Ind i naturen eller ud af naturen? - PDF\nDownload "Ind i naturen eller ud af naturen?"\n1 Working Paper 104/ Arbejdspapir 104 Humanities Research Center: Man & Nature Ind i naturen eller ud af naturen? Om Rousseau og den naturlige opdragelse Finn Arler Abstract: Rousseau is the spiritual father of free and natural education: Instead of trimming children in their development like the trimming of trees and shrubs in baroque gardens, education should be free and adjusted to nature s own premises. However, the question remains, what is actually meant by that. The working paper examines a series of paradoxes and ambiguities which follow, when on the one hand Rousseau tries to unfold his demand for naturalness, while on the other hand interpreting humans as beings whose freedom can bring them into opposition to nature. In the last part of the paper various states of nature are presented as possible scenarios for a development along nature s own guidelines,- and paralleled with contemporary landscape gardening. Resume Rousseau er den åndelige fader til den frie eller naturlige opdragelse: I stedet for at beskære børns udfoldelse som man i barokhaven beskar træer og buske, bør opdragelsen være fri og foregå på naturens egne præmisser. Spørgsmålet er imidlertid, hvad det mere præcist vil sige. Arbejdspapiret diskuterer en række af de paradokser og tvetydigheder, som Rousseau løber ind i, når han på den ene side prøver at udfolde kravet om naturlighed, og på den anden side tolker mennesket som et væsen, hvis frihed netop synes at kunne bringe det på tværs af naturen. Diskussionen munder ud i en gennemgang af de naturtilstande, hvortil vi kan tænkes at skulle følge naturen - med paralleller fra samtidens havekunst. ISBN\n2 IND I NATUREN ELLER UD AF NATUREN? OM ROUSSEAU OG DEN NATURLIGE OPDRAGELSE Finn Arler* Nærværende arbejdpapir udspringer af et indlæg, jeg lavede til en konference, som stillede spørgsmålet: Er naturen god for børn? Det kan for den uindviede lyde som et relativt enkelt og letforståeligt spørgsmål, men er i grunden ekstremt vanskeligt ikke blot at besvare, men overhovedet at forstå. Hvert af de tre led i spørgsmålet - natur, god og børn - lægger nemlig i sig selv op til et hav af fortolkningsmuligheder. For det første: hvilken natur taler vi om? Taler vi eksempelvis om naturen som det, der er uberørt af menneskehånd, så ender spørgsmålet straks i en absurditet, eftersom naturen i denne betydning netop forsvinder i selv samme øjeblik barnet lægger sin hånd på den. Ligeså absurd bliver spørgsmålet, hvis vi taler om naturen som det, der omfatter alt værende fra atomer og molekyler til atomfysik og molekylærbiologi. Dele af naturen er afgjort gode for børn i visse henseender - såvel gulerodsmos som plasticsutter kan på rette tid og sted opfylde acceptable behov - mens nærkontakt med andre dele - tænk blot på grønne fluesvampe eller uafskærmede maskiner - for alt i verden må *Finn Arler. Født Ph.d. i filosofi. Forskningsstipendiat ved forskningscentret Menneske og Natur, Odense Universitet, 1. juli juni Arbejder p.t. på et projekt om drivhuseffekt og retfærdighed, og er i startfasen af et projekt om bevarelse af biodiversitet. Arbejdspapiret er baseret på et indlæg på konferencen Er naturen god for børn?, Hollufgaard, sommeren Menneske & Natur. Arbejdspapir\n3 undgås. Før vi ved, hvad det er for en natur, vi taler om, kan vi altså ikke besvare det stillede spørgsmål. Meget bedre er vi ikke stillet med spørgsmålets andet led, så længe vi ikke ved, i hvilken henseende naturen kan tænkes at være god for børn. Vi må således nødvendigvis vide i forhold til hvilke formål eller hensigter, naturen skal bedømmes, før vi kan sige, om den er god eller dårlig. Visse former for natur er eksempelvis gode at gå tur i for børn - det gælder bl.a. bøgeskove, parker og overdrev - mens andre former - ørkner, brombærkrat og motorveje - er mindre egnede. Omvendt kan brombærkrat f.eks. tænkes at være bedre egnede end både bøgeskove og overdrev når det drejer sig om at opfylde visse kulinariske behov. Vi må altså vide mere om, hvilke bestræbelser betegnelsen god skal sættes i relation til. Jeg antager, at der med spørgsmålet, om naturen er god for børn, mere generelt sigtes til, om naturen er god for børns udvikling slet og ret. I så fald ender vi imidlertid straks i en tredje form for vanskelighed. Jeg tænker her ikke blot på, at vi må have præciseret, hvilken alder, vi taler om, i hvilken tid og på hvilket sted barnet befinder sig, men nok så meget på det mere principielle spørgsmål, hvad det er børn skal udvikles til, eller i hvilken retning de skal udvikle sig. Eller anderledes udtrykt: hvad der overhovedet kan og bør regnes for udvikling. Hvis vi skal kunne besvare det almene spørgsmål, om naturen er god for børns udvikling, må vi således først have dannet os almene forestillinger om, hvad de skal udvikle sig imod, og hvordan en sådan udvikling eventuelt kan fremmes. Vi tvinges dermed enten til yderligere at specificere, hvilke børn vi taler om, eller til at generalisere spørgsmålet nok en tand, og spørge, hvori det særligt menneskelige består. Det er imidlertid det samme som at spørge, hvad der karakteriserer den menneskelige natur, og hvordan denne relaterer sig til den øvrige natur. Derved lukker 2 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n4 vi samtidig cirklen, og ender igen i den første vanskelighed om selve naturens natur. Spørgsmålet, om naturen er god for børn viser sig således at være et ekstremt vanskeligt spørgsmål, som ikke kan besvares før man har svaret på en række andre spørgsmål, hvoraf flere i sig selv er overordentlig vanskelige. Man kan vælge straks at se stort på det generelle spørgsmål og i stedet spørge f.eks. om netop disse børn her og nu kan have glæde af at plukke blomster eller klappe geder, eller hvad man nu udnævner som natur (og jeg er i og for sig ikke er i tvivl om, at de fleste i reglen har godt af den slags), eller man kan forsøge at blive en stund på det mere almene niveau, som udgangsspørgsmålet blev stillet på. Som filosof har jeg følt mig kaldet til - på trods at de åbenlyse farer det indebærer - at vælge den sidste model. Og jeg har samtidig valgt at tage mit udgangspunkt i det skrift, som mere end noget andet har bragt spørgsmålet om naturens betydning for barnets udvikling på dagsordenen, nemlig Jean-Jacques Rousseaus Émile eller om opdragelsen, der udkom i Heri gennemspilles nemlig en stribe af de paradokser, man så let løber ind i, når man taler om natur på et mere generelt niveau. Paradokser, som lige siden er gentaget gang på gang i lignende diskussioner. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n5 4 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n6 Ill. 1: Mindestatuen over Jean-Jacques Rousseau i Ermenonville, nord for Paris. Statuen er placeret, så han også post mortem kan stirre længselsfuldt over mod den park, som er opkaldt efter ham, og hvori han i første omgang blev begravet. I Rousseau beretter selv i sine Bekendelser, at idéen til at skrive en opdragelsesroman oprindeligt blev undfanget på slottet Chenonceaux, hvor den unge slotsfrue - den moder, der i forordet til Émile beskrives som både kærlig og forstandig - var bekymret over sin mands opdragelsesmetoder 1. Vi må - skønt Rousseaus ikke siger det direkte - antage, at bekymringen skyldtes, at herren til Chenonceaux afrettede sønnen på en måde der mindede om den, gartnerne anvendte overfor slotshavens planter. Ill. 2: Slottet Chenonceaux, hvor Rousseau fik idéen til at skrive sin opdragelsesroman. I forgrunden Diane de Poitiers have i den moderne, noget forandrede version (den oprindelige have er anlagt ); det er usikkert i hvor høj grad den nutidige (re-)konstruktion ligner den have, som Rousseau har kendt. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n7 I parantes skal bemærkes, at slotsherren selv som barn havde haft Rousseau som huslærer i en ganske kort periode: Arrangementet var bragt i stand af moderen, Mme Dupin, den tidligere slotsfrue, som var endnu en af de smukke, fornemme og kultiverede kvinder, som Rousseau til sin (noget kokette) ærgelse blev ved at forelske sig i. At det var den ene af kun to perioder, hvori Rousseau i praksis fungerede som professionel opdrager (begge gange var det med særdeles ringe held), kan tænkes til dels at have været den unge Dupin de Chenonceaux s fortjeneste. Med sin vildskab og umedgørlighed drev han nemlig i den grad sin lærer rundt i manegen, at denne endegyldigt mistede enhver lyst til at fortsætte i branchen: Mens jeg var hos ham, hindrede jeg ham i at volde sig selv eller andre mén, mere overkom jeg ikke; og det var endda besværligt nok; jeg kunne ikke have påtaget mig at gøre dette otte dage til, om så fru Dupin havde givet mig sig selv som belønning 2. Det kunne synes, som om slotsherren selv har villet komme den slag problemer i forkøbet i forhold til sin egen søn, da han ordinerede streng opdragelse. Når vi under alle omstændigheder må antage, at herren til Chenonceaux behandlede sin søn på en måde, der lignede gartnernes stramme trimning af havens planter, så er det fordi Émile et langt stykke af vejen er vendt imod netop den form for pædagogik. Parallellen mellem have- og opdragelseskunst er da også indlagt allerede i den første bogs berømte åbningsreplik: Alt er godt, som det udgår fra skaberens hænder; i menneskets hænder udarter alt. Han tvinger en mark til at frembringe en anden marks produkter, et træ til at bære et andet træs frugt. Han bringer klimaer, elementer og årstider ud af deres naturlige orden (...) Han tåler ikke, at noget ser ud som det er skabt af naturen, ikke engang menneskene; dem skal han absolut have dresseret som cirkus- 6 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n8 heste; dem skal han have vredet på sin facon som træerne i sin have 3. Menneskets dårskab synes at bestå i, at det ikke blot overlader alting til at udvikle sig i sin naturlige form - mennesker såvel som træer og haver - men bestandigt beskærer i buskadser og budgetter, som Benny Andersen skriver et sted. Der kunne ligeså godt have stået, at alt det er godt, som udgår fra naturen i stedet for fra skaberens hænder. Om skaberen og hans (eller måske rettere: hendes 4 ) hensigter kan vi nemlig i følge Rousseau under alle omstændigheder alene få et indirekte kendskab til: skaberens hensigt lærer man bedst at kende ved at læse i naturens store bog, der Ill. 3: Beskårne busketter, her fra en af samtidens store haver, le Nôtres første store anlæg ved slottet Vaux-le-Vicomte, anlagt mellem 1656 og De oprindelige parterre-broderier har været finere end de her afbillede fra den senere (re-)konstruktion. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n9 ligger åben for enhver, uden først at have fået den formidlet af de menneskeskabte hellige skrifter. Vi må gå til naturen selv, og ikke lade os nøje med testamenternes eller gamle lærebøgers fortolkninger, hvis vi skal begribe skaberværket på en autentisk måde 5. Ret beset kan vi ikke vide, om der overhovedet er tale om et skaberværk. Den harmoni, vi finder overalt i naturen, mere end antyder imidlertid, at en vilje har bevæget universet og besjælet naturen. Vi føler den højere magts tilstedeværelse uden ganske at kunne gøre os den begribelig; hvordan den højere vilje har kunne materialisere sig, er et spørgsmål, som det ligger uden for vor horisont at besvare. Hvad enten der er en skaber eller ej: det naturlige er det fornuftige. Alt hvad mennesket selv finder på uden nøje at rådføre sig med naturen vil følgelig være af det onde. I et fuldkomment bygningsværk skal man Ill. 4: Klimatisk uorden, her i den nutidige udgave af orangeriet i Versailles. Gevæksterne skal hvert år bringes under tag. Da Versailles-parken var på sit højeste, måtte omkring 5000 træer bringes frem og tilbage forår og efterår. 8 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n10 ikke gribe ind uden først at spørge arkitekten til råds. Også opdragelsen må derfor nøje følge naturens egne anvisninger sådan som de strømmer os i møde, når vi undslipper den menneskelige tolknings forstyrrende filtre. På den måde kan opdragelsen lade naturen råde. Kun ved at holde sig så tæt på naturen, som det overhovedet er muligt, vil opdragelsen kunne lykkes. Den frie eller negative opdragelse, som Rousseau selv kalder den, synes således at være løsningen. Hvis vi skal lade naturen gå sin gang med børnene såvel som med træerne, må vi antage, at vi må lave så få indgreb som muligt, for hvor mennesker ikke griber ind, dér er alting godt. Vi må lade både børn og træer udfolde sig selv, som naturen har tænkt det, i stedet for bestandigt at afrette og beskære. Og vi må lade dem komme så tæt på naturen som muligt - holde dem borte så længe som muligt fra kulturens forstyrrende indflydelse. Et par spørgsmål må imidlertid besvares, før vi kan være sikre på, at det er den rigtige konklusion. II For det første: Hvis nu naturen - i det mindste forud for menneskets indflydelse - er så fornuftig og ufejlbarlig, som Rousseau antager, og der måske endog har stået en alvidende skaber bag, hvorfor i alverden har denne så frembragt et så ufuldkomment væsen som mennesket? Hvad har skaberen villet med et væsen der hele tiden laver om på træer og børn og tegner graffiti på naturens smukke bygninger? Var det et udslag af humor eller af kedsomhed, at han satte en elefant ind i sin glasbutik? Rousseau kredser flere gange om spørgsmålet, men overlader det til sit mere troende alter ego, den savojiske præst, at give det klareste svar: Skaberen har sat mennesket på jorden som kongen blandt arterne for derved at fuldkommengøre sit værk. Det lyder umiddelbart Menneske & Natur. Arbejdspapir\n11 dybt paradoksalt, når nu mennesket ene blandt alle arter bestandigt synes at bryde med naturens orden. Mennesket får imidlertid sin særlige status som konge, fordi det har noget, som ellers ikke findes i naturen: bevidsthed, frihed, vilje og forstand. Først gennem mennesket kan naturen således komme til bevidsthed om sig selv, og først gennem mennesket kan den udfolde sig selvbevidst. Ingen anden art formår på samme tid at bruge ilden og beundre solen, at bemestre elementerne og begribe universets orden og skønhed. Ingen anden art kan bestræbe sig selvreflektivt og bevidst på at indrette sig efter naturens egen orden. Men hvis vi dermed ikke blot skal lade stå til, og overlade ansvaret til den ikke-menneskelige natur, som om vi slet ikke selv tog del deri - hvordan erkender vi da naturens orden? Rousseaus svar er, at det i realiteten ikke er ved at se udad, at vi bringer os i samklang med naturen, men derimod ved at se indad, ved at lytte til den indre følelse, samvittigheden 6. Skaberen eller naturen synes således at have implanteret en ubetvivlelig rettesnor i vort indre, som kulturen ganske vist ofte forlokker os til at ignorere, men som den ikke kan udradere helt. Følger man blot sin samvittighed, så følger man slet og ret også naturens orden hinsides og ofte på trods af alle menneskeskabte institutioner 7. Samvittigheden er et ufordærveligt naturelement i menneskets sjæl, det der på trods af alt kan fastholde os i naturens store plan. Samvittighed! Samvittighed! Guddommelige instinkt, udødelige og himmelske stemme, du sikre fører for et uvidende og indskrænket men tænkende og frit væsen, du ufejlbarlige dommer om godt og ondt, som gør mennesket Gud ligt 8. Men hvorfor, må vi videre spørge, har naturstyrelsen ikke blot skabt os helt igennem som sit eget fuldkomne billede? Hvorfor er der lavet brister, så vi tilskyndes til at bryde med naturens orden? Rousseaus svar er, at mennesket ikke blot er konge blandt naturens væsner, men 10 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n12 at det i en vis forstand måske endog står over både Gud og engle, fordi det som det eneste væsen både her og hisset kan opnå den højeste og mest ægte tilfredsstillelse, der findes: tilfredsstillelsen ved at følge sin samvittighed på trods. Var naturens lov blot et instinkt, som ufortrødent måtte følges, ville mennesket ureflekteret være i sine drifters vold. Et tankeløst væsen som alle naturens øvrige skabninger synes at være det. Uendeligt godt, men samtidig uden at være tvunget til at skulle overvinde den største af alle forhindringer: den djævelske drift mod det onde og unaturlige. Rousseau formulerer det på denne måde: Forsynet har gjort mennesket frit, for at det efter frit valg kan gøre ikke det onde men det gode (...) Den højeste nydelse er tilfredsheden med sig selv. Det er for at fortjene denne tilfredshed at vi har fået vor plads på jorden og har fået frihedens gave (...) Hvad mere kunne vel den guddommelige magt gøre til gunst for os? Kunne den lægge modsigelsen ind i vor natur og belønne den, som ikke kunne gøre det onde, fordi han havde gjort det gode? Hvad for noget! for at forhindre mennesket i at være ondt skulle Gud have reduceret det til kun at være et instinktvæsen, have gjort det til et dyr? 9. Uden et væsen, der på denne måde kunne nyde den højeste lykke, ville skabelsen være ufuldkommen. I realiteten er det først, når vi følger samvittigheden eller den indre følelse på trods, at vi er rigtigt frie. Ignorerer vi samvittigheden og giver efter for de fristelser, som lurer overalt, da er vi ikke andet end blotte slaver af vore egne selvskabte lidenskaber. Vi ville være holdt fast i en evig urotilstand uden den ægte tilfredsstillelse, som kun handlinger i overensstemmelse med den indre følelse kan give. Jeg er træl ved Menneske & Natur. Arbejdspapir\n13 mine laster, men fri ved mine samvittighedsskrupler, som den savojiske præst formulerer det. Heri består i følge Rousseau frihedens paradoks. På den ene side ville vi være lige så ufrie som alle de andre umælende væsner, hvis naturens og samvittighedens stemme, som vi må lytte til for at kunne handle frit, altid gik rent igennem uden forlokkende modspil. Hvis vi ikke kunne gøre andet end det gode, hvis vi ikke kunne handle på tværs af naturens orden. På den anden side taber vi friheden, og falder ned til et niveau, der endog ligger under dyrenes stade, når vi lader os forføre af den raffinerede kulturs umådeholdne laster, af storbyens begærsmassage. Dyrene følger trods alle tilsyneladende grusomheder blot naturens orden, uden at være sig det bevidst; som kun mennesket kan hæve naturen til et højere stade, kan kun mennesket af selv samme grund fordærve og dæmonisere den. Kan mennesket hæve sig over dyret i kraft af samvittigheden, så kan det dog også synke under det ved at ignorere dens fordringer. Følger vi Rousseau heri, synes konklusionen på børneopdragelsens problem imidlertid at blive af en noget anden art end den rent negative opdragelse, den blotte laden stå til, der ellers ved første øjekast fremstod som eneste løsning. For som han gør opmærksom på: børn og unge er stadig på mange måder som tankeløse dyr. De vil derfor ikke være i stand til at stå imod de fristelser, som de voksnes på samme tid djævelske og forfinede kultur lokker med. I første omgang må de derfor holdes borte fra den på trods af den frihedsberøvelse, der ligger heri. For det mindreårige barn kan man dårligt sige, at der er tale noget egentligt indgreb i deres frihed, for en mere grundlæggende frihed af den beskrevne slags er endnu ikke til stede så tidligt i livet. De mindreårige børn har endnu ingen selvstændig vilje og identitet 10. De er endnu som dyret drevet af de mest umiddelbare lyster, og kan med få greb styres i den rette retning - man kan endnu let narre naturen ved 12 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n14 at følge dens egne anvisninger 11 - når blot de ikke på for tidligt et tidspunkt konfronteres med de egentlige lasters fare (sådan som herren til Chenonceaux må antages at være blevet det). For det unge, men endnu ufærdige menneske står sagen anderledes. Den afgørende prøve melder sig derfor, når den sande friheds muligheds-betingelser dukker op sammen med puberteten. Da bryder helvede løs, og vindene slipper ud af selv den bedst tilsnørede lædersæk. Lidenskaberne såvel som fantasien vågner, og alle de mange fristelser på lastefuldhedens palet træder frem i deres allermest tiltrækkende skikkelse. Den uerfarne, der endnu ikke kender lasternes hulhed og deres hæslige bagside, bringes da ud på det allerfarligste stykke af livets vej. Det er den store udfordrings tid, og ofrene er mange og store. Blot er der ingen vej udenom: naturen kræver sit for at kunne fuldstændiggøre sig som frihed i menneskets skikkelse. Også for opdrageren er det her, slaget skal stå. Og det er samtidig her, den negative opdragelse viser sine klare begrænsninger. Uden opdragerens støtte og faste styring vil (især) den unge mand være fortabt på sin farlige færd. Samtidig bevæger den voksne læremester sig her på en knivsæg: på den ene side kan der ikke gives los og lades stå til, for da vil frihedens mulighed forpasse sig, og den unge mand vil drukne i sine indre passioners malstrøm. På den anden side kan der ikke fares for hårdt og for hurtigt frem. Det unge menneske må selv indse faren, hvis friheden skal være reel og ikke blot en ydre efterligning af det retmæssige, en blind vandring af de stier, som læremesteren angiver som det godes vej. Den indre stemme kan ikke erstattes af en ydre. Hvordan kan en så vanskelig balanceakt overhovedet lade sig gøre? Rousseau beskriver selv, hvordan den lykkeligste udgang tager sig ud. På det dramatiske højdepunkt i Emile beder titelpersonen ganske enkelt sin opdrager om helt at overtage herredømmet, så han selv kan Menneske & Natur. Arbejdspapir\n15 blive tvunget ud af fristelsernes tyranni. Han indser sin egen begrænsning, men ser samtidig den indre kraft, viljen og samvittigheden, som i skærmende omgivelser vil kunne vokse sig stor og levedygtig. Émiles velturnerede appel til sin opdrager lyder som følger 12 : Hidtil besad De denne myndighed på grund af min svaghed, nu får De den af min vilje, og netop af denne grund vil den være mig særligt hellig. Forsvar mig mod alle de fjender som anfalder mig, særlig mod dem jeg har i mit eget indre og som forråder mig (...) Hvis jeg nogen sinde bliver ulydig mod Dem, så sker det imod min vilje. Gør mig fri ved at beskytte mig imod de lidenskaber som raser i mit legeme. De må hindre mig i at blive deres slave; tving mig til at blive herre over mig selv ved ikke at adlyde mine sanser men min fornuft. Det afgørende bevis på den hidtidige opdragelses succes er, at Emile selv - af egen fri vilje - overgiver styringen til sin læremester. Han vil tvinges til frihed, som Rousseau på nogenlunde samme tidspunkt formulerer det i Den sociale kontrakt. Her hjælper ingen negativ opdragelse: skal naturen fuldendes, kan skaberen intet stille op mod de onder, der stammer fra os selv, og kun ved at opdrageren holder den opdragedes tømmer stramt, kan forlokkelsen fra kulturens laster undgå at få katastrofale følger. Skal vi leve op til skaberens forventninger, må vi betvinge os selv - næsten som gartnerne i Versailles og Chenonceaux betvinger havens planter. Vi må tvinge os selv til at være naturlige. III Skaberen har, skriver Rousseau, ved at lægge en modsigelse ind i mennesket bragt det højere end englene, ja måske højere end Gud selv 13. Gud og englene kan alene være gode, de formår ikke at blive egentligt dydige, for de har ikke noget førstehåndskendskab til 14 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n16 fristelserne; de kan ikke lade sig lokke, de har intet at kæmpe mod. (Dog rejser sig her det teologisk interessante spørgsmål, om ikke skaberen selv på mere end overfladisk vis må have kendt til fristelserne og deres dynamiske kraft, før han gav dem til mennesket.) Hævet over fristelserne er de overnaturlige væsner kun tilsyneladende fri, og kan af samme grund heller ikke opnå den højeste lykke: den tilfredsstillelse, som herredømmet over lidenskaberne forårsager. Uden fristelserne ville skabelsen, naturen, være forblevet barnagtig, fersk og fad, som et Dallas uden en JR. Derved har skaberen imidlertid også måttet lægge en modsigelse ind i sit ellers fuldkomne system, for i og med at der ikke er nogen automatik for mennesket, er der samtidig åbnet en dør for alle former for kaos og disharmoni. Når Rousseau så på sin samtid, fandt han denne dør stående på vid gab med alskens ulyksaligheder væltende ind: Billedet af naturen frembød kun harmonisk afpassede forhold [før menneskene kom derind, FA]; men billedet af menneskeslægten frembyder kun forvirring og uorden. Imellem elementerne er der samspil, blandt menneskene er der kaos. Dyrene er lykkelige, deres konge alene er ulykkeligt 14. Mennesket udgør ene blandt naturens skabninger ingen harmonisk helhed; det skiller sig ud fra den øvrige, vel afbalancerede natur. Når mennesket ikke udgør en harmonisk enhed, kan imidlertid heller ikke naturen længere forblive en ubrudt helhed. Forsynet har altså i en vis udstrækning valgt at afgive herredømmet over sit eget skaberværk, i og med at det har givet et selvbestemmende væsen adgang, som kan bruge, men sandelig også misbruge sin frihed. For uden muligheden for misbrug, ingen frihed. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n17 Naturen har igennem mennesket gennemlevet en form for syndefald. Hvad der mere præcist har udløst dette syndefald er på ingen måde ganske éntydigt, men der er i hvert fald to centrale elementer involveret: på den ene side udviklingen af en ubegrænset forestillingskraft, der skaber flere ønsker end det er muligt at tilfredsstille, på den anden side etableringen af en skinsyge menneskene imellem - en skinsyge, der underminerer hver enkelts selvberoenhed, og gør menneskene selviske og falske. Begge er de to elementer i syndefaldet i en eller anden forstand fremkaldt af en befolkningstilvækst, der har tvunget menneskene til stadigt tættere samkvem, til et liv i trængsel, og derved fra grunden ændret deres adfærd 15. I og med at mennesker af den øgede trængsel tvinges og af selskabsdriften fristes til at leve tæt sammen, opstår indbyrdes jalousi og alle mulige anledninger til sammenligninger og kappestrid. Storbyens i bund og grund fordærvede levevis er blot det mest ekstreme udtryk for denne forandring. Der er tale om en kamp om anerkendelse, der imidlertid er uendelig, fordi vi i sidste instans vil have andre til at elske os mere end de elsker sig selv. Menneskets naturlige selvkærlighed forandres derved fra l amour de soi-même til l amourpropre - fra den rolige tilfredshed baseret på selvberoenhed, en hvilen i sig selv, til en hvileløs udleverethed og selvfortabelse i den evigt foranderlige offentlige mening 16. Selskabsdriften og -tvangen er udtryk for menneskets svaghed; kunne mennesker blot leve alene hver for sig, ville de være mere lykkelige. Samtidig med skinsygen, kappestriden og den stadigt mere pirrede forestillingskraft opstår også arbejdsdelingen: fra at være en hel og selvberoende enhed i sig selv, bliver det enkelte menneske dermed reduceret til blot at være en lille del af en større, konfliktfyldt helhed. De bestandige møder mellem mennesker, den øgede gensidige afhængighed og den stadig ringere mulighed for at kunne leve i den uciviliserede 16 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n18 vildmark gør det nødvendigt med stadigt fastere regler for samkvem. Disse kommer imidlertid uvægerligt til at afspejle styrkeforholdene i den indbyrdes konkurrence. Der opstår dermed også ejendomsret, uligheder, herre- slaveforhold og alskens andre former for sociale bindinger, der ikke blot bringer menneskene stadigt længere væk fra deres naturgroede udgangspunkt, men som samtidig gør deres liv mere og mere indsnørede og afrettede: Mennesket er født frit, men ligger overalt i lænker, som det hedder i den berømte åbningssalut til traktaten om Den sociale kontrakt 17. Selskabsdriften lokker os sammen i stadigt større enheder, der samtidig binder os på hænder og fødder. Indbildningskraften, fantasien, skaber større behov, end vi har mulighed for at få opfyldt. Og den evindelige spejlen sig i hinandens meninger gør os evigt hvileløse, utilfredse og stridslystne. Vi behøver ikke her gå i detaljer med, hvordan syndefaldet mere præcist blev til, eller hvordan det i øvrigt udartede sig. I stedet er det værd at hæfte sig ved et par overraskende og interessante forhold. Overraskende er det, at Rousseau beskriver forløbet som naturligt, som en naturlig følge af de ændrede betingelser. Vi får således eksempelvis at vide, at det er helt igennem naturlig, at kvinderne i stigende grad fralægger sig moderpligterne, når bylivets omstændigheder tages i betragtning 18. Syndefaldet synes nærmest uafvendeligt, når mennesket først en gang er skabt, som det er. Kønsdriften og selskabsdriften sørger for trængslen, og under trange forhold bliver menneskene uvægerligt civiliserede med alt, hvad deraf følger. Sådan er naturens gang. Enhver form for naturlighed forsvinder derfor heller ikke med syndefaldet. Det der er naturligt for den vilde, der lever forud for syndefaldet, er blot ikke det samme som det, der er naturligt for den civiliserede 19. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n19 Interessant er endvidere den centrale pointe hos Rousseau, at de evner, der i følge den savojiske præst gør mennesket til konge i naturen, netop udvikles sideløbende med syndefaldet. Mennesket er ikke udstyret med en fuldt færdig forstand (jeg havde nær sagt: fra naturens hånd); det må lære sig selv den kunst at tænke 20. Den sande frihed kommer først til sammen med fristelserne; det samme gør den ægte dyd. Individualiteten, der er en af frihedens forudsætninger, er et resultat af civiliseringens differentiering af de menneskelige livsformer. Sociale følelser som indfølelse og medlidenhed opstår først med udviklingen af den selv samme forestillingskraft, der skaber de mange uopfyldelige ønsker 21. Det samme gælder udviklingen af en raffineret smag og den hermed forbundne sjælsfinhed, uden hvilken moralen kun ville være for en grovkornet skitse at regne. Først i kraft af syndefaldet fuldender mennesket sig således som menneske, og først med syndefaldet fuldender naturen sig som natur. Indtil da havde mennesket nok levet i en naturlig orden, men det havde endnu ikke fuldt udfoldet sin egen natur, og dermed heller ikke naturen i sin helhed. I en før-civiliseret naturtilstand ville mennesket måske nok være godt og lykkeligt så langt, som også ethvert andet dyr vil kunne nå; det ville imidlertid ikke være dydigt og dermed uden adgang til den højeste tilfredsstillelse. Syndefaldet er således en betingelse for den sande frihed, den ægte dyd og den største lykke. Først med syndefaldet, hvor mennesket gør sig fri af den dyriske naturgroethed, er naturen fuldkommengjort. IV Det paradoks eller den modsigelse, som vi finder i Rousseaus beskrivelse, er en modsigelse, han til fulde kender på sin egen krop. På den ene side længslen efter at blive ét med naturens store orden, at lade sig opsluge i naturens hav. 18 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n20 Jo følsommere sind en betragter har, jo mere hengiver han sig til den henrykkelse, som naturens harmoni sætter ham. Et blidt og dybt drømmeri bemægtiger sig da hans sanser, og han fortaber sig med en sød beruselse i det uendeligt store i dette smukke system, som han føler sig ét med. Da svinder alle de enkelte ting bort; han ser og føler intet uden i helheden 22. Sådan skriver han i et af sine sidste skrifter: Den ensomme vandrers drømmerier. Lidt senere i samme skrift hedder det tilsvarende: Jeg føler en begejstring, en uudsigelig henrykkelse ved så at sige at gå op i det værendes store orden, blive ét med naturen 23. At blive ét med naturen. En mærkelig ambition, som vel dårligt kan forstås, hvis man ikke er vokset op med forestillingen om naturen som et paradisets have, hvorfra mennesket med sit syndefald er styrtet, og under alle omstændigheder en ambition, man kun kan have, når man mener at have forladt den. Det er som har Rousseau ganske har glemt sin egen pointering af den disharmoni, som i det mindste menneskets tilstedeværelse forårsager i den store alnatur. Han taler nu, som om naturen allerede uden menneskets tilstedeværelse som frit væsen var fuldkomment. Som ensom vandrer vil han glemme alt om mennesker, vil selv for en stund holde op med at være menneske 24. Begejstringen for dette at være ét med naturen er imidlertid åbenlyst sammenkædet med et tab. Hans søgen mod at blive ét med en modsigelsesfri natur - som et barn der søger trøst hos den store moder - er samtidig en kompensation fra sociale nederlag. Ved at blive ét med den menneskefrie natur, synes han nemlig at kunne undslippe sin menneskelighed, og dermed samtidig ikke mindst konflikterne i de mellemmenneskelige relationer:...jeg søgte tilflugt hos vor fælles moder, søgte i hendes arme at unddrage mig hendes børns anslag, jeg blev ensom eller, som de siger, uomgængelig og menneskefjendsk 25. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n21 Naturen derude, den store konfliktløst alfavnende, bliver omfortolket til et refugium, et tilflugtssted, hvor både fristelse og nederlag kan komme på tilstrækkelig afstand - i det mindste for en tid. Men netop kun for en tid. Mennesket er ganske enkelt hverken skabt til permanent ro eller til ensomhed; køns- og selskabsdriften får det til at stræbe efter kontakt med andre mennesker, og nysgerrigheden og forestillingskraften lokker det til stadighed mod omskiftelser og nye horisonter. Så når Rousseau omvendt er ovenpå, har styr på sin paranoia og mere tvangsfrit kan vælge, hvad han vil, så springer han uafladeligt fra det ene til det andet: Når alt var i god orden omkring mig, når jeg var tilfreds med alt, hvad der omgav mig, og med den verden, jeg skulle leve i, fyldte jeg den med mine sindsbevægelser (...) bestandig blev jeg draget bort fra mig selv af tusind forskellige lyster (...) Verdens tummel bedøvede mig, ensomheden kedede mig, bestandig følte jeg trang til at skifte plads, men intet sted befandt jeg mig vel 26. Og alligevel må han konstatere, at han ikke kan se noget andet sted i samfundet som ville passe ham bedre, ingen skæbne som ville være at foretrække frem for hans egen. Den selskabelige Rousseau fortaber sig i, bliver ét med verdens tummel - næsten som den ensomme vandrer forsøger at fortabe sig i naturens orden. Han drages bort fra sig selv, lader sig drive rundt i manegen af fornemme damer og egne drifter. Han bliver ude af sig selv, men finder paradoksalt nok netop der igennem sig selv som egenartet individ med en egen skæbne. Et menneske i naturens fulde sandhed, som det hedder i indgangsbønnen til bekendelserne 27. Et individ, der kan sige Mig og kun mig, og ikke ønske sig anderledes på trods af alle ulykkerne og kvalerne, fordi det så netop ikke længere ville være sig 20 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n22 selv. Mig og kun mig. Måske ikke hverken værre eller bedre, men i hvert fald anderledes. I did it my way. Mennesket fødes som et naturvæsen, der må bryde med sit moderlige ophav og lade sig fortumle i verden for at finde sig selv som selvstændigt væsen med en særegen skæbne med alle dens individuelle karaktertræk. For Rousseau var bruddet med ophavet mere dramatisk end for de fleste - moderen døde ved fødslen - og selvom man skal vare sig for ad hominem reduktioner, så behøver man ikke være hverken psykolog eller psyko-analytiker for at se en sammenhæng med de senere pointer. Rousseau benytter da også selv temaet. Ikke som undskyldende forklaring, men som eksistentielt vilkår. Som mennesket ved sit indtog i verden dræber den harmoniske moder natur, således kostede han selv sin moder livet. Han kom til verden som det første nøgne og ukultiverede menneske: svag og skrøbelig, og dog allerede en dræber ved sin blotte tilstedeværelse. Med potentiale til at sprænge alle grænser, og dog samtidig med en stadig længsel efter at vende tilbage og blive et med moderen. En længsel efter at hele det brud, som ikke kan heles. Rousseau beskriver derfor også sin egen fødsel som den første af sine mange ulykker. Og dog må han stå ved at være netop den, han er, ligesom mennesket som sådant må påtage sig den rolle, som forsynet har tillagt den. Om naturen har handlet vel eller ilde ved at bryde den støbeform, hvori jeg blev gjort, derom kan man først dømme, når man har læst mig 28, dvs. når livsbanen er tegnet op og sat på begreb. Det samme må for Rousseau siges at gælde menneskearten som helhed. V Vi skal følge naturen, insisterer Rousseau, både når vi udfolder vore egne liv, og når vi opdrager andre. Men hvilken natur? Og hvor skal vi følge den hen? Det naturlige ideal, den eftertragtede naturtilstand, viser Menneske & Natur. Arbejdspapir\n23 sig snart som en mangetydig størrelse med mange mulige skikkelser. Der er ikke en, men mange både faktiske og tilstræbelsesværdige naturtilstande. Når vi skal opregne de forskellige idealer, kan vi igen parallellisere til havekunsten. Den første mulighed er det ensomt levende, selvberoende menneske, der ikke behøver selskab, men som omvendt heller ikke behøver være aggressivt, når det støder sammen med andre. Mennesket som et ubeskåret solitærtræ, der ikke behøver hverken at støtte sig til, angribe eller gemme sig blandt andre, mennesket som sparekasse-eg eller som strejfende ulv. Hvor ønskværdigt det iblandt kan forekomme (og Rousseau beskriver det ind imellem - især i de tidlige skrifter - som en efterstræbelsesværdig mulighed): et sådant menneskeliv er et uopnåeligt ideal. Mennesket er for sårbart og svagt, og slet ikke skabt til at leve alene. Køns- og selskabsdriften vil før eller siden drive os sammen. Den Robinson Crusoe, som Rousseau stiller op som forbillede for sin Émile i det mindste i en fase i udviklingen, forbliver trods alt Ill. 5: Joseph Wright of Derbys portræt af Rousseaus engelske forlægger, Brooke Boothby (fra 1781). På bogens omslag står navnet Rou seau. Billedet hænger nu på Tate Gallery i London. 22 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n24 kun alene, så længe han ikke kan andet. Og desuden har han allerede først civiliseret sig andetsteds. Den engelske maler Joseph Wright of Derby har i sit portræt af Rousseaus engelske forlægger, sir Brooke Boothby (fra 1781) ramt den dobbelthed, som der ligger i kravet om i ensomhed at finde tilbage til det naturlige meget fint. Kompositionen er lavet således, at forlæggeren ligger i sin forfinede, moderigtige dragt forrest i billedet med en bog af Rousseau i hånden (det er uklart hvilken). Mennesket - som særegent, smagfuldt raffineret individ - er ubetvivleligt i centrum. I baggrunden tårner en tilsyneladende vildtvoksende skov sig op - med et enkelt kikhul til fjerne bjerge. Ganske vild er skoven dog ikke, snarere er der tale om en gennemsnitlig engelsk produktionsskov, og der er da også en lysning lidt borte med noget der kunne se ud som en eng eller Ill. 6: Civilisationens efterladenskaber - eller måske det nye naturmenneskes læskur? Billedet er fra Jean-Jacques Rousseau parken i Ermenonville. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n25 måske en kornmark. Skoven ser dog tilstrækkelig vild ud til at den kan tjene som stemningsbærende resonnansbund for de tanker, som læsningen af bogen må formodes at sætte i gang. Eller som et moderskød, man kan drømme om at forsvinde i. Man kan i al ensomhed tage ud i naturen, læse og drømme og gøre sig sine egenhændige tanker. Bagefter kan man så tage hjem på sit chateaux eller sin mansion og sætte sig til aftensbordet. Et anden bud på det naturlige ideal er et liv i den vilde og næsten uberørte natur, en tilværelse hvor mennesket lever marginalt, og primært på den øvrige naturs nåde. Heller ikke det er imidlertid fuldt ud tilfredsstillende for det menneske, der vil leve i naturens fulde sandhed. Der er således stor forskel på naturmennesket som lever i naturtilstand, og naturmennesket som lever i det civiliserede sam- Ill. 7: Poppeløen med Rousseaus sarkofag i Ermenonville. Poplerne er desværre endnu ikke udvoksede efter den seneste foryngelse. Øverst til venstre ses filosofiens ufuldendte tempel. 24 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n26 fund 29. Det første lever kun halvt som menneske, evner ikke til fulde at udfolde sin egen natur: var man født og havde levet sit liv dybt inde i en skov uden kontakt med civilisationen, da kunne man have været lykkelig og god, men det ville som nævnt samtidig være uden den fortjeneste og tilfredsstillelse, som kun kan opnås med den ægte dyd, hvor man kender og følger samvittigheden på trods af alle lidenskaber. Den vilde forbliver i en tilstand af råhed, hvor dyden ikke kommer på tale, hvor smagen forbliver uudviklet, og hvor forstanden aldrig sættes på alvorlige prøver. Den vilde er endnu for et barn at regne 30. Civilisationens syndefald er ligeså uundgåeligt som det er irreversibelt: paradiset er tabt, barndommens land er forsvundet for altid. I den relativt vildtvoksende Jean-Jacques Rousseau park i Ermenonville, der er anlagt af Marquis de Girardin fra 1766 og et tiår frem med Rousseaus skrifter i baghovedet, og hvor Rousseau senere selv blev begravet, finder vi derfor ikke kun områder, hvor naturen får lov at gå sin gang uden menneskelig indblanden, men tillige en stribe betydningsbærende fabriques. Vi finder først og fremmest Rousseaus egen sarkofag - med inskriptionen: Her hviler naturens og sandhedens mand - placeret på den lille poppelø i den sydlige ende af den store centrale sø; parkens væsentligste attraktion og kompositoriske tyngdepunkt. Vi finder imidlertid også både filosofiens ufuldendte tempel og en hel række af kulturens øvrige efterladenskaber. Som en påmindelse om, at her har syndefaldet været. Skal vi end tilbage til naturen, så må det dog stadig være en natur, hvor syndefaldet har sat sig vedvarende spor. Det er da også kun ved at fastholde mindet derom, at en relativt uberørt natur kan få sin stærke tiltrækning. I det øjeblik glemselen indtræder, vil det hele blot gentage sig en gang til. Skæbnens ironi har i øvrigt villet det sådan, at Rousseaus jordiske rester efter den franske revolution blev flyttet fra sin solitære ensomhed i Ermenonville og placeret i metropolen Paris (af alle steder),- tilmed Menneske & Natur. Arbejdspapir\n27 ved siden af ærkerivalen og yndlingsaversionen Voltaire. Selv ikke døden sparer en for civilisationens påtrængenhed. Lige så ironisk er placeringen af mindestatuen af Rousseau i Ermenonville (se ill. 1, side 4). Han sidder således på den ene side af den stærkt trafikerede hovedvej mellem Paris og Senlis, indespærret bag kulturens hegn, og kigger længselsfuldt over på sin park, mens osende lastbiltog ruller forbi med alle civilisationens produkter, der på denne måde synes at holde ham på afstand af den tilstræbte harmoniske natur. En tredje bud på det naturlige ideal er det landlige. Det landlige er nok det tætteste, vi kommer en forestilling om det gode liv, hvis vi følger Rousseaus mere programmatiske udmeldinger: Det patriarkalske og landlige liv, menneskenes oprindelige livsform, er den fredeligste, naturligste og sødeste tilværelse for hver den hvis hjerte ikke er fordærvet 31. Rousseau sender da også Émile ud på landet blandt bønder og håndværkere, da han skal finde sig et ståsted i verden - og opfinder dertil en god, sund bondepige, Sophie, som skal hjælpe ham med at holde drifterne i tømme, eller rettere: styre dem i en frugtbar retning. Man skal imidlertid ikke læse længe, før man opdager, at det landlige først og fremmest at viser sig tiltrækkende i sin modstilling til den fordærvede civilisation, der har bragt Rousseau så mange skuffelser, og som iblandt giver ham lede. Det er da også bemærkelsesværdigt, at Rousseau næsten konsekvent taler om, at man skal trække sig tilbage til landets enkle, fredelige og rolige livsform. Tilmed noterer han sig, at man ved tilbage-trækningen må medbringe liv og dannelse samt kærlighed til menneskenes oprindelige livsform 32. Hverken dannelsen eller kærligheden til det simple liv synes at være der i forvejen, og begge synes de let at kunne glemmes, når først man står midt i det. Landlivets tiltrækning er således først og fremmest en refleks på bylivets overdrevne raffinement. 26 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n28 Jeg var så led og ked af pavilloner, springvand, busketter, blomsteranlæg og de kedsommelige forevisere af alle herlighederne, så træt af småskrifter, claveciner, kortspil, intriger, dumme vittigheder, flovt koketteri, små fortællere og store souperer, at når jeg så øjnede bare et glimt af en simpel, fattig tjørnebusk, en hæk, en lade, en eng, når jeg på min tur igennem en landsby indsnusede duften af en god omelet med kørvel, når jeg på afstand hørte det landlige omkvæd på gede-hyrdernes sang, gav jeg pokker i kindrødt og falbelader og ambra Som også senere for Goethes unge Werther, der tager på landet for at finde et modspil til sine civiliserede fortvivlelser, så er landet og dets gode og sunde og ægte og umiddelbare indbyggere mere en kulisse for Ill. 8: Petit Trianon, Marie-Antoinettes private lystslot med den omhyggeligt afgeometriserede engelsk-kinesiske have, anlagt i årene efter Menneske & Natur. Arbejdspapir\n29 bymenneskets følelsesmæssige konflikter. Bønderne optræder i begge historier som typer, aldrig som egentlige individer med indre kampe. De bliver ikke på noget tidspunkt interessante. Rousseau flygter fra civilisationens opstyltethed. Det samme gjorde imidlertid de, der befandt sig i det egentlig centrum for den tilsyneladende så foragtede civilisation: det franske hof. På Versailles opførtes således en række sideslotte, heriblandt Petit Trianon - omgivet af en ligeledes nyanlagt, moderigtig jardin anglo-chinois med små templer og broer og naturtro klipper - hvor den franske dronning Marie- Antoinette i mere naturlige omgivelser kunne opføre moderne forbudte, samfundskritiske forestillinger som Figaro s bryllup, eller læse og diskutere Rousseau og andre af den ny tids filosoffer med sine Ill. 9: Den ensomme vandrers rasteplads - eller måske hofdamernes lysthus - i haven ved Petit Trianon. 28 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n30 hofdamer og -kavallerer. Det var her, og ikke blandt bønderne, at Rousseau blev læst og agtet. Marie-Antoinette lod endog en kunstig landsby, le Hameau, opbygge i tilknytning til sit fristed, længst borte fra Versailles-parkens centralakse. Hvis den nu genopbyggede landsby har ramt den oprindelige tone - og de overlevende akvareller af den første bebyggelse tyder på det - så har Hollywoods scenografer allerede i 1700-tallet haft deres ligemænd. Inspirationen er imidlertid ganske åbenlyst bl.a. Rousseaus beskrivelser af Sophies landsby i Émile, og af heltinden Julie s Elysium i Julie ou La Nouvelle Heloïse. Her kunne hoffets folk gå rundt i pastorale klæder og føle sig tættere på naturen, end det var muligt i de mere geometrisk anlagte dele af parken. Le Hameau er al sin kulisseagtighed til trods måske tættere på sandheden om Rousseau landlige ideal, end man ved første blik skulle tro. Det er således ikke Ill. 10: Le Hameau, en moderne rekonstruktion af Marie-Antoinettes rekonstruktion af Sophies landsby, den pastorale ægtheds hjemsted. Menneske & Natur. Arbejdspapir\n31 bondelivet selv, men nok så meget den hule drøm om en landlig harmoni og uforfalskethed, som er afgørende. Den fjerde og sidste mulighed er, at den natur, vi skal følge, skal findes inde i selve den konfliktfyldte civilisation, hvor vi i følge Rousseau først finder det fuldt udviklede naturmenneske. Et sted i sine Bekendelser skriver Rousseau, at det til hans forundring ikke var i det elskede, landlige Schweiz, hans bøger blev vel modtaget, men netop i: Paris 34. Hvorfor? spørger han sig selv,- er den dyd og den kærlighed, han hylder, da mere fremherskende i Paris? Næppe. Svaret er i følge Rousseau snarere, at pariserne er i besiddelse af den udsøgte smag, som sætter dem i stand til at glæde sig over de rene følelser, som de ikke længere selv ejer. Ikke blot erkendelsen af tab har gjort storby- Ill. 11: Den indre landsby i ydre gestalt. De buksbom-omkransede køkkenbede bag huset er ligeså strengt afgeometriserede som den øvrige have ved Petit Trianon. 30 Menneske & Natur. Arbejdspapir\n32 mennesket opmærksom på den ufordærvede følelse. Nok så meget er det det gode selskab og den offentlige diskussions raffinering af følsomheden, som har gjort det i stand til at fornemme hjertets subtiliteter. Som nævnt læste og diskuterede Marie-Antoinette og hendes hoffolk med en art frydefuld masochisme Rousseaus og ligesindedes værker om hoflivets dekadence og falskhed. Rousseau er interessant for hoffet som landlivet og ægthedens forsvarer - og han spiller selv på denne interesse, når han skal skaffe sig folk til at protegere sig. Hans niche ved hoffet er forsvaret for det simple og uforfalskede. Spørgsmålet er imidlertid, om den proklamerede ægthed kan bevares på de præmisser. Hvor fulde af retoucheringer og bortforklaringer, de end måtte være, så er bekendelsernes indrømmelse af den evige dobbelttydighed - had-kærligheds forholdet til den civiliserede livsform i kulturens centre - mere ægte end den ensidige hyldest til de kernesunde, konfliktløse bønder og håndværkere. Dermed er vi måske tilbage ved Chenonceaux - by og land, natur og civilisation i et. Og lur mig, om ikke netop Catherine de Medicis have her er ideel at ro omkring eller gå tur i for unge forelskede - men endnu kun forlovede - par som Émile og hans udkårne Sophie, der sammen tvinger sig selv til naturlig frihed i kamp mod de kulturlige fristelser og forestillingskraftens ophedede fantasier. Nidkært overvåget af den dydige hovmester på slottets altan eller på havens omkransende vold. Hvad skal vi da i følge Rousseau konkludere om målet med opdragelsen, når det skal være naturens eget? Svaret er på ingen måde enkelt, men på trods af modsigelsesfuldheden synes nogle centrale pointer om opdragelsens sigtepunkter dog at stå tilbage. Sund fornuft og dømmekraft er oplagte bud - men de må vindes gennem egen erfaring, og dermed også gennem fejltagelse. Naturen leverer ingen fribilletter. Samvittighed som intuitiv bedømmelse baseret på egne Menneske & Natur. Arbejdspapir\n33 vurderinger - omend næppe som en uformidlet naturkraft. Dyd, men i så fald af den slags, som kun kan opstå gennem kamp med nogle drifter og en forestillingskraft, som den dermed ikke kan eksistere foruden. Frihed, men af en slags som kræver bestandig overvindelse af fristelser, som samvittigheden ikke kan forsvare; frihed med et væsentligt element af selvdisciplin. Individualitet, men af en slags som den alene kan erobres gennem civilisereret refleksion iblandet selvfortabelse i verdens tummel. Smag og sjælsfinhed, som den imidlertid kun kan opstå gennem mødet med den offentlige mening. Naturmennesker i civilisationen er og bliver nogle komplicerede størrelser. Er naturen god for børn? Er Rousseaus naturlige opdragelse god for børn? Døm selv. Sapere aude. Hav mod til at bruge din egen forstand. Det ville givetvis være et svar helt i hans ånd. Et synes dog sikkert: skal Ill. 12: Catherine de Medicis have ved slottet Chenonceaux (anlagt 1560), her dog i en nutidig anretning. 32 Menneske & Natur. Arbejdspapir\nCitation for published version (APA): Arler, F. (1997). Ind i naturen eller ud af naturen?. Forskningscenter Menneske og Natur.\nAalborg Universitet Ind i naturen eller ud af naturen? Arler, Finn Publication date: 1997 Document Version Tidlig version også kaldet pre-print Link to publication from Aalborg University Citation for\nCitation for published version (APA): Arler, F. (1997). Ind i naturen eller ud af naturen? Forskningscenter Menneske og Natur.


Vogntøjspotting i Puerto Banus - spring edition\nHome\tPorsche 912\tVogntøjspotting i Puerto Banus – spring edition\nby Nicolai Klingenberg 21. april 2012\nwritten by Nicolai Klingenberg 21. april 2012\nI dag går turen til Puerto Banus, hvor årets første vogntøjspotting er blevet foretaget. Der er knapt så mange biler som vanligt, men det hænger sammen med, at vi er tidligt på sæsonen – til gengæld er der tale om svært lækre køretøjer.\nDe er nu godt godt kørende i Puerto Banus - her en Mercedes SLS\nFra gråt til sort, men afsenderlandet er stadig Tyskland.\nDet design bliver jeg aldrig træt af - Porsche 911 er en vinder.\nVi springer videre i teksten til en vogn med klud – Aston Martin…\nAston Martin - med armen i karmen positur\nOg til de lidt mere magelige, som ønsker en coupe, kan nedenstående skønhed anbefales.\nDen hvide dame har fundet sin søster i form af en smuk Bentley\nDet er dog ikke alle vinkler, der er lige nemme at fotografere fra…\nSkudt med et glas rosado i hånden - Porsche 911 "noget".\nOg sørme om der ikke blev spottet en tohjulet – normalt er jeg ikke helt tosset med motorcykler, men skulle jeg køre en, ville jeg gå efter noget tungt og knapt så sporty i stil med nedenstående.\nOg hovsa - to hjul fra Harley Davidson\nDen orange italiener “sutsko” har jeg det lidt blandet med – måske er det farven.\nEn orange italiener - måske en selvbruner deluxe - Lamborghini Superleggera\nOg så runder vi af med en rød sag, der vækker minder…\nJeg mindes min tidligere - og tyve år ældre - Mercedes, hver gang jeg ser en rød SL'er.\nVil du se de tidligere indlæg fra “havnen”? Så klik herunder:\naston martin vantagebentley coupeharley davidsonLamborghini Superleggeramercedes slsporsche 911\nMike 21. april 2012 - 00:14\nLækre biler ..\n– Så en SLS uden tag igår i flensborg!\nthumps up den er lækker\nAnonym 21. april 2012 - 08:29\nLyder absolut også godt!\nSteffen 21. april 2012 - 06:25\nDet minder om Via Montenapoleone i Milano eller Rua Oscar Freire i SÃ£o Paulo\nDu må huske kamera fremover, Steffen! 🙂\nArosKvipering 21. april 2012 - 08:44\nlækkert… mer’ af det 🙂 evt. hvilken ekvipering hver bil bør matches med.\nAnonym 21. april 2012 - 09:05\nDet var ikke nogen tosset ide, selvom det som sådan ikke findes regler, men inspiration ad libitum skulle nok give mening.\nJacob V 21. april 2012 - 14:26\nVil lige reklamere lidt – men det handler om et godt formål, og om lækre vogne du kan få en tur i.\nI dag og i morgen, kan tur købes i en eksotisk bil eller sportsvogn i København. Det er Racing Festival der kører igen, og køber du en tur, støtter du Røde Kors. I udvalgte biler kan du desuden købe onboard optagelse af din tur.\nDet er hele den danske kransekage af racerkører der stiller op, og alt fra en Citroen DS3 (i race trim) over Aston Martin, Ferrari, Mercedes SLS til den ultimative gadebil – Bugatti Veyron Super Sport.\nAnonym 25. april 2012 - 06:44\nPorsche 911 type 997 – ja tak….\ndin far 30. april 2012 - 18:58\nFedt, særligt den røde mercer.\nDen er lækker, havde du ikke sådan en selv engang, bare den gamle model, Killers aflagte bodel express. ?


Inden årtiers værste storm rammer: Tusindvis af turister er strandet på thailandske øer\nAlle færge- og flyafgange er lukket forud for stormen, der forventes at ramme Thailand fredag.\nEn kvinde løber med sin hund i favnen mod sit hjem, mens den tropiske storm Pabuk nærmer sig Nakhon Si Thammarat i det sydlige Thailand. Fold sammen\nFoto: KRITTAPAS CHAIPIMON\nFredag d. 04. januar 2019, kl. 08.57\nFredag bliver Thailand ramt af den formentlig værste storm, landet har oplevet i årtier. Forud for uvejret er alle færge- og flyafgange til og fra populære ferieøer blevet lukket, og tusindvis af turister er dermed strandet.\nPå Koh Samui er der omtrent 20.000 turister, som må gemme sig indendøre i ly for stormvejret, skriver CNN. Det gælder blandt andet en dansker, som Ritzau har talt med. Og på de mindre øer som Ko Phangan og Koh Tao er der op mod 19.000 turister.\n»Øen er fuldstændigt afskåret fra fastlandet, al form for transport dertil har været lukket ned siden i går,« fortæller distriktsoverhovedet på Koh Samui, Kittipop Roddon, til CNN.\nHan understreger dog, at der er vand og mad nok på øen til, at turisterne nok skal klare sig igennem stormen.\nMen distriktsoverhovedet for de to mindre øer, Ko Phangan og Koh Tao, er mere bekymret, skriver CNN. Han frygter, at det bliver sværere at sende beredskab mod de mindre øer, når stormen rammer, da de er længere væk fra fastlandet.\nTusindvis af thailændere, der bor langs kysten, er ifølge Chyapol Thitisa, direktør i Thailands katastrofeberedskab, de seneste dage blevet evakueret fra deres hjem. Ifølge det thailandske medie Bangkok Post er flere end 30.000 mennesker blevet evakueret fra kystbyer i det sydlige Thailand. I Nakhon Si Thammarat, hvor stormen ventes at ramme hårdest, er der blevet sat 90 shelters op, der kan huse op mod 86.000 mennesker, skriver Bangkok Post.\nDen thailandske flåde har udsendt et hangarskib og to skibe til at hjælpe med rednings- og beredskabsarbejdet under stormen, ifølge CNN. Det vil tage dem cirka 15 timer at nå frem til Nakhon Si Thammarat, hvor lufthavnen også er lukket ned forud for uvejret.\nIfølge et andet thailandsk medie, The Nation, er hangarskibet bemandet med et redningshold bestående af fire helikoptere, førstehjælpsudstyr og katastrofeberedskab.\nDen tropiske storm med navnet Pabuk er den kraftigste, der har ramt området uden for monsuntiden i 30 år. Den forventes at ramme Nakhon Si Thammarat, Ko Phangan, Koh Tao og Koh Samui fredag med vindhastigheder på op til 95 km/t, ifølge Thailands meteorologer. Ifølge CNN kan stormen sende bølger ind over kysten med en højde på tre til fem meter.


Konklusion - Wikipedia, den frie encyklopædi Du skal forsøge at finde dine egne hovedsynspunkter i teksten, præcis som du i en redegørelse forsøger at finde konklusion anden skribents. Ordbog over det danske Sprog. Lav gerne delkonklusioner erikson teori hvert kapitel. Selvom mobiltelefonerne således kan opfattes som et stressmoment i hverdagen, er der trods alt flest fordele ved dem. Her evaluerer du undersøgelsen, du diskuterer eventuelt dine forventninger og mulige grunde og konsekvenser af resultaterne, mulige begrænsninger og forslag til opfølgende research. Diskuter dernæst resultaterne, og angiv om de lever op til dine forventninger. En videnskabelig afhandling konklusion altid at være forsynet med en klar konklusion. Kære bloglæser Jeg har fået nyt domæne. Du kan finde den nye blog her: www. hurtigt.nl God fornøjelse! Hvad er en konklusion? Kort sagt er en konklusion . Enhver opgave skal afsluttes med en konklusion. Konklusionen er den sidste hånd på værket, og det er derfor vigtigt, at du efterlader læseren med et god.\nEN KONKLUSION - hvordan kan jeg få min penis længere. Dit speciales konklusion og diskussion\nEn konklusion, få smukke negle Navigationsmenu\nEnhver opgave skal konklusion med en konklusion. Konklusionen er den sidste hånd på værket, og det er derfor vigtigt, at du efterlader læseren med et godt indtryk af din opgave. Men hvad betyder konklusion? I en konklusion skal man konkludere. En konklusion er en sammenfatning af en tankerække, fortolkninger eller lignende, der leder til en endelig og afsluttet betydning. En god konklusion er der . Når du laver en opgave, skal du altid lave en konklusion eller en afslutning. I en mindre opgave består konklusionen/afslutningen ofte blot af et enkelt afsnit som. Der er få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel. Du kan hjælpe ved at angive kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. En konklusion er en sammenfatning af en tankerække, fortolkninger eller lignende, der leder til en endelig og afsluttet betydning. En god konklusion er der fælles enighed om. The Conundrum. Why are so many of us who can shape our professional lives unhappy at work? And what can we do about it? The Traps. We often fall into destructive mindsets and ways of working that. En konklusion er en konklusion af en tankerækkefortolkninger eller lignende, der leder til en konklusion og afsluttet betydning. En god konklusion er der fælles enighed om.\nNår du laver en opgave, skal du altid lave en konklusion eller en afslutning. I en mindre opgave består konklusionen/afslutningen ofte blot af et enkelt afsnit som. Der er mange forskellige meninger om, hvad en konklusion bør indeholde, og hvor lang den børe være. Nogle fag foretrækker, at opgaven har mange. SSO – eksempler på den gode indledning, den gode konklusion samt brug af citat og litteraturhenvisninger i teksten. Materialet viser eksempler på udvalgte. Der er mange forskellige meninger om, hvad en konklusion bør indeholde, og hvor lang den børe være. Nogle fag foretrækker, at opgaven har mange. SSO – eksempler på den gode indledning, den gode konklusion samt brug af citat og litteraturhenvisninger i teksten. Materialet viser eksempler på udvalgte. Søgning på “konklusion” i Den Danske Ordbog. Find betydning, stavning, synonymer og meget mere i moderne dansk. dec Du afslutter dit speciale og typisk også de fleste andre studieopgaver med en konklusion og en diskussion. Disse er to forskellige dele eller. Konklusion. Når dette punkt nås, skal de spørgsmål, som er rejst i indledningen, besvares. Der er fundet en “løsning” på opgavens problemstillinger. Jun 08, · This page was last edited on 8 June , at Text is available under the Creative Commons Attribution-ShareAlike .\nEN KONKLUSION - rengøring af bilruder indvendig. Dit speciales konklusion og diskussion\nPå AU Library finder du en Opgavebank udviklet af fagligheder fra Arts Aarhus Konklusion, hvor du kan se eksempler på autentiske konklusioner fra andre studerendes opgaver. Oplysningerne om formalia er generelle vejledninger. De erstatter ikke bestemmelserne i din studieordning, dine underviseres vejledning eller oplysninger på dit fags hjemmeside. Orienter dig først de nævnte steder.\nBorgerlyst er et samfundslaboratorium, der gør det nemmere og sjovere at bruge sin handlekraft i hverdagen. Dette er en samling af alle de eksperimenter, redskaber og erfaringer, som Nadja Pass og Andreas Lloyd sammen har udviklet siden opstarten af Samfundslaboratoriet Borgerlyst i juni\ndec Du afslutter dit speciale og typisk også de fleste andre studieopgaver med en konklusion og en diskussion. Disse er to forskellige dele eller. Kære bloglæser Jeg har fået nyt domæne. Du kan finde den nye blog her: www. hurtigt.nl God fornøjelse! Hvad er en konklusion? Kort sagt er en konklusion . Konklusionen er afslutningen på din akademiske opgave. Her fortæller du din læser, hvad du har fundet ud af i din undersøgelse/analyse, og hvorfor det er. IGP Group, IGP, Gaskets, Industril gaskets, Spiral Wounds, MIJ, Monilithic Insulation Joints.\nEn konklusion, det sker vejle Navigationsmenu\nDato for publicering Du afslutter dit speciale og typisk også de fleste andre studieopgaver med en konklusion og en diskussion. Disse er to forskellige dele eller afsnit, men konklusion er sommetider vanskeligt at adskille de to. Denne artikel giver et overblik over de to dele konklusion den information som de som et minimum bør indeholde. slankesiden Kære bloglæser Jeg har fået nyt domæne. Du kan finde den nye blog her: Kort sagt er en konklusion den endelige konstatering, konklusion følger af fortolkningen, konklusion eller overvejelserne du har foretaget dig i din tekst. En konklusion er derimod ikke en gennemgang af din tekst dvs.\nIntroduktion & Overblik Dette er en samling af alle de eksperimenter, redskaber og erfaringer, som Nadja Pass og Andreas Lloyd sammen har udviklet siden opstarten af Samfundslaboratoriet Borgerlyst i juni The Salafi movement or Salafist movement or Salafism is a reform branch or revivalist movement within Sunni Islam that developed in Egypt in the late 19th century as a response to European imperialism, with roots in the 18th-century Wahhabi movement that originated in the Najd region of modern day Saudi Arabia. It advocated a return to the . automatic antenna tuners - concepts and tests automatische antennentuner - konzepte und tests automatiska antennkopplare - koncepter och tester. Christian Harlang (født 2. marts ) er en tidligere dansk advokat, der har været aktiv i et stort antal offentligt kendte, principielle retssager.. Grundet en række kontroverser med en tidligere klient, blev der i marts indgivet konkursbegæring mod Christian Harlang, hvorefter Sø- og Handelsretten juni afsagde konkursdekret over Harlang. En god konklusion\nFølge: Erektion træning » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. En konklusion hurtigt.nl


Tosprogethed var normen de fleste af historierne. Uddannet romerne talte græsk, europæerne - på latin, russisk - fransk, men hvad der nu er en eller anden til at kommunikere på engelsk måde; selv\nnår, forvirrende ord tre bogstaver, skrevet i indgangene til "køn", med henvisning til noget helt andet.\nDet faktum, at i vores hoveder er placeret to sprog betyder ikke, at de er lige så let at komme sammen med hinanden. Fremmedsprog foregiver Tjener, og bliver mester. Den hegelske dialektik, hver dag oplevede jeg det, mens de bor i Amerika. Her i mig, i Pechorin to personer. Man siger, hvad han mener, den anden ikke tro, hvad han siger.\nPå russisk kan jeg plejer at sige alt, hvad du ønsker. Men med amerikanerne på grund af mig, siger deres sprog. Denne dialekt, min kone og filolog kaldet "Hav en god dag". Det viser sig, at der i et fremmed sprog banalt være lettere end en cad. Vittigheder kan ikke oversættes, selv hvis du virkelig ønsker. Monolog vige for dialog. Uld mindre pap mere. Fedtet behov vid.\nMat betyder ikke noget. Kendskab udelukker ikke, men indebærer høflighed. Brodsky længe ment, at den engelske kan sige noget vrøvl. Dette er bestemt ikke tilfældet, men en drink på engelsk, efter min mening, aldrig arbejde. Det er ikke overraskende, at ved at tale i fremmede, efterhånden ophøre med at genkende sig selv. Sprog skjulte kryber ind i sjælen, selv når det ikke er, som det skete med avisen Moscow News *. Andre Bresjnev-tiden trykte medier, det adskiller sig i, at hun kunne tale uden at sige noget, på flere sprog på en gang. Fra dette var jeg i stand til at (skulle) kender navnet på engelsk "leder-socialistiske konkurrence" og "passerer det røde flag." Alt dette sluttede, da redaktionen har taget denne amerikanske. Uden at ændre indholdet, finpudsede han facon, der dukkede op i avisen, at en fri ånd, som i sidste ende gjorde det flagskibet i perestrojka. Forskere siger, at hver tunge danner sit eget univers, rejser, som vi ikke kan mønstre sindet og tolerance. For mig er dog vigtigere end for tredive år i Amerika, blev jeg overbevist: fremmedsprog ændrer forholdet til moderen. Kun i New York, hvor der er flere sprog end FN, den russiske åbnede min egen egenart. Hvorfor er diminutive endelser, der kan formidle en række følelser, der aldrig har drømt tilbageholdende og muskuløs engelsk.\nAlien onsdag skærper flair til deres sprog. Vi kan ikke hjælpe frygt - glem rovet mix. Måske er det derfor den reneste russiske prosa og de mest virtuose russiske poesi skrev Dovlatov boede i Amerika og Brodsky. Nogle gange tror jeg endda, at de snart bliver nødt til at overføre til den nye russiske. Denne tanke faldt mig ind, da jeg fortalte Moskva intervieweren: "Jeg kan lide at spise" "Den øverste produkter, - han skrev - min formular tendensen." * Avis udgivet fra 1930 i Moskva, på flere sprog og distribueres i 54 lande. I 1980 viste det sig den russiske version, chefredaktør for hvilket i 1986-1991 var Jegor Yakovlev.\nDating på internettet. Er det virkelig sød "fransk kys"?\nHvilket sprog forstås af alle?\nHan forstår ikke dig?\n5 sprog for kommunikation\nTillad støtte, komfort - hvorfor alle disse snot?\nTo sprog - to forskellige karakter?


Sportssåler med Svangstøtte og GEL-hælindlæg | SKARP PRIS\nSåler med svangstøtte og GEL-hælindlæg - 1 par | FF45\n1 par støddæmpende Sportssåler med svangstøtte og GEL-hælindlæg ved platfod, hulfod, og hælspore.\nShock Stødabsorberende sportssåler til løb, sport og hverdag, der effektivt løfter svangbuen og aflaster hælen ved hælspore og akillessenebetændelse.\nOplever du med smerter i svang og hæl efter løb og fysisk aktivitet, så kan det være at du har tendens til hulfod, platfod og træg svang. Svangsenebetændelse og hælspore opleves oftest på grund af gentagen overbelastning og pres og stød under foden fra hårdt underlag.\nDisse gener kan reduceres med denne kvalitets støddæmpende indlægssål med svang- og hælsupport. Svangstøtten aflaster og støtter svangen og den støddæmpende GEL-pude i hælen yder ekstra aflastning ved hælspore og betændelse i akillessenen. Lige så vigtigt er det, at løbeskoen og vandreskoen støtter godt op under og omkring hele din fod.\nSe udvalget af små indlæg og stødabsorberende såler mod smerter i forfod, svang og hæl.\nDerfor skal du vælge et par indlægssåler med svangstøtte og støddæmpende GEL-hælindlæg.\nFordi du har behov for en stødabsorberende indlægssål, der aflaster tæerne, støtter under svangen og giver ekstra støddæmpning i hælen, så presset fordeles på hele foden ved løb, vandreture, på jobbet, eller i træningsskoen.\nFordelene ved 1 par Sportssåler med svangsupport og GEL-hælindlæg FF45:\nSportssålen har indbygget svangsupport og støddæmpende GEL i hælen, der aflaster tæerne, støtter og løfter i svangen og aflaster hælen.\nSportssålen giver effektiv lindring ved hælspore (Plantar fasciitis), træg svang, platfod, svangsenebetændelse ( Fasciitis Plantaris) og akillessenebetændelse.\nVelegnet til mange typer fodtøj. Læg sålen i træningsskoen, løbeskoen eller vandreskoen og mærk forskellen.\nVed Pronation hvor mellemfoden falder indad ved vægtbæringen får du stor glæde af denne ortopædiske sportssål, som sikrer fordeleling af kroppens vægt ligeligt på foden og aflaster knæled, ankelled, hofter og lænd.\nSe størrelsesguide. Indlægssålen tilpasses nemt den længde du har behov for med en saks. Mål evt. også efter en af dine andre såler.\nMaterialer: EVA, TPU - Kun naturlige materialer.


Kina velvet stol og osmanniske producenter, leverandører, fabrik - tilpasset velvet stol og osmannisk engros - Jaygar møbler\nVarmt salg moderne møbler fritid enkelt sofa fløjlsstol og osmannisk Produktbeskrivelse En komfortabel og temperaturrig sofastol, den siddende følelse af høj kvalitet kommer fra den komfortable vinkel på ryglænet, svarer tæt til den menneskelige kropskurve, frigiver trykket fuldt ud ...\nHot salg moderne møbler fritid enkelt sofa fløjlsstol og osmannisk\nDen komfortable og temperaturrige sofastol. Den siddende følelse i høj kvalitet kommer fra den behagelige vinkel på ryglænet, er tæt i overensstemmelse med den menneskelige kropskurve, frigiver trykket på taljen fuldstændigt og kan indpakkes blødt, mens du spiller en rimelig støtte effekt. Det strømlinede højryggbue-design ved nakkestøtten har elegante linjer. Uanset hvordan det placeres, kan hovedet placeres sikkert og komfortabelt i stolen. Det er lavet af fløjlsstof af høj kvalitet og har en silkeagtig touch af vand. Og elegant, ingen mangel på moderne og stilfuld. Den overordnede form på denne fløjlsstol og ottoman er stilfuld, kompakt, ikke let at deformere og stærk i struktur. Linjerne er klart hårde og holdbare.\n0,92 cbm (1 stk / ctn); 27,1 kg / ctn\nIngen mindste ordremængde, enhver mængde er velkommen.\n(Bemærk venligst: For oversøiske købere. MOQ anbefales 3 ~ 5 stk., i stedet for kun 1 stk. fordi en stk fløjlsstol og osmannet vil være høj i prisen inklusive FOB-omkostninger og søfragtomkostninger.)\nVi kan hjælpe kunder med at finde en god speditør til at sende varerne til deres hjem. Men hvis du har en god speditør, kan vi også bruge din.\nT / T med depositum for produktionsordning, balancebetaling, når varerne er klar (eller mod B / L-kopien)\nFOB Shenzhen til 40ft GP eller 40ft HC container; FCA til 20ft container; EXW for mindre containerbelastet\nVi leverer 24 måneders produktgaranti for at sikre, at vores kunder opnår et godt salg.\nHot Tags: fløjlsstol og osmannisk, Kina, fabrikanter, leverandører, fabrik, engrossalg, køb, billig, pris, tilpasset\nEt par af: Hvid stol og osmannisk\nNæste: Liggestol med osmannisk


SEO, linkbuilding, google PPC, google ads… Dette er blot et lille udpluk af mange forskellige ord der er en del af den online marketing, som inden for de seneste par år er blevet rigtig attraktiv. Vi ved godt, at det kan være svært at vide, hvordan man kommer godt i måle med reklamen; og hvis du er gået i stå, og bare drømmer om at komme i gang med dit projekt, så er der hjælp at hente hos https://www.riveronline.dk/, som er et marketing bureau med speciale i smarte løsninger der med garanti får din online marketing godt i mål. Hvis du er interesseret i at vide mere, så skal du endeligt læse videre\nProfessionel hjælp = professionel marketing\nDer findes rigtig meget at forholde sig til, når man begiver sig ud i online marketing; og vi ved godt, at det kan være svært at finde ud af, hvordan man nu lige kommer bedst i mål med en given reklame (som eksempelvis hamsterfoder)... for hvordan er det nu liiige, at man bruger det der SEO (søgemaskineoptimering), og hvor placerer man et søgeord bedst muligt? Det handler om rigtig mange forskellige ting; og det er vigtigt at sætte sig ind i, hvordan man bruger de forskellige elementer i online marketing, som eksempelvis linkbuilding og rette brug af SEO, samt meget andet. Derfor er det bedste råd, hvis du netop drømmer om at komme godt i gang med din online marketing, at du tyr dig til professionel hjælp. For med professionel hjælp får du professionel marketing.\nSpecialiseret i smarte løsninger\nHos River Online får du professionel hjælp, der er specialiseret i smarte løsninger der er effektive og brugbare. River Online headhunter nye medarbejdere, så du - som kunde - får det bedste leveret. Hvis du derfor synes, at online marketing er en jungle er det værd at overveje, om du skal få professionel hjælp, så du kan få professionel marketing til dit projekt.


Begrænset IT på AU lokationer i weekenden den 7. til 8. september — Det Kgl. Bibliotek\nDu er her: Forside / Driftsstatus / Begrænset IT på AU lokationer i weekenden den 7. til 8. september\n21/08 2019 kl. 10:10 til\n10/09 2019 kl. 10:10\nFor alle brugere af AU´s it-systemer og fysiske faciliteter i 8000 Aarhus C den 7/9-8/9 2019:\nLørdag fra kl. 07.00 til kl. 22.00 gentagne kortere driftsforstyrrelser på mange IT-systemer. Netværk (trådløs/trådet), print, adgangskontrol m.v. vil være driftsforstyrret i op til 30 min, når de mange enheder opdateres forskellige steder på AU Aarhus 8000C. Au.dk (hjemmesider) vil være ude af drift i samme periode (se også for søndag).\nSøndag 07.00 til 18.00 vil der være driftsforstyrrelser på flere IT-systemer herunder mit.au.dk, selvbetjening, Navision og økonomisystemer, IDM, SharePoint, filer på fællesdrev, hjemmesider, STADS, STADS Selvbetjening, STADS VIP, EDDI m.fl.\nSe linket for supplerende informationer https://medarbejdere.au.dk/#news-15965


Også kvinder kommer galt af sted på jobbet | NetAvisen\nOgså kvinder kommer galt af sted på jobbet\nAf Michala Le Førrisdahl Nathan 28. marts 2011\nTypisk er det mænd i bygge- og anlægsbranchen, der udsættes for ulykker på jobbet, men også kvinder i døgninstitutioner og i hjemmeplejen kommer til tid\nTypisk er det mænd i bygge- og anlægsbranchen, der udsættes for ulykker på jobbet, men også kvinder i døgninstitutioner og i hjemmeplejen kommer til tider galt af sted\nRyglidelser, bløddelsskade og knoglebrud er blot nogle af de skader, som kvinder får med hjem, når de kommer ud for arbejdsulykker på arbejdet som sygehjælpere og hjemmehjælpere. Det viser Arbejdstilsynets årsrapport fra 2010, som udkom i fredags.\n»Når kvinder bliver udsat for arbejdsulykker, er det typisk i kvindebrancherne. Det er f.eks. i døgninstitutioner og i hjemmeplejen, at ulykkerne sker,« siger Niels Kofod, der er chefkonsulent i Arbejdstilsynet.\nLøfteskader er de typiske arbejdsskader inden for hjemmeplejen og i døgninstitutioner. Arbejdsulykker sker altså ofte i situationer, hvor de ansatte skal løfte på beboerne, f.eks. når nogen skal have bad eller klædes på, eller når de ældre skal flyttes fra sengen til lænestolen.\nMen også skader, hvor et ældre menneske falder, og hvor en ansat griber efter vedkommende, er et hyppigt eksempel.\n»De kvindelige ansatte kommer bl.a. til skade i akutte situationer, hvor de f.eks. kan risikere at få knæk eller vridninger i ryggen,« siger Niels Kofod.\nKontorarbejde er også farligt\nDet er dog ikke kun i hjemmeplejen, at kvinderne kommer til skade.\nOgså mellem skriveborde, kontorstole og kopimaskiner kan det være farligt at færdes, viser rapporten fra Arbejdstilsynet. Når der forekommer ulykker på kontorer, er det ofte, fordi de ansatte glider på fugtige eller våde overflader, snubler i gulvtæpper eller falder på trapper.\n»I kontorbygninger er der mange trapper, og mange arbejdsulykker på kontorer sker på trapper, f.eks. hvis man bærer en bakke og ikke kan se, hvor man går. Det er en klassisk arbejdsulykke,« siger Niels Kofod.\nHåndværkere har det værst\nSelvom mange kvinder kommer til skade på jobbet, er det det mandlige køn, der fører i statistikken over arbejdsulykker. Det er dog især mænd i bygge- og anlægsbranchen, der arbejder på høje stilladser og med farlige værktøjer i hænderne, som er uheldige.\n»Generelt er det mænd, der kommer til skade. Andelen af arbejdsulykker er nemlig altovervejende i mandefagene. Mændene kommer bl.a. til skade, fordi de arbejder med store maskiner og i situationer, der bare er farlige,« siger Niels Kofod.\nRapporten fra Arbejdstilsynet viser, at 60 procent mænd kom ud for en arbejdsulykke i 2010, mens tallet var nede på 40 procent for kvinderne.\nSF advarer: Nu får vi arbejdsskader\nOgså kvinder kommer galt af sted på jobbet added by mlfn on 28. marts 2011


Forbedre din virksomhed med et ERP-system - Newbie\nForbedre din virksomhed med et ERP-system\nHvad er ERP helt præcist? ERP, står for Enterprise Resource Planning, det er et softwareprogram, som håndterer mange funktionsområder inden for en virksomhed. Systemet bruger oftest en fælles database for hele virksomheden, hvor den integrerer funktioner som ordrebehandling, indkøb, lagerstyring, økonomisystem og salg. Det er med til at skabe et nemt overblik over din virksomheds\nHvad er ERP helt præcist? ERP, står for Enterprise Resource Planning, det er et softwareprogram, som håndterer mange funktionsområder inden for en virksomhed. Systemet bruger oftest en fælles database for hele virksomheden, hvor den integrerer funktioner som ordrebehandling, indkøb, lagerstyring, økonomisystem og salg. Det er med til at skabe et nemt overblik over din virksomheds funktionsområder.\nGør din virksomhed nem og overskuelig\nVed at vælge et ERP-system, gør du det nemt for dig selv og dine medarbejdere at finde rundt i de forskellige afdelinger af din virksomhed. Når man har en fælles database for alle virksomhedens afdelinger, slipper man for at have en for hver afdeling. Det gør det nemmere af kunne kommunikere på tværs af de mange funktionsområder, og det kan være med til at styrke virksomheden, og for det til at virke som en helhed. Det kan derfor hjælpe de forskellige afdelinger, så salg og indkøb kan nu sammenligne og kommunikere om deres individuelle data, og søge for at de forskellige data giver mening for virksomhedens økonomi.\nVælg en ERP-løsning\nFor at finde den bedste løsning for din virksomhed, er der nogle ting du kan overveje eller tænke på inden du anskaffer dig et ERP-system. Du kan finde nye ERP systemer på nettet. Det er vigtigt at overveje hvilke arbejdsprocesser, som din virksomhed har brug for. Derudover er det nødvendigt, at der er en software og hardware, som et ERP-program er kompatibel med. Hvis du er i tvivl om din virksomhed har det, så kan det være en løsning at finde en leverandør. En leverandør har en forståelse for jeres arbejdsprocesser og kan hjælpe jer, med at finde den bedste løsning. Det er vigtigt at jeres leverandør har erfaring inden for området, så de kan give dig den hjælp, som du har brug for, når du vælger et ERP-system.\nHvordan ved man hvordan man finder den bedste leverandør? Det er vigtigt at man som virksomhed finder en leverandør, der vil virksomhedens bedste, og er villig til at sætte sig ind i hvilke behov, som virksomheden har. Datacon er den ERP-leverandør, som din virksomhed har brug for. De sætter sig ind i hvad din virksomhed har behov for, og gør hvad der er bedst for dig som kunde. Med Datacon får du den service og hjælp som er nødvendig for dig og din virksomhed. De har erfaring, og er mere end villige til at hjælpe din virksomhed.


Når dit barn starter i børnehaveklasse | BabyOnline | Alt om Baby og Graviditet\nEn børnehaveklasse er et klassetrin på en folkeskole, som ligger umiddelbart inden 1. klasse. Børnehaveklasse kaldes derfor også for 0. klasse. Eleverne kommer direkte fra børnehaven og er dermed cirka 6 år, når de starter. Der er ingen læreruddannet underviser i en børnehaveklasse. Undervisningen tilrettelægges og styres af en såkaldt børnehaveklasseleder, eventuelt med assistance fra en pædagog.\nUndervisningen i en børnehaveklasse er knap så struktureret som på de øvrige klassetrin. Meget af undervisningen er centreret omkring skoleforberedende øvelser, kreative udfoldelser og lærerstyret leg. Det primære formål med undervisningen i en børnehaveklasse er at lægge et fundament for den videre skolegang og altså gøre barnet fortroligt med undervisning. Typiske undervisningsemner i en børnehaveklasse er naturen, musik, motorik, sociale færdigheder, sprog og udtryksformer.\nI både love og bekendtgørelser kan man læse uddybende om de faglige mål omkring børnehaveklassen. Her nævnes blandt andet ambitioner om at styrke barnets videbegærlighed og nysgerrighed samt styrke sammenholdet mellem eleverne. Undervisningen i en børnehaveklasse skal endvidere være med til at skabe en glidende overgang mellem børnehave og skole.\nSiden 2009 er indmelding i børnehaveklasse blevet en obligatorisk del af grundskolen. Det betyder, at man som forældre ikke længere kan fravælge, at ens barn skal i børnehaveklasse, som man kunne tidligere. I den nye børnehaveklasse er der især kommet en øget fokus på sprog og udtryksformer. I den forbindelse skal alle børn sprogvurderes, når de starter i børnehaveklasse. Formålet er, at undervisningen så tidligt som muligt kan tilrettelægges efter en specifik elevgruppes evner.\nSom forældre er det også en stor omvæltning, når barnet skal starte i børnehaveklasse. Fra en meget fleksibel dagligdag i vuggestue og børnehave er der nu faste mødetider hver morgen, og et fast tidspunkt, hvor dagen er slut. Allerede når barnet starter i børnehaveklasse, er det derfor en god idé at indøve rutiner omkring vækning, morgenmad, madpakke, tøjvalg og så videre. Jo før de gode vaner bliver indført i familien, jo nemmere bliver hverdagen for jer alle.\nKom godt ud af døren\nMorgenerne er tit det mest stressede tidspunkt i en børnefamilie, ikke mindst når et barn starter i børnehaveklasse og dermed skal være på skolen, når undervisningen starter. Det kan være en god idé at forberede sig allerede aftenen før. Vælg i samråd med barnet, hvilket tøj det skal have på næste dag og læg det frem på en stol. Det kan spare jer for både tid og diskussioner. I kan også i fællesskab smøre en sund madpakke og lægge den i køleskabet. Maden tager ikke skade af en enkelt nat i køleskabet, og med god tid er det nemmere at få valgt de rette ting til madkassen. Husk frugt og grønt.\nNår dit barn starter i børnehaveklasse, er det vigtigere end nogensinde at have fokus på en sund og varieret kost. Ikke alene har barnet brug for at kunne koncentrere sig og optage ny viden. Du har også langt mindre kontrol over, hvad barnet spiser i løbet af dagen. Det er alfa og omega med en god og nærende morgenmad, som holder barnet mæt hele formiddagen. Springer I morgenmaden over, fører det til irritation, træthed og manglende koncentration. Morgenmad med fibre og langsomt optagelige kulhydrater er et godt valg. Havregryn med mælk eller groft brød med ost er gode bud. Stå hellere op en halv time før end at springe morgenmaden over.\nTags: børnehaveklasse, madpakke, skoleklar, skolestart


Wilson squashtaske? » Billigt og Stort udvalg på Ketshop.dk✓\nForside » Squash » Squashtasker » Wilson\nI Ketshop stiler vi efter at have de bedste varer til vores kunder, og det bedste udvalg.\nDerfor er Wilson ingen undtagelse når det kommer til, at have de helt rigtige squashtasker.\nWilson er kæmpe store på tennis. Deres tasker er mere end fordelagtige, at anvende til dine squashketshere og dit andet udstyr.\nDu får nemlig den helt rigtige opbevaring af dine ketchere, og giver dine strenge de mest optimale forhold.\nWilson leverer altid en super lækker kvalitet og deres design er altid klassisk og tidløst.\nEn Wilson squashtaske der passer til mig\nWilson har lavet flere forskellige serier af tasker, som alle har virkelig gode egenskaber og funktioner. Der er tasker til alle niveauer og behov.\nHvis du er nybegynder, og endnu ikke ved om squashsporten har bidt sig helt fast på dig, så kan det være, at du ikke er klar til at investere større summer af penge på en taske endnu. Dog vil du gerne have noget ordenligt, som passer til dine behov, og til en fornuftig pris.\nEr dette tilfældet, så vil en taske fra "Team" serien være et godt bud til dig.\nI "Team" serien finder du lækre tasker i forskellige udgaver og størrelser. Priserne er yderst rimelige og du får opfyldt de basale krav til opbevaring af dit squashudstyr.\nHvis du ikke skal have så meget med dig til træning, måske kun én ketcher, ét par sko og nogle bolde, så kunne en Wilson Team Backpack være rigeligt fint til dig. Den er nem lige at smide på ryggen hvis du er på cykel.\nSkal du kun have din ketcher med dig, så er en Wilson Team Bag Comp 1 rigtig fin. Der er lige plads til en ketcher og lidt andet udstyr.\nTeam serien byder også på lidt større tasker, som måske mere henvender sig til motionisten. Disse tasker er større og har derved plads til mere udstyr og flere ketchere.\n"Team Comp 3" er den helt store taske, hvor der er plads til op til 15 ketchere. Denne taske henvender sig til turneringsspilleren, som skal have meget med sig.\nHvis du er helt bidt af sporten og gerne vil have det bedste af det bedste, så vil "Super Tour" serien sikkert passe rigtig godt til dig.\nI denne serie finder du ligeledes forskellige størrelser og udgaver af tasker. Disse tasker har mere teknologi og funktioner, som højner kvaliteten af tasken og passer ekstra godt på dit squashudstyr.\nWilson Super Tour taskerne har "ThermoGuard" rum, som sørger for at temperaturen ikke kan stige til mere end 25 grader. Denne "ThermoGuard" giver dine ketchere den bedste atmosfære og dine strenge får den mest optimale opbevaring. Derudover er dine ketchere beskyttet imod fugt.\nDisse tasker findes som mellemstor størrelse med plads til 6-9 ketchere og helt stor med plads til op til 15 ketchere.\nDu finder også en lækker rygsæk fra denne serie.


hvordan undgår eller begrænser man at høns bliver skruk\n24 Maj , 2013, 22:14\nEmne: hvordan undgår eller begrænser man at høns bliver skruk (Læst 162 gange)\n« Dato: 08 Maj , 2012, 20:53 »\nJeg har fået fire dejlige wyandotter høns her i påsken. En dag efter hønsenes ankomst lå der et æg på jorden i hønsegården og jeg fik af vide at jeg skulle lægge et æg i redekassen for at guide hønsene til at lægge der. det gik også fint og de lægger alle æg i den redekasse hvor det kunstige æg ligger. Nu har jeg det problem at op til tre af hønsene af gangen (på en hønes plads) ligger og ruger på æg. Den ene hakker og giver højlydt og langvarigt besked om at den ikke bryder sig om at blive forstyrret. Jeg troede ikke tendensen ville være så voldsom når der ikke var en hane i flokken. Da jeg ikke ønsker at de skal ruge æggene men blot ønsker at spise dem ville jeg høre hvordan man undgår at de lægger sig der hele dagen? Kan æggene blive forringet i holdbarhed når de har fået en dags hønsevarme. Kan jeg blot skubbe dem væk uden at de bliver alt for frustreret og "skubber" de skruk høns de andre høns ud af huset ? (en af de andre høns har sovet på en pind i det fri i gården).Ja det var mange spørgsmål på en gang.Håber der er nogle kloge hønseejere som kan svare Logget\nEjer 4 wyandotter\nSv: hvordan undgår eller begrænser man at høns bliver skruk\n« Svar #1 Dato: 08 Maj , 2012, 20:58 »\nDet har ikke noget med hane eller ej at gøre, når høns bliver skruk, men der imod årstid og antallet af lagte æg.Du kan godt spise æg, der har ligget under en høne hele dagen.Du kan prøve at søge på "Sort spand" her på forum, så får du en udmærket metode til afskrukning, men med dværgwyandotter må du se i øjnene, at de højst sandsynlig vil blive skruk igen inden for kort tid. Du kunne måske prøve med en anden race, der måske er knap så skrukkevillig.\nSiden oprettet på 0.183 sekunder med 37 forespørgsler.


Dong-chef: Derfor fyrer vi op mod 600 ansatte\nDen nye Dong-chef Henrik Poulsen har taget hårdt fat med torsdagens handlingsplan, der koster op mod 600 stillinger i koncernen.\nIfølge Henrik Poulsen er det nødvendigt med fyringerne for at sikre en sund økonomi i energikoncernen.\n- Vi har ikke det afkast på den investerede kapital, som vi ønsker. Derfor har vi været nødt til at gå ud med en plan, der kan styrke indtjeningen og kapitalstrukturen, siger Henrik Poulsen.\nDongs problemer knytter sig i stort omfang til meget lange kontraktforpligtelser i forbindelse med tyske gaslagre. De udvikler sig dårligere end planlagt, og derfor må selskabet hensætte et milliardbeløb til tab.\nMen dertil kommer, at gaspriserne i Europa er under pres på grund af et stort udbud.\nSamtidig er CO2-kvoter lave, så kulfyrede kraftværker står stærkere i konkurrencen end de gasfyrede.\n- Vi har ledt efter nogle mål, der samlet set kan bringe koncernen et stort skridt videre til næste år, siger Henrik Poulsen.\nDen store nedskæringsrunde er led i en plan, der samlet skal skære en milliard kroner af Dong Energys omkostninger. Det er det niveau, som Dong-ledelsen har fundet nødvendigt for at få indtjeningen i koncernen på plads.\n- Fire af vore fem forretningsområder følger planen, men det femte er hårdt ramt af udviklingen i det europæiske gasmarked. Det er ikke en krise for Dong, men vores indtjening og kapitalstruktur er ikke, hvor den skal være, siger Henrik Poulsen.\n- Det tager vi nu hånd om, så vi sikrer, at de markante ambitioner, vi har for fremtiden, også hviler på et solidt økonomisk fundament, lyder det fra Henrik Poulsen.\nAfskedigelserne kommer til at finde sted bredt i Dong-koncernen, men hovedparten vil ligge i Danmark, da 6000 af de i alt 7000 Dong-ansatte er placeret herhjemme.\nHenrik Poulsen venter, at man ved månedens udgang vil have klarhed over, hvor mange stillinger der kan skæres væk som ubesatte eller som følge af en frivillig fratrædelse.\nDermed vil det også stå klart, hvor mange egentlige afskedigelser der bliver tale om.


Endnu en kommune sparer på ældres bad: Vaskes med vådservietter - Avisen.dk\nEndnu en kommune sparer på ældres bad: Vaskes med vådservietter\nHvis sparekataloget på Bornholm går igennem kan de ældre se frem til et bad hver anden uge. Resten af tiden skal kropshygiejnen ske ved hjælp af vådservietter. (Foto: Foto: Iris / Shutterstock / modelfoto. )\n- Jeg har jo været vant til at gå i bad hver dag. Men det kan jeg godt se, at jeg kan skyde en hvid pil efter, siger den 80-årige bornholmer Fritz Sandberg.\nI november tog Odense Kommune hul på de første pakker vådservietter. De har erstattet vaskefade og etagevask til kommunens ældre og syge odenseanere.\nOg ved årsskiftet tog Nyborg Kommune fat i vådservietterne, mens Stevns Kommune i 2015 var kommet de to fynske kommuner i forkøbet og havde indført "vask uden vand"-metoden på flere plejecentre.\nNu er vasketuren med vådservietter kommet til Bornholm, hvor Bornholms Regionskommune vil spare på ældreområdet ved at bade de ældre hver 14. dag - og så bruge vådservietter for resten.\nDet skriver blandt andre TV 2/Bornholm.\nDer er endnu ikke taget hul på vådservietterne på solskinsøen, men mandag besluttede et flertal i social- og sundhedsudvalget, at sende et spareforslag for 10 millioner kroner på ældreområdet videre til høring i Kommunalbestyrelsen, skriver den bornholmske tv-station.\nEr vådservietter så galt?\nLigesom alle andre steder, hvor de ansvarlige udvalg har foreslået vådservietter har debatten bølget højt på Bornholm de seneste måneder.\nMen det er ikke sikkert, at vådservietter er så galt endda. Erfaringerne fra Nyborg Kommune er gode:\n- Vi har faktisk fået rigtig positive tilbagemeldinger - både fra borgere og fra deres pårørende. Der har selvfølgelig været en del spørgsmål og bekymring i starten, men ved at informere de ældre og deres pårørende er det blevet vendt til noget positivt, fortæller Jakob Slot Schmidt, kommunikationskonsulent i Nyborg Kommunes sundheds- og omsorgsafdeling, til DR.\nDet bekræfter Ældresagen i Nyborg-Ullerslev, hvor formand Ib Kruse og hans medlemmer var skeptisk over for brugen af vådservietter:\n- Vi så det som forringelser og forventede en reaktion, da de blev indført. Men den kom aldrig, flere oplever det tværtimod som mere hygiejnisk, siger Ib Kruse til DR.\nOverlæge i den centrale enhed for infektionshygiejne ved Statens Serum Institut, Elsebeth Tvenstrup Jensen, siger blandt andet til DR, at afprøvninger på Køge Sygehus har vist, at patienterne ikke er så utilfredse med vådservietter, som man havde troet på forhånd:\n- Den subjektive følelse af renhed ved, at man har brugt vand og sæbe og skyllet det af efter man har vasket sig, synes jeg ikke, man skal se bort fra, siger hun.\nDer er ikke tid til Fritz' bad\nSpareøvelsen på Bornholm handler om at indhente minutter i ældreplejen. Og det er er en af Bornholms ældre, den 80-årige Fritz Sandberg, ikke tilfreds med. Han siger til TV 2:\n- Det er kun tiden, det handler om. Og det kan ikke være rigtigt. De bløde hænder i døgnplejen er forsvundet. Jeg har jo været vant til at gå i bad hver dag. Men det kan jeg godt se, at jeg kan skyde en hvid pil efter. For det er der ikke tid til.\nUdover vådservietter lyder et andet forslag i det bornholmske sparekatalog blandt andet på at skære i antallet af rigtige bade fra et bad om ugen til et bad hver 14. dag.


Uggs Mini Blå arnii.dk\nPå grund af deres lavere volatilitet, kun i M5. Men her er signalerne endnu klarere. Den specielt udviklede udvendige farve Como Blå, en næsten flydende handler Blå Metallic, har en klassisk og moderne på én gang. Uggs Mini Blå Det understreger den fine italienske touch af MINI Superleggera Vision.\nDette gøres muligt af EAV, som er placeret Canada Goose Chilliwack Xxl\nLejligheden har en privat solterrasse med adgang fra stuen på 2. sal. Da jeg sang med Nightwish, var det helt sikkert en skør oplevelse. Nightwish er et stort band og er i spidsen for symfonisk metal! Kamelot er et godt melodisk episk band med lidt prog.\ndet enkelte tilfælde, da i slutningen af resultatet af en sådan uddannelse: man anerkender dansere, der kommer fra hans skole. De har en meget opretstående kropsholdning og kan gå ganske godt.\nDen blinkende markør venter på, at en funktion indsættes. Dette kan gøres enten manuelt nu, hvis du kender de tilsvarende funktioner udenad, eller til man bruger den tilsvarende indsættelse dialog, der også byder på andre muligheder.\nEn overtrædelse straffes med op til 40 euro og et punkt. For cykelbærere med baglygter kan bilens bageste nummerplade også være monteret mellem nummerpladelygterne på den bageste bærer.2. Ville. Mor kunne ikke forstå det ..\nEt emne for fremtiden, mine damer og herrer, endelig, er vigtige udviklinger såsom den stigende digitalisering af bankforretninger. Her vil fremtidens konkurrence blive justeret, og her er der betydelige muligheder. Den 72-årige har et gældsløst tofamiliehus og opsparingsaktiver til i alt € 1 mio.\nderefter efter biddet i kinden og nogle blod i munden og slimhinden i stedet kom er også synlig rødme, eller Man ser bare, at jeg har en bid. DiRT Showdown blev udgivet Canada Goose Trillium Tori\nbag intercooleren tæt på motoren. Fordi ladetryk af den elektriske kompressor ikke kræver nogen udstødning energi, kan det anvendes i enhver omdrejningsområde og den hurtige: Den krævede ladetryk er tilgængelig på mindre end 250 millisekunder med droslen bevægelse.\nDen kolde leje kan bedrage og ikke kun 'hvad' men også 'hvor meget' spiller en vigtig rolle. Hvis lejen er lav, kan de høje opvarmning omkostninger være ekstremt høj på grund af høje yderligere omkostninger. (Par støtte), der fandt sted i Canada Goose Takki Turkis\ni maj 2012 for Xbox 360, PlayStation 3 og PC, men tilbød ingen reel Rally gameplay. Derfor venter fansen på DiRT 4, som kan blive annonceret i morgen.\nForside / Uggs Mini Blå


De bedste pakkerejser til Napier - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Napier, New Zealand\nVil du reservere en rejse til Napier? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Napier på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Napier på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Napier. Rejsende som dig har skrevet 18.106 anmeldelser og offentliggjort 6.320 personlige billeder af hoteller i Napier. Book din rejse til Napier i dag!\nFamilievenlige hoteller i Napier\n“Tak for en udsøgt oplevelse under vores 2 dages ophold. Super beliggenhed, skønt hus og værelse med alt hvad man kan ønske sig, og ualmindelig skønne værtsfolk, som forkæler os straks ved ankomst...”\nBillige hoteller i Napier