig blød velour Single kvalitet af 100% GOTS-certificeret økologisk bomuld. Trykknappen på skulderen gør det nemt at tage den af og på.\nÆndringsforslag til artikel A326670\nSanetta Pure bukser beige


base-services-plug-ins - CapMon A/S\nBase services – plug ins\nAlle service checks baserer sig på plug-ins, der udføres med en række parametre.\nEt plug-in er som udgangspunkt et værktøj, der oftest også kan køres fra kommandolinjen. På Base Service siden, er der nederst et link, der peger hen på en side med beskrivelse af samtlige tilgængelige plug-ins i CapMon.\nPå denne liste fremgår mange brugbare plug-ins, blandt andet\n* “check_dhcp” der kontrollerer et netværk for DHCP mulighed.\n* “check_ssh” der opretter en SSH forbindelse til en remote server, for at sikre at denne mulighed er til stede.\n* “check_smtp” der kontrollerer, at SMTP servicen kører på den ønskede server.\nVil du vide mere om plug-ins kan du kontakte os via kontaktformularen i venstre side.


Nygaard, idrætten og de mange kopper kaffe | DIF\nTo ting går igen og igen, når Niels Nygaards formandskab i Danmarks Idrætsforbund gennem de seneste fjorten år skal beskrives. Først og fremmest handler det om en altoverskyggende kærlighed til alle facetter af dansk bredde- og eliteidræt. Den kærlighed har den tidligere eliteløber Niels Nygaard i den grad. Og så handler det om evnen til at drikke kaffe på de rigtige tidspunkter og med de rigtige mennesker. Rigtig meget kaffe.\n"Jeg tror helt ærligt, at mange af de resultater, der er skabt i de senere år med mig for bordenden i DIF, handler om evnen til at få folk til at samarbejde og skabe tillid til hinanden. Det kræver en masse samtaler, møder ansigt til ansigt og virkeligt mange kopper kaffe,” siger Niels Nygaard md et smil og i sit karakteristiske ekstremt afdæmpede toneleje.\nDen 68-årige tidligere skibonit filosoferer over sin tid som formand for DIF fra sit lettere rodede skrivebord på kontoret i Idrættens Hus, mens han, ja, drikker kaffe af sin efterhånden lidt ældre kop med teksten ’DIF 1996’.\nOm få måneder sætter der sig en ny person i stolen på formandskontoret i Idrættens Hus i Brøndby, idet Niels Nygaard takker af fra topposten ved forårets kommende årsmøde. Dermed skal DIF-idrætten med sine næsten to millioner medlemmer og 9.000 idrætsforeninger have ny øverste leder. Og han eller hun kan godt glæde sig, understreger den siddende formand:\n”Det at være formand for DIF er ubetinget Danmarks mest interessante politiske job. Det har jeg heller aldrig tøvet med at fortælle de statsministre, jeg har mødt gennem årene. At være formand for en så kæmpestor organisation, der rummer alt fra børn, unge, bredde, elite og hele foreningsdanmark samt en masse internationale relationer – det har ganske enkelt alle de ingredienser, man overhovedet kan ønske sig i et spændende og relevant job,” lyder det fra Niels Nygaard som blev valgt som formand for DIF i 2007, da Kai Holm trådte tilbage. Inden da havde Niels Nygaard siddet i DIF’s bestyrelse siden 1992 og blandt andet været formand for Dansk Atletik Forbund fra 1986 til 1992.\nNiels Nygaard har ikke nødvendigvis haft et ry som den mest larmende mand på toppen af dansk idræt. Nogle medier har sågar kaldt ham en ”ret stille formand” sammenlignet med forgængeren Kai Holm. Det image har Niels Nygaard som udgangspunkt intet imod.\n”Nej, det har jeg det helt fint med. Jeg har det bare godt med, at DIF har skabt en række meget vigtige resultater i de senere år og ikke mindst, at vi i dag har et rigtigt godt forhold til specialforbundene, Team Danmark, DGI og politikerne på Christiansborg. Jeg tror, vi er nået derhen, fordi vi har en hårdtarbejdende og harmonisk bestyrelse og en utrolig kompetent administration; men måske også fordi jeg har den personlighed, jeg nu engang har. Jeg er enig i, at Kai Holm og jeg er meget forskellige typer, og han havde som formand sin stil, som skabte nogle resultater. Og jeg har så haft min stil, der har skabt nogle andre resultater,” siger Niels Nygaard - igen iført et lille skævt smil.\nDIF 2007 kontra i dag. Hvordan ser du det?\n”Der er to hovedforskelle i forhold til for 14 år siden. Det ene er samarbejdet indadtil og udadtil. Her kører tingene virkeligt godt i disse år, hvis du spørger mig. Den anden hovedforskel er, at DIF i dag tager et meget stort samfundsmæssigt ansvar. Det har været et bevidst valg fra DIF’s side - selvfølgelig med opbakning fra specialforbundene. DIF-idrætten har jo altid påtaget sig et stor ansvar i samfundet ved at aktivere de unge og en stor del af befolkningen i vores idrætsklubber. Men i de senere år har vi haft en meget mere konkret målsætning om, at vi også skal forsøge at hjælpe en række udsatte grupper mere direkte. DIF yder med andre ord i dag en kæmpe indsats på det her område. Vi har blandt andet vores soldaterprojekt for skadede veteraner, vi har Get2Sport, der arbejder i de udsatte boligområder, og vi har fokus på sindslidende og idræt via vores samarbejde med Dansk Arbejder Idrætsforbund.”\nStatusinterviews eller det nogle vil kalde ’hvordan synes du, du har klaret dig?’-snakke er aldrig helt lette. Så vi er begyndt dette interview helt fra toppen med at spørge den afgående formand, hvordan han egentlig går og har det. Han svarer ’jow tak – det går glimrende’ og kaster sig derefter lynhurtigt ud i det, der optager ham mest; nemlig dansk idræts tilstand nu og her:\n”Overordnet synes jeg jo, det går kanon godt for idrætten herhjemme – altså bortset fra corona, som giver idrætten og samfundet som helhed nogle kæmpe store udfordringer, Vi har et meget højt medlemstal, foreningerne gør det fremragende, vores topatleter vinder mange medaljer, vi afholder mange store flotte events i Danmark, og vi bliver stadig bedre og bedre til at tage et socialt ansvar. Så på en lang række parametre er dansk idræt helt i top.”\nDen afgående formand erkender dog i samme moment, at det lige nu er svært rigtigt at glæde sig over den generelle positive tilstand for dansk idræt. For de fleste positive vibrationer sluges pt. af corona, som har lagt idrætsdanmark fuldstændigt ned.\n”Hvis jeg skal være helt ærlig, så er det her jo en fuldstændig vanvittig tid for idrætten. Det er en historisk krise, vi befinder os i,” lyder det fra Niels Nygaard. Ansigtsfolderne er alvorlige og indikerer, at det ikke lige er sådan, han havde forestillet sig, at hans sidste år som formand for DIF skulle være:.\n”Men min stolthed over at være formand har aldrig været større end nu. Det har imponeret mig dybt, hvordan alle har løftet i flok – ansatte, politisk valgte, frivillige, udøvere, eliteatleter,” siger Niels Nygaard og fortsætter:\n”Da de første corona-nedlukninger kom i 2020, stod vi på bar bund og kiggede ind i et katastrofescenarie. Vi var reelt i undtagelsestilstand, og aldrig har forbund og klubber kigget så intenst mod DIF for hjælp, råd og vejledning.”\nBølgerne er til tider gået højt i DIF på det seneste, fordi corona-desperationen har ulmet lige under overfladen, når nye restriktioner blev meldt ud med timers varsel, men hurtigt er frustrationen blev vendt til samarbejde med relevante parter.\n”Vi har i den her svære tid med restriktioner og nedlukninger kapitaliseret på de mange relationer, som vi har bygget op gennem en årrække. Hvis der ikke på forhånd havde været opbygget en tillid til eksempelvis politikerne på Christiansborg inden corona-krisen, så havde vi slet ikke haft mulighed for at få den ’impact, vi har haft. Vi havde ikke haft samme mulighed for at vinde forståelse for idrættens enorme betydning og evne til at opføre sig ansvarligt i en krisetid.”\nDIF er netop kommet noget tættere på Christiansborg i de senere år. Var det et mål fra starten, da du satte dig i formandsstolen?\nJa, det var noget, der optog mig meget. Min opvækst har jo handlet meget om foreningsarbejde og om at skabe relationer både i idrætssammenhænge og i erhvervsmæssig sammenhæng. Det er der, jeg har haft min styrke og min passion. Og det havde jeg selvfølgelig med i bagagen, da jeg blev formand for DIF. Jeg vidste, at det at skabe gode relationer og tillid til DIF ville kunne få stor betydning for idrætten.”\nSamme filosofi var bærende hos Niels Nygaard, da han i begyndelsen af sit formandskab stod i spidsen for et arbejde, der skulle udmønte sig i en fusion mellem de to organisationsgiganter DIF og DGI. Men her kom formanden til kort, og fusionen blev bremset på målstregen af DIF’s eget bagland:\n”Jeg havde en meget klar forestilling om, at det kunne gavne dansk idræt, hvis man slog DIF og DGI sammen, og jeg mente, man kunne opnå en masse synergieffekter ved at stå stærkere sammen. Men der måtte jeg i det forløb erkende, at der er andre mekanismer, værdier og forskellige filosofier, der gør sig gældende i idrættens verden.”\nMen vidste du ikke det på forhånd efter at have været i DIF’s bestyrelse i så mange år?\n”Jo, jeg vidste godt at man skulle være opmærksom på idrættens værdisæt og ønsker om selvbestemmelse. Men i 2007 var jeg nok stadig meget præget af min erhvervsorganisationskarriere. Når eksempelvis en lang række mellemstore erhvervsorganisationer havde fundet sammen og blevet stærkere i sammenslutningen Dansk Erhverv, så mente jeg, at man på samme måde kunne få mange flere muskler i idrætten ved at slå tingene sammen.”\nHvordan havde du det med, at fusionen faldt til jorden:\n”Det var da hårdt at nå til den erkendelse. Vi kunne nok godt have fået et kvalificeret flertal for en fusion i DIF, men med stærke spillere som DBU udenfor, og det ønskede vi ikke. Så sammen med bestyrelsen fandt vi ud af, at det var halsløs gerning at trumfe fusionen igennem.”\nHistorien om den forliste fusion kunne i princippet have resulteret i en meget kort formandskarriere for Niels Nygaard, men modstanden mod fusionen blev aldrig en personlig modstand. Nygaard fortsatte derfor arbejdet med at gøre DIF stærkere – uden at de gamle samarbejdstanker med DGI helt var glemt.\nDer kom en mellemperiode efter fusionen med DGI var droppet, hvor DIF skulle beslutte sig for, om man skulle fortsætte med at gå efter en eller anden slags samarbejde med DGI. Eller om man skulle trække fronterne yderligere op og lade DIF og DGI gå tilbage til den gamle konkurrencetankegang og hver især hive de økonomiske midler i land, der nu engang var muligt. ”Jeg var nu stadig fuldstændigt overbevist om, at et samarbejde med DGI stadig var den rette vej at gå, men jeg havde lidt svært ved at overbevise hele DIF’s bestyrelse om det, og der var et bestemt bestyrelsesmøde, hvor vi diskuterede det ret kraftigt” siger Niels Nygaard.\nDet er i den scene, at DIF-formanden i en blanding af idérigdom, stædighed og tilfældigheder på 12 minutter opfinder Danmarks til dato største idrætsstrategi ’Vision 25-50-75’ - eller ’Bevæg dig for livet’, som visionen hedder i dag. En utrolig ambitiøs strategi, som skal sikre, at 75 procent af den danske befolkning er idrætsaktive og 50 procent af dem er medlemmer i en idrætsforeining inden 2025. En vision, der ville kræve millioner af kroner, store mandskabsressourcer og enorm politisk opbakning at føre ud i livet. Og dermed er vi faktisk tilbage ved vigtigheden af og evnen til at kunne drikke en god kop kaffe på det rigtige tidspunkt.\n”Vi havde en kort kaffepause i et bestyrelsesmøde, og jeg sad lige her på mit kontor ved dette skrivebord og tænke lidt over tingene,” siger Niels Nygaard. Han havde kort tid inden hørt lidt om, at man i hollandsk idræt havde opsat nogle ret konkrete målsætninger for idrætsdeltagelsen, og det bryggede Nygaard så videre på.\n”Selvom jeg er sproglig student, så har jeg altid godt kunnet lide at lege lidt med tal, og så var det, at tallene 25-50-75 opstod i mit hoved. Jeg gik efterfølgende ind til bestyrelsen og skrev visionen 25-50-75 på en tavle. Bestyrelsen syntes, det var en god vision, men de kunne også godt se, at vi ikke kunne indfri den målsætning alene. Vi måtte have DGI med, og da DGI efterfølgende også mente, det var en god idé, var ’Bevæg dig for livet’ født.”\nIkke isoleret ø\nEn snak med Niels Nygaard får lynhurtigt politisk karakter, og hvis der er ét ord, der beskriver Niels Nygaard optimalt, så er det netop ordet ’politiker’. Og den gamle sang om, at sport og politik ikke hører sammen, holder næppe længere.\n”Selvfølgelig hænger idræt og politik også sammen. Det erkender jeg gerne. Vi befinder os jo ikke på en isoleret ø i idrætten. Det bliver mere og mere tydeligt på godt og ondt.”\nMen idrætten er vel også andet end politik, målsætninger og forhandlinger?\n”Absolut – i den grad. Idræt er og bliver fantastisk. Jeg synes jo netop også, at corona har vist, hvor meget vi savner idrætten, når den er lukket ned. Hvor helt igennem sjov, sund og smuk idrættens væsen er.\nNu har vi talt meget om politik og samfundsansvar i det her interview, men jeg medgiver, at det hele dybest set handler om den fundamentale glæde og begejstring ved idræt i vores foreninger. Vores foreninger og medlemmer skal have det sjovt og godt i hverdagen. Det er og bliver hovedmissionen.”\nNu går der lidt sportsjournalistik i den. Men hvilken følelse, vil du sidde med, når du stopper som formand om kort tid?\n”Det bliver en følelse af glæde og tilfredshed over, at jeg har spillet den rolle, jeg nu engang har i de 14 år jeg har været formand. Der kommer sikkert til at være en lille tåre i øjenkrogen, og jeg tror, jeg vil være fyldt med taknemmelighed, vemod og glæde.


Handmade by GEERTSEN: Eksperiment i kanin\nEksperiment i kanin\nJeg har købt (endnu) et kaninskind. Et smukt brunt skind som akkurat kan række til en lille pelshue til en sød baby jeg kender:-) Pelshuen skal helst blive som den, jeg lavede til Johanne i januar (men som hun først kan passe nu;-)). Dog skal den bare være endnu mindre og helst passe til et 6-12 måneder gammelt barn.\nJeg er virkelig i tvivl om jeg skal sy thinsulate ind i huen denne gang. Tænker at den bliver alt for varm til en baby, som jo kun kan sidde stille i en barnvogn. Hmmm... Jeg er stadig i tvivl. Og det er lidt et eksperiment, at lave den i så lille en størrelse.\nMen nu har jeg sat kniven i pelsen, så må jeg beslutte mig undervejs. Opfølgning følger:-)\nEn rigtig pige\nHov, det var en overraskelse!\nLige én mere


MaxiMill 491 | Dobbeltsidet 90°-hjørnefræsesystem\nMed 8 brugbare skærkanter pr. vendeskær, en præcis 90°-profil på arbejdsemnet og en langtidsholdbar, forniklet grundkrop er hjørnefræsesystemet MaxiMill 491 absolut unik i produktkataloget fra WNT og garanterer dig maksimal ydeevne og økonomi. Med systemstørrelsesudvidelse på 9 mm er programmet nu suppleret.\nProduktlanceringen af MaxiMill 491 startede med en størrelse på 12 mm, mærkediameterområdet 32-160 mm og hjørneradius på 0,8 mm.\nI tilbuddet er der holdeværktøj til kombi-, skaft- og indskruningsfræser. F-M-R-spånledetrin kombineret med de nyeste DRAGONSKIN-kvaliteter dækker en lang række materialeanvendelser: Stål, støbejern og rustfri (ISO-P-M-K) samt aluminium.\nVi har tidligere udvidet produktprogrammet med hjørneradierne 1,2 mm, 1,6 mm og 2,0 mm. Det blev nu blevet udvidet med vendeskær i størrelse 9 mm i systemstørrelse og giver dermed større fleksibilitet i anvendelserne. Med den lille størrelse bringes flere vendeskær på holdeværktøjerne, som derved opnår længere standtider og højere spånvolumen. Strømforbruget reduceres også betydeligt ved det samme værktøj.\nFlere informationer fra producenten\nMeget høj spånvolumen\n8 brugbare skærkanter pr. vendeskær ved præcis 90°\nLet skæring med positive spånledetrin\nKan anvendes universelt til forskellige materialer


Mette Frederiksen: S er kommet styrket ud af valget\nNyheder Skrevet af Administrator | 20.06.15 | 17:30\nHovedbestyrelsen er enig, det er folketingsgruppen også, og dermed er 37-årige Mette Frederiksen lørdag blevet indstillet til at blive Socialdemokraternes nye formand på den ekstraordinære kongres, partiet holder 28. juni.\nMette Frederiksen er dermed udset til at afløse afgående statsminister Helle Thorning-Schmidt, som torsdag nat efter folketingsvalget valgte at takke af som partiformand, efter at hun og rød blok havde mistet regeringsmagten.\nSom parti gik Socialdemokraterne dog frem og er nu landets største, hæfter Mette Frederiksen sig ved.\n- Socialdemokraterne er kommet styrket ud af det her valg. Det skyldes ikke mindst det arbejde, vores formand Helle Thorning-Schmidt har leveret.\n- Vi har fået tillid fra rigtig mange danskere og er gået frem, siger den afgående justitsminister, som i øjeblikket ikke ser ud til at skulle op mod en seriøs modkandidat til formandsposten.\n- Det er kongressen, der vælger Socialdemokraternes formand, men jeg er glad for, at vores folketingsgruppe og vores hovedbestyrelse enstemmigt har valgt at indstille mig som formand, siger Mette Frederiksen.\nHun vil middelbart ikke ændre partiets kurs.\n- Jeg står fuldt ud bag de beslutninger, vi har truffet som regering. Derfor kommer jeg til at videreføre et parti, som er resultatsøgende, siger hun.\nSocialdemokraterne vil forsøge at lave brede politiske aftale som oppositionsparti med Mette Frederiksen i spidsen.\n- Det gælder på velfærdsområdet, det gælder på indsatsen mod social dumping, og det gælder ikke mindst på udlændingeområdet, siger hun og tilføjer, at det er Venstres formand, Lars Løkke Rasmussens, ansvar at sørge for, at hele Folketinget kommer i arbejdstøjet.\nMette Frederiksen vil ikke gætte på, hvornår hun kan genvinde magten til rød blok.\n- Det er alene op til vælgerne at afgøre, hvem der skal sidde i regering. Det, jeg kan sige, er, at vi kommer ikke til at sætte os hen i noget hjørne.\n- Vi vil sidde ved bordet, være med til at tage ansvar for Danmark og få indflydelse på de beslutninger, der skal træffes, siger hun.


Hjem / Gode råd / Sådan finder du en god elektriker til entrepriseopgaver\nKunne du godt tænke dig at opspore en god elektriker, som kan tage sig af entrepriseopgaver? Har du ikke tid til at bruge mange timer på at lede efter den helt rette? Så er du heldigvis ikke den eneste, da der er mange danskere, som har svært ved at opspore den rette elektriker. Hvis du dog gerne vil finde en elektriker, der kan klare lige de opgaver, som du ønsker at få ordnet, kan det være, at du får brug for en smule hjælp. Det er nemlig ikke altid nemt at finde det, som man leder efter.\nDenne artikel er heldigvis til for at give dig lige den hjælp, der skal til, for at du kan finde den rette elektriker til netop de opgaver, som du skal have klaret.\nFind dine løsninger på internettet\nHvis du gerne vil finde en god elektriker, der kan klare hvad som helst, kan det være en god idé at gå i gang med at lede på internettet, da der er flere forskellige elektrikere, der har deres egne hjemmesider. Det kan desværre tage noget tid at finde den rette elektriker, da du kan blive nødt til at sammenligne dem alle, hvis du ønsker at finde den elektriker, der er bedst egnet til at udføre arbejdet. Der findes dog heldigvis en anden løsning, som er langt mindre tidskrævende.\nDenne anden løsning går egentlig bare ud på, at du besøger denne hjemmeside: elektriker til entrepriseopgaver. Denne elektriker kan nemlig klare de opgaver, som du skal have løst.\nNår du har fundet en god elektriker, der kan tage sig af entrepriseopgaver, kan et godt råd være at gå i gang med projektet. Der er mange, som slet ikke når til dette punkt, og du bør derfor sørge for at få det meste ud af det.


Jan – 7 business reviews on Trustpilot\nJeg havde ingen problemer med bestillingen hos Playgames, og jeg fandt det spil jeg ledte efter til en god pris (de havde det nedsat med 66%). En del af priserne, fordi der er diverse tilbud, er faktisk billigere end Coolshop.\nFik det produkt jeg ville have til en ordentlig pris of leveringen var ganske hurtig.\n"skriv som du taler til en ven". Nej. Det ville ikke være en særlig ærlig anmeldelse ville det? pfff.Men alt i alt er det en ok service. Skulle have et batteri til min Samsung S2, og fandt et der var billigt på deres side. Det fungerer udemærket, især efter min mobil havde været til reperation og jeg fik at vide at det ville koste 450 kroner at skifte batteriet ( gav 89 for et nyt, dog ikke-originalt, batteri). Leveringen fulgte 3 dage efter jeg havde bestilt, og alt er godt.\nPålidelig, holdbar og fuldt ud professionel.\nJeg har været kunde hos Sparekassen Bredebro nu i mange år, og selvom jeg nu bor i Odense har jeg valgt at forblive kunde hos dem, og det er der rigtig mange gode grunde til.I Sparekassen er der som regel altid glade mennesker, der er villige til at hjælpe med de problemer man nu engang skulle have. Det skulle man tænke sig er en mindre ting, men jeg synes nu alligevel det bør nævnes.Ens spørgsmål, uanset hvor dumme de kan synes bliver besvaret, og jeg kan fra egen erfaring meddele at de her er ekstremt hurtigt ude hvis man har brug for hjælp eller assistance. Jeg har før stået i en kø i et marked og manglet penge på min konto (SU modtager), et kort opkald og ikke mere end 3 minutter senere var jeg på vej videre med mine varer. Desuden har de, så vidt jeg ved af, klaret sig godt igennem bankkrisen, som de har spillet med meget åbne kort omkring (informeret folk om hvad der foregår o.s.v.)Jeg har aldrig haft et eneste problem med dem, har endda været i praktisk hos dem, og jeg kan gladeligt anbefale Sparekassen Bredebro til enhver.\nUndgå denne forfærdelige virksomhed for enhver pris.\nVil De gerne snydes, bedrages og tages ved næsen er dette virksomheden for Dem. Her forefindes Danmarks mest mafia-agtige forretning, og den bør undgåes af alle der kan det. De mennesker der leder dette selskab er uden skrupler. Efter at have meldt mig ind, for at købe de studiebøger som kun de solgte, og dermed også indgået i den medlemsaftale de påtvang mig, forespurgte jeg mig om hvorledes det hang sammen. Intet svar. De kunne dog godt svare en måned senere, at jeg skyldte dem penge for en bog jeg aldrig havde modtaget.Den månedens bog de sender, er som regel en uinteressant bog de har købt billigt og derefter sælger dyrt. Jeg fandt et eksemplar af den sidste jeg modtog i min lokale boghandel for 100 kr billigere end hvad de mente den kostede. Desuden kan man ikke afmelde den i tide, jeg forsøgte, men fik hver gang en undskyldning fra selskabet med at deres side ikke havde registreret det ordentligt, og at jeg derfor måtte betale dem for administration. Kort sagt; Undgå dette selskab, for Deres egen skyld.\nSkal man vælge en ordentlig boghandel, så ville jeg altid finde en fysisk butik. Er det ikke muligt, eller er priserne der lige det for dyre, så går jeg til SAXO og kigger/forespørger mig. SAXO er uden tvivl det bedste sted af købe bøger online i Danmark. UNDGÅ FOR ALVERDEN ! bogklubberne. Mage til mafia-agtig forretningførelse skal man lede længe efter.\nRigtig god service, fantastiske priser på de fysiske produkter ( versioner af spil der kommer i en boks).\nDet er lidt lame at denne anmeldelse er udfyldt med et standard svar der roser Coolshop til skyerne. Det sagt, så er jeg dog enig i at servicen har været fantastisk og at prisen var mere end rimelig. Jeg har desuden aldrig oplevet nogle former for problemer med Coolshop, varerne er altid kommet, og de holder deres løfte om at sænke prisen. Kan kun varmt anbefale at handle her hvis man vil have en fysisk kopi af varen (ellers kan man jo ligeså godt bruge Steam)\nProblemfrit er vist ordet\nJeg købte en PC (til meget rimelig pris) hos MM-Vision, og fik den leveret blot dage efter den var bestilt. Den fungerede, og fungerer upåklageligt. God service, og billige penge. Hvad mere kan man kræve?