@MISTERHOLM - OM VÆKSTLAG, ROCK OG RADIO, SIDE 9-11\nSTREAMING - GAV GREGERS SIT GENNEMBRUD I SYDKOREA! SIDE 6-7\nPLAYLISTER - DEN NYE VEJ TIL HITLISTERNE? SIDE 8-9 LÆS OGSÅ: SKAL DIN SANGSKRIVNING PÅ VÆRKSTED? + FÅ HUL IGENNEM TIL FLERE SPILLEJOBS + BAGSIDEKLUMMEN: NICK`S NØRDERIER\n”I’m streaming of a white christmas”! Ja du læste rigtigt kære læser. Vi har streaming på hjernen i denne udgave af dit helt eget musikermagasin. Vi drømmer ikke længere bare, men vi streamer julen i møde og ønsker et viralt nytår til dig og din musik. Streaming er nemlig også for dig og bandet, som jagter gennembruddet og nye lyttere, hvor end de befinder sig i verden. Streamingplatforme, airplaymonitorering og playlister lyder måske som noget kun ’de store drenge i klassen’ leger med, men nej. Med den rette strategi… og lidt held, tja, så kan du og bandet måske være på vej mod gennembruddet …. i Sydkorea! Sydkorea! – tænker du måske. Hvorfor nu det? Og måske er det heller ikke så vigtigt at det lige er her gennembruddet kommer. Det vigtige er blot, at verden er din legeplads, når playlister er i dit mindset! Den sydlige del af den koreanske halvø er naturligvis ikke revet ud af den tynde luft.. nej, nej. Det er stedet hvor den unge, nordjyske musiker, Gregers Mogstad, fandt sit gennembrud. Gregers, som kunstnernavnet lyder, har til dato mere end to millioner streams i landet og er nu på vej derned for at møde sit publikum. Hvordan og hvorfor, kan du læse i artiklen: Streaming gav Gregers gennembruddet i Sydkorea på side 6-7.\nRDET Vi har selvfølgelig set det ske før – det mirakuløse gennembrud. Et band eller en artist, der pludselig stryger til tops ud af intet. Er det overhovedet noget vi kan satse på? Ja, men vi kan faktisk gøre det uden at satse direkte på mirakler. Gregers er et godt eksempel, og Jonas Thyrsted, som er forfatter til artiklen ’Playlister – den nye vej til hitlisterne’ i denne udgave, forklarer hvordan det hænger sammen. Ifølge ham er der groft sagt to måder at bryde igennem på via streaming: den heldige og den strategiske. Læs med side 8-9 og bliv klogere på hvordan. Selv radioværter fra den gode gamle statsradiofoni har taget streaming til sig. ”Playlistsystemet er en kærkommen gave og et fedt arbejdsværktøj til radioværterne”, slår han fast i interviewet med Kenneth Madsen i det nye BizCrunch. Der er dog også meget andet på bordet i det interview, bl.a. vækstlaget, radio og rock, og du kan læse med fra side 12. Vi skal dog også et lille skridt væk fra streaming i denne udgave. To andre vigtige ting musikere har på dagsordenen er sangskrivning og booking af spillejobs. Hvem tager tjansen og hvordan får man mest ud af det? Få det hele med i denne 34. udgave af Mer’ Monitor! … og så skal du møde den nye bagsideklumme: Nicks Nørderier! God læselyst.\nÅrgang 9, fjerde udgave. (34. udgivelse), December 2017\nAnsvarshavende redaktør: Ricco Andie Jensen Forside: Carsten Holm Foto: Anna Marín Schram Skribenter: Nick Siriwadh Ricco Andie Jensen Jesper Krüger Kenneth Madsen Svend Seegert Jonas Thyrsted Stribent: Michael Bechara Eg / oakwork.dk Oplag: 800 Layout/grafisk design&Illustration: Caroline Abild Jessen\nGRAMEX-MIDLER SØGER EJERMÆND Har du penge til gode? Gramex efterlyser lige nu studielister på 1.675 udgivelser, der har fået airplay, men endnu ikke er anmeldt. Står du på listen? Er din musik blevet spillet i radio/tv de seneste tre år, så er der optjent Gramex-penge til dig og pladeselskabet. Men desværre sker det jævnligt, at\nder ikke lige bliver lavet en studieliste, hvor det fremgår, hvem der har været med i studiet, hvilke spor I er endt med at bruge, eller hvilke aftaler I har lavet ift. producentrettighederne. Men nu kan du selv tjekke efter! Har du udgivet eller medvirket på noget på listen? Så er der måske penge at hente. Tjek hér: www.gramex.dk\nROCK THE REGION 2018\n– ANSØGNINGSRUNDEN ÅBNER DEN 9. DECEMBER\nRock The Region er et koncentreret udviklingsforløb, der sætter dig og bandet i førersædet på vej mod næste trin i karrieren. Siden 2016 har forløbet sendt talentfulde og ambitiøse bands på en rejse, hvor branchekendskab, performanceudvikling og mødet med publikum er i højsædet. Du og bandet får tilknyttet en kom-\npetent brancheperson som coach, indspiller videosessions, tager på turné og spiller en showcase på SPOT Festivalen, sammen med forløbets øvrige seks artister og bands.\nOplev Rock The Region live på ATLAS d. 9. december. Her kan du også møde folkene bag og få mere at vide om forløbet og ansøgningsrunden\nRock The Region skaber et stærkt fællesskab og bygger netværk til andre musikere, til spillesteder, branchefolk og ikke mindst, publikum.\nFølg Rock The Region på facebook, hvor ansøgningsrunden offentliggøres: www.facebook.com/rocktheregion\nDEN NATIONALE TRANSPORTSTØTTEORDNING Husker du at søge om dækning af dine transportudgifter, når du er på spillejob? Her i landet kan det være en dyr affære at tage på spillejobs langt fra hjembyen. Men heldigvis er det muligt at få dækket en del af dine udgifter til det.\nHvis du spiller originalmusik, og du får et honorar på mellem ca. kr. 2.002,50 og kr. 3.000,- pr. spillejob, så skal du huske at få refunderet dine transportudgifter. Læs mere om kravene her: www.transportstotte.dk 3\nFÅ HUL IGENNEM TIL FLERE SPILLEJOBS Af Jesper Krüger\nFor langt de fleste musikere er det at optræde med sin musik overfor et publikum helt afgørende. Men at få booket spillejobs er ikke altid ligetil. Vi har taget en snak med Mikkel Wad Larsen, der både er tidligere booker for VEGA og Beta/Amager Bio og er forsanger i tour-erfarne Helhorse, om, hvad man skal og ikke skal gøre i bookingen. MM: Hvad vil bookerne egentlig have? MWL: Lad det være sagt med det samme - Danmark er et virkelig godt land for livemusikken! Vi har venues i verdensklasse, festivaler, som hele Europa kigger mod og et støttegrundlag til kunsten, som er uhørt i resten af Europa. Så bands’ udgangspunkt for at komme på scenerne findes stort set ikke bedre end her. Igennem mit virke som musiker og booker har jeg efterhånden set og prøvet lidt af hvert, godt og skidt, i jagten på de sagnomspundne koncertmuligheder. Det spænder fra egne dumheder og fejltrin til decideret katastrofale beslutninger truffet af musikere (men heldigvis ikke mig selv). For langt de fleste bookere på spillesteder eller festivaler, går man efter ’den gyldne kombination’. Den gyldne kombination er den artist eller det band, der både er kunstnerisk interessant OG sælger billetter. Når alting er gjort, måles en bookers indsats på dennes evne til at sælge nok billetter - der skal altså penge i kassen, for at et spillested kan hænge sammen. Er man oppe i de højeste luftlag (f.eks. Roskilde Festival, VEGA, Northside, osv.), ja så leder man først efter sine headliners (altså dem, der sikrer økonomien), derefter efter sine nye, ofte mere kantede artister, og til allersidst sine supportbands. Som musiker gør man klogt i at rette sin tankegang ind efter denne model. Så er man et helt nyt act med 3 sange på Bandcamp, står man bagerst i køen, når der lige skal 4\nlandes shows med Jay Z, Metallica, eller sågar The Minds Of 99. De fleste bookere får 25-100 booking tilbud om dagen! Sådan har det også været for mig på VEGA og på Beta/Amager Bio. Derfor tager man tingene fra top til bund - så vær tålmodig med bookerne - de gør det så godt, de kan. På mange måder er det godt at tænke din musik som et produkt. På den måde zoomer du lidt ud og ser din musik i en større sammenhæng.\nMM: Hvordan fungerer det egentlig i praksis, når bookeren skal reagere på indsendt musik fra håbefulde bands? MWL: Her er vi inde på den famøse “produkt” tankegang. Den betyder dybest set, at man som band har gjort sig nogle tanker om, hvorfor man kontakter det pågældende spillested eller festival. Lad mig give et godt og konkret eksempel: Du kan se, at bandet ”Alvvays” spiller den 10. marts 2018 på Voxhall. Udover at du selv elsker bandet, så minder din egen musik faktisk lidt om deres, synes du. Derfor sender du en henvendelse (i så god tid som muligt) til Voxhall, om der ikke er en mulighed for at varme op for Alvvays. Du spiller jo i det svedigste, mest interessante indie-band, Aarhus længe har set - så hvorfor ikke. Heldigvis er Voxhall og Alvvays (det er nemlig bandet, der har sidste ord) enige og bang!, du har et gig i bogen, der vil give dig mere eksponering end 100 koncerter på små, lokale scener. Det virker måske banalt, og jeg siger ikke det er nemt (alt i musikbranchen kræver de sidste 5% held), men det er et eksempel på en meget præcis henvendelse, der hjælper spillestedet (fordi du naturligvis tilbyder din hjælp med at promovere), hovednavnet (som gerne vil have en så helstøbt aften som mulig) og især, dig selv, da du nu har en efterstræbt platform og mulighed for at tage musikken og dit ’brand’ op på et lidt højere niveau. MM: Hvilke ting oplever man så som booker, at musikerne er dårligst til?\nOm Mikkel Wad Larsen Forsanger i bandet Helhorse siden 2010. Har spillet over 300 koncerter i ind- og udland (heriblandt Roskilde Festival, Copenhell, support for AC/ DC og Rammstein, m.fl.). Mikkel er tidligere booker på VEGA, og før det Beta/Amager Bio.\nMWL: Ovenstående er desværre også dét, jeg i mit virke som booker har oplevet danske artister være dårligst til: Nemlig forståelsen af hvem man taler til, og at man faktisk forsøger at sælge vedkommende noget. Sagt på moderne dansk: det halter tit med mindsettet. I er nødt til at tage en fælles snak om, hvorfor I gør som I gør, og hvordan I vil opnå jeres mål. Jeg oplever alt for mange bands hovedløst sende halvfærdigt materiale ud, uden pressemateriale, skrevet i et dårligt sprog og uden nogen større motivation end “det-kunne-være-fedt-at-spille”. Igen husk på de 25-100 henvendelser om dagen - du skylder dig selv, din musik og modtageren af dit materiale, at det står så skarpt som muligt. Et andet stort problem, som især mange helt nye bands har, er, at de overspiller det danske marked, som jo er ret lille. Lad være med at spille 3 jobs indenfor 3 måneder i Kbh - det pisser bare alle af, og folk gider ikke arbejde med dig. Igen, sørg for dit produkt er så attraktivt som muligt - hele tiden.\nMM: Hvad kan hjælpe mange musikere her-og-nu? MWL: Først og fremmest skal du føle dig sikker på, at den musik du sender ud, er 100%, som du vil have den. Den skal være det absolut bedste, du kan præstere lige nu (hellere vent en måned mere, hvis du mærker et mesterværk presser sig på). Derudover skal du starte med en større analyse og fælles samtale om, hvad det er I egentlig vil. Når I er enige om det, så lav en liste over hvor I gerne vil spille, hvorfor I gerne vil spille dér, og hvordan I kommer til at spille dér.\nMM: Hvad kan så hjælpe mange musikere på længere sigt? MWL: Når ’analysen og samtalen’ er på plads, er tålmodighed meget vigtig, måske det vigtigste. Talent er vigtigt, men musikbranchen er om noget en udmattelseskrig - dem der bliver ved, opnår ofte deres mål. Et lige så vigtigt råd er at være klar. Har du jagtet en plads på SPOT Festival i 4 år, ja så skal du også være klar til at maksimere den, når den kommer. Der er mange floskler i showbizz - men mange holder også vand: Man er vitterligt aldrig bedre end sit sidste show og “nobody likes a douche bag”. Så sørg for at være tjekket hele tiden i din kommunikation med andre og forstå, at når man er ude på et venue, er man på job, og der forventes noget af en. Respekt for andre og deres funktioner er altafgørende!\nMM: Musikken er jo det vigtigste, men hvad med pressekit, fans, FB-reach, osv.? MWL: Af gode grunde fokuseres der meget i disse år på SoMe-reach, spotify-tal, osv. Er man et helt nyt act, der vil spille supportjobs eller meget små headliners, vil jeg ikke bekymre mig så meget om dén del. Men det er klart, at hvis man vil spille egne headliners på div. spillesteder og festivaler, så bliver dette en vigtig indikator. Men så foreslår og håber jeg da også, at man har et hold omkring sig i form af management, booking, label osv. – for der er grænser for, hvad man kan klare alene. Men fokuserer vi på de nye acts, så er det i min optik vigtigst at have noget gennemarbejdet materiale. Kvalitet er virkelig essentielt. Sørg for at tage nogle ordentlige presse-shots: Kig på hvad din helt gør - eller endnu bedre - find en fotograf, hvis stil du godt kan lide. og giv vedkommende frie hænder - tro mig hans/hendes ideer er bedre end dine. Lav også en hurtig og nem wordpressside, der linker til alt (SoMe, musiklinks, billeder, riders, video, osv.). Det er dejligt hurtigt og nemt for folk at arbejde med. Der er selvfølgelig forskel på bookere, men fælles for dem alle er, at de godt kan lide at tingene er nemme, overskuelige og af god kvalitet.\nMikkels råd til `den gode bookingmail`: Kogt helt ned ville jeg selv lave en mail, der bestod af:\n1. En kort præsentationstekst (max 5 linjer), der sælger bandet (sørg for at bruge ord, der giver læseren lyst til at læse mere)\n2. Et superstærkt billede, der sælger bandet!\n3. Links til et samlet site med ALT\n4. Vedhæft en PDF med længere pressetekst (dansk og engelsk)\n5. Klar og tydelig kontaktinfo 5\nAF HENRIK FRIIS FOTO: ROBERT LUND\nStreaming gav Gregers sit gennembrud i Sydkorea!\nAf Nick Siriwadh og Ricco Andie Jensen Streamingplatforme og airplaymonitorering gør hele verden til et potentielt marked – også for upcoming artister der jagter gennembruddet. Det er den 25-årige nordjyske sangskriver og artist, Gregers Mogstad, et lysende eksempel på med 2 millioner streams i Sydkorea. 6\nMer’ Monitor! har denne gang talt med den unge musiker, om det at finde sit publikum som DIY artist. Sydkorea! Er det vejen til det internationale gennembrud, tænker du måske. Og ja, det kan det sagtens være, hvis man bygger videre på de succesoplevelser der opstår undervejs. For Gregers var Sydkorea en\ntestballon og lidt af en tilfældighed. Han forklarer hvordan: - Vi havde tidligere lavet en licens med et pladeselskab i Holland , som var gået okay - men uden at virke helt vildt. Vi fik kontakt til Tocorea på en branchefestival i Amsterdam , og de ville gerne udgive mine sange i deres eget territorie. I Sydkorea har de ikke Spotify, men deres egen store streaming platform ‘Melon’. Via en viral kam-\npagne på Melon fangede det åbenbart en del koreaneres interesse og vi fik genereret nogle nye lyttere. Herigennem fik vi spilletid på et par koreanske radiostationer og i april 2017 blev jeg kontaktet af den danske ambassade, for at fortælle lidt om min musik og mit første besøg til Sydkorea. Jeg måtte fortælle dem, at jeg aldrig selv havde været i Korea - men at jeg utroligt gerne ville derud og besøge landet og spille koncerter for de nye lyttere. Turen til Sydkorea realiserer Gregers til januar, og her vil det vise sig om de digitale lyttere kan omsættes til koncertgængere. Første tur derud er derfor også tænkt som en døråbner, for så at vende tilbage senere på året eller i 2019.\nEN MÅLRETTET DIY-ARTIST Gregers Mogstad eller Gregers, som kunstnernavnet bare lyder, bor til dagligt i Aalborg med sin kæreste og datter, hvor han også har studie. Det er herfra tingene udgår. Han spiller dog også live med sit eget projekt og er freelance i andre sammenhænge. - Jeg lever fuld tid af musikken og har tidligere arbejdet meget med jazz, men arbejder i dag hovedsageligt med popmusik. Min sangskrivning har sin inspiration i retrosoul, funk og r&b - som vi tager med over i et mere produceret univers. Jeg udgiver mine ting under kunstnernavnet Gregers og arbejder independent på pladeselskabet Sound Seduction , som har til huse hos min producer Jesper Sidelmann i Nordjylland. Vi arbejder fast sammen på en masse forskellige projekter. Jeg har siden 2015 haft en publishingaftale med Reservoir Media Management i New York , med afdeling hos Lifted House i København. Han er sin egen chef og kan lide det, hvilket ikke mindst er afgørende når man er DIY-artist og stykker sin levevej sammen af et kludetæppe af musikalske projekter og aftaler: - Jeg har altid holdt meget af indie og do-it-yourself ånden. Jeg kan lide managementdelen, strategi og at sætte mig nogle delmål, som jeg så kan gå benhårdt efter. Jeg tror, man skal have et drive og være god til at sparke sig selv bagi. Der er ingen, der beder dig om noget på forhånd, og det er både hårdt, men også en motiverende faktor, som man lærer sig selv henad vejen. Jeg har aldrig været på et major pladeselskab som artist, og efterhånden som årene er gået med indieudgivelser, kan\njeg mærke at jeg ikke ville have det så godt med, at give alt ansvaret fra mig. Jeg nyder processen lige fra den spæde sangskrivning, produktionen, det visuelle udtryk på covers, promotion, booking og alt det andet.\nAT GØRE DET SELV KRÆVER SAMARBEJDE! I spalterne i dette magasin har vi flere gange fortalt historien, at det at lykkes som DIY-artist, kræver et stærkt netværk af samarbejdspartnere. At do-ityourself bliver til do-it-together. Det er også erfaringen hos Gregers: - Jeg har måttet erkende, at jeg selvfølgelig ikke er lige god i alle roller. Så det er vigtigt, at finde sine stærkeste sider og ellers uddelegere de processer, man ved, andre gør bedre. DIY er dog stadig udgangspunktet og vejen for Gregers, i forhold til alternativet: - Måden major-pladeselskaber arbejder på i dag, er hovedsageligt ved at opkøbe et mere eller mindre færdigt produkt, typisk et produktionshold som har skabt en artist. Altså noget, som allerede har vind i sejlene eller et super stærkt kommercielt appeal. Dvs. at den gamle drøm om en pladekontrakt, hvor man lader sig ‘bygge op fra bunden’ og forme af en major - ikke rigtigt fungerer i praksis længere. I dag ville man skulle overbevise en A&R om, at man selv som artist, eller sit selskabs’ artist er det nye sort, således at en major ville støtte projektet økonomisk. Han påpeger, at man kan være meget udsat på et stort selskab, hvis ikke succesen hurtigt indtræder. I et indie set-up kan man på en anden måde bedre tage det lange træk. - I virkeligheden er det bedste sted at være nok som en del af et team og produktionshold, som kan skabe musik og indgå samarbejder på kryds og tværs af major og indielabels, forklarer han.\nDEN DIGITALE VEJ TIL SIT PUBLIKUM Uanset hvordan man drømmer om at skabe sig en karriere, på major eller som DIY, så skal man bevise sit værd og finde sit publikum, og her har de digitale muligheder spillet DIY-artister et godt kort i hånden: - De muligheder vi har i dag i forhold til airplay monitorering af vores musik\nog streaming, giver nye måder og hjælpemidler til at finde frem til sine lyttere på. Spotify og hele playlisteuniverset er utroligt vigtigt i forhold til at få nye lyttere - og så kan man med sin ‘Spotify Insights’ app se hvor i verden folk lytter. Det er et super sjovt og hjælpsomt tool, hvor man tidligere skød lidt med spredehagl og ikke lige så nemt kunne finde frem til sine fans. Der findes også flere sites, som viser dig hvor i verden dine sange bliver spillet på radio. - Min musik har vist sig at performe langt bedre i udlandet end i Danmark, og nu kan jeg forfølge det. Jeg kan hooke op med bookingbureauer, PRagenter, spillesteder og pladeselskaber i de lande, hvor jeg har et crowd. Vi har lavet licenser, bl.a. i Japan , Holland og Sydkorea . Her går et lokalt pladeselskab ind og håndterer udgivelsen af din musik, lokalt i deres territorie. Dvs. at de mod nogle procenter, markedsfører dine sange, uploader til streamingservices i deres eget land, laver PR etc. Des mere larm de kan lave, des mere tjener alle parter. Her får man en mulig succes i et territorie, man ellers aldrig ville have haft ramt. Det hele starter dog med den gode sang. Musikken er stadig det vigtigste.\nAT FØLGE OP PÅ SUCCESEN Gregers har om nogen fundet ud af at bruge de digitale hjælpemidler til sin fordel og ikke mindst, forstået at skabe et setup, der kan udnytte og følge op på succesen. Hans EP fra sidste år ’Standing Out’, som Sydkoreanerne for alvor har taget til sig, har lige rundet de første 2 millioner streams på deres lokale streaming-platform. - Lige nu arbejder vi på min næste EP som skal udgives i januar 2018. I slutningen af januar besøger vi Seoul og spiller tre koncerter, vi besøger vores partnere hos pladeselskabet Tocorea, den danske ambassade og oplever deres meget anderledes kultur. Det er et projekt, som pludselig er blevet meget omfattende, da jeg skal søge midler, have løbende kontakt med ambassaden i Seoul og Music Export Danmark osv. Det kræver en del at sætte en tour op i et så fremmed land, hvor det engelske sprog ikke flyder helt så nemt, så der er mange mails og skype-opkald lige for tiden. Find ud af mere om Gregers: http://gregersmusic.dk Om mxd og hjælp til fremstød i udlandet: https://mxd.dk 7\nPLAYLISTER - DEN NYE VEJ TIL HITLISTERNE?\n“PLAYLISTER ER DET NYE RADIO!” ELLER “PLAYLISTERNE ER VEJEN TIL FLERE STREAMS!” Af Jonas Thyrsted\nHvis du har fulgt med i udviklingen på det digitale musikmarked, så har du med garanti læst eller hørt udsagn, der ligner ovenstående. I store musikmedier, på blogge og på musikkonferencer verden over, tales der lige nu om playlistens store betydning, som det vigtigste sted for opdagelsen af ny musik og som det sted, hvor flest streams overordnet set genereres fra. På Spotify alene findes der over to milliarder playlister, hvoraf de største og mest betydningsfulde er Spotifys egne såkaldte “in-house playlists”. I øjeblikket generer disse “in-houseplaylists” over en milliard streams om ugen på verdensplan og i Skandinavian alene genereres 70% af alle streams på Spotify fra tjenestens “in-house playlists” - bare lige for at understrege deres tyngde!\nDEN PASSIVE: DANNY OCEAN Danny Ocean er i dag en international superstjerne. Ja, navnet ringer måske ikke den helt store klokke i vores del af verden, men i USA og Sydamerika er han et kæmpe stort navn indenfor pop med latinamerikansk udtryk. Danny Ocean er interessant fordi han er et eksempel på en artist, der startede med selv at udgive en sang på YouTube - en sang, som hurtigt spredte sig på internettet og ind på Spotifys playlister, hvilket betyder, at sangen i skrivende stund er afspillet over 425 millioner gange på Spotify. Historien om Danny Ocean starter i 2016, hvor Ocean er rejst fra sit hjemland, Venezuela. Han har hjemve og savner en gammel flamme, som stadig er i Venezuela. Han beslutter derfor, at han vil skrive en sang til hende i valentinsgave. Sangen hedder “Me Rehuso” og da den er færdig lægger Ocean sangen på YouTube for at dele den med sin omgangskreds. Ocean har en manager, som viser sangen til\nsin kæreste, og hun lægger den på sin instagramprofil. Udover at være Oceans managers kæreste, så er kæresten også en populær TV-vært i hjemlandet, Venezuela og hendes instagramopslag bliver starten på “Me Rehusos” succes. På managerens kærestes Instagram bliver sangen eksponeret for et stort publikum og får over 300.000 views. Når der pludselig er meget aktivitet omkring et stykke musik på internettet råder streamingtjenesterne over datasystemer, der opdager en sådan aktivitet. Spotify opkøbte i 2014 firmaet The Echo Nest, som - i grove træk - overvåger internettet for såkaldte “lokale peaks”. Derfor opdagede Spotify også Oceans sang, da den lokalt begyndte at røre på sig. Aktiviteten omkring “Me Rehuso” betød, at sangen blev tilføjet til nogle af Spotifys store playlister med fokus på sydamerikansk musik, hvor den hurtigt blev populær. Og ligesom at\nDerfor er spørgsmålet for mange artister og pladeselskaber lige nu; Hvordan kommer min musik på en playliste? Og meget groft sagt findes der to måder - den aktive og den passive. Eller den heldige og den strategiske, hvis man skal være grov. Hos Promus i Aarhus har vi forsøgt at arbejde med spørgsmålet “hvordan optimerer jeg min tilstedeværelse på streamingtjenesterne?” og vi har derfor beskæftiget os meget med netop playlisterne. I vores research er vi stødt på forskellige eksempler på en aktiv og passiv tilgang til at komme på playlisterne og i det kommende vil vi give et par eksempler på dette, der forhåbentlig kan virke som inspiration. 8\nDanny Ocean Foto: Luis Alejandro Marquez/VOMBA\nGurli Octavia Foto: Nicola Majkic\nSpotify overvåger hvad der sker udenfor tjenesten, overvåger Spotify i høj grad også hvad der sker på tjenesten. Playlisterne kan med fordel ses som en fordboldturnering, hvor de sange der klarer sig bedst “går videre” til bedre (og her menes der typisk større playlister målt på antallet af følgere) playlister, når de klarer sig godt Typisk vurderes en sang på dens såkaldte “skip rate” - altså om brugerne skipper sangen ved at trykke videre til den næste. For “Me Rehuso” betød det, at sangen i dag har over 425 millioner streams på Spotify. Og det er kun på Spotify. Tæller man eksempelvis views på YouTube med, så er sangen afspillet langt over en milliard gange.\nDEN AKTIVE: GURLI OCTAVIA Den passive måde at ende på en playliste er svær at satse på, men ikke umulig. Det vides ikke præcist hvor meget såkaldt “larm”, der skal til for at blive opfanget af streamingtjenesterne. Desuden gælder det, at streamingtjenesterne er i konstant udvikling. Det betyder, at de afgørende faktorer for, at du ender på en playliste grundet din aktivitet uden for stream-\ningtjenesterne, kan være nogle andre i dag end de er i morgen. I stedet for passivt at håbe på, at man ender på en playliste kan man istedet arbejde for at blive pitchet til playlisterne af sin digitale distributør. En digital distributør er den som kan gøre din musik tilgængelig på streamingtjenesterne og kaldes også en aggregator. Mange aggregators pitcher sange for streamingtjenesternes playlistekuratorer og du kan på den måde være heldig at blive udvalgt til en playliste. Det skete for den aarhusianske sangerinde Gurli Octavia, da hun i november 2016 udgav sangen “Winter Arrived” på det lille musikselskab Like a can of Beans Records. Gurli Octavia og musikselskabet ønskede, at målrette sangen til playlister og da sangens titel passede med årstiden på udgivelsestidspunktet var det oplagt, at sangen kunne pitches mod playlister med fokus på vinter-sange. Kuratorerne hos Spotify syntes, at det var en god idé, og valgte at lægge sangen på en række playlister for musik med et akustisk udtryk. Og ikke nok med det, så endte sangen også på den store playliste “New Music Friday Danmark” med over 40.000\nfølgere. “Winter Arrived” har i dag, lidt over et år efter udgivelsen, over 270.000 streams - over 200.000 flere streams end Gurlis næstmest streamede sang. Man kan dog ikke sætte streg under og sige, at hvis en sang kommer på en playliste, så kommer den til at klare sig godt på streamingtjenesterne. Det vil jo i sidste ende handle om, om dem der streamer kan lide sangen, vender tilbage til den og måske tager den ind på deres egne playlister, så sangen på den måde øger sin popularitet på tjenesterne og dermed prioriteres endnu højere af tjenesterne. Omvendt kan der ikke være nogen tvivl om, at playlister er vigtige og noget man bør tænke ind i sin udgivelsesstrategi, når nye udgivelser skal eksponeres for et publikum! Ovenstående er et uddrag af kompendiet “At arbejde med et track”, som udgives af Promus i slutningen af november. Hvis du vil læse mere om hvordan du kan optimere din digitale tilstedeværelse, så kan du sende en mail til info@promus.dk og få kompendiet tilsendt. 9\nBilleder: "Jonas Dahl og Ole Holmgaard fra Sonja Hald har begge rødder i ÅSV"\nværksteds-aftnerne præget af diversitet, respekt og forskellighed. Og nysgerrighed ikke at for glemme. Som sangskriver kan det være lidt af en øjenåbner at møde andre sangskrivere, der ikke ”holder på hemmelighederne”, men strør om sig med fifs, evt alternative vinkler og ideer, som man ikke lige selv havde. Og til tider kan en bemærkning fra en anden sangskriver, være med til at styre én i en retning man havde overvejet, men endnu ikke havde taget.\nEN SKRØBELIG PROCES En værkstedsaften vil typisk tage ca 3 timer, og har altid en erfaren vært, der ved hvor skrøbeligt det kan føles at komme og præsentere sit materiale for\nnogen, der måske slet ikke ved hvem man er. Og i øvrigt er en af hovedreglerne: Det er sangens ejer der har facitlisten, til hvad der i sidste ende er relevant. Der kan teoretisk set sidde tre kompetente sangskrivere og mene tre til dels forskellige ting, og det er alt sammen ok, og en af styrkerne ved konceptet. Man vælger det man kan bruge, og resten kan man enten arkivere lodret, eller bruge næste gang man laver en sang. Mulighederne er mange, og de input man får er netop bare input.\nHVAD FÅR MAN MED HJEM? Og hvad får man konkret ud af det? Tjahh – til tider en optimeret sang, der\nÅRHUS SANGSKRIVER VÆRKSTED: Hjertet i ÅSV er sangskriverværkstederne hvor man mødes og giver hinandens sange og deres fremførsel konstruktiv, kompetent og kollegial feedback i øjenhøjde. ÅSV arrangerer månedlige koncerter på Gyngen i Aarhus, og arrangerer desuden vinter og sommerlejre med workshops, co-writings og kreativ networking. DMF Aarhus har gennem en længere årrække lagt lokaler til værkstederne, og guitarbutikken Akustikken sponsorerer den såkaldte ”Vandreguitar”, en guitar af mærket Martin, som via nominering og afstemning skifter ”indehaver” en gang om året, til gavn og inspiration for den pågældendes sangskrivning og udvikling. ÅSV er åben for alle uanset alder, køn og musikalsk niveau. www.sang-skriver.dk www.facebook.com/groups/aarhus.sangskriver\nmåske har fået en skarpere tekst, evt fraluget nogle uforståeligheder eller svage punkter. Måske et forslag til en alternativ stemmeføring eller akkordgang, som ens band ikke ville have fundet på. Til tider er det vigtige ting man ender med at ændre, og til andre tider er det detaljer. Og til tider er man bare blevet klogere på sin næste sang. En fin biting er, at man hører andres sange og selv giver feedback, og dét kan man til tider blive ligeså klog af, som af selv at få det. En anden fin biting er dedikeret, hyggeligt og nærværende samvær og et deraf groende netværk. Samt en øget bevidsthed omkring sangskrivning generelt.\nANDRE SANGSKRIVERVÆRKSTEDER Århus Sangskriverværksted har givet inspiration til oprettelse af bl.a. Randers Sangskriverværksted, og Herning Sangskriverværksted. Cph Listening Room i København har værksteder og efterfølgende koncert hver søndag hele året rundt i Råhuset på Onkel Dannys plads. Der er masser af andre sangskriverklubber og foreninger i Danmark, og for at finde frem til disse, kan man starte med at tjekke Danske Sangskriverklubber (DSK) ud på Facebook.\nAf Kenneth Madsen Foto: Anna Marín Schram\n- OM VÆKSTLAG, ROCK OG RADIO MED EN STATSRADIOFONISK ROCKAMBASSADØR\nVelkommen til Mer’ Monitor!´s BizCrunch i nye klæ`r. Det er med slet skjult begejstring, at vi præsenterer vores første offer: Manden med DRs mørke stemme har siden 1993 formidlet viden, begejstring og passion for rocken, for indien, for det elektroniske, for metallen – dvs alt til venstre for Kashmir - til glæde for de danske radiolyttere. Hils pænt på P6 Beats Carsten Holm!\nfordybe sig i pladerne, til at lave det flow-radio jeg gør i dag.\nCH: Tak for velkommen til både kværn og ‘ottetus’. Jeg har endnu ikke helt neglet dialekten og accenten, men det kommer vel med årene her i Smilets Absolutte Hovedstad ! MM: Radiovært, foredragsholder, konferencier, nybagt aarhusianer, pensioneret (?) heavysanger, projektmager og tobenet rockleksikon – er der noget vi mangler at tilføje til listen? CH: Haha! Det tror jeg ikke - den med pensioneret heavysanger er måske lige i overkanten, for jeg har aldrig været en ‘heavysanger’ værdig! Der har været så mange andre, der ramte den stil helt perfekt, og jeg kunne ikke nå nogle af dem til sokkeholderne. Rockleksikonet kan jeg bryste mig af at være, når det er ud fra de bands og navne, som jeg kender bedst - men kan kun fortælle om stemninger og relationer, for årstal, hvem der spillede med hvem på hvilke plader, etc, er jeg lige så god til, som Morrisey er til at spise kød. MM: Du har 25 års jubilæum hos Statsradiofonien næste år – stort tillykke. Vi skal snakke lidt om vejen fra vækstlag til radiorotation, men fortæl os først lidt om, hvordan det er at være jubilar og at have fulgt radiomediets udvikling i et kvart århundrede, hvor internettet fx lige kom forbi? CH: Tak! Det er ret vildt, at tænke på, at jeg midt i januar måned 1993 fik et opkald fra min kollega Peter Genild . ‘Kunne du tænke dig, at vikariere for mig, i slutningen af februar i programmet Heavyland’, spurgte han. Jeg bukkede tusinde gange, med telefonrøret i den ene hånd og skælvende ben under mig. Radioens udvikling er gået rimelig stærkt, synes jeg. Fra ‘fordybelse’ til ‘flow’. Da jeg startede på P3 , var udviklingen allerede i fuld gang, programmerne var blevet mere tempofyldte og de prøvede ting af, som ‘Casper og Tæskeholdet’, hvilket fungerede rigtig godt. I den tid, har jeg også været så heldig, at være involveret i nogle programmer og projekter, som har udviklet sig en del. Fra at nørde foran mikrofonen og\nMM: P6 Beat, som just er fyldt seks år, viste sig jo at udfylde et tomrum og en stor efterspørgsel for rigtig mange musikelskere. Pludselig blev der plads til det lidt mere krøllede og skramlede. Selvom ”indien” har sine egne superstjerner, så er der bare et skel over til maintream? Hvordan har du oplevet P6 Beat udvikle sin rolle - også ift, hvordan nye kunstnere bruger radio som springbræt? CH: Hele grundtanken med P6 BEAT var at præsentere lytterne for den musik, som de ikke fik på andre radiostationer - som du selv påpeger, er der markant forskel på kanalerne. Vi oplevede også, at vi stak lidt for meget i øst og vest - cool afrofunk med gammel slidt dansk punk kunne godt skræmme folk væk. Der er i den grad stadig plads til det på kanalen, men der er kommet meget mere af det, der ligger ind imellem. Vi rammer en stemning, som lytterne er relativt sikre på at få, når de tænder for radioen og langt de fleste lyttere ønsker noget genkendelighed, også selvom det er med et band, de måske ikke er kæmpe fans af. P6 BEAT spiller nu en rolle, hvor lytterne bliver introduceret til nye toner, dansk musik og en mængde nostalgi, uden at det rammer ind i mainstreambølgen, som mange kan tænde helt af på. Mainstream er der såmænd ikke noget i vejen med, men det findes, som du også selv er inde på, på mange andre kanaler. Vi prøver at skabe et hjem, for de, der føler sig radiofonisk hjemløse, hvis ikke de er til pop, jazz eller klassisk. Yderligere fungerer P6 BEAT som første led i fødekæden for mange nye danske navne, der bliver spillet hos os først, inden de senere bliver testet på de større kanaler - Blondage, Blaue Blume og Nelson Can er et par gode danske eksempler på det, der har været i rotation hos P6 BEAT, og siden er blevet P3’s Uundgåelige. MM: Hvordan ser du radiomediets rolle og funktion i dag? Og måske også set i forhold til streamingens udvikling. Traditionel broadcasting lever fint, men er nu suppleret af internetradio, som P6 Beat, hvor folk i stedet suger radio til sig via apps, podcasts osv.\nCH: Jeg oplever, at en radio som P6 BEAT repræsenterer en form for fællesskab. Hvert år har vi P6 BEAT Rocker Koncerthuset , som i de seneste omgange er blevet udsolgt længe før, der har været et eneste navn på plakaten. Det tolker jeg, som at vores lyttere stoler på, at det vi putter på plakaten, er noget, de vil kunne lide - eller i det mindste få en oplevelse ud af – hvad end de kender det eller ej. Fællesskabet giver sig også udslag i, at mange af radioprogrammerne baserer sig på lytterne og brugerens henvendelser - også mine programmer. Jeg nyder virkelig, at få historier fra lytterne, om hvad de har oplevet af fede koncerter i går aftes eller dengang de hørte en plade med Nick Cave for første gang. Når de fortæller det til mig, går det videre til resten af lytterne, og på den måde er der et helt andet fællesskab om det at lytte radio i dag, end der var, da jeg startede. I Heavyland fik jeg også mange breve med Postmand Per, men i dag er det mere impulsivt og direkte. En til en, og så alligevel til så mange. MM: Et spørgsmål, som mange håbefulde vækstlagsmusikanter rundt i Danevangs øvelokaler gerne vil have et bud på: Hvordan får man sin musik ind i den dér radio? Er det en forudsætning at skulle i æteren for at brage igennem? CH: For at tage det sidste spørgsmål først, så er det efterhånden en skrøne, at hvis man fik sin musik på P3 - og i en høj rotation, så var fremtiden sikret. Radio er stadig magtfuld, ment på den måde, at vi som radioværter, med smag, viden og en evne til at formidle, godt kan påvirke folks valg af musik. Men magten ligger også mange andre steder, for der er streamingtjenester i lyd og billeder, der kan få et navn til at vokse. Lukas Graham er, som allerede fortalt mange steder, et godt eksempel. En koncertoptagelse begyndte at blive spredt på de sociale medier, og pludselig var der en kæmpe hype om bandet, inden at de overhovedet var i nærheden af radioen. Jeg går ind for, at playlistsystemet er en kærkommen gave og et fedt arbejdsværktøj til radioværterne - for jeg bliver selv overrasket over musik, jeg hører på P6 BEAT for første gang, fordi det er kommet i rotation, uden at jeg selv har nået at spille det. Endnu bedre er det, hvis der kommer en kom13\n”Da jeg flyttede hertil, for et års tid siden, oplevede jeg, at der foregik så meget mere på alle planer. Bands, events og pladeproduktioner i alle afskygninger, men at der ikke rigtig var nogle der havde et overblik”\nmentar eller to omkring ‘hvad var det du lige spillede’ eller ‘fuck, det’ fee’. Jeg kan ikke helt sige, hvad der skal til, før at et band fanger min opmærksomhed, men som udgangspunkt skal musikken sidde lige i skabet i forhold til min smag og det jeg kan lide. Men i mine øjne, må det være vejen at gå - at kontakte værterne og de musiksagkyndige på kanalerne - og så er der altid Karrierekanonen (dr.dk/kanon), hvor man kan uploade sin musik 24-7, og dér sidder der altid nogle, og lytter til al musikken der bliver sendt ind. Tjek mulighederne ud på hjemmesiden - der er kommet fede navne ud af den kanon, igennem mange år!\n…ET BAEST AF EN UDVIKLING! MM: Som radiomand har du jo set sider af udviklingen indefra. Vejen Frem er jo blevet rystet godt og grundigt de seneste 15, 10 og velsagtens bare 5 år. Den ”gamle” model med at øve sig, 14\nlave en demo, shoppe med den og få jobs osv er blevet udfordret. Hvordan har du oplevet dén udvikling fra din side af bordet? CH: Jeg oplever, at der er mange bands, der har sindssygt meget styr på, hvilken rolle de kan spille på den danske musikscene, hvordan de skal gribe strategierne an og hvilke træk de skal tage. På den ene side, er det måske meget meget lidt rock n’ roll - på den anden side, prøver selv helt unge og nye bands, at tilpasse sig den måde vi opdager, oplever og forbruger musik i dag. Ynglingseksempel! Baest fra Aarhus , de har spillet sammen i 1½ år nu, spiller dødsmetal som var det lavet i 1992 , som er lige mit skonummer, og har allerede spillet Copenhell , Roskilde og er næste år med i pakken af danske bands, der danner rammerne om et stort dansk fokus på den internationale branchefestival Eurosonic. De har lagt strategierne klar, fra merchandise til SoMe -politik til, hvordan de agerer på scenen. Dette gjorde de, nærmest inden de begyndte at øve. Det er at tage sin samtid alvorligt, uden at gå på kompromis med den musik de laver, som de heldigvis laver vildt godt.\nHJEM TIL AARHUS ECHO – OG SKULDRENE, VI STÅR PÅ Det er nok gået op for mange P6 Beatlyttere, at programmet, Weekend med Carsten Holm, nu udgår fra Aarhus. Carsten har skiftet hovedstad, men nøjes ikke med at sende radio. Eller være konferencier på Northside. Han har bl.a. været med til at skabe ideen om det ambitiøse, nye Aarhus Echoprojekt - om fortællinger, forbindelser og fællesskaber. MM: Sammen med et hold gode aarhusianere er du involveret i Aarhus Echo. Den korte beskrivelse er en platform til kortlægning af musikmiljøet i Aarhus. Kan du give os et elevatorpitch på, hvad Aarhus Echo er ? CH: Jeg har altid haft et stort kendskab til musiklivet i Aarhus, især i den periode fra 90’erne og til nu, hvor jeg selv er kommet meget til Spot Festival og andre arrangementer i byen. Da jeg flyttede hertil, for et års tid siden, oplevede jeg, at der foregik så meget mere på alle planer. Bands, events og pladeproduktioner i alle afskygninger, men at der ikke rigtig var nogle der havde et overblik. Det ville jeg gerne være med til at\nskabe, så jeg snakkede med min ven Torsten Cubel og tingene udviklede sig derfra. Så hele idéen er, at fortælle om musiklivet i byen - tage udgangspunkt i de aktuelle bands, produktioner og koncerter - og ud fra det, fortælle hvilke navne, som de står på skuldrene af. Altså trække en klar rød tråd fra tidens toner, til det der var engang. Men det er også fortællingerne fra pladestudierne, de små eller større fabrikker der laver instrumenterne eller effektmaskinerne, og de mange frivillige, der får spillestederne til at køre rundt. Altså historier om alle de, der aldrig kommer i overskrifterne. MM: Hvis vi nu skal tage en lille bizbrille på, hvordan kan et musikalsk by-stamtræ bruges af vækstlaget? Altså dem, som om måske bare få år kommer til at stå på skuldrene af dem, som lige nu har stillet sig på skuldrene af dem, som lige har været store? CH: Jeg oplever, at Aarhus har en magnetisk kraft på musikere - især på de musikere, der er i byen i dag. De fleste bliver i Aarhus, fordi mulighederne for at udfolde og udleve sin musik i byen og fordi internettet gør det nemt at kommunikere med hele verden. Så jeg håber, at vækstlaget måske kan bruge Aarhus Echo som en slags netværk lige nu og her - og samtidig får lidt inspiration fra den musikscene, de er en del af - både af de aktuelle navne og af historien. Når de så selv er blevet nogle af skuldrene, som andre står på, håber jeg at de kan mærke en stolthed af, at have været med til at bygge videre på byens musikliv. MM: Fantastisk – vi er glade for at bringe det gode budskab videre! Vi er også løbet tør for spalteplads nu, desværre. Tak fordi du ville være med! Ses vi oppe foran ude på Refshalen til sommer? CH: Med Ozzy, Exodus og Zeal & Ardor på plakaten, kan du ikke se min røv for bare skosåler. MM: Fedt! Tak for ordene – og god vind med Aarhus, Echo, radioen og det hele! Over + out. Artiklen er en del af et længere interview om blandt andet `Vinyl` og `at finde den gode historie`, som du kan læse i fuld længde på mono.dk og ora.dk. 15\nDu’ vild med grej. Du elsker at scrolle nettet igennem på jagt efter den nyeste guitardims. Du håber lidt, at der en dag dukker en genial opfindelse op, der lige kan booste dit guitarspil til nye højder. Du er vild med de nye opfindelser, de gale og de geniale ideéer. Men du har ik’ mere tid i dit travle liv, da du i forvejen er i gang med at læse op omkring ensretterrør og true bypass, så du håber, at en anden måske kan hjælpe lidt til med jagten. Hvis ovenstående passer på din profil, så er du kommet til det rette sted. Vi kender det alle. Lidt for meget guitarspil kan give ømme fingerspidser. Man ville ønske, at nogen havde opfundet noget, der kunne hjælpe en af med problemet. Og det er der så heldigvis. Måske…\nGORILLA TIPS Gorilla Tips er silikonedutter, som du kan påsætte dine tyndhudede fingerspidser, så du kan spille Tears in Heaven hele aften uden at dele ud af dine egne tårer pga. ømme fingre. Der er fire dutter i en pakke, og de kom-\nmer i en fix, lille plastæske, samt fås i flere forskellige størrelser. Tanken bag Gorilla Tips er rigtig fin. Det eneste problem med dem er bare, at de ikke virker. Gummi mod metal er en utrolig dårlig combo. Modstanden mellem dutterne og strengene gør, at ens fingre nu hægter sig fast i strengene. Det er f.eks. nu komplet umuligt at lave selv de mindste slides, og derfor bliver ens fingermobilitet yderst begrænset, da man jo drøner op og ned ad brættet snart uanset hvad man spiller. Så man ender uheldigvis med, at det pludseligt er meget sværere at spille guitar, hvilket gør Gorilla Tips til et ret dårligt produkt. Man skulle så måske tro, at de kunne bruges på bassistens pickingfingre i stedet. Det er jo der, man normalt hurtigst får ømme fingre. Men oplevelsen er helt den samme\nder. De hænger i, og gør bare det hele meget mere besværligt. Gorilla Tips kan dog have sin berettigelse i nødsituationer, hvor man f.eks. har skåret sig i den ene finger, men stadig er tvunget til at gennemføre et gig. Så kan man bruge det på den éne finger, og så stadig være mobil på de fingre, der er uden dutter. Dét vil give fin mening. De koster lidt under en hund. Køb dem hvis du er livrem- og selertypen, der har behov for at kunne redde et gig trods en beskadiget finger. Hvis du derimod gerne vil kunne spille guitar uden ømme fingerspidser, så er der i længden kun én vej frem; øv dig noget mere på guitaren ;)


Betonarbejderen Asger: Jeg kunne ikke forestille mig at lave andet - Avisen.dk\nAsger Risager Nielsen er begejstret for at arbejde med beton, (Foto: Foto: Privatfoto)\nAsger Risager Nielsen var ufaglært og blev arbejdsløs. Et AMU-forløb efterfulgt af et arbejde og en lærlingeplads har givet ham et sikkerhedsnet i livet.\n17. marts 2018 06:30\nEt uddannelsesforløb via det lokale jobcenter har givet Asger Risager Nielsen en mening med livet. Lige nu er han i lære hos Spæncom A/S, der laver betonelementer, og er meget begejstret for det.\n- Jeg har aldrig haft et arbejde, der var så fedt. Hele faget er bare enormt interessant og spændende, siger Asger Risager Nielsen til Avisen.dk.\nAsger Risager Nielsen var ufaglært og arbejdede som rengøringsrotations-vikar hos Aalborg Kommune. Her kunne han ikke få en fast stilling. Efter tre måneder hos jobcentret fik han gennem 3F og Dansk Metal tilbud om at komme i et tre ugers forløb for at få et indblik i de forskellige uddannelsesmuligheder, der var.\nBlev grebet af faget\nAsger Risager Nielsen oplevede, at byggebranchen var tørstig efter kvalificeret arbejdskraft. Derfor startede han på et betonmagerkursus på AMU og blev grebet af faget.\n- Det var virkelig et godt forløb, og det var virkelig spændende arbejde, vi blev undervist i. Det er helt vildt, hvad man kan lave af beton, siger Asger Risager Nielsen.\nHan havde ikke beskæftiget sig med ret meget betonarbejde, inden han startede på AMU-forløbet. Det skulle vise sig at passe godt til ham.\n- Jeg vidste slet ikke, at det var noget, jeg kunne finde ud af. Det ser ud som om, at jeg mere eller mindre har et talent for det, siger han.\nEfter at have afsluttet AMU-forløbet som betonmager kom Asger Risager Nielsen i et kort praktikforløb hos Spæncom A/S. Weekenden efter at være startet i praktik, blev han tilbudt en fast stilling.\nEfter at have været ansat et år hos Spæncom A/S blev Asger Risager Nielsen tilbudt en læreplads på stedet. Han skal være lærling i to år.\n- Jeg var helt vildt glad, da jeg blev tilbudt en læreplads. Jeg kunne ikke forestille mig at lave andet resten af mit liv, siger han.\nFor Asger Risager Nielsen har det betydet meget at gå fra ufaglært til at være arbejdsløs til at have en læreplads med efterfølgende jobgaranti.\n- Det gør mig på en måde hel. Det hele kører bare for mig. Og det er jo pointen med uddannelse, at man kommer foran i køen, hvis det skulle gå galt. Det giver jo det her sikkerhedsnet, som er rigtig rart at have, siger han.\nEn evaluering af voksenuddannelser og efteruddannelser i Danmark foretaget af VIVE, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, viser, at effekten af AMU-forløb generelt er positiv. Det er ofte de uddannelsesforløb, hvor der er en direkte forbindelse til en virksomhed, der har den største effekt.\nForbundssekretær hos 3F Søren Heisel mener, at AMU giver gode forudsætninger for de ledige til at få et job.\n- Vi ved i 3F, at effekten af ordinær uddannelse, især AMU, er steget kraftigt i takt med opsvinget. I takt med at ledigheden falder, desto større betydning får manglende og dermed også rette kvalifikationer, siger han til Avisen.dk.


»Associeringsaftalen EØF-Tyrkiet – tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, og artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 – anvendelsesområde – indførelse af nye restriktioner for etableringsretten, den frie udveksling af tjenesteydelser og betingelserne for adgangen til arbejdsmarkedet – forbud – fri udveksling af tjenesteydelser – artikel 56 TEUF og 57 TEUF – udstationering af arbejdstagere – tredjelandsstatsborgere – krav om beskæftigelsestilladelse ved tilrådighedsstillelse af arbejdskraft«\nI sag C‑91/13,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Raad van State (Nederlandene) ved afgørelse af 20. februar 2013, indgået til Domstolen den 25. februar 2013, i sagen:\nsammensat af afdelingsformanden, R. Silva de Lapuerta (refererende dommer), og dommerne J.L. da Cruz Vilaça, G. Arestis, J.-C. Bonichot og A. Arabadjiev,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 20. marts 2014,\n– Essent Energie Productie BV ved advocaat T.L. Badoux\n– den nederlandske regering ved M. Bulterman og J. Langer, som befuldmægtigede\n– Europa-Kommissionen ved J. Enegren og M. van Beek, som befuldmægtigede,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 8. maj 2014,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 41, stk. 1, i tillægsprotokollen, der blev undertegnet den 23. november 1970 i Bruxelles og indgået, godkendt og bekræftet på Fællesskabets vegne ved Rådets forordning (EØF) nr. 2760/72 af 19. december 1972 (Samling af Aftaler indgået af De Europæiske Fællesskaber, bind 3, s. 581, herefter »tillægsprotokollen«), og artikel 13 i associeringsrådets afgørelse nr. 1/80 af 19. september 1980 om udvikling af associeringen (herefter »afgørelse nr. 1/80«). Associeringsrådet blev oprettet ved aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet, som blev undertegnet den 12. september 1963 i Ankara dels af Republikken Tyrkiet, dels af EØF’s medlemsstater og Fællesskabet, og som blev indgået, godkendt og bekræftet på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse 64/732/EØF af 23. december 1963 (Samling af Aftaler Indgået af De Europæiske Fællesskaber, bind 3, s. 541, herefter »associeringsaftalen«).\n2 Denne anmodning er indgivet under en sag mellem Essent Energie Productie BV (herefter »Essent«) og Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (social- og arbejdsministeren, herefter »ministeren«) vedrørende en bøde, som ministeren har pålagt selskabet, da dette havde fået udført arbejde af arbejdssøgende tredjelandsstatsborgere uden beskæftigelsestilladelse.\n3 I henhold til associeringsaftalens artikel 2, stk. 1, har den til formål at fremme en stadig og afbalanceret styrkelse af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem de kontraherende parter, herunder på arbejdskraftens område, ved gradvist at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed (associeringsaftalens artikel 12) samt ved at ophæve de restriktioner, som begrænser etableringsfriheden (aftalens artikel 13) og den frie udveksling af tjenesteydelser (aftalens artikel 14), med henblik på at forbedre det tyrkiske folks levevilkår og senere at lette Republikken Tyrkiets optagelse i Unionen (fjerde betragtning i præamblen og aftalens artikel 28).\n4 Den tillægsprotokol, der ifølge sin artikel 62 udgør en integrerende del af associeringsaftalen, fastsætter i artikel 1 vilkårene, retningslinjerne og tempoet for gennemførelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i aftalens artikel 4.\n5 Tillægsprotokollen indeholder et afsnit II, der har overskriften »Bevægelighed for personer og tjenesteydelser«, hvis kapitel I omhandler »[a]rbejdskraften« og kapitel II vedrører etableringsret, tjenesteydelser og transport.\n6 Tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, som findes i dette kapitel II, bestemmer:\n7 Tillægsprotokollens artikel 59, der findes i afsnit IV med overskriften »Almindelige og afsluttende bestemmelser«, er affattet således:\n»Inden for de af denne protokol dækkede områder må der ikke gives Tyrkiet gunstigere betingelser end dem, som medlemsstaterne indrømmer hinanden på grundlag af [EUF-traktaten].«\nAfgørelse nr. 1/80\n8 Artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 bestemmer følgende:\n»[Unionens] medlemsstater og Tyrkiet må ikke indføre nye begrænsninger for så vidt angår vilkårene for adgang til beskæftigelse for arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der på nævnte landes områder har opnået opholds- og arbejdstilladelse i henhold til gældende lovgivning.«\n9 Ifølge artikel 1, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. 1, i Wet arbeid vreemdelingen (lov om beskæftigelse af udlændinge) i den affattelse, der finder anvendelse på hovedsagen (herefter »Wav 1994«), forstås ved »arbejdsgiver« enhver, der ved udøvelse af et embede, et erhverv eller i sin virksomhed beskæftiger en anden.\n10 I henhold til artikel 2, stk. 1, i Wav 1994 må arbejdsgivere ikke beskæftige udlændinge i Nederlandene uden beskæftigelsestilladelse.\n11 Essent er et nederlandsk selskab, som har givet BIS Industrial Services Nederland BV (herefter »BIS«), ligeledes etableret i Nederlandene, i opdrag at opsætte stilladser i Essents filial i Geetruidenberg (Nederlandene).\n12 Ifølge en rapport udarbejdet af arbejdsinspektionen den 8. marts 2010 blev det i forbindelse med en kontrol udført af inspektionen i denne virksomhed den 15., 19. og 20. maj 2008 konstateret, at 33 tredjelandsstatsborgere, heraf 29 tyrkiske statsborgere, havde været beskæftiget med dette arbejde i perioden fra den 1. januar til den 20. maj 2008.\n13 Ifølge den samme rapport var disse arbejdstagere fra tredjelande udlejet til BIS af Ekinci Gerüstbau GmbH (herefter »Ekinci«), et tysk selskab, som havde ansat dem, uden at der var blevet udstedt nogen beskæftigelsestilladelse af de nederlandske myndigheder med henblik på en sådan udstationering.\n14 Ved afgørelse af 11. maj 2010 pålagde ministeren Essent en bøde på 264 000 EUR for tilsidesættelse af artikel 2, stk. 1, i Wav 1994 med den begrundelse, at dette selskab ved udførelsen af det pågældende arbejde havde beskæftiget udenlandske arbejdstagere uden beskæftigelsestilladelse, selv om dette var et krav efter nederlandsk lovgivning.\n15 Essent indgav en klage over denne afgørelse.\n16 Ved en afgørelse af 22. december 2010 afviste ministeren at imødekomme klagen med den begrundelse, at Ekincis ydelse udelukkende havde bestået i at stille arbejdskraft til rådighed, hvorfor Essent som opdragsgiver og de pågældende udlændinges arbejdsgiver burde have rådet over beskæftigelsestilladelser til disse.\n17 Ved dom af 27. september 2011 frifandt Rechtbank ’s-Hertogenbosch ministeren i den sag, der var anlagt af Essent til prøvelse af den pågældende afgørelse. Retten fastslog bl.a., at ministeren med føje havde pålagt Essent en bøde, idet ydelsen leveret af Ekinci udelukkende bestod i udstationering af udenlandske arbejdstagere, og at EU-retten i denne sammenhæng ikke var til hinder for en lovgivning i en medlemsstat, som stillede krav om, at arbejdstagere, der var udstationeret på denne medlemsstats område, skulle være i besiddelse af en beskæftigelsestilladelse.\n18 Essent appellerede dommen til den forelæggende ret.\n19 Under disse omstændigheder har Raad van State besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Kan en opdragsgiver i en situation som den, der foreligger i hovedsagen, hvor opdragsgiveren i henhold til artikel 2, stk. 1, i [Wav 1994] må anses for arbejdsgiver for de pågældende tyrkiske arbejdstagere, over for de nederlandske myndigheder påberåbe sig standstill-klausulen i artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 eller standstill-klausulen i tillægsprotokollens artikel 41?\n2) a) Skal standstill-klausulen i artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 eller standstill-klausulen i tillægsprotokollens artikel 41 fortolkes således, at de er til hinder for indførelsen af et sådant forbud, som omhandles i artikel 2, stk. 1, i [Wav 1994], hvorefter opdragsgivere ikke uden beskæftigelsestilladelse i Nederlandene må beskæftige arbejdstagere, der er statsborgere i et tredjeland, i dette tilfælde [Republikken Tyrkiet], såfremt disse arbejdstagere er ansat hos en tysk virksomhed og via en nederlandsk virksomhed, der har lejet dem, arbejder for opdragsgiveren i Nederlandene?\nb) Har det herved nogen betydning, at det allerede før ikrafttrædelsen af såvel standstill-klausulen i tillægsprotokollens artikel 41 som standstill-klausulen i artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 var blevet forbudt arbejdsgivere at beskæftige udlændinge på grundlag af en ansættelsesaftale uden beskæftigelsestilladelse, og at dette forbud ligeledes før ikrafttrædelsen af standstill-klausulen i artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 blev udvidet til virksomheder, der lejer arbejdskraft, og som har fået udlændinge stillet til rådighed?«\n20 Med de præjudicielle spørgsmål, som skal undersøges samlet, ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, og artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 skal fortolkes således, at de er til hinder for en lovgivning i en medlemsstat som den i hovedsagen omhandlede, i henhold til hvilken det – når tyrkiske arbejdstagere stilles til rådighed af en virksomhed etableret i en anden medlemsstat for en virksomhed etableret i den første medlemsstat, som anvender disse med henblik på at gennemføre arbejde for en anden virksomheds regning, som ligeledes er etableret i denne samme medlemsstat – er en betingelse for en sådan tilrådighedsstillelse, at disse arbejdstagere er i besiddelse af en beskæftigelsestilladelse.\nOm anvendeligheden af tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, og artikel 13 i afgørelse nr. 1/80\n21 Det bemærkes, at ifølge Domstolens faste praksis kan tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, og artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 anvendes umiddelbart. Disse to bestemmelser kan følgelig påberåbes for medlemsstaternes domstole af tyrkiske statsborgere, som bestemmelserne finder anvendelse på, med henblik på at udelukke anvendelsen af regler i national ret, der er i strid med de pågældende bestemmelser (jf. domme Abatay m.fl., C‑317/01 og C‑369/01, EU:C:2003:572, præmis 58 og 59, og Demirkan, C‑222/11, EU:C:2013:583, præmis 38).\n22 Domstolen har i øvrigt præciseret, at et generelt princip om fri bevægelighed for personer mellem Tyrkiet og EU er hverken fastsat i associeringsaftalen eller i tillægsprotokollen og heller ikke i afgørelse nr. 1/80, som kun vedrører den frie bevægelighed for arbejdstagere (jf. dom Demirkan, EU:C:2013:583, præmis 53).\n23 I denne forbindelse har Domstolen gentagne gange fastslået, at tyrkiske statsborgere i modsætning til medlemsstaternes arbejdstagere ikke har ret til fri bevægelighed inden for Unionen, men kun kan påberåbe sig bestemte rettigheder på en enkelt værtsmedlemsstats område (jf. bl.a. domme Savas, C‑37/98, EU:C:2000:224, præmis 59, Abatay m.fl., EU:C:2003:572, præmis 64, og Derin, C‑325/05, EU:C:2007:442, præmis 66).\n24 Det bemærkes, at værtsmedlemsstaten for de pågældende tyrkiske arbejdstagere i hovedsagen er Forbundsrepublikken Tyskland, hvor de lovligt opholder sig og arbejder.\n25 Det er følgelig i forhold til denne medlemsstat, at disse arbejdstagere kan gøre de rettigheder gældende, som de udleder af artikel 13 i afgørelse nr. 1/80.\n26 Den nævnte artikel 13 vedrører i øvrigt nationale foranstaltninger vedrørende adgangen til beskæftigelse, og har ikke til formål at beskytte tyrkiske statsborgere, som allerede er integreret på en medlemsstats arbejdsmarked (jf. dom Sahin, C‑242/06, EU:C:2009:554, præmis 51).\n27 Det følger i øvrigt af afgørelse nr. 1/80’s opbygning og formål, at på det nuværende udviklingstrin for arbejdskraftens frie bevægelighed inden for rammerne af associeringsaftalen EØF-Tyrkiet har denne afgørelse som væsentligste formål den gradvise integration af tyrkiske arbejdstagere i værtsmedlemsstaten gennem lovlig beskæftigelse i en i princippet uafbrudt periode (jf. dom Abatay m.fl., EU:C:2003:572, præmis 90).\n28 De i hovedsagen omhandlede tyrkiske statsborgere, som opholder sig og arbejder lovligt i deres værtsmedlemsstat, nemlig Forbundsrepublikken Tyskland, er blevet udsendt til det nederlandske område for en begrænset periode svarende til den tid, der er nødvendig for at udføre det arbejde med opførelse af stillads, som BIS af Essent var blevet betroet at udføre.\n29 Der er således ingen elementer i sagens akter, der giver anledning til at tro, at de pågældende arbejdstagere havde til hensigt at integrere sig på arbejdsmarkedet i Kongeriget Nederlandene som værtsmedlemsstat.\n30 Det følger heraf, at artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 ikke finder anvendelse på en situation som den i hovedsagen omhandlede.\n31 Hvad angår tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, bemærkes, at bestemmelsen, således som det fremgår af dens ordlyd, klart, præcist og ubetinget fastsætter en utvetydig »standstill«-klausul, som forbyder, at de kontraherende parter indfører nye restriktioner, der begrænser etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser med virkning fra tillægsprotokollens ikrafttrædelsesdato (jf. dom Demirkan, EU:C:2013:583, præmis 37).\n32 Denne »standstill«-klausul forbyder generelt indførelse af enhver ny foranstaltning, som har til formål eller følge, at en tyrkisk statsborgers udøvelse af nævnte økonomiske friheder på en medlemsstats område underkastes betingelser, som er mere restriktive end dem, der fandt anvendelse på ham, da tillægsprotokollen trådte i kraft i forhold til denne medlemsstat (jf. dom Demirkan, EU:C:2013:583, præmis 39).\n33 Domstolen har i denne forbindelse allerede fastslået, at tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, kan gøres gældende af en virksomhed med hjemsted i Tyrkiet, der lovligt præsterer tjenesteydelser i en medlemsstat, og af tyrkiske statsborgere, der som erhvervschauffører er ansat af en sådan virksomhed (jf. dom Abatay m.fl., EU:C:2003:572, præmis 105 og 106, og Demirkan, EU:C:2013:583, præmis 40).\n34 Som generaladvokaten har anført i punkt 55 i forslaget til afgørelse, består den eneste tilknytning til Republikken Tyrkiet i tvisten i hovedsagen derimod i, at der er tyrkiske statsborgere blandt de arbejdstagere, som Ekinci har udstationeret i Nederlandene. Da der i den situation, der har givet anledning til tvisten, ikke foreligger nogen økonomisk aktivitet mellem Republikken Tyrkiet og Kongeriget Nederlandene, er dette tilknytningspunkt ikke tilstrækkeligt til, at situationen i hovedsagen er omfattet af anvendelsesområdet for tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1.\n35 Det følger af ovennævnte bemærkninger, at tillægsprotokollens artikel 41, stk. 1, og artikel 13 i afgørelse nr. 1/80 ikke finder anvendelse i en situation som den i hovedsagen omhandlede.\nOm artikel 56 TEUF og 57 TEUF\n36 Det skal påpeges, at den omstændighed, at en national ret rent formelt har udformet det præjudicielle spørgsmål under henvisning til bestemte EU-retlige bestemmelser, ikke er til hinder for, at Domstolen oplyser denne ret om alle de fortolkningsmomenter, der kan være til nytte ved afgørelsen af den sag, som verserer for denne, uanset om den henviser til dem i sine spørgsmål. Det tilkommer herved Domstolen fra samtlige de oplysninger, der er fremlagt af den nationale ret, navnlig af forelæggelsesafgørelsens præmisser, at udlede de EU-retlige elementer, som det under hensyn til sagens genstand er nødvendigt at fortolke (jf. domme Vicoplus m.fl., C‑307/09 – C‑309/09, EU:C:2011:64, præmis 22 og den deri nævnte retspraksis).\n37 Det bemærkes i denne forbindelse ligeledes, at det følger af Domstolens praksis, at en virksomhed, der består i mod vederlag at stille arbejdskraft, der forbliver ansat hos virksomheden, til rådighed, uden at der indgås en arbejdskontrakt med aftageren, udgør en erhvervsmæssig virksomhed, der opfylder betingelserne i artikel 57, stk. 1, TEUF, og skal derfor betragtes som en tjenesteydelse i denne bestemmelses forstand (jf. domme Webb, 279/80, EU:C:1981:314, præmis 9, og Vicoplus m.fl., EU:C:2011:64, præmis 27).\n38 Hvad angår tvisten i hovedsagen er tilrådighedsstillelsen af arbejdskraft leveret af en virksomhed etableret i Tyskland til en brugervirksomhed etableret i Nederlandene.\n39 Som generaladvokaten har anført i punkt 60 i forslaget til afgørelse, er en sådan udveksling af tjenesteydelser mellem to virksomheder, der er etableret i to forskellige medlemsstater, for det første omfattet af anvendelsesområdet for artikel 56 TEUF og 57 TEUF, og for det andet er den omstændighed, at tilrådighedsstillelsen af arbejdskraft vedrører arbejdstagere, der er tredjelandsstatsborgere, uden betydning i denne forbindelse.\n40 Den omstændighed, at Essent ikke er den direkte modtager af den i hovedsagen omhandlede tjenesteydelse med tilrådighedsstillelse af arbejdskraft, kan heller ikke have til følge, at virksomheden fratages muligheden for at påberåbe sig artikel 56 TEUF og 57 TEUF med henblik på at anfægte den sanktion, som den er blevet pålagt af ministeren.\n41 Hvis Essent blev frataget en sådan mulighed, ville det således være tilstrækkeligt for den medlemsstat, på hvis område modtagervirksomheden af en sådan tjenesteydelse var etableret, at fastholde en vid fortolkning af begrebet arbejdsgiver, som den i hovedsagen omhandlede, med henblik på at anfægte anvendelsen af bestemmelserne i EUF-traktaten på den frie udveksling af tjenesteydelser og følgelig fratage forbuddet mod begrænsninger af denne frihed i artikel 56 TEUF fra sin virkning.\n42 For så vidt som Essent som ordregiver placeret i en kæde af virksomheder berørt af den i hovedsagen omhandlede tjenesteydelse var den eneste virksomhed, som de nederlandske myndigheder har rejst tvivl om og pålagt en bøde, er spørgsmålet om, hvorvidt de bestemmelser i den i hovedsagen omhandlede lovgivning, som har givet anledning til pålæggelse af denne bøde, er forenelige med artikel 56 TEUF og 57 TEUF, i øvrigt direkte nyttig for løsningen af den tvist, som er blevet indbragt for den forelæggende ret, som vedrører lovligheden af den pågældende bøde.\n43 Det skal følgelig undersøges, om artikel 56 TEUF og 57 TEUF skal fortolkes således, at de er til hinder for en lovgivning som den i hovedsagen omhandlede.\n44 Det bemærkes i denne forbindelse, at det fremgår af Domstolens faste praksis, at artikel 56 TEUF ikke blot kræver afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling til skade for en tjenesteyder med hjemsted i en anden medlemsstat på grundlag af dennes nationalitet, men også ophævelse af enhver restriktion – også selv om den gælder uden forskel for såvel indenlandske tjenesteydere som tjenesteydere fra andre medlemsstater – der kan være til hinder for eller indebære ulemper for den virksomhed, som udøves af en tjenesteyder med hjemsted i en anden medlemsstat, hvor denne lovligt præsterer tilsvarende tjenesteydelser, eller kan gøre denne virksomhed mindre tiltrækkende (jf. domme Kommissionen mod Luxembourg, C‑445/03, EU:C:2004:655, præmis 20, og Kommissionen mod Østrig, C‑168/04, EU:C:2006:595, præmis 36).\n45 Hvad angår udstationering af arbejdstagere fra et tredjeland, som foretages af en virksomhed, der leverer tjenesteydelser, etableret i en EU-medlemsstat, er det allerede blevet fastslået, at en national ordning, hvorefter en virksomhed med hjemsted i en anden medlemsstat kun må levere tjenesteydelser i det pågældende land, hvis den har opnået en tilladelse hertil fra en administrativ myndighed, er en restriktion for denne frihed som omhandlet i artikel 56 TEUF (jf. domme Kommissionen mod Tyskland, C‑244/04, EU:C:2006:49, præmis 34, og Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 40).\n46 I henhold til den i hovedsagen omhandlede lovgivning må arbejdsgivere ikke i forbindelse med levering af grænseoverskridende tjenesteydelser, som består i tilrådighedsstillelse af arbejdskraft, beskæftige udlændinge i Nederlandene, som ikke er i besiddelse af en beskæftigelsestilladelse.\n47 De betingelser og krav vedrørende frister, som skal være opfyldt for at opnå denne beskæftigelsestilladelse og de administrative byrder, som opnåelsen heraf medfører, hæmmer i øvrigt tilrådighedsstillelsen af arbejdstagere fra tredjelande for en brugervirksomhed etableret i Nederlandene af en tjenesteyder, som er etableret i en anden medlemsstat, og følgelig sidstnævnte virksomheds udøvelse af sine tjenesteydelser (jf. i denne retning domme Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 23, Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 35, og Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 39 og 42).\n48 En national lovgivning, der vedrører et område, der ikke er genstand for harmonisering på EU-plan, og som gælder uden forskel for enhver person eller ethvert selskab, der driver virksomhed på den pågældende medlemsstats område, kan imidlertid til trods for dens restriktive virkning på den frie udveksling af tjenesteydelser begrundes i et tvingende alment hensyn, der ikke allerede tilgodeses i kraft af de bestemmelser, tjenesteyderen er undergivet i den medlemsstat, hvor han er etableret, forudsat at lovgivningen er egnet til at sikre virkeliggørelsen af det formål, den forfølger, og ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde formålet (jf. domme Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 21, Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 31, og Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 37).\n49 Bestemmelserne vedrørende udstationering af arbejdstagere fra tredjelande i forbindelse med grænseoverskridende tjenesteydelser er på dette tidspunkt ikke harmoniseret på EU-plan. Under disse omstændigheder skal det således undersøges, om de restriktioner for den frie udveksling af tjenesteydelser, der følger af den i hovedsagen omhandlede lovgivning, forekommer begrundet i et tvingende alment hensyn, og, i givet fald, om de er nødvendige for på effektiv og passende måde at opfylde dette formål (jf. dom Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 44 og den deri nævnte retspraksis).\n50 Adspurgt om dette under retsmødet har den nederlandske regering anført, at den i hovedsagen omhandlede lovgivning er begrundet i formålet om at beskytte det nationale arbejdsmarked.\n51 Det skal i denne forbindelse bemærkes, at selv om hensynet til at undgå forstyrrelser på arbejdsmarkedet er et tvingende alment hensyn, sker udstationering til en anden medlemsstat med henblik på at levere tjenesteydelser dér af arbejdstagere, der er beskæftiget i en virksomhed, som er etableret i én medlemsstat, imidlertid ikke med det formål at få adgang til arbejdsmarkedet i denne anden medlemsstat, idet arbejdstagerne vender tilbage til deres hjem- eller bopælsland efter udførelsen af arbejdet (jf. domme Rush Portuguesa, C‑113/89, EU:C:1990:142, præmis 15, Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 38, og Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 55).\n52 En medlemsstat kan imidlertid kontrollere, at en virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat, og som på medlemsstatens område udstationerer arbejdstagere fra et tredjeland, ikke benytter sig af den frie udveksling af tjenesteydelser med et andet formål end at udføre den pågældende ydelse (jf. domme Rush Portuguesa, EU:C:1990:142, præmis 17, Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 39, og Kommissionen mod Østrig, EU:C:2006:595, præmis 56).\n53 Kontrollen hermed må imidlertid ikke gå ud over de grænser, som EU-retten afstikker, herunder navnlig de grænser, der følger af retten til fri udveksling af tjenesteydelser, som ikke må undergraves, og hvis udøvelse ikke af myndighederne kan underlægges betingelser fastsat efter disses frie skøn (domme Rush Portuguesa, EU:C:1990:142, præmis 17, Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 36, og Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 40).\n54 Det skal under disse omstændigheder bemærkes, at den særlige karakter af virksomhed, der består i mod vederlag at stille arbejdskraft, der forbliver ansat hos virksomheden, til rådighed, uden at der indgås en arbejdskontrakt med aftageren, ikke fratager en sådan virksomhed karakteren af tjenesteyder henhørende under anvendelsesområdet for artikel 56 TEUF ff. og medfører ikke, at en sådan virksomhed er undtaget fra bestemmelserne vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser (jf. dom Webb, EU:C:1981:314, præmis 10).\n55 Følgelig forholder det sig således, at selv om en medlemsstat skal have anerkendt retten til dels at have mulighed for at kontrollere, at en virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat og leverer en ydelse, der består i tilrådighedsstillelse af arbejdstagere fra tredjelande til en brugervirksomhed etableret i den første medlemsstat, ikke gør brug af den frie udveksling af tjenesteydelser med andre formål end levering af den pågældende tjenesteydelse, dels at have mulighed for at træffe de nødvendige kontrolforanstaltninger i denne henseende (jf. dom Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 36), må udøvelsen af denne mulighed imidlertid ikke give medlemsstaten ret til at pålægge uforholdsmæssige krav.\n56 En medlemsstats varige opretholdelse af et krav om beskæftigelsestilladelse for tredjestatsborgere, som er udlejet til en virksomhed etableret i denne medlemsstat af en virksomhed etableret i en anden medlemsstat, går imidlertid videre, end hvad der er nødvendigt for at nå det formål, som forfølges med den i hovedsagen omhandlede lovgivning.\n57 Forpligtelsen for en virksomhed, der leverer tjenesteydelser, til at give de nederlandske myndigheder oplysninger, der attesterer, at de pågældende arbejdstagere opfylder de gældende retsforskrifter, navnlig med hensyn til bopæl, arbejdstilladelse og social dækning i den medlemsstat, hvor denne virksomhed har ansat dem, giver på en mindre indgribende og lige så effektiv måde som de i hovedsagen omhandlede krav om beskæftigelsestilladelse de pågældende myndigheder sikkerhed for lovmæssigheden af disse arbejdstageres situation og den omstændighed, at disse udøver deres hovedaktivitet i den medlemsstat, hvor den virksomhed, der leverer tjenesteydelser, er etableret (jf. domme Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 46, og Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 41).\n58 En sådan forpligtelse kunne bestå i en simpel forudgående erklæring, som ville give de nederlandske myndigheder mulighed for at kontrollere de fremlagte oplysninger og for at træffe de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af, at arbejdstagernes situation var ulovlig. Forpligtelsen kunne desuden tage form af en kort meddelelse af de krævede dokumenter, navnlig når udstationeringens varighed ikke gør det muligt at udføre en sådan kontrol effektivt (jf. dom Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 41).\n59 Forpligtelsen for en virksomhed, der leverer tjenesteydelser, til på forhånd at give de nederlandske myndigheder meddelelse om tilstedeværelsen af en eller flere udstationerede arbejdstagere, den påtænkte periode for denne tilstedeværelse og den eller de tjenesteydelser, der begrunder udstationeringen, er en foranstaltning, der er lige så effektiv og mindre indgribende end det i hovedsagen omhandlede krav om beskæftigelsestilladelse. Herved er det muligt for myndighederne at kontrollere overholdelsen af den nederlandske sociallovgivning i udstationeringsperioden under hensyntagen til de forpligtelser, som denne virksomhed allerede er pålagt i medfør af socialretten i oprindelsesmedlemsstaten (jf. domme Kommissionen mod Luxembourg, EU:C:2004:655, præmis 31, og Kommissionen mod Tyskland, EU:C:2006:49, præmis 45). Sammenholdt med de oplysninger, som den pågældende virksomhed har givet om de pågældende arbejdstageres situation, jf. denne doms præmis 57, vil en sådan forpligtelse give de pågældende myndigheder mulighed for i givet fald at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige i forhold til den periode, udstationeringen skal foregå.\n60 Henset til samtlige de ovenstående bemærkninger skal de forelagte spørgsmål besvares med, at artikel 56 TEUF og 57 TEUF skal fortolkes således, at de er til hinder for en lovgivning i en medlemsstat, som den i hovedsagen omhandlede, i henhold til hvilken det – når arbejdstagere fra en tredjestat stilles til rådighed af en virksomhed etableret i en anden medlemsstat for en virksomhed etableret i den første medlemsstat, som anvender disse med henblik på at gennemføre arbejde for en anden virksomheds regning, som ligeledes er etableret i denne samme medlemsstat – er en betingelse for en sådan tilrådighedsstillelse, at disse arbejdstagere er i besiddelse af en beskæftigelsestilladelse.\n61 Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.\nArtikel 56 TEUF og 57 TEUF skal fortolkes således, at de er til hinder for en lovgivning i en medlemsstat som den i hovedsagen omhandlede, i henhold til hvilken det – når arbejdstagere fra en tredjestat stilles til rådighed af en virksomhed etableret i en anden medlemsstat for en virksomhed etableret i den første medlemsstat, som anvender disse med henblik på at gennemføre arbejde for en anden virksomheds regning, som ligeledes er etableret i denne samme medlemsstat – er en betingelse for en sådan tilrådighedsstillelse, at disse arbejdstagere er i besiddelse af en beskæftigelsestilladelse.


1915 solpaneler bliver nu sat op i Aalestrup\nMen håndværkerne fik stjålet værktøjet, inden de skulle i gang\nDer er livlig aktivitet på arealet ved Toftegaardsvej i Aalestrup hvor Aalestrup-Nørager Energi opfører et stort solpanelanlæg.\nAALESTRUP: Nu er der for alvor gang i montagen af solpaneler ved Toftegaardsvej i Aalestrup. Aalestrup-Nørager Energi A.m.b.a. opfører et stort solpanelanlæg, som skal bidrage til selskabets varmeforsyning. Montører indledte selve montagen af anlægget mandag morgen og kort efter var 20 af i alt 1915 panelere på plads.\n- Forinden havde der dog været nedramning af stålpæle i et par uger. Flere end halvdelen af 7.660 pæle er rammet ned - og det selv om montørerne fik stjålet både udstyr og arbejdstøj i sidste weekend, siger formanden for Aalestrup-Nørager Eneregi, Søren Hestbæk, Aalestrup.\nDesuden er der nedgravet omkring 1,2 km fjernvarmeledninger i marken, og i weekenden gik man i gang med at anlægge den en kilometer lange dobbelte rørledning mellem teknikhuset og varmeværket ved Elmegaardsvej.\nI teknikhuset på Toftegaardsvej er montagen af pumpe og vekslerinstallationen i fuld gang.\nPå Elmegaardsvej begynder akkumuleringstanken, der skal indeholde 5.000 kubikmeter vand også at komme til syne over jorden. Taget og de førsteotte meter af tanken er svejset sammen.Tanken bliver 38 meter høj.


Mere Sundhed - Bliv sundere, slankere og gladere med yoga & træning\nFaaborg Spa & Wellness\nGratis træning og smagsprøver\nYogarejse klik her\nØnsker du et sundere, slankere og gladere liv?\nSammen finder vi vejen til det liv, du drømmer om.\nVelkommen til Mere Sundhed’s univers, hvor du lærer at passe på dig selv. Du får et liv i balance.\nI nyhedsbrevet bliver du inviteret til gratis sundhedsforedrag & LIVE, får rabat og du hører om nye yogarejser og workshops før alle andre.\nTilmeld dig og få gratis tips til et sundere liv.\nEmail adresse:* .\nNyd 7 dage i Sydens sol & varme.\nYoga, pilates og meditation.\nYogaworkshop i Odsherred.\nGrounding og føddernes betydning.\nTræn fødderne sunde & stærke.\nLær 30 øvelser på yogaworkshop.\nYOGAWEEKEND PÅ FYN\n3 skønne yogadage midt i naturen.\nForkæl dig selv og find ro.\nPluk en blomst øvelse 🌼 Dine fødders indvirkn\nPluk en blomst øvelse 🌼 Dine fødders indvirkning på resten af din krop.\nMange har en dårlig siddestilling populært kaldet “kontorkrop” med tilhørende smerter specielt i ryg, nakke og skuldre området. Og når du sidder ned, træner du ikke dine fødder, som har direkte betydning for resten af din krop via muskelslynger.\nBrug denne lille blomsterøvelse, hver gang du har bare fødder. Så nemt kan du træne dine fødder og få en positiv effekt for fødderne og resten af din krop.\nLær mange flere øvelser og forstå sammenhængen mellem dine fødder og resten af kroppen med Sommer Yoga i Odsherred ☀\n3 timers skøn YOGAWORKSHOP for dig og dine fødder - vi arbejder også med åndedrættet 🙏.\nTilmeld og læs i profilen eller på dette link: https://meresundhed.dk/sommer-yoga-odsherred/\nVideoen optog jeg under sidste års udendørs Sommer Bootcamp undervisning i min egen have. I år afholder jeg Sommer Yoga i Odsherred den 6. august.\nJeg glæder mig til at forkæle dig, din krop og dine fødder med skøn yoga i en stor lade i landlige omgivelser. Namasté Helle\n#paspåfødderne #yoga #yogaworkshop #sommeryoga #sommeryogaodsherred #ditogmitodsherred #sundefødder #trændinefødder #platfodet #nedsunkenforfod #knyster #hælspore #fødder #smukkefødder ...\n“If you can dream it you can do it” Rørt over\n“If you can dream it you can do it” Rørt over og taknemmelig for gaven fra mine skønne deltagere på Korsika Yogarejsen. ❤ Det smukke skilt pryder nu i mit sommerhus, hvor det stråler om kap med solen i vores have på landet ☀🙏\nHar du også modtaget et smil, en gave, gestus eller undervisning, som du er glad for?\nNamasté & glædelig solskinsdag fra Helle 🙏 ...\nTRÆN MED I MORGEN og kom i superform til din somm\nTRÆN MED I MORGEN og kom i superform til din sommerferie for en fladere mave, stærkere ryg og flottere holdning.\nMange har skrevet, at de var kede af, at de missede tilmeldingen til Sommer Bootcamp Core (intelligent mix af yoga, pilates og styrketræning), så hvis du ikke nåede at få plads, skal du slå til nu.\nSkal jeg holde en plads til dig?\nHvis du ikke har mulighed for at træne i morgen onsdag, så træner du bare på torsdag eller i weekenden ❤ men husk sidste chance for tilmelding er i aften den 17. maj kl. 21:00.\nOnline træning : Træn når du vil. Indenfor i stuen eller udenfor 🌞\n👉👉TILMELD link i profilen eller HER: https://meresundhed.dk/sommer-bootcamp/\nDet geniale ved online træning er, at du ikke behøver at træne på et bestemt tidspunkt. Og når vejret er til det, så tager du yogamåtten med udenfor.\nJeg sender dig adgang til en masse skønne coretræningsprogrammer for at fladere mave og stærkere core. Du følger programmerne hele sommeren, lige når det passer dig.\nEfter vinteren har holdt dig inden døre, vil mange have tilbragt en stor del af dagen ”låst” fast i en siddende stilling. Dermed mister du styrke i mave, ryg og balder og bliver stiv i kroppens øvrige muskler og led, så skift vinteren og stolen ud med Sommer Bootcamp Core, og kom i dit livs sommerform med sjov og effektiv træning.\nDøren for tilmelding LUKKER i aften den 17. maj, så skynd dig at komme med på forløbet nu.\nKun kr. 495 for over 3 måneders intelligent træning.\n👉👉TILMELD link i profilen eller HER: https://meresundhed.dk/sommer-bootcamp\n#onlineyoga #onlinetræning #komiform #meresundhed #coretræning #fladmave #fladmaveonline #udendørstræning #stærkcore #stærkryg #styrketræning #pilates ...\n🧡5 forslag og inspiration til en sundere, stær\n🧡5 forslag og inspiration til en sundere, stærkere og mere smidig krop. Og som samtidig beroliger dit nervesystem, så du får indre ro og mere overskud.\nJeg har selv lige trænet 1 af træningsprogrammerne fra min online sommertræning sammen med Nigo. 🐶Skønt at kunne træne hjemmefra, måske også noget for dig?\n✅ [ 1 ] Online træning til din sommer\nIndhold: 7 helt unikke coretræningsprogrammer for en sund, stærk og smidig krop. Bonusforedrag om sammenhængen mellem din hjerne, dit nervesystem og dine coremuskler. Undgå 3 typiske fejl ved mavetræning.\nHvornår: Tilmelding lukket. Se på hjemmesiden for næste online forløb.\n✅ [ 2 ] Intensiv 7 dages træning på yoga- og pilatesferie under varmere himmelstrøg\nIndhold: Nyd Kretas solrige klima og smukke natur med udendørstræning 2 gange om dagen (en eftermiddag fri) i en hel uge. Du kommer hjem med fuldt opladet batterier med en indre ro og styrke.\nHvornår: Afrejse 20. august 2022. Se link i profilen eller Klik på hjemmesiden her: https://meresundhed.dk/kreta-yogarejse/\n✅ [ 3 ] Yogaweekend på smukke Fyn ved Faaborg\nIndhold: Du får 3 skønne yogadage, hvor vi bor på det dejligste hotel lige ved skov og strand i det Sydfynske Ø-hav ved Faaborg.\nHvornår: 16.-18. september 2022. Klik på hjemmesiden her: https://meresundhed.dk/yogaretreat-fyn/\n✅ [ 4 ] Nyd 24 timers yoga & luksus spa ved strandkanten\nIndhold: Mindfulness og yoga kombineret med luksus spa er unikke værktøjer til at efterlade kroppen helt afslappet.\nHvornår: Oktober 2022. Klik på hjemmesiden her: https://meresundhed.dk/yogaretreat-weekend-sjaelland/\n✅ [ 5 ] Yogaweekend på smukke Fyn ved Svendborg\nIndhold: Du får 3 skønne yogadage, hvor vi bor på det dejligste hotel lige ved skov og strand i det Sydfynske Ø-hav ved Svendborg.\nHvornår: 18.- 20. november 2022. Klik på hjemmesiden her: https://meresundhed.dk/yogaretreat-fyn/\nHåber at se dig til yoga, pilates og styrketræning og få lov til at inspirere dig til intelligent træning, som gør en forskel 🙏 ...\nUndgå 3 typiske fejl ved mavetræning og lær at\nUndgå 3 typiske fejl ved mavetræning og lær at træne én af kroppens mest udskældte kropsdele - dine mavemuskler på gratis online foredrag.\nPå foredraget får du både viden og lære konkrete coreøvelser. Du bestemmer selv, om du blot vil se øvelserne eller om du fysisk træner med.\nTILMELD senest fredag 22. april via link i profilen eller lige her: https://meresundhed.dk/gratisvideo-live/\n⭐ Find ud af sammenhængen mellem oppustet mave, ondt i ryggen, dårlig holdning og problemer med inkontinens.\n⭐ Kend de 3 typiske fejl mange laver, når de træner mave, og hør hvad du skal gøre i stedet for.\n⭐ Deltag på GRATIS LIVE, så du kan afprøve, om min undervisning er noget for dig.\n⭐ Du får information om, hvordan du kan forsætte din online coretræning for en fladere mave, stærkere ryg og flottere holdning sommeren igennem.\nJeg glæder mig allerede til at se dig online 23. april til hemmeligheden bag effektiv coretræning.\nNamasté Helle 🙏\nCertificeret Personlig Træner, Pilatesinstruktør og Yogalærer med speciale i helkropstræning\n#mavetræning #coretræning #rygtræning #yogahjemme #gratisyoga #sommerbootcamp #sundlivsstil #kropsholdning #yogaworkshop #onlineyoga #onlinepilates ...\nYoga, Spa og Digital Detox ved vandkanten 💙 Sik\nYoga, Spa og Digital Detox ved vandkanten 💙 Sikke en positiv, afslappet og glad stemning hos mine skønne deltagere på mit netop afholdte Luksus Yoga – og Spa retreat.\nDet er et 24 timers tag-selv bord med meditation, åndedrætsøvelser, yoga for nakke & skuldre, øvelser og grounding for fødderne, yoga for hofterne, morgen yoga flow, skønne spa-oplevelser, saunagus og for de friske et hav dyb i 5 graders koldt vand efterfulgt af strandsauna.\nDer er nærvær og afslappet hygge med slukkede mobiltelefoner. Det er lige præcis digital detox, som vi har brug for i en travl hverdag. 🙏\nNu venter hverdagen atter, men så er det dejligt at nyde billederne af himmel, hav og yogasalen med yogamåtter i flotte farver med den smukke udsigt over havet til Kronborg Slot. Smukke Danmark ❤\n👉👉Jeg byder velkommen til endnu et Luksus Yoga og Spa Retreat på Marienlyst til oktober.\nLæs mere her: https://meresundhed.dk/yogaretreat-weekend-sjaelland/. Eller link i profilen @meresundhed.dk\n#yogaretreat #spaophold #spa #saunagus #meditation #flowyoga #blidyoga #hathayoga #fodyoga #detoxyoga #indrero #digitaldetox #vinterbader #yogaidanmark ...\nVenter med længsel på yogadeltagerne 🙏 Har du\nVenter med længsel på yogadeltagerne 🙏 Har du også lyst til at slukke telefon og i stedet nyde 24 timers digital Detox, yoga, meditation og luksus spa på det smukkeste strandhotel? Så hop ind på min hjemmeside her eller se link i profil: https://meresundhed.dk/yogaretreat-weekend-sjaelland/\nJeg vil elske at forkæle dig ❤\n#yogaidanmark #yogaretreat #spa #meditation #detoxyoga #indrero #digitaldetox ...\nHvis ikke nu, hvornår så? ❤ Vi har ventet l\nHvis ikke nu, hvornår så? ❤ Vi har ventet længe på at kunne mødes fysisk. Både socialt og til yoga.\nDet kan vi nu.\nMen verden og alt omkring os ændrer sig. Det er utrygt. Det er uforudsigeligt. Der er krig. Og verden vil blive ved med at ændre sig, om vi kan lide det eller ej.\nSå vent ikke på at gøre noget, du gerne vil. Gør det nu. For hvis ikke nu, så bliver det måske aldrig til noget.\n🙏 Brug yoga til at få fodfæste og mærke efter, hvad du har brug for.\nYoga lærer os at sætte pris på nuet. At være taknemmelig. At leve i dette øjeblik med kontakt til din krop og til dig. Så du ikke ærgrer dig over fortiden eller lever i frygt for fremtiden.\nTil april 2022 kan du tage med mig på et yogaretreat i naturskønne omgivelser lige ved havet.\nDu får 2 dage fuld af forkælelse med yoga, mindfulness, spa og lækker mad. Vi dyrker yoga, vi hygger, vi er sammen i den virkelig verden, og vi nyder foråret og naturen i Danmark.\nAllerede udsolgt på en af datoerne, så skynd dig at få din plads. Hvis ikke nu, hvornår så? 😉\nLæs mere i profilen @meresundhed.dk eller på linket her: https://meresundhed.dk/yogaretreat-weekend-sjaelland/\n#yogarejse #yogaretreat #Marienlyststrandhotel #mindfullness #yogaworkshop #indrero #spa #sparetreat #meresundhed ...


• Billige Eddike Mod Skæl online [Se bedste tilbud] - Kvindepanelet\nNiceHair.dk er nu iblandt de bedste online firmaer der sælger beauty-produkter. Forretningens sortiment indeholder omtrent 14000 produkter fra flere mærker. Butikkens Trustpilot-vurdering på 9,4 ud af 10 markerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 37612 anmeldelser, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 personer tilhængere af NiceHair.dk, og her har forretningen modtaget 4607 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, som lige så vel er utrolig godt.\nMade4men.dk er pt. imellem de største online forretninger med beauty-produkter. Forhandlerens udvalg rummer mere end 3000 varer fra forskellige producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 manifesterer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6276 personer fans af Made4men.dk, og her har firmaet modtaget 75 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,1 ud af 5, som også er super flot.\nLookfoxy.dk er i dag imellem de førende online butikker inden for beauty-produkter. Webshoppens sortiment udgøres af flere end 300 varer fra en række mærker. Netbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 6,9 ud af 10 demonstrerer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 43 anmeldelser, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 brugere fans af Lookfoxy.dk, og her har webbutikken modtaget 10 vurderinger med en middel bedømmelse på 3,9 ud af 5, som også er ekstremt beundringsværdig.\nMatas.dk er aktuelt iblandt de mest populære internet selskaber der sælger beauty-produkter. Netbutikkens udvalg favner flere end 90000 varer fra flere brands. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,2 ud af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 12075 evalueringer, hvoraf 8851 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 279941 mennesker fans af Matas.dk, og her har butikken modtaget 549 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 3,8 ud af 5, hvilket tillige er ultra overlegent.\nLuxplus.dk er aktuelt iblandt de mest populære internet varehuse der sælger beauty-produkter. Forhandlerens udvalg spænder over ca. 40000 produkter fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,6 ud af 10 vidner om utrolig kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 27258 ratings, hvoraf 23476 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer tilhængere af Luxplus.dk, og her har virksomheden modtaget 5451 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,8 ud af 5, hvilket også er aldeles imponerende.\nEddike Mod Skæl efterspørges på internettet\nMange internet varehuse giver på nuværende tidspunkt flere fragttyper. Et hit er nu om dage at få leveret til en pakkeshop, så du selv kan hente dine varer når du har mulighed for det. Den er nemlig super fleksibel, samt oftest også den mest letkøbte fragtløsning.\nDu kan ligeledes forsøge at bestille produkterne til levering til din privatbolig eller til hvor du arbejder. Løsningen viser sig somme tider en sjat mere pebret, men samtidig særligt smertefri. Den mest betalelige form for fragt af eddike mod skæl kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, som desværre forudsætter at du bor lige ved eddike mod skæl internet virksomhedens lager.\nFragtperioden kan vise sig at være ualmindeligt bestemmende om vi skal bruge produktet fluks, og derfor er det aldeles vigtigt at man checker den estimerede leveringstid for den relevante vare.\nEn lang række eddike mod skæl online varehuse præsterer dag-til-dag levering på deres bedst sælgende produkter, hvilket dog er påkrævet at der bestilles før et fast tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få eddike mod skæl ekspederet forud for at de logistikansatte har fyraften.\nNogle enkelte online outlets byder på portofri levering, men ofte påkræves det at du shopper for en fastsat pris. I øvrigt kan du vælge den mest prisbevidste slags levering, der ofte – uafhængig om man er tæt på Aarhus, Korsør eller Jyllinge – vil blive at få fragtfirmaet til at køre dine produkter til et afhentningssted.\nDet er jo temmelig smertefrit for folk at sammenholde priser på eddike mod skæl på forskellige netshops, og på grund af dette har en hel del internet foretagender set sig nødsaget til at presse salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, men ligeledes til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange yde fragt uden gebyr.\nDet kan ikke desto mindre vise sig tiden værd at analysere visse e-forretninger efter eddike mod skæl rabatkoder før du færdiggør din shopping, sådan at man er på den sikre side med at få fat i den prisbilligste pris.\nDu må trods alt være så påpasselig, at i tilfælde af at en online virksomhed markedsfører eddike mod skæl til en udsalgspris som virker ekstraordinært overkommelig, bør det undertiden være et tegn på en falsk webbutik. Kortbestillinger er dog inkluderet i en foranstaltning, der værner køberen overfor snydagtige netbutikker.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du drage fordel af en løsning fra for eksempel ViaBill, hvis du ser en fordel i at betale prisen over tid.\nFør folk køber eddike mod skæl på en internet handler burde de utvivlsomt se på butikkens forretningsvilkår, dog er det undertiden et tidskrævende arbejde.\nEn nemmere løsning kan derfor være at kigge hvorvidt internet shoppen er støttet af e-mærket, hvilket er en sikkerhed for at e-forretningen lever op til de danske love, og at internet butikken tit føres tilsyn med af jurister som har indsigt i de gældende regulativer. Desuden giver det dig mulighed for at blive assisteret, såfremt du møder problemer med dit indkøb.\nTilmed tilrådes det at man er omhyggelig omkring de fundamentale vedtægter der har indvirkning på ordren, som for eksempel den returrettighed på eddike mod skæl online forretningen garanterer. På grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man altid sikrer sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid vil kunne bevise bestillingen, uafhængig om du shopper til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder sådan set solide chancer for at blive klogere på en lang række tidligere brugeres reflektioner og derfor er det godt, at du udforsker internet butikkens eddike mod skæl vurderinger forinden du bestiller.\nFacebook bringer dig ligeledes flere fremragende metoder til at få en idé om e-firmaets popularitet. Her møder vi en del forretninger på nettet hvor folk kan ytre en evaluering af købsoplevelsen, som ligeledes kan anvendes til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi hjælper en lang række online virksomheder i form af at vi annoncerer firmaernes produkter, og modtager kommission når de besøgende vi sender videre foretager et indkøb.\nData omkring eddike mod skæl og online varehuse vedligeholdes hele tiden, men vi ønsker ikke at tage ansvar for justeringer der måtte være iværksat efter at vi sidste gang opdaterede de viste data.


Inspiration til julens til og fra mærker - shoppen-aalborg.dk\nSHOPPEN ER P.T LUKKET GRUNDET CORONA\nInspiration til julens til og fra mærker\nLav til-og-fra mærker ud af modellervoks.\nRul noget modellervoks ud. Brug en form til at lave et fint mønster – et sugerør til at lave hul til bånd. Og når det er tørret, kan du skrive navn på til-og-fra mærket.\nHar du ikke modellervoks derhjemme, kan du også lave det ud af trylledej f.eks.\nSe dagens afsnit her:\nLav dit eget kagehusInspiration til årets juleservietter\nDørene til Shoppen forbliver lukket lidt tid endn\nSelvom Shoppen er lukket i øjeblikket, fortsætte\nEt sødt kagehus lavet ud af et popcornbæger🍿\nJosephine fra @kingsqueensdk har her taget en af j\nFølg med i vores kreative julekalender på Facebo


3-zone possesionspil | Assistenttræner\nForside » Børnetræning • Fodboldøvelser • Pasninger • Ungdomstræning » 3-zone possesionspil\nDette possesionspil er en af mine favorit fodboldøvelser når det kommer til at træne hurtig boldomgang samt det at flytte spillet til et nyt område. Jeg har lavet denne øvelse med spillere fra U12 og hele vejen op til U21, og den kan sikkert også bruges hos seniorspillere.\nEfterhånden som spillerne bliver bedre både teknisk og taktisk, vil I få mere og mere ud af øvelsen, og der kan bygges mere på.\nOpsætning og øvelsens regler er forholdsvist simple. Der laves tre zoner af ca. 15×15 meter (varier efter spillernes alder & niveau). Der spilles 4v3 men med en forsvarende spiller låst fast i hver zone.\nDe tre angribende spillere i den første zone skal udføre mindst 3 afleveringer før de kan spille ind i zone 2. Kun to af de tre spillere må angribe zone 2, og der opstår derved en 2v1 situation. Deres fokus er at få spillet bolden ned i bagerste zone, enten ved en direkte aflevering eller ved at spille hinanden.\nNår bolden bliver spillet ned i bagerste zone etablere de tre spillere spillet i 3v1 situationen før de igen angriber midterzonen med to spillere.\nHvis bolden erobres af rød, er der frit spil i alle zoner indtil blå igen erobrer bolden og etablerer spillet i en af endezonerne (3v1).\nKør i korte intervaller af 2-3 minutter og byt de tre forsvarende spillere ved hver pause.\nNår spillerne har forstået konceptet og det bliver for nemt for det boldbesiddende hold at spille bolden ned i modsat zone kan der indsættes en ekstra forsvarsspiller i midterzonen. Dette betyder også at alle tre spillere fra zone 1 må angribe. Når bolden når modsatte zone vil en spiller så bevæge sig tilbage til startzonen.\nTags: 2v1, 3v1, fodboldtræning, fodboldøvelser, possesion, possesion fodbold, possesionfodbold, possesionsspil, træningsøvelse, træningsøvelser, u12, u19, ungdomstræning