Vejledning Indgåelse af medfinansieringsaftale efter tilsagn om støtte - PDF\nVejledning Indgåelse af medfinansieringsaftale efter tilsagn om støtte\nDownload "Vejledning Indgåelse af medfinansieringsaftale efter tilsagn om støtte"\nHenrik Egil Lund\n1 Vejledning Indgåelse af medfinansieringsaftale efter tilsagn om støtte December 2014 Højteknologiske projekter, som i december 2014 har fået tilsagn om støtte fra Innovationsfonden, skal senest torsdag den 26. februar 2015 indgå en medfinansieringsaftale med Innovationsfonden om projektets gennemførelse. Denne vejledning beskriver proces og tidsplan for kontraktforhandlingerne samt medfinansieringsaftalens opbygning. En god idé er i Innovationsfonden kendetegnet ved at have et åbenbart erhvervsmæssigt potentiale, som kan udvikles ved hjælp af ny højteknologi, der frembringes gennem et målrettet samarbejde mellem virksomheder og offentlige forskningsinstitutioner. Et godt projekt er kendetegnet ved, at: Projektets parter sætter sig ambitiøse mål. De parter, der er nødvendige for at indfri projektets mål, er til stede. Der foregår en løbende forventningsafstemning mellem parterne. Projektleder og styregruppe forholder sig proaktivt og kritisk til projektets fremdrift. Projektets fokus er på værdiskabelse. Indhold 1. Kontraktforhandlingernes formål Proces og tidsfrister Underskrivelse af aftale Medfinansieringsaftale med bilag... 4 Bilag 1: Projektplan, milepæle, succeskriterier, organisation og ledelse... 5 Bilag 2: Budget... 7 Bilag 3: Forretningsorden for styregruppen... 8 Bilag 4: Samarbejdsaftale... 9 Bilag 5: Erklæring vedrørende statsstøtte og virksomhedsstatus Opstart af bevillingsperiode og projektaktiviteter Kick-off Håndtering af projektets økonomi Økonomiansvarlige Formidling og kommunikation Tjekliste... 12\n2 1. Kontraktforhandlingernes formål I højteknologiske projekter bringes forskellige kompetencer i spil og frembringer ny viden og resultater i et fokuseret forskningssamarbejde. For at skabe størst mulig værdi for de deltagende virksomheder og offentlige forskningsinstitutioner, er det vigtigt, at parterne inden projektstart fastlægger en overordnet projektplan og ressourcefordeling, etablerer en handlekraftig organisation, samt aftaler ejerskab og anvendelse af de resultater, som projektet frembringer. Parterne og Innovationsfonden skal derfor senest den 26. februar 2015 indgå en medfinansieringsaftale om projektets gennemførelse. Til medfinansieringsaftalen hører fem bilag: Bilag 1: Projektplan, milepæle, succeskriterier, organisation og ledelse Bilag 2: Budget Bilag 3: Forretningsorden for styregruppen Bilag 4: Samarbejdsaftale Bilag 5: Erklæring vedrørende statsstøtte og virksomhedsstatus Forhandlingerne kan være tidskrævende, men resultatet er mere end en juridisk sikring af projektets fokus og rettigheder til fremtidige resultater. Ofte er drøftelserne med til at præcisere mål, succeskriterier og roller yderligere. Dette styrker projektet, giver en mere fokuseret opstart af aktiviteterne og øger sandsynligheden for, at parterne sammen opnår væsentlige resultater. Det er vigtigt at forankre kontraktforhandlingerne hos de respektive projektparter, også hvis den enkelte part undervejs vælger at inddrage juridisk assistance. 2. Proces og tidsfrister Bevillingsperioden og dermed opstart af projektaktiviteterne kan først begynde, når: Medfinansieringsaftalen med bilag er forhandlet på plads mellem parterne. Innovationsfonden har godkendt den endelige medfinansieringsaftale med bilag. Medfinansieringsaftalen er underskrevet af alle parter samt Fondens direktør og bestyrelsesformand. Bevillingsperioden skal påbegyndes senest 120 dage efter tilsagnet, dvs. projektstart senest 1. maj Får parterne hurtigt forhandlet medfinansieringsaftalen med bilag på plads, kan en tidligere opstart aftales med projektets SPOC. Nedenstående tids- og handlingsplan følges, med mindre andet aftales med projektets SPOC: December 2014 Tilsagn og materiale til kontraktforhandling Projektets parter modtager med tilsagn om støtte fra Innovationsfonden. Side 2 af 12\n3 Tilsagnsmailen orienterer om dato, tidspunkt og sted for orienterings- og statusmøder i forhandlingsprocessen, som er obligatoriske for alle parter. Parterne orienterer sig i udkast til medfinansieringsaftale med bilag, som kan findes på Projektet etablerer en forhandlingsgruppe bestående af repræsentanter fra alle parter, som har til opgave at få medfinansieringsaftalen i hus, og kontraktforhandlingerne starter. Projektet vælger en konstitueret projektleder, som på vegne af alle projektets parter er i løbende dialog med SPOC en om forhandlingerne, og som er ansvarlig for at viderebringe information fra SPOC en til de øvrige parter. Uge 2-3 (primo januar) Orienteringsmøde vedrørende medfinansieringsaftale og forhandlinger Obligatorisk orienteringsmøde for det enkelte projekt om aftale og opstart. Tidspunkt og sted fremgår af tilsagnsmailen. Alle projektets parter skal være repræsenteret. Det forventes, at alle på forhånd har læst vejledning og udkast til medfinansieringsaftale med bilag. Dagsorden: o Velkomst og præsentation o Kort status fra konstitueret projektleder på forhandlinger, projektopstart mv. o Kontraktindgåelse og regnskaber o Innovationsfonden i bevillingsperioden o Eventuelt Uge 6 (primo februar) 2015 Kort telefonmøde om status på forhandlingerne Obligatorisk telefonmøde mellem parterne og Fonden om status i forhandlingerne. Tidspunkt og kontaktinformationer fremgår af tilsagnsmailen. Alle parter skal være repræsenteret. Telefonnummer og adgangskode fremgår af tilsagnsmailen. Dagsorden: o Status i forhandlinger om medfinansieringsaftale med bilag o Valg af økonomimodel og registrering af økonomiansvarlige o Ansættelser og ressourcer o Opstart af projektperioden o Eventuelt 26. februar 2015 Frist for at indsende aftaledokumenter til Fonden Frist for at parterne opnår enighed om aftalens dokumenter. Senest denne dato indsendes medfinansieringsaftale og samtlige bilag, herunder samarbejdsaftale, til projektets SPOC til endelig godkendelse. Senest denne dato indsendes kontaktoplysninger på projektparternes økonomiansvarlige og kontooplysninger til projektets SPOC. Først når medfinansieringsaftalen er godkendt af Innovationsfonden, skal den underskrives. Fonden udsender et eksemplar af aftalen til hver af projektets parter, der efterfølgende underskriver aftalen. Bemærk: Projektperioden kan først begynde, når aftalen er godkendt af projektets SPOC samt underskrevet af alle parter. 1. maj 2015 Frist for projektstart Parterne aftaler med projektets SPOC, hvornår projektaktiviteterne skal begynde, dog senest 120 dage efter Innovationsfondens tilsagn. Side 3 af 12\n4 3. Underskrivelse af aftale Torsdag den 26. februar 2015 er sidste frist for parternes indsendelse af medfinansieringsaftale med bilag til endelig godkendelse i Innovationsfonden. Materialet sendes til projektets SPOC, som herefter godkender aftalen i dialog med projektet. Samtlige bilag skal godkendes af Innovationsfonden, inden medfinansieringsaftalen kan skrives under. Fonden indhenter parternes underskrifter. Herefter skal medfinansieringsaftalen og samarbejdsaftalen (bilag 4) underskrives: Fonden udsender pr. mail et eksemplar af den færdige aftale til hver af projektets parter. Medfinansieringsaftalen og samarbejdsaftalen underskrives af partens tegningsberettigede. De originale underskriftsblade til medfinansieringsaftalen og samarbejdsaftalen returneres pr. post til Innovationsfonden. Frist fremgår af følgebrev. Fondens direktør og bestyrelsesformand underskriver kontrakten. Alle parter modtager pr. mail et eksemplar af de øvrige parters underskrifter. 4. Medfinansieringsaftale med bilag Medfinansieringsaftalen med bilag regulerer forholdet mellem Innovationsfonden og projektet. Fra hentes følgende aftaledokumenter: Medfinansieringsaftale - Udkast. Budget (bilag 2) - Skabelon. Styregruppens forretningsorden (bilag 3) - Udkast. Dokumenterne er tilgængelige i en engelsk oversættelse kontakt SPOC en, hvis disse ønskes udleveret. Som tillæg til medfinansieringsaftalen indgår parterne en samarbejdsaftale, som regulerer det indbyrdes forhold mellem parterne, herunder aftale om fordeling og udnyttelse af immaterielle rettigheder opstået i projektet. Denne samarbejdsaftale udgør bilag 4 til medfinansieringsaftalen. Innovationsfonden har ikke skabeloner til parternes samarbejdsaftale At indgå en aftale med Innovationsfonden om finansiering består af følgende: Tilretning og eventuel justering af medfinansieringsaftalen. Udarbejdelse af projektplan. Udarbejdelse af budget, fordelt på parter og år. Tilretning og eventuel justering af forretningsordenen for styregruppen. Udarbejdelse af samarbejdsaftale mellem projektets parter. Eventuel justering af Erklæring vedrørende statsstøtte og virksomhedsstatus (ansøgningens bilag 4). Nedenfor følger en nærmere beskrivelse af de enkelte bilag. Side 4 af 12\n5 Bilag 1: Projektplan, milepæle, succeskriterier, organisation og ledelse Bilag 1 er såvel projektlederens som styregruppens styringsredskab og indeholder en projektplan med beskrivelse af milepæle, succeskriterier, organisation og ledelse. Parterne kan ofte med fordel tage udgangspunkt i den oprindelige ansøgning til Innovationsfonden. Det er dog vigtigt, at alle parter aktivt forholder sig til og indbyrdes diskuterer konkrete arbejdsopgaver, indbyrdes afhængighed, tidsplan, ressourcer, mål og succeskriterier, samt hvorledes projektet skal organiseres og ledes for at skabe optimale rammer for samarbejdet. I et højteknologisk projekt samarbejder parterne sig til ny viden og nye muligheder. Risikoprofilen er høj i kraft af de ambitiøse teknologiske målsætninger, men også fordi parterne skal turde være afhængige af hinandens bidrag og resultater for at kunne lykkes. Sandsynligheden for, at et projekt opnår signifikante resultater stiger markant, når alle deltagere aktivt støtter op om et oprigtigt samarbejde. Det kan fx være gennem: Vilje til at dele fortrolig viden og teknologi. Udveksling af apparatur og udstyr. Fælles fokus på det overordnede projektmål. Parternes forskellige kompetencer løfter samarbejdet, men rummer også et potentiale for konflikt. Hver part vil have egne værdier, ambitioner, forventninger til andres bidrag og målsætninger for egne resultater, som driver deres engagement. Dette skal projektet kunne rumme og udnytte. Det kræver respekt for hinandens kompetencer og en løbende forventningsafstemning at sikre, at alle parter får noget ud af samarbejdet. Alle parter er forpligtede til at deltage i justering og præcisering af projektmål, roller, ressourcer og succeskriterier. Fælles vision og ambitiøse mål En stærk fælles vision og tydelige succeskriterier hjælper projektet til at fastholde momentum og retning i samarbejdet. Parterne skal i fællesskab formulere de overordnede milepæle på vejen mod projektets vision - hvilke håndgribelige resultater skal nås inden for projektperioden, for at parterne kan betegne projektet som en succes? Milepæle og forventede resultater strukturerer indsatsen i et antal delmål, som angiver den kritiske vej i projektet. For at sikre overblik over de forskellige aktiviteters indbyrdes afhængighed og respektive fremdrift, kan det være gavnligt at aftale fælles konkrete delmål i løbet af projektet, hvor foreløbige resultater føjes sammen. Ikke alle idéer lader sig realisere i den form, som de først blev forelagt Fonden i ansøgningsprocessen. Der kan indlægges en midtvejsevaluering i projektplanen, hvor parterne giver projektplan, succeskriterier, projektledelse og budget en kritisk revision for at sikre fortsat momentum og den rette balance mellem realisme og såvel kommercielle som forskningsmæssige ambitioner. Projektet kan, med accept fra Innovationsfonden, foretage justeringer i projektplanen undervejs. Effektiv projektledelse og organisation Målrettet ledelse og organisation øger sandsynligheden for, at projektets idé kan realiseres. For at sikre størst mulig værdiskabelse i det enkelte projekt, stiller Innovationsfonden krav om, at der etableres en styregruppe, som udpeger en projektleder. Projektledelse er tidskrævende, men vital for succes. Det er vigtigt, at parterne både inden og i løbet af projektet diskuterer, hvilke ressource- og kompetencemæssige behov projektet har. Side 5 af 12\n6 Projektlederen står for den daglige ledelse og skal sikre løbende engagement og fremdrift i aktiviteterne. Projektlederen repræsenterer og handler altid på vegne af det samlede projekt og må have øje for samspillet mellem projektparternes forskellige værdier og incitamenter for at samarbejde, så det sikres, at alle arbejder vedholdende mod fælles mål. Styregruppen har det overordnede ansvar for gennemførelsen af projektet og skal sammensættes af repræsentanter fra alle de deltagende parter. Styregruppen skal sætte den strategiske retning for projektet, fastholde momentum og tage beslutninger, der sikrer fremdrift mod relevante mål. Ressourcer og rekruttering Et højteknologisk projekt er ikke ejet af en bestemt part. For at sikre alle parters engagement i projektet, bør rollen som styregruppeformand, -næstformand og projektleder som udgangspunkt besættes af forskellige parter i projektet. Ligeledes bør personsammenfald mellem styregruppemedlemmer og projektleder så vidt muligt undgås. Fordi samarbejdet gør parterne gensidigt afhængige af hinanden, er den enkelte parts bidrag også et fælles anliggende. Parterne bør så tidligt som muligt afdække ressourcebehovet, fx: Hvilke eksisterende kompetencer kan den enkelte part bidrage med? Hvilke kompetencer skal hyres ind og af hvem. Hvornår skal hvilke kompetencer i spil? I hvilke delaktiviteter vil parternes indsats i særlig grad stille krav om gode samarbejdsevner eller andre særlige kompetencer? Hvilke delaktiviteter kræver særligt fokus på intern videndeling, fx gennem møder, workshops, nyhedsbreve eller lignende? Kan projektet i perioder have gavn af initiativer som medvejledning, udlån af medarbejder, fælles projektfaciliteter eller andet? Bilag 1 skal indeholde følgende oplysninger: Projektets overordnede mål og succeskriterium En oversigt over projektets kritiske/overordnede milepæle for bevillingsperioden og de tilknyttede succeskriterier. Milepælenes indbyrdes relation illustreres. En oversigt over projektets arbejdspakker eller delprojekter. For hver af disse beskrives: Væsentlige milepæle, herunder kritiske leveringer og potentielle flaskehalse Arbejdsopgavernes indhold og risikoprofil Mål, succeskriterier og forventede resultater Den enkelte parts rolle Ressourceforbrug pr. part i mandeår eller måneder Projektets organisation og ledelsesform tilføjes information om: Konstitueret projektleder (navn, kontaktoplysninger) Eventuelle arbejdsgrupper og arbejdsgruppeledere (navne) Medlemmer af styregruppen (navne, kontaktoplysninger) Eventuelle advisory boards (navne) Eventuel øvrig ledelse (navne, kontaktoplysninger) Side 6 af 12\n7 Bilag 2: Budget Ved aftaleindgåelse skal parterne se på, om det budget, der blev udarbejdet i forbindelse med ansøgningsprocessen, fortsat vil kunne understøtte de aktiviteter, som er skitseret i projektplan. Der skal udarbejdes årsbudgetter for hvert kalenderår. Budgettet skal afspejle de aktiviteter, som parterne forventer at skulle igennem for at nå de forventede mål. Det kan være vanskeligt at udarbejde et præcist budget i et flerårigt projekt med en høj risikoprofil. Generelt opfordres til at budgettet revideres en gang årligt, så det afspejler de faktiske omkostninger så meget som muligt. Innovationsfonden står til rådighed for en drøftelse af rebudgettering og reallokering inden for bevillingens rammer. Som bilag 2 til medfinansieringsaftalen udfyldes Innovationsfondens budgetmodel (Excel-fil). Bilag 2 tager udgangspunkt i den oprindelige ansøgnings budget, som opdeles i kalenderår og eventuelt justeres. Håndtering af budget i projektperioden Det overordnede ansvar for budgetter og regnskabsaflæggelse ligger hos styregruppen. Det er muligt at revidere budgettet. Budgettet skal overholde modellen og de aftalte støtteprocenter. Budgetmodellen indeholder Budget for hele bevillingsperioden fordelt på parter [1 side] Budget for hvert kalenderår fordelt på parter [1 side pr. kalenderår] Afkrydsningsfelt for valg af udbetalingsmodel (kvart- eller halvårlig) (se afsnit 5) Bemærk, at kun felter markeret med gult skal udfyldes. De øvrige felter udfyldes automatisk, når de gule felter er udfyldt. Budget for hele bevillingsperioden: Følgende punkter udfyldes: Projektets titel Journalnummer Arket indeholder en kolonne for hver deltagende part. Øverst i hver kolonne skrives navnet på den deltagende part, og arten angives: For offentlige forskningsinstitutioner skrives O ; for virksomheder, der maksimalt modtager 50 % i støtte skrives V ; og for Små og Mellemstore Virksomheder (SMV), der modtager % i støtte, skrives SMV. Generelle kommentarer til budgettet. De øvrige felter på budgettet for hele bevillingsperioden vil automatisk blive udfyldt, når budgetter for de enkelte kalenderår er udfyldt. Budget for hvert kalenderår: For hvert kalenderår bevillingsperioden dækker, udfyldes et årsbudget. I hvert årsbudget anføres det budgetterede beløb på de relevante poster. Under Heraf støtte fra Innovationsfonden anføres det beløb, som de enkelte parter vil modtage til projektet. Summerne under Total, Egenfinansiering og Støtte i procent genereres automatisk. Udgifter skal specificeres, når enkeltudgifter er større end DKK Dette gælder ikke lønudgifter. Er der ikke enkeltudgifter >DKK noteres i udgiftsfeltet, at Ingen enkeltudgifter overstiger DKK Side 7 af 12\n8 Forklaring af budgetposter: Videnskabeligt personale Løn til personale, herunder ph.d.-studerende samt postdocs, som udfører videnskabeligt arbejde i forskningsinstitutioner eller virksomheder. Udgifter til frikøb af forskere ansat på offentlige forskningsinstitutioner kan dækkes. For virksomheder opgøres udgifter til løn som antallet af anvendte timer x DKK 600. For offentlige forskningsinstitutioner angives de faktiske lønomkostninger. Overhead/administrationsbidrag anføres som selvstændig post (se nedenfor). Teknisk/administrativt personale Løn til personale, som udfører tekniske og administrative opgaver på projektet. Udgifter til frikøb af personale, som udfører tekniske og administrative opgaver, kan dækkes. Lønudgiften beregnes som ved videnskabeligt personale. Apparatur Udgifter til apparatur, udstyr og instrumenter, der anvendes i forbindelse med videnskabelige forsøg og lignende. Materialer Udgifter til materialer, som anvendes i forbindelse med projektet, fx kemikalier, komponenter og lignende. Rejser Udgifter til deltagelse i konferencer og møder, som er en nødvendig del af projektet. Øvrige udgifter Andre udgifter, herunder: Udgifter til forskningsformidling og kommunikation, der skal synliggøre projektets arbejde og resultater for offentligheden (i størrelsesordenen op til DKK ). Midlerne kan eksempelvis anvendes til korte film, åbne konferencer eller workshops, web, præsentationer, foldere, plancher og lignende. Udgifter til konsulentbistand og tilsvarende tjenesteydelser, herunder indkøbt forskning, som er nødvendig for projektets gennemførelse. Udgifter til indkøb af rettigheder, patenter og licenser, som er nødvendige for projektets gennemførelse. Udgifter til beskyttelse af viden, der opstår i projektet. Udgifter, der afholdes efter bevillingsperiodens udløb, kan dog ikke støttes. Øvrige udgifter, som er direkte relateret til projektets aktiviteter Overhead/administrationsbidrag Overhead på maksimalt 44 % af de samlede udgifter for de offentlige forskningsinstitutioner, der skal følge reglerne om tilskudsfinansieret forskningsvirksomhed i Finansministeriets Budgetvejledning. For andre danske, offentligt ejede institutioner kan der alene beregnes 3,1 % i administrationsbidrag af udgifter, der direkte kan henføres til projektet. Der er mulighed for at angive generelle kommentarer til de enkelte årsbudgetter. Bilag 3: Forretningsorden for styregruppen Styregruppen vurderer projektet 360 rundt. Den sætter projektets resultater og udfordringer i relation til udefrakommende faktorer som parternes strategiske dispositioner, markedsforhold, ny teknologi, patenter, lovgivning, netværk oa., og diskuterer projektets positionering i forhold til marked og state-of-the-art forskning. Side 8 af 12\n9 Styregruppen varetager den løbende forventningsafstemning. Parterne kommer her til enighed om den overordnede retning og de nødvendige projektmål på den kritiske vej frem mod det endelige slutresultat. Udkast til bilag 3 downloades fra Innovationsfondens hjemmeside. Udkastet kan justeres og tilrettes det konkrete samarbejde og er ment som inspiration til udformning af forretningsordenen. Dog kan afsnittet om Innovationsfondens fondsrepræsentanter ikke ændres eller udelades, ligesom styregruppens ansvarsområde og opgaver, som nævnt i medfinansieringsaftalen, er gældende og ikke kan fraviges. Bilag 4: Samarbejdsaftale Inden underskrivelse af medfinansieringsaftalen skal projektets parter indgå en samarbejdsaftale, der regulerer parternes indbyrdes forhold, herunder aftale om fordeling og udnyttelse af immaterielle rettigheder, der måtte opstå i projektet. Samarbejdsaftalen er resultatet af en forhandling mellem projektets parter. Fonden har derfor ikke en skabelon for denne aftale. Ofte vil den deltagende offentlige forskningsinstitution have en tidligere benyttet skabelon, som forhandlingerne kan tage udgangspunkt i og rette til, så projektets parter alle får de bedste forudsætninger for at anvende projektets resultater. Samarbejdsaftalen er en vigtig forudsætning for, at projektparterne kan etablere et oprigtigt og tillidsfuldt samarbejde, hvor man arbejder aktivt med hinandens fortrolige viden. Det kan være værdifuldt i forhandlingerne at diskutere de enkelte parters rolle og forventninger til projektet, fx: Hvilke resultater vil den enkelte part komme til at stå som ejer eller medejer af. Hvilke resultater har den enkelte part behov for at publicere. Hvilke resultater har den enkelte part behov for ejerskab eller rettigheder til. Hvis der er flere deltagende virksomheder, hvorledes er deres forretningsområder eventuelt forbundne eller afhængige. Er der behov for bilaterale aftaler, som regulerer en parts anvendelse af en anden parts viden eller projektresultater. Samarbejdsaftalen er ofte den mest tidskrævende del af medfinansieringsaftalen at forhandle på plads. Det anbefales, at parterne så hurtigt som muligt efter tilsagn identificerer relevante personer at inddrage i beslutningsprocessen (eventuelt juridiske rådgivere) og begynder forhandlingerne. Bilag 5: Erklæring vedrørende statsstøtte og virksomhedsstatus Som del af ansøgningen indsendte projektet bilag 4 Erklæring om statsstøtte og tilskyndelsesvirkning (for store virksomheder) eller Erklæring om SMV-status samt erklæring om statsstøtte (for små og mellemstore virksomheder) for hver af de deltagende virksomheder. Er der siden indsendelse af ansøgning sket ændringer i de deltagende virksomheders status eller opstået behov for korrektion af de oplyste informationer, skal bilag 4 udfyldes og underskrives på ny i forbindelse med den øvrige aftaleproces. Bilaget kan fås ved henvendelse til projektets SPOC. Side 9 af 12\n10 5. Opstart af bevillingsperiode og projektaktiviteter Kick-off For at sikre en effektiv og fokuseret opstart skal projektet inden for de første 2 måneder af projektperioden afholde et kick-off for projektets deltagere. Det kan være praktisk at lade styregruppen konstituere sig ved samme lejlighed. Kick-off er en god anledning til at få alle projektdeltagere introduceret til parterne og deres forventninger, de overordnede mål, organiseringen af samarbejdet og ikke mindst de andre deltagere. Det anbefales, at der gives plads og tid til udveksling af idéer og etablering af kontakter. Der er ikke noget fast format for møderne, da projekter har forskellige behov i forhold til, hvad der skal til for at komme godt i gang. Der kan således være tale om en halvdags-workshop, flere dages seminar eller få timers møde. Projektets SPOC kan være behjælpelig med idéer til, hvad der kan give jer den bedste opstart. Projektets SPOC deltager i mødet og giver en kort præsentation af Fonden og dens rolle i projektet. Håndtering af projektets økonomi For at sikre en enkel og effektiv bevillingsadministration, håndteres projektets økonomi gennem Innovationsfondens bevillingsportal. Hver part indrapporterer via portalen sine afholdte udgifter, som godkendes af projektlederen. Når alle parters indrapportering er modtaget, indsender projektlederen via portalen en udbetalingsanmodning til Fonden, hvorefter Fonden udbetaler støtte direkte til hver part. Portalen giver løbende projektlederen et opdateret overblik over projektets ressourcer. I forbindelse med udarbejdelse af projektets budget, skal parterne indbyrdes beslutte, hvor hyppigt man vil modtage bevilling. Projektet kan vælge mellem en kvart- eller halvårlig udbetalingsmodel. I begge modeller sker udbetaling bagudrettet på baggrund af parternes indrapporterede regnskabstal. Økonomiansvarlige Projektparterne skal hver især udpege en person, som er ansvarlige for den praktiske håndtering af projektets økonomi for den pågældende part: Økonomiansvarlig Hver part udvælger en økonomiansvarlig, som sidder med den praktiske håndtering af partens projektøkonomi. Den økonomiansvarlige har ansvaret for rettidigt at indrapportere partens regnskabstal til projektlederen, som herefter skal godkende eller afvise indrapporteringen i dialog med den økonomiansvarlige. Den økonomiansvarlige modtager forud for hver frist et link, hvor regnskabstallene indtastes. Projektleder Projektlederen har ansvaret for at godkende de økonomiansvarliges indrapporteringer, og for at en samlet anmodning indsendes rettidigt til Innovationsfonden. Projektlederen kan først indsende en samlet anmodning, når alle parters indrapporteringer er modtaget og godkendt. Side 10 af 12\n11 Projektkoordinator Projektlederen kan eventuelt bistås af en projektkoordinator, hvis der er behov for dette. Denne har adgang til parternes indrapporteringer og kan afvise indrapporteringer på projektlederens vegne. Dog kan kun projektlederen indsende den samlede anmodning til Innovationsfonden. Når projektperioden er begyndt, får projektleder adgang til Fondens økonomiportal. Projektleder, økonomiansvarlige og eventuelt projektkoordinator vil i maj 2015 modtage relevant vejledning fra Fonden. For at starte projektets bevillingsperiode op, skal projektlederen indsamle kontakt- og kontooplysninger ind fra projektets parter og sende disse til projektets SPOC senest 26. februar Følgende oplysninger skal indsendes: Projektparternes CVR-nummer, adresse, postnummer og by. Projektparternes bank, registreringsnummer, kontonummer og reference på udbetaling (teksten vil fremgå af modtagers kontoudtog max 20 anslag). De økonomiansvarliges navn, mailadresse, telefon- og mobilnummer. Angivelse af om projektet ønsker kvartals- eller halvårsmodel for indrapportering af forbrug til Fonden og udbetaling af midler. Projektet skal udarbejde årsregnskab efter udløb af hvert kalenderår. Frist er 31. marts. Årsregnskab for virksomheder, der modtager over en vis bevillingsstørrelse, skal være revisorpåtegnet. Generelle bestemmelser for bevillinger beskriver gældende regler og praksis i forbindelse med administration af bevillinger fra Innovationsfonden, herunder årsregnskab, og kan findes på 6. Formidling og kommunikation Innovationsfonden ønsker at sætte fokus på formidling og kommunikation, der kan synliggøre projektet, dets parter og resultater såvel internt som for en bredere kreds af samarbejdspartnere, kunder, investorer, slutbrugere og samfundet som helhed. Det er derfor muligt i det enkelte projekts budget at afsætte et beløb i størrelsesordenen op til DKK til forskningsformidling og kommunikation. Det er projektets styregruppe, der i samråd med Fonden træffer beslutning om, hvordan midlerne bedst anvendes, både i forhold til valg af kommunikationsplatforme, indhold og timing i projektperioden. Innovationsfonden stiller gerne sit brede netværk til diverse medier til rådighed for projektet. Side 11 af 12\n12 7. Tjekliste I løbet af kontraktforhandlingerne skal projektparterne på kort tid tage mange vigtige beslutninger sammen og hver for sig. SPOC en er altid behjælpelig med et overblik over processen. Nedenfor ses en tjekliste for de praktiske opgaver: o Få datoer for de obligatoriske møder i kontraktforhandlingsprocessen i kalenderen. Etabler en kontraktforhandlingsgruppe, hvor alle parter er repræsenteret. Vælg en konstitueret projektleder, som er i dialog med SPOC en på hele projektets vegne og den primære tovholder for processen. Lav en plan for kontraktforhandlingsprocessen (ferieplaner, tidsfrister mv.). Samarbejdsaftalen tager typisk længst tid, begynd med den. o Kontakt eventuelt den offentlige forskningsinstitutions kontraktenhed/tech transkontor. De har ofte en skabelon, som parterne kan tilrette til projektets behov. Den enkelte part kan have behov for at inddrage juridisk assistance, men det anbefales at briefe nytilkomne på den fælles vision med projektsamarbejdet. Få overblik over ressourcer, behov for nyansættelser mv. og aftal dato for projektstart. Beslut om projektet skal have kvart- eller halvårlige udbetalinger. Kom til enighed om medfinansieringsaftalen med bilag (se afsnit 4). Find ud af, hvem der er den enkelte parts tegningsberettigede og indføj disse i medfinansierings- og samarbejdsaftalens underskriftssider. Send aftaledokumenterne til SPOC en efterhånden som de bliver færdige, og senest torsdag den 26. februar o Medfinansieringsaftale og bilag 3 i word-format med track changes. o Bilag 2 i excel-format. Send oversigt over alle projektparters økonomiansvarlige og kontooplysninger til SPOC en senest torsdag den 26. februar Diskuter SPOC ens eventuelle forslag til justeringer af aftaledokumenterne. Giv SPOC en besked om, hvem der skal modtage den endelige aftale (pr. mail) for en effektiv underskrivelsesproces. Følg op på, at tidsfrist for underskrivelse overholdes, og at underskrifter returneres til Fonden. Aftal dato for kick-off med de øvrige projektparter og SPOC en. Få overleveret det videre ansvar for opstart af aktiviteterne til projektleder og styregruppe, hvis disse ikke allerede har været involveret i aftaleindgåelsen. Side 12 af 12\nOpslag Højteknologiske projekter 2014, forår\nOpslag Højteknologiske projekter 2014, forår 10. oktober 2013 j.nr. O-2014-1 I 2014 har Højteknologifonden DKK 400m til uddeling. Dette opslag vedrører højteknologiske projekter og indleder ansøgningsrunden\nOpslag Højteknologiske projekter 2014, efterår\nOpslag Højteknologiske projekter 2014, efterår 21. maj 2014 j.nr. O-2014-3 Dette opslag vedrører højteknologiske projekter og indleder ansøgningsrunden 2014, efterår. Opslaget beskriver højteknologiske\nDecember 2015 J.nr. ED-004-1 Nærværende bestemmelser gælder pr. 21. december 2015 og erstatter generelle bestemmelser af december 2014. Der er foretaget ændringer i afsnit 1.3 vedrørende indrapportering\nRetningslinjer for InnoBooster\nRetningslinjer for InnoBooster Gældende for ansøgninger modtaget fra 15. februar 2016 Indholdsfortegnelse 1. InnoBooster Kort og godt... 2 1.1 Hvad er InnoBooster?... 2 1.2 Hvad kan InnoBooster investere\nPartnerskabsaftale mellem Vindrosen De Frivilliges Hus i Esbjerg og Social Esbjerg Kommune\nPartnerskabsaftale mellem Vindrosen De Frivilliges Hus i Esbjerg og Social Esbjerg Kommune Partnerskabets ramme: Med denne aftale indgår Social, Esbjerg Kommune og Vindrosen De Frivilliges Hus i Esbjerg\nOpslag 2008, forår Højteknologiske projekter\n13. november 2007 Opslag 2008, forår Højteknologiske projekter j.nr. O-2008-1 I 2008 har Højteknologifonden DKK 352m til uddeling, som uddeles i to hovedrunder med opslag for højteknologiske projekter


Musikvidenskab.dk » Blog arkiv » Engelskhorn – englenes horn\nEngelskhorn – englenes horn\nby Kristoffer Brinch Kjeldby | June 23rd, 2009\nDu har måske hørt at engelskhornet hverken er engelsk eller et horn. Men hvor kommer navnet så fra?\nEt engelskhorn er i familie med oboen, men stemmer en kvint under, og er derfor cirka en tredjedel længere. Engelskhornet er, også ligesom oboen medlem, af træblæserfamilien, fordi den – ikke overraskende – er lavet af træ (i hvert fald for det meste).\nFor et utrænet øje, som f.eks. mit, ligner et engelskhorn såmen også obo, bortset fra at den har et kugleformet schallstykke (tragten forneden hvor lyden kommer ud), hvor imod oboens schallstykke er konisk, altså tragtformet. På tysk hedder dette kugleformede schallstykke en Liebesfuß (kærlighedsfod), fordi den stammer et andet instrument i obofamilien, Oboe d’amore, der havde en meget kærlig klang.\nEngelskhornet begynder at optræde i symfoniorkesteret igennem 1800-tallet, hvor det er typisk en oboist der spiller engelskhorn. De to instrumenter er nemlig meget ens at spille på, både fordi grebene er ens, og fordi engelskhornet, ligesom oboen, er dobbeltbladet, hvilket betyder at lyden frembringes af to træblade de svinger mod hinanden.\nTilbage til navnet. På tysk hedder et engelskhorn Englischhorn, på engelsk hedder det english horn, og på fransk kaldes instrumentet cor anglais. Der er altså god enighed om at instrumentet kommer fra England, hvilket er lidt sært, da instrumentet stammer fra barokkens centraleuropa. Navnet stammer fra det tyske engellisches Horn, der betyder engelsk horn i betydningen engel-sk. Man synes nemlig at engelskhornet lignede de horn som engle spillede på, når de optrådte på malerier.\nDet engel-ske horn er så med tiden blevet et engelsk horn, hvilket jo også er en meget oplagt misforståelse – en misforståelse der er blevet hængende. I parantes kan nævnes at det “normal” horn, valdhornet, på engelsk hedder french horn, bare for at gøre forvirringen total. Men det er en anden historie.


Tanke og handling skal være eet af K. E. Løgstrup – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nTanke og handling skal være eet Personalismen i Frankrig af K. E. Løgstrup\nFilosoffen og teologen K.E. Løgstrup (1905-81) er en af de mest betydningsfulde tænkere i Danmark i det 20. århundrede. Han beskæftigede sig med en mangfoldighed af emner inden for både teologi, filosofi, etik, kultur og samfundsliv.\nSelvom artiklen er skrevet ind i en anden tid end vores, er den stadig tankevækkende og aktuel med dens insisteren på ansvar og engagement.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Tanke og handling skal være eet' af K. E. Løgstrup i de 283 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 73.361 andre anmeldelser af bøger.\nPaperback, Cura, ISBN: 9788799925629\nUdgivet 2017.02.24 af Cura\nHæftet bog, Gyldendal, ISBN: 9788700209640\nHæftet bog, Gyldendal, ISBN: 9788700209725\nOpgør med Kierkegaard af K. E. Løgstrup Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Gyldendal, ISBN: 9788702041996\nHæftet bog, Forlaget Klim, ISBN: 9788771291551\nUdgivet 2013.05.03 af Forlaget Klim\nPaperback, Gyldendal, ISBN: 9788700181724\nEbog (ePub), Forlaget Klim, ISBN: 9788771295962


Fra Resma til Wagado i Coronakrisen\nCoronakrisen gav os mod til at skifte navn på virksomheden.\nWagado er en filosofi til at lede dig selv, til at lede andre og til at blive ledt af andre. Det er en livsstil og en måde at leve sit liv på. Wagado hjælper dig i din søgen efter det perfekte, selvom det aldrig bliver perfekt – vi kalder det løbende forbedringer. Vi anvender De 5 do’er til at opnå en resultatskabende mental adfærd - ”din vej” (din Wagado). Det er en personlig vej, der skaber mere balance, bedre resultater, højere trivsel og endnu større bundlinje.\n← Velux i Østbirk og Brædstrup har fået Gult bælte i Lean Leadership\nHvad nu hvis, hvad nu hvis 2 →


Basswood vs cedertræ til Sauna / Shareoflancaster.com\nGuide til frøavl\nFejlfinding en KitchenAid Mixer, som rygning\nHvordan arbejder Amp meter?\nSaunaer er brugt som en del af en forfriskende afgiftning proces af mange mennesker. Miljø, men som omfatter høje temperaturer og undertiden fugt induceret ved at indføre vand til varmeelementer, kan warp, vride eller knække woods. Cedertræ og basswood modstå forvrængning og dermed er gode valg for saunaer. Den væsentligste forskel mellem de to skove til saunaer er at cedar udsender en duft og basswood ikke.\nFlere stabil arter af træ, ligesom skarntyde og polar, der bruges til at konstruere saunaer men cedertræ og basswood er de mest populære valg. Begge er nåletræ vokset i USA. Cedar bruges også til at gøre udendørs møbler og vægbeklædning. Det er også bruges til line skabene eller tæppe kister, som dens duft siges at frastøde insekter. Basswood formidler hverken smag eller lugt og er valgt til brug som kasser og fødevarer containere. Træ også skærer godt og holder fine detaljer i færdige stykker.\nBåde cedertræ og basswood tendens til at ligge flad og glat, modstå forvrængning. Denne stabilitet hjælper både woods modstå revner og opdele selv under den hurtige opvarmning og afkøling cyklusser af sauna brug. Begge træsorter er holdbart og let. Olier i basswood og cedar hjælper dem kaste vand i stedet for at absorbere det, så skoven forbliver vandtæt.\nBåde skoven er også er resistente over for bakteriel vækst, angreb af svampe, rot og forfald. Disse funktioner gør basswood og cedar fremragende valg for en varm, fugtig sauna miljø, der er i stand til at fremme væksten af disse uvelkomne gæster.\nBasswood har en stram, lige korn. Det er meget lys, næsten hvid farve med meget få mørkere områder. Sauna bygget fra basswood har en ren, lyse udseende. Cedar er kendetegnet ved dens lys, honning farve kontrast af store bands, der er rødbrun i hue. Cedar er en mere traditionel træ udvælgelse. Saunaer stammer i Skandinavien hvor cedertræ blev rigeligt og udført i høj-fugt miljøer. Da saunaer vundet i popularitet, blev erstatninger for cedar brugt. Basswood dukket op som den mest populære af disse erstatninger på grund af sin farve, ydeevne i varme og manglende duft.\nDen markant forskel mellem basswood og cedertræ er duften notorious med cedertræ. Mange mennesker finder lugten tiltalende, men et antal mennesker kan have en allergisk reaktion på lugten, eller simpelthen ikke nyde duften. Basswood har ikke en lugt, når tør, våd eller opvarmet. At vælge mellem basswood eller cedertræ til den indvendige finish af sauna ofte kommer til om du kan tåle eller lide cedar's duft og om du ønsker en sauna oplevelse helt blottet for enhver duftstoffer.\nHvordan man laver en Sauna dør


Mønneberg: juni 2012\nOpskrift: Banan cupcakes\nIgår lavede jeg disse lækre cupcakes (okay cremen gik lidt galt tror jeg!), men vi tog dem med ind til Steffens farmor og farfar, og de gled direkte ned :)! Så tror de godkendt!\nDe blev alle dejlige 'svampet'. Cremen kan jeg ikke helt sige om var god eller dårlig. Men de andre synes den var god :)!\n-og beklager billedkvaliteten!\nGiver 12 kager\n(evt. 50g hakkede valnødder)\nForvarm ovnen på 200grader (175grader i varmluftsovn).\nSæt 12 papirsforme i en muffinform.\nMos bananerne. Pisk æggene med smør og sukker. Så det er godt blandet.\nRør bananmosen i. (og så valnødderne)\nSigt mel og bagepulver i blandningen og rør det godt sammen.\nFordel dejen i formene og bag dem ca 25min, til de er gyldne og hævede.\nLad dem køle af i formen i 5min, og køl dem helt af på en bagerist.\nMos bananen og rør den med de andre ingredienser, til det virker tykt og jævnt.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 16.56 Ingen kommentarer:\nmit navn er Pia og jeg er dybt afhænig af min hunds tilstedeværelse, især når jeg skal sove!\n*Vræl Vræl Vræl*\nJeg har haft det vildt underligt siden vi afleverede Buddha ved de rare dyrelæge på Bygholm dyrehospital.. Selvom jeg ved han har det godt under omstændighederne, så kan jeg ikke lade være med at sidde og savne ham..\nSå jeg er igang med at køre mig selv så træt, så når jeg går i seng falder jeg i søvn før jeg rammer puden. For altså.. Buddha plejer at lave en træls lille 'runde' før han går til køjs, og ja den er træls, men føler simpelthen jeg ikke kan undvære den.\nTrippe rundt for at udse dagens bedste sted, liste helt op til mit ansigt for at snuse mig i hovedet, bakke tilbage og se om han har en godbid gemt et sted, liste op i sengen for liiiige at se om det var der dagens sovested var, lister ned igen og smider sig i kurven. For efter 10min at smide sig foran døren på det bare gulv..\nJEG SAVNER MIN VUFFILI VAPS!\nIndsendt af Pia Lyng kl. 00.22 1 kommentar:\nNOTD - Urban Coral og gul.\nJeg har i går aftes/nat fået lagt neglelak, da jeg kedede mig. Efter opfordring fra Christina, valgte jeg så at vise det frem herinde.\nBare for at få lidt forskelligt er begge ringefinger negle blevet en fin lys gul (Manhattan Lotus effect 21G) og de andre negle er blevet en flot Coral (Maybelline Urban Coral).\nUndskyld dårlig kvalitet. Blev taget med mobilen.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 12.11 Ingen kommentarer:\nLidt nyt :'D!\nJeg føler mig lidt forkælet idag.\n# 1: En lækker tynd tshirt\n# 2: 3/4 bukser\n# 3: 5 yndige krus fra Søsterne Grene.\n# 4: Depend magnetic nr 6008 og 6004\n# 5: OPI Black shatter\nIndsendt af Pia Lyng kl. 16.14 Ingen kommentarer:\nLækker give away !\nJeg synes i skal tjekke denne give away ud, som er på Passion 4 Polish's blog.\nDen indholder nemlig et nail art starter kit, som jeg synes er lidt for lækkert til baaare at lade chancen gå forbi en.\nUdover at give awayen er super fed, synes jeg at man skal følge bloggen og evt. facebook siden hvis man er vild med neglelak.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 02.54 Ingen kommentarer:\nI denne weekend har jeg på en måde rigtig mange aftaler, men det kan forklares simpelt.\nVi kører til Tyskland efter rotter :$.. Jeg skal til 4 forskellige opdrættere og hente 5 smukke rotter til mig selv, 3 til min veninde Sofie og 1 til en god bekendt Jonas :).\nMen de 5 på min lille collage, skal alle være mine :'). og jeg glæder mig som en gal til at få lov at mysse dem og holde dem og kunne give dem et fantastisk liv.\nLille overblik over vores lille tur.\nBuddha skal passes hos et godt vennepar, som vi også låner bil af (da Steffen ikke stoler på vores egen!), så der køre vi ned i morgen. Jeg glæder mig ikke helt til at skulle være væk fra Buddha, men jeg ved han vil få det vildt godt i weekenden!\nLørdag køre vi så til tyskland.\nSøndag skal vi ned efter Buddha, aflevere bil og vi får besøg af Sofie, som kommer for at hente hendes rotter :)!\nIndsendt af Pia Lyng kl. 17.58 Ingen kommentarer:\nMin dag startede ikke godt, selvom at Buddha nu var så dejlig nem og virkelig hørte efter hvad jeg fik mumlet til ham.. Men grunden til den ikke startede godt var at vi skulle til dyrelæge klokken 8.45, for at have tjekket op på Buddhas øre. Diagnosen blev hurtig sat til øreinfektion, og har fået to forskellige ørerens med hjem og medicin til at tage smerten.. Der var en del ørevoks, med svamp og så var der sår. Så det jo klart at min lille baby har ondt! Han skal nu have ørerens tre gange dagligt og 2 piller dagligt, og hvor det piner mig at skulle pine ham, selvom det er for hans bedste.\nMandag den 11. Juni vender vi tilbage, fordi han skal til kontrol og da dyrelægen sagde at det måske kunne kræve en tur i narkose, valgte vi at sige at han skulle kastereres samtidig, så vi ikke proppede ham i narkose to gange. For det havde jeg bestemt ikke lyst til.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 16.44 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Buddha, dyrelæge\nDag 4: Sommer\nSommer for mig er godt vejr, en skyfri himmel, eller med få fine skyer på. At nyde gode ture i det fri, grille og gerne på en rasteplads et random sted.\nDa der jo ikke er sommervejr endnu, har jeg valgt at finde billeder fra gemmern.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 12.14 Ingen kommentarer:\nMin lille Kiks\nHvis man ikke synes de er nuttet, så man altså sær :$.\nKiksen er nu hele 3 uger og 1 dag, og bliver bare smukkere og smukkere!\nHun bliver Pastel, hvilket kom lidt som en overraskelse, men bestemt en god en af slagsen!\nNederste billed er hun sammen med sin bror Tvebak. Hende til venstre og ham til højre.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 11.59 Ingen kommentarer:\nDag 3: Favorit\nJeg ELSKER energi drikken monster, især den blå.\nJeg elsker virkelig mærket TRESemmé. Det fungere bare til mit hår, og så det\nbilligt, i forhold til meget andet. Og så er der jo Sanex!\nJeg er stor forbruger af våd servietter.. Mest fordi jeg har ilderne, som er gode til\nat ramme ved siden af bakken. Og så bruger jeg dem gerne til når de skal ind til\nbedømmelse.. fx. når de har trådt i deres eget afføring.. Mine dyr er klamme.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 21.52 Ingen kommentarer:\nJeg tænkte at en lille opdatering er på sin plads, selvom jeg endnu ikke er kommet i gang med kuren.\nMen jeg er i fuld gang med at læse bogen, og føler mig næsten helt klog nu.\nJeg er kommet til 2. del af bogen som har skriften 'Det super effektive South Beach Fittnes program', og jeg glæder mig helt til at læse videre.\nFor selvom det i kan virke som tung og kedelig læsning, er det alt sammen super spændende at få læst, og føler selv at jeg er blevet klogere på mit fedt og mine fejl.\nMen vil altså igennem bogen før jeg vil kaste mig ud i alt for meget, for vil altså være sikker på jeg gør det rigtig, selvom det virker ikke til man kan gøre vildt meget galt.\nHvis man nu ønsker at tabe sig, og ændre sit liv, vil jeg faktisk mene at bogen er værd at læse.\nJeg føler mig allerede nu ret klar til at skulle begynde, og håber lidt på at kunne få både kæresten og svigermor med på min idé om en ny og sundere livsstil!\nIndsendt af Pia Lyng kl. 14.44 Ingen kommentarer:\nEtiketter: South Beach kuren\nOpskrift: Appelsin Muffins\nI dag fik jeg et flip med jeg ville bage muffins!\nSå efter at have gennemsøgt de få åbne butikker i nærheden efter en muffin form, dog uden held, tog jeg hjem og bage nogen appelsin muffins, som jeg fik opskrift på igår.\nFaktisk vil jeg kalde dem 'Ida's appelsin muffins', da det er hende som har givet mig opskriften, og hun skrev at hun fandt på den da hun en dag ville lave chokolade muffins, men manglede chokolade.\nOpskrift på appelsin Muffins\nI første potion fik jeg 12 små, i anden potion lavede jeg 7 kæmpe.\n120gram blødt smør\nTænd ovnen på 175grader.\nFørst blander du smør, sukker og æg og pisker det godt. Derefter sigter du mel og bagepulver i blandning, tilsæt lidt revet appelsin skral, og 5 spsk ny presset appelsin saft. Alt piskes godt sammen.\nSå tager du din muffinform og fylder hver form 2/3.\nBag i ca 20min.\nOpskrift på frosting\nNok til 20 cupcakes.\n200gram blød smør\nJeg brugte dog appelsinsaft, da jeg ønskede at få en god appelsin smag igennem, og rev lidt appelsin skral i også. Puttede også lidt frugtfarve i, for bare at give en smule farve :).\nHvis man ikke er til frosting, så kan der sagtens bruges glasur, og hvis du igen ønsker appelsin smagen, så brug appelsin saften istedet for vand :)..\nIndsendt af Pia Lyng kl. 22.55 Ingen kommentarer:\nDag 2: Mad\nTotalt yndlings ret når vi er på den gamle arrest at spise :)! Grillet laks, med pasta, vendt i spinat..\nNår jeg nu endelig skal til fødselsdag foretrækker jeg klart en brunsviger med slik på. Og især når det er hjemmebag fra mine forældre!\nTil min lillebrors fødselsdag havde han bestilt en lækker pålægskagemand (hedder det ikke det?) Og den smagte super!\nIndsendt af Pia Lyng kl. 17.48 Ingen kommentarer:\nI går fik jeg endelig min nye bog hjem, og jeg gik straks igang med at læse i den.\nOg mit første indtryk er det jo er super spændende læsning, og jeg hurtigt kan blive klogere, men må nok også indse at jeg har fået for lidt søvn til at læse vildt meget i den lige nu.\nMen jeg er igang, og jeg har stadig blod på tanden over at skulle kaste mig ud i dette spændende nye 'eventyr'.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 00.06 1 kommentar:\nDag 1: Glæde\nJeg deltager jo i Anja's photo challenge, og i dag er det 'emnet' glæde.\nSå her er lidt billed af ting der gør mig glad.\nMine dyr, som lige nu er: 3 mus, 19 rotter, 1 hund, 13 ildere og et kinesisk hamster.\nMin familie. billed 1 er mig, min nevø og søster. Billed 2 er min lillebror som er handicappet og har været igennem for meget på for kort tid! Billed 3 og 4 er min kæreste som jeg har været sammen med snart 4 år!\nDette er et mikro uddrag af hvad der gør mig glad.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 16.46 2 kommentarer:\nNattens begivenheder - Oreo Cupcakes.\nI nat da jeg sad oppe og ventede på at skulle se MTV Movie awards, kom jeg på den gode idé at jeg jo kunne give mig til at bage! For hvis nu jeg ikke selv kunne lide mit bagværk, så kunne jeg jo sende det med min svigermor ind til hendes veninde og med Steffen på arbejde!\nSå i nat ved 4 tiden begav jeg mig ud i at lave Oreo Cupcakes !!\nOpskriften fandt jeg her :)\nResultatet smager nu engang godt nok, men de ser altså ikke perfekte ud.\nSå mit næste indkøb bliver altså sådan en 'muffinform', da de måske bliver en smule pænnere.\nOg i får altså kun lige et skide dårligt billed, for ja.. De fleste kager er rejst hjemmefra ;)\nIndsendt af Pia Lyng kl. 16.22 5 kommentarer:\nEtiketter: Hverdag, Opskrift\nHar fået taget lidt nye af nogen af dyrene Og vil lige dele dem.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 17.52 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Buddha, Hverdag, Ilder, mus\nLørdags tur med Svigermutti\nIgår tog svigermor og jeg en tur til grænsen for lige at handle lidt ind.\nFør vi tog over grænsen var vi dog lige i Avifauna, fordi da vi sidst var der fandt vi lækre godbidder til hunden, som han var ret så glade for.\nMen igår havde de så ikke det jeg rigtig gik efter, men endte dog hjem med en del lækre ting til hunden alligevel.\nVi fandt også lidt til ilderne.\nDa de 'bor' i løbegård istedet for bur har de normalt ikke hængekøjer, men ønskede jeg mig lidt til dem.\nVi fandt så en smart en - som dog er noget bøvl at samle! Og så fandt vi et kradsetræ som var på tilbud, der er 'huler' i og derfor jeg valgte det.\nVi nåede jo så også over grænsen..\nog fik købt lidt af hvert.\nJeg købte bl.a 5 nye neglelakker og så lidt rom af en art.\n-Vi fik også sodavand og energi drikke (monster!)\nIndsendt af Pia Lyng kl. 17.33 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Buddha, familie, Hverdag\n7 Dags challenge.\nAnja med bloggen The Colors of my life har lavet en 7 dages billed challenge, som jeg vil prøve at huske at deltage i.\nKom frisk og hop med på den.\nDen starter mandag den 4. Juni.\nIndsendt af Pia Lyng kl. 14.38 Ingen kommentarer:\nNu har jeg længe snakket om jeg vil tabe mig, både fordi jeg så kan få mere selvværd og selvtillid, men også fordi jeg egentlig godt vil leve et langt liv, og kunne være mere aktiv end jeg er nu.\nDet jo så lettere sagt end gjord, især når man ikke kan lave mad.\nMen faldt lidt over en gruppe på facebook som omhandler denne 'South Beach Kur' som i følge folk ikke er en kur, men mere en livsstilsændring - og det lyder sq da meget godt.\nNu har jeg så læst om det i et par måneder.. Og tænkt og kigget retter igennem osv.\nSå igår da pengene tikkede ind på kontoen købte jeg bogen South Beach Kuren 2.0\nDen blev sendt igår, så håber jeg får den idag.\nSå skal der læses i den, og samles mod, overskud og lidt kræfter til at gå igang!\nFor jeg vil prøve at lave nogen af de retter jeg kan finde, så jeg ikke bliver sur og irreteret når jeg sådan for alvor går i gang med kuren.\nLyder nok lidt sært, men altså. Et skridt af gangen.\nOg så er der jo sommer -.-' eller det skal det vist forestille. Så der glider nok en is eller to ned..Og ville have det skidt med at ødelægge kuren før man nærmest er gået igang xD.\n-Dette er ihvertfald noget jeg vil opdatere med, for det bliver jo forhåbenligt en del af mit liv ;)\nIndsendt af Pia Lyng kl. 11.43 2 kommentarer:\nHar fået taget lidt nye af nogen af dyrene Og vil ...


1 Udskiftning af glas i hoveddøre 1050 kwh Fjernvarme 470 kr. - PDF\nDownload "1 Udskiftning af glas i hoveddøre 1050 kwh Fjernvarme 470 kr."\n1 SIDE 1 AF 5 Energimærkning for følgende ejendom: Adresse: Vestre Ringgade, Århus C Postnr./by: 8000 Århus C BBR-nr.: Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug, mulighederne for at opnå besparelser, fordeling af ejendommens varmeudgifter samt de enkelte lejligheders gennemsnitlige forbrug. Energimærkningen udføres af beskikkede energikonsulenter for flerfamiliehuse og er lovpligtig. Oplyst varmeforbrug Energimærke Udgift inkl. moms og afgifter: kr./år Forbrug: 483 MWh fjernvarme Oplyst for perioden: 31/12/05-31/12/06 Ejendommens oplyste forbrug og udgifter er klimakorrigerede af energikonsulenterne, så det udtrykker forbrug og udgifter for et gennemsnitligt år rent temperaturmæssigt. A1 er det bedst opnåelige energimærke, så A2, herefter B1 osv. og G2 er det dårligste. Rentable besparelsesforslag Konklusion: Der er ingen rentable besparelsesforslag i denne ejendom. Besparelsesforslag ved renovering Hvis ejendommen af anden grund skal renoveres, er der ofte god økonomi i at tænke energibesparelser ind i renoveringen. Følgende foranstaltninger bør overvejes i forbindelse med renovering af ejendommen. Besparelsesforslag Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse i kr. inkl. moms 1 Udskiftning af glas i hoveddøre 1050 kwh Fjernvarme 470 kr. Lovpligtigt at forbedre ejendommens energitilstand ved ombygning og væsentlige ændringer: Bygningsreglementet stiller en række krav til bygningsejere i forbindelse med ombygning og andre ændringer af bygninger. Kravene betyder blandt andet, at klimaskærm og installationer skal forbedres i forbindelse med større renoveringer. Kommentarer til energimærkningen\n2 SIDE 2 AF 5 Alle oplysninger der ikke er tilgængelige er taget fra tegningsmateriale af , , , , , og Der er i bygningningens stueplan nyindrettet lejligheder i tidligere børnehave med et areal på 266 m2. I gavl er der ligeledes et selskabslokale med tilhørende birum på 179 m2. Det resterende areal anvendes til etageboliger. Udleveret BBR meddelelse stemmer ikke overens med aktuelle forhold. I ejemdom er der 1 stk. erhvervslejemål der benyttes som tandklinik Altaner mod sydøst og gavl sydvest er i 1990 blevet lukket med vinduer og lette brystninger. Der er fortsat vinduer og døre til altaner fra lejligheder. Altaner er uopvarmede. Det forudsættes dermed at altanarealer ikke indgår i det opvarmede areal. Energikonsulentens bygningsgennemgang Bygningsdele Tag og loft Bygningen er opført med udnyttet tegrum med sadeltag. Der er udført renovering af tagetage i 1996, hvor der er udført efterisolering og udført ny kvist med altan nye tagvinduer. Iht. tegninger er vandret loft over hanebånd isoleret med 300 mm mineraluld, skråvægge og skunk er isoleret med 150 mm mineraluld i gennemsnit. Ydervægge Ydervægge Facader er opmuret i massive teglvægge. Stue og 1. sal i 48 cm. 2.-, 3. og 6. sal med en murtykkelse på 36 cm. Gavle er 36 cm tykke. Gavle er efterisoleret med 150 mm mineraluld og skaldmuret med 11 cm tegl. Vinduesbrystninger er ligeledes efterisoleret med 50 mm mineraluld og pladebeklædning. Brystning ved altanlukninger er isoleret med 50 mm mineraluld. Vinduer, døre, ovenlys mv. Vinduer Vinduer er med 2 lags termoglads med undtagelse af vinduer i kælder. Altaner mod syd øst er lukkede med glas. Forslag 1: 1 lags glas i hoveddøre udskiftes til energiruder. Ruder skal leveres og monteres i sikkerhedsglas iht. glædende lovgivning. Glaslister på indvendig dørside udskiftes med nye lister, der er tilpasset den ændrede glastykkelse. Gulve og terrændæk Iht. tegninger er der baumadæk med trægulv i lejligheder. Kælder Der er kælder under hele boligblokken. Kældergulve er af beton og sandsynligvis uisolerede. Der er radiatorvarme i tørrerum, vaskerier og fælleslokaler Ventilation Ventilation\n3 SIDE 3 AF 5 Der er central boligudsugning med kontrolventil i badeværelser og emhætte i køkken. I tagrum er ventilator placeret med afkast over tag. Nyindrettede lejligheder i tidligere børnehave har mekanisk aftræk fra bad og køkken til ventil i facade undtaget badeværelse i gavl. Varme Varmeanlæg Der er udført radiatoropvarmning med direkte fjernvarmeforsyning og vejrkompenseret varmeautomatik. I nyindrettede badeværelser i tidligere børnehave er der gulvvarme med termostatisk returventil. Varmt vand Varmt vand producere i brugsvandsveksler med termostatisk regulering. Der er udført brugsvandscirkulation med cirkulationsledning, termostatiske indreguleringsventiler og pumpe. Der er monteret bimålere i lejligheder. Fordelingssystem Der er i kælder udført fordelingsledninger med afgreninger til stigestrenge fortrinsvis placeret ved facader. Der er monteret termostatventiler på radiatorer i lejligheder og selskabslokaler. Automatik Der er installeret 1 stk. nyere Danfoss vejrkompenseret varmeautomatik på radiatoranlæg. El Andre elinstallationer Der er monteret trykforøgeranlæg på koldtvandsstikledning, Fab. Grundfos Bygningsbeskrivelse Opførelsesår: 1949 År for væsentlig renovering: 1990 Varme: Supplerende opvarmning: Fjernvarme (MWh) Ingen Boligareal i følge BBR: 4866 m² Erhvervsareal ifølge BBR: 179 m² Opvarmet areal: 5045 m² Anvendelse ifølge BBR: 140 Etagebolig Kommentar til BBR-oplysninger:\n4 SIDE 4 AF 5 Forudsætninger Anvendt energipris inkl. moms og afgifter: Varme: 0.45 kr./kwh Fast afgift på varme: kr./år El: 2 kr./kwh Vand: 35 kr./m³ Sådan opgøres varmeregningen De enkeltes lejligheders gennemsnitlige udgifter Energiudgifterne i de enkelte lejligheder er afhængig af bygningens samlede energiudgifter. Det er derfor i den enkelte lejlighedsbeboers interesse, at ejendommen som helhed er i god energimæssig stand, uanset om energitabet sker i områder udenfor den enkelte lejlighed, fx. i varmecentralen. I ejendommen er der forskellige typer at lejligheder. Nedenfor er en oversigt samt de enkelte lejlighedstypers gennemsnitlige energiudgifter. Type Areal i m2 Gennemsnitlig årlig energiudgifter


Villa Mente i Bali til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLovina Beach, Bali, Indonesien - Se på kort\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Bali, så er Villa Mente det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Villa Mente sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, lufthavnstransport, vaskeri.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda privat pool, aircondition, altan/terrasse, ventilator, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som udendørs pool. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Villa Mente til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Bali.


Maria – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 22. dec. 2015 - kl. 02:00\nMaria, 25 år og fra Køge\nAf: I. Aa. Karlsen Foto: Samsoephotography.com\nDer er to dage til juleaften, og dagens nissepige ønsker Jer alle en glædelig jul.\nLækre 25-årige Maria fra Køge har rigeligt at se til for tiden som studerende og mor til en dejlig 5-årig dreng.\n- Jeg glæder mig til sommeren 2016, hvor jeg bliver færdig med min HF. Det er ikke altid lige nemt at tage sig en uddannelse, når man har et barn, der optager det meste af ens tid. Jeg ser frem til, at jeg får mere tid til mig selv og min søn, så vi kan lave en masse spændende ting sammen. Jeg må indrømme, at jeg bare slet ikke er god til at sidde stille og læse. Der skal ske noget mere, siger dejlige Maria.\nHvis man spørger Maria, hvad hun synes, der er det bedste ved julen, så er svaret julefrokosterne og hyggen med venner og familien.\n- Jeg glæder mig til julen, som jeg altid holder sammen med min skøre familie. Jeg elsker den dejlige julemad, de søde godter og den gode julestemning. Men der er en, der glæder sig endnu mere til den 24. december end mig, og det er min søn. Han er så småt begyndt at tælle ned til den store dag. Han er møgforkælet, så man forstår jo godt, hvorfor han glæder sig. Det er jo et rent paradis med alle de gaver, der bare ligger og venter på ham under juletræet, smiler smukke Maria.


Kommunikationsforum | Det er slut med at tale ned til folk. Journalister er ikke længere gennemgående bedre uddannet end deres publikum, snarere tværtimod. Viden er ikke længere et sjældent privilegium; viden er et arbejdsredskab for de fleste og en forlystelse for mange. | | Anne Knudsen\nSandheden i det 21. århundrede\nDet er slut med at tale ned til folk. Journalister er ikke længere gennemgående bedre uddannet end deres publikum, snarere tværtimod. Viden er ikke længere et sjældent privilegium; viden er et arbejdsredskab for de fleste og en forlystelse for mange.\nArtiklen er et af bidragene i bogen Nyhedskriterier i det 21. århundrede.\nKONKLUSIONEN på det 20. århundredes intense udvikling af nyhedsmedierne var en vidt udbredt skepsis i forhold til sandheden. De fleste mennesker i Danmark er overbevist om, at medierne lyver. Det giver dem en behagelig mulighed for selv at vælge, hvad de vil tro på. Der er en tydelig tendens til, at sandhed afløses af sandheder; alt efter smag kan man få den udgave af verdens gang serveret, som man efterspørger.\nI danske boligkvarterer signalerer parabolantennerne, at familierne har mulighed for at modtage hver sin kanal, somme fra Riyad, andre fra London, nogle fra Odense og igen andre fra otteogtyvetres-søborg.\nMange mennesker modtager slet ikke frivilligt nyheder. De abonnerer ikke på nogen daglig avis, de zapper ikke ind på nyhedsudsendelserne på tv, de hører ikke radioavis. Alligevel føler de sig udmærket i stand til at klare sig i det daglige.\nMåske har de ikke brug for at vide noget om det politiske. Måske lever og ånder de for Ricky Lake, MTV eller Se og Hør. Og måske får de politiske nyheder smidt i hovedet, hvad enten de vil det eller ej. Fra Søndagsavisen, der af sig selv kommer ind ad brevsprækken, fra metroXpress og Urban, der springer op i hænderne på en, når man holder for rødt på cykelstien, fra bilradioen, som er tændt for at opdatere en om trafiksituationen, eller fra startsiden på den pc, man tænder ved arbejdsdagens begyndelse. Der er ingen mangel på nyheder i vores samfund. Folk gør, hvad de kan, for at forsvare sig imod dem. For der sker og hænder jo hele tiden noget. Et eller andet sted. Og det er alt sammen vigtigt. I hvert fald for nogen, i hvert fald på en måde.\nMEDIERNES formentlige løgnagtighed er en udløber af politikernes formodede løgnagtighed. Enhver politiker med respekt for sig selv er i stand til at fremkomme med statistikker, meningsmålinger og ”tørre tal”, der beviser, at hans eller hendes standpunkt er det rette, mener menigmand. Og enhver journalist er i stand til at ”vinkle” historien, så den fremstår, som han eller hun finder for godt, antager seeren og læseren.\nMan har naturligvis altid fordrejet nyhederne. Det er oftest foregået i en større sags tjeneste, som tilfældet var med de iscenesatte pressefotos fra den spanske borgerkrig eller de retoucherede gruppebilleder fra Sovjetunionen, hvor Stalin blev mere og mere alene på det samme billede, som årene gik, og udrensningerne greb om sig.\nDet er karakteristisk, at man altid først kommer i tanker om billedmedierne, når man tænker nyhedsforfalskning. Det er nemlig med billedmedierne, det står værst til. Det skyldes, at billeder ikke ser ud til at lyve. Mennesket nærer den mest ubetingede tillid til sit syn; ”jeg har selv set det” er et sandhedsbevis, mens ”jeg har hørt det” er et udsagn om, at man ikke selv kan stå inde for værdien af det ”hørte”. Det, man har hørt, er et rygte, mens det, man har set, står fast. Billeder er derfor sande, mens ord kan være løgn. Når billeder lyver, kommer det hver gang som et chok.\n- i det 21. århundrede\nEn antologi redigeret af Frank Esmann\nDe danske mediers nyheds-kriterier er under forvandling.\nØget konkurrence i medieverdenen skærper kravet om salgbare nyheder.\nVoksende økonomiske problemer i de store medie-huse medfører nye alliancer.\nBrugen af spindoktorer udfordrer den kritiske journalistik.\nSamtidig sendte terror-angrebet den 11. september 2001 chokbølger gennem medieverdenen. Med ét fik ordet globalisering en ny betydning.\nHvilken afsmitning har disse forandringer for nyhederne, som de dagligt præsenteres for de danske læsere, lyttere og seere?\nDR har bedt en række centralt placerede chefredaktører og journalister om at give deres bud.\n224 sider, 279 kr.\nVi har altid været opmærksomme på, at folk kan tale mere eller mindre sandt; løgnen er så gammel som sproget selv. Derfor er det heller ikke utænkeligt, at antagelserne om offentlig, politisk løgnagtighed har været i omløb meget, meget længe. Når alt kommer til alt, har politiske meningsforskelle jo en ganske lang historie, og hvordan besluttede folk i fortiden snarere at tro på den ene politiker end den anden? På samme måde må religiøse og filosofiske uenigheder nødvendigvis altid have bygget på en vis skepsis over for udsagn fra andre end meningsfæller.\nAnfægtelsen i det sene 20. århundrede skyldtes altså ikke, at mennesker lige havde opdaget, at folk lyver. Nej, den skyldtes først og fremmest, at billedmedierne blev grebet i at lyve. Og at billederne er langt mere effektive end ordene.\nDet er derfor, seerne havde svært ved at tro på, at bosniere og kroater virkelig var forfulgte, eftersom de havde kondisko, cowboybukser og dynejakker, øreringe og velklippet hår. Og det er derfor, fødevarehjælpen til Afrikas mange hungerkatastrofer ofte kommer for sent. Man skal kunne se sulten, før man føler sig overbevist om dens realitet.\nMen den ene slående tv-optagelse efter den anden blev i det sene 20. århundrede afsløret som manipulation. Mest berømt er optagelsen fra 1980’erne fra den afghanske frihedskrig mod Sovjetunionen, hvor et vestligt tv-hold fik mujahedin til at sprænge el-master i Pakistan i luften, så man kunne få levende billeder af kampen uden selv at skulle risikere liv og lemmer. På en måde var billederne jo sande nok, eftersom der faktisk blev kæmpet og virkelig blev sprængt el-master inde i Afghanistan. Men på den anden side var det rent teater.\nGreenpeace er tilsvarende blevet grebet i at filme dyremishandling, organisationen selv havde arrangeret for at mobilisere dyreelskeres raseri mod noget, som måske og måske ikke fandt sted i virkeligheden.\nI det sene 20. århundrede kom ”virkeligheden” i anførselstegn, fordi billederne blev afsløret som løgnagtige.\nSAMTIDIG MED manipulationen af billedmedierne udvikledes videokameraerne, så enhver kunne lave sin egen nyhedsreportage. I Danmark var der på ejendommelig vis et hold fra TV-Stop til stede, da en gruppe fanger brød ud af Vestre Fængsel på spektakulær vis. Og for få måneder siden var der en kamera-mand, som på forunderlig vis havde rettet sit kamera stift mod Anders Fogh Rasmussens baghoved i mange sekunder, før det blev ramt af et æg.\nHer var der rimeligvis tale om begivenheder, som ville have fundet sted, selv om de ikke var blevet mediedækket. Men der er også danske eksempler på direkte arrangerede begivenheder. Da Pia Kjærsgaard i 1998 ville besøge Griffenfeldtsgade, havde radioprogrammet Strax hver time siden morgenstunden annonceret begivenheden med opfordringer til aktivister på det indre Nørrebro om at møde op og demonstrere imod hende. Aktivisterne kom, situationen udviklede sig truende – og Dansk Folkepartis leder kom i samtlige medier med sit budskab om antiracisternes voldelighed og den indvandrerdominerede Griffenfeldtsgades lovløse farlighed.\nMen Danmarks nyhedsdækning er ikke desto mindre uskyldigheden selv sammenlignet med, hvad de flygtninge fra ex-Jugoslavien, som bor her, har oplevet i deres hjemlige nyhedsmedier. Medierne spillede i alle de krigsførende republikker direkte politiske roller og viste i den sammenhæng propaganda-indslag med iscenesatte grusomheder som mord på børn. I serbisk tv var det kroaterne, albanerne eller bosniakkerne, der begik forbrydelserne – på de andre landes tv var det serberne. Og eftersom alle gerne ville tro, at fjenden var umenneskelig, stillede kun få sig skeptiske over for de levende billeder. Hver etnisk gruppe fik sin sandhed. Den serbiske opposition valgte karakteristisk og intelligent at demonstrere sin utilfredshed ved at gå på gaden hver aften, når tv-nyhederne blev sendt. Hvis man ser dem, er det nemlig svært at lade være med at tro på dem.\nI Danmark hører det imidlertid til sjældenhederne, at politiske nyheder er arrangeret på denne måde, selv om man altså kan komme i tanker om eksempler.\nGanske anderledes forholder det sig med socialpolitiske og – navnlig – sundhedspolitiske nyheder. Her er der fuldkommen frit slag for den fantasifulde, og det gælder både i skrevne og æterbårne medier.\nInden for sundhedspolitikken generer ingen sig i dag for at rapportere oplagte usandheder, og reglen er, at videnskabeligt uddannede læger oftest bliver gjort til skurke, mens alternative helbredere af enhver art får medløberi for alle pengene. I befolkningen kan synet på helbredelse da også opsummeres sådan, at penicillin og vaccinationer bare er én religion blandt mange; auralæsning, irisanalyse, numerologi og håndspålæggelse anses for at være fuldt ud lige så legitime. På sundhedsområdet diskuterer de forskellige systemer ikke med hverandre; de opfattes som et øhav af ligestillede domæner. Der er ingen forsøg på at hierarkisere sandhederne; de opdeles i stedet.\nTendensen til at spatialisere sandheder på denne måde er i vækst. Og den understøttes af det væld af medier, som står til rådighed.\nInternettets uendelighed af usorterede sandheder er den stærkeste indflydelse i denne retning. Her kan man finde alt fra Holocaust-benægtelse over beskrivelser af den Hellige Grals realeksistens til redegørelser for, hvordan det britiske kongehus og Bush-familien deler en krybdyrnatur, som de har arvet fra deres fælles forfædre fra Rummet. Man kan selv bestemme, hvad man vil tro på, for der er nok af eksempler og vidnesbyrd til understøttelse af ethvert synspunkt, enhver sandhed.\nLØGNAGTIGHEDEN og de vilde skrøner er som sagt ikke noget nyt fænomen. Men hvordan bærer man sig ad med at skelne mellem løgn og sandhed?\nAkkurat som ”virkeligheden” kom i anførselstegn i det sene 20. århundrede, blev også sandhed et ord i gåseøjne, ja nærmest en uanstændighed. Hvis man siger, at de ganske enkelt skal tale sandt og skrive sandheden, skufler journalister uroligt med fødderne. De er tilsyneladende holdt op med at vide, hvordan de skal skelne mellem sandt og falsk. Denne nihilisme er ikke opstået blandt journalister. Den kommer fra universiteternes humanistiske fakulteter.\nI 1980’ernes forskning blev det nemlig et vigtigt tema, at tekster altid var præget af de omstændigheder, hvorunder de var blevet til, og at deres stil og genre udgjorde en væsentlig del af også sag-teksters troværdighed. Sandheder var med andre ord kun sande på betingelser.\nBaggrunden for denne opdagelse lå i de andre kulturer, i kulturrelativismen. Hvis man for eksempel levede i et sprogligt univers, der kun havde ét ord til at beskrive både blå og grøn, kunne det ikke sandsynliggøres, at man i det hele taget kunne se forskel på de to farver. Og hvis man ikke kunne se forskellen, kunne den i en vis forstand siges ikke at eksistere.\nDenne relativisme gælder ikke kun mellem kulturer; den gælder også mellem tider. I oldtidens Grækenland tyder meget således på, at blå ikke eksisterede; den blev opfattet som en variant af sort.\nUd fra den samme logik kan man sige, at magi faktisk virker i samfund som det brasilianske, hvor folk praktiserer den og tror på den, mens den ikke virker blandt naturvidenskabeligt skolede danskere. Man kan i denne forståelse ikke transportere sandheder over kulturelle grænser; der er ikke noget arkimedisk punkt.\nSandheden udsiges altid fra et sted, i en tid, på nogle betingelser.\nSom man ser, er der tale om en sofistikeret erkendelsesteoretisk tankerække. Men overført til en individualistisk moderne verden antager den en vulgær skikkelse og begynder at betyde, at alt er lige sandt, og at den enkelte altså frit kan vælge mellem sandheder efter eget forgodtbefindende.\nFraværet af et universelt arkimedisk punkt for sandhedsudsigelse bliver således vulgariseret til en påstand om, at sandhed slet ikke findes. Dette til trods for, at den kulturrelativistiske erkendelse egentlig siger det modsatte; der er altid nogle (kulturelle) betingelser, på hvilke et udsagns sandhedsværdi kan måles.\nSAGEN VAR DA heller ikke, at nogen var kommet i tvivl om, hvorvidt bordet, de sad ved, og fødderne, de gik på, monstro virkelig eksisterede. Tvivlen handlede om ”de store historier”, socialismen og den evolutionisme, den i grunden bare var en variant af.\nSocialismens fremadskridende sammenbrud satte spørgsmålstegn ved selve evolutionen. Var vi historisk set på vej fremad? I forhold til hvad? Eller gik vi bare i rundkreds? Hvis der ikke var nogen faste punkter, det gjaldt om at komme frem til, var det umuligt at konstatere, om man gik frem eller tilbage eller marcherede på stedet. Tilmed var den fremvoksende miljøbevægelse tilbøjelig til at pege på ”udviklingen” som den direkte vej i afgrunden. Fremskridt var altså egentlig tilbageskridt; det afhang kun af, hvilken optik man så det igennem.\nDa ydermere både det ene og det modsatte synspunkt på sandheden havde energiske fortalere, kom den moderne kulturs sandhedskriterier under pres. Man havde troet, at naturvidenskaben og ”den videnskabelige socialisme” udgjorde en kæde af verifikationsinstanser, der var uafhængig af tider, steder og mennesker. Og nu viste det sig, at man havde narret sig selv. Naturen sagde ingenting, Gud var for alvor død og havde taget Newton og Darwin med sig, og hvem kunne nu sige, hvad der var sandt?\nDer står vi stadigvæk i dag, og et af de ubedragelige tegn derpå er, at enhver form for religiøsitet er i fremmarch. Hvis man ikke kan få bevist sandheden, kan man vælge den. Hvis objektive sandheder ikke kan sandsynliggøres, kan man bare vælge nogle subjektive.\nI praksis betyder det, at det uden for religionerne ikke er nemt at finde verifikationsinstanser, sandhedskriterier. Man kan vanskeligt påberåbe sig andet end strategiske sandheder: ”Vi er mange der mener” eller: ”Det ville være formålstjenligt for os, hvis dette var sandt.”\nSandheden kan komme til folkeafstemning. Dette synspunkt præger mange nyhedsformidlere og mange modtagere af nyheder. Men det er ikke det eneste mulige.\nHæderlighed blev nemlig ikke indstiftet sammen med de objektive sandheder. Begrebet om den objektive, videnskabelige sandhed er temmelig nyt; Galilei måtte nøjes med at mumle sin objektive, videnskabelige sandhed om Jordens bevægelse, da han havde afsvoret den, fordi den forekom Kirken betænkelig.\nMen længe før Galileis tid var der løgnagtighed og sandfærdighed til; det var i virkeligheden derfor, det var vigtigt for Kirken, at Galilei afsvor det, han fandt, var sandt. Så håbede man, at folk ville tro ham. Man kunne nemlig ikke bare være ligeglad og henvise til ”hver mand sin sandhed”. Man var nødt til at prøve at spænde mandens egen integritet for løgnen.\nDet er meget nemmere at tale sandt, end man skulle tro efter alle de erkendelsesteoretiske kvababbelser. Man skal bare sige det, som man selv mener, det er. For en sikkerheds skyld kan man spørge sin samvittighed; den er i reglen udmærket orienteret i så henseende.\nNU ER DET JO ikke bare journalisterne, der har problemer med objektive sandheder. Hvis det var tilfældet, var der ingen grund til at diskutere nyhedsformidling og væsentlighedskriterier.\nLæserne er skeptiske, og seerne og lytterne tror os ikke over en dørtærskel. Selv om vi siger sandheden, så vidt vi kender den.\nDet er ikke godt nok at henvise til det strategiske eller praktiske eller vidt udbredte som sandhedskriterium. Ikke alene er det på kort sigt med til at gøre journalistikken utroværdig; på længere sigt giver man sit publikum en umanerligt dårlig vane. Man risikerer, at de skifter over til nogle andre relative sandheder, så snart man vender ryggen til. Strategiske sandhedskriterier er dårlig moral.\nForm er en vidt udbredt troværdighedsfremmende foranstaltning; publikum kan på uhyre få sekunder fastslå, hvilken genre en tekst, en radiostemme eller et tv-indslag tilhører. Hvis det lyder som poesioplæsning, er det ikke nyheder og behøver derfor ikke at være sandt. Hvis det står som ”kommentar”, er det heller ikke nyheder, og enhver læser vil formode, at der er tale om et personligt standpunkt. Men hvad, hvis de heller ikke tror på det, man omhyggeligt har sat op som en sand og objektiv nyhed eller udsagt med saglig stemme og rynker i panden, som sig hør og bør? Det er jo nærmest her, problemet befinder sig.\nI øjeblikket kan man skelne mellem mindst tre nye troværdighedsstrategier, som prøver at forholde sig til denne skepsis. Den ene er web-strategien. Man forsøger at få nyhederne til at se ud, som om de har skrevet sig selv, som om de så at sige er uberørt af menneskehånd. Den stil finder man på Nettets nyhedssites og i metroXpress. Det er en troværdighedsstrategi, der egner sig til den troskyldige læser eller nybegynderen. Det er da også typisk, at disse medier har de alleryngste og de mest uøvede brugere. Den lidt mere sofistikerede bruger falder nemlig ikke for strategien; han eller hun sammenligner for eksempel mellem medier og finder tendentiøse udlægninger, uanset hvor neutral fremstillingsformen er.\nDen anden strategi kan man kalde den institutionelle strategi. Man betoner, at nyhederne faktisk er udvalgt af nogen, og prøver på den måde i det mindste at undgå kritik for tendentiøs formidling: ”Det var, hvad vi havde valgt at bringe i dag”, som de siger i tv-nyhederne. Denne strategi bruger tv-kanalens kollektive troværdighed til at understøtte sandheden af det fremførte; hvis de alle sammen har valgt disse nyheder, er det nok de rigtige. Svagheden ved strategien er, at man ikke kommer med nogen anden begrundelse end den institutionelle. Var det, fordi man tilfældigvis havde billeder til lige disse nyheder, at man udvalgte dem? Var det fordi de lå øverst i bunken af pressemeddelelser eller aviser? Eller var det, fordi ens moster arbejder i Danske Bank? Eller fordi man fik penge for at fortælle om Brugsens nye varesortiment? Publikum får strengt taget at vide, at nyheder udvælges idiosynkratisk. Det er ikke fuldkommen sikkert, at det i det lange løb er en god troværdighedsstrategi.\nDen tredje strategi er personlighedsstrategien. Den findes i to varianter; den argumenterede og den karismatiske. De kombineres ofte. Fundamentalt set bygger denne strategi på det forhold, at troværdighed er et socialt faktum. Man kan ikke komme dumpende ind i en sammenhæng og uden videre være troværdig. Troværdighed opbygges over tid ved, at publikum kontrollerer, om det nu også holder vand, hvad man har sagt eller skrevet. Om man ved, hvad man snakker om, om man holder ord – og om man indrømmer det, hvis man har taget fejl. Sådan en troværdighed er ganske slidstærk; den bygger nemlig på personens integritet. Men bedst fungerer den, hvis karismaen understøttes af argumenter.\nArgumenter tager tid. Det er derfor, aviser som Weekendavisen og tv-programmer som Deadline fremstår mere troværdige end mere hurtige medier. Her får man indblik i, hvilke præmisser der ligger bag de meddelte nyheder. Man får svar på spørgsmålet om, hvorfor dette er væsentligt. Det tager tid.\nHeri ligger naturligvis også, at det tager tid at frembringe sådan en nyhed. Man kan ikke nøjes med at tale sandt fra hoften; man bliver nødt til at undersøge sagen, høre pro et contra og sætte sig ind i sagens substans. Hvis man skal formidle en argumenteret nyhed, bliver man nødt til selv at vide, hvorfor den er væsentlig – og man er derfor nødt til at vide meget mere, end man formidler. Man må altså nødvendigvis have kontekst, historisk viden, saglig indsigt og kritisk fantasi til at forestille sig perspektiverne. Det tager alt sammen tid. Både at lære det nødvendige, før man begynder, og at praktisere det i dagligdagen.\nTil gengæld virker det. Det er både godt for samvittigheden og for troværdigheden.\nJEG INDLEDTE MED at fortælle om den misere, vi har med fra det 20. århundrede. Ifølge den konventionelle visdom bliver det hele bare værre og værre, nyheder vil blive mere og mere overfladiske og hurtige og mere og mere partiske, partielle, lokale og idiosynkratiske. Det 21. århundrede skulle efter den recept blive det rene Jerry Springer i fast forward\nDet tror jeg personlig ikke på.\nFærdighederne i behandling af information er i stejl vækst i de vestlige samfund, herunder Danmark. Folk er ikke benovede over læsning, og de står ikke af, hvis en helmening strækker sig over mere end en særsætning. Almindelige folk kan håndtere bisætninger, konditionalis og konjunktiviske konstruktioner (de ved bare ikke, at det hedder sådan), og de ved udmærket godt, hvordan en hypotese tager sig ud, og hvad man gør for at efterprøve den. De arbejder selv med den slags, selv om de muligvis ikke snakker om det på den måde.\nFlere og flere mennesker arbejder simpelthen med information til hverdag, og de lader sig ikke spise af med ”vi har valgt at bringe”-verifikationen. De vil vide hvorfor. Ellers slutter de uden videre, at der ligger en hensigt bag, ja, måske endda en konspiration. For den intelligente, veluddannede, sanddru og arbejdsomme nyhedsformidler er dette storartede nyheder. De gamle teknikker dur ikke længere. Folk er sværere at tage ved næsen og vanskeligere at holde fanget ved hjælp af varm luft.\nMan behøver ikke længere tale ned til dem eller stille sig snotdum an for lissom at repræsentere dem. Man kan ikke få tag i de unge ved at trykke hele skidtet i farver, og man kan ikke skaffe loyalitet ved at intimidere læserne med ”alle ordentlige mennesker mener som vi”. Man må til at gøre sig umage: Man taler til ligemænd m/k.\nJournalister er ikke længere gennemgående bedre uddannet end deres publikum, snarere tværtimod. Nyhedsmedierne må strenge sig an, journalister må uddannes bedre og have bedre tid til at sætte sig ind i det, de skal formidle videre.\nDet er også en nærliggende metode til udvælgelse af nyheder at spørge sig selv, om man kan komme i tanker om, hvorfor dette her er vigtigt. Et passende kriterium for væsentlighed kunne jo være et, man var i stand til at gengive for publikum. Og hvad publikum angår, er der ingen tvivl om, at de vil fortsætte med at være skeptiske og troløse, bruge mange medier og vælge deres egne sandheder.\nOpgaven for et ordentligt nyhedsmedium er at have det klart for sig, at der ganske vist altid findes flere synspunkter på en sag, men at dét ikke er interessant i sig selv. Det interessante er, hvilke argumenter der kan bakke synspunkterne op. Den bevidstløse vi-finder-bare-en-der-mener-det-modsatte-teknik, som ofte prægede det sene 20. århundredes journalistik, manglede den dimension, der vil gøre fremtidens nyhedsformidling interessant: Argumentet, den logiske sammenhængskraft i synspunktet.\nDet er slut med at tale ned til folk. Nu må man til at være bedre orienteret i det konkrete, samtidig med at man holder sig for øje, at publikum generelt er lige så godt orienteret som en selv. Viden er ikke længere et sjældent privilegium; viden er et arbejdsredskab for de fleste og en forlystelse for mange.\nOmsider har medierne fået et publikum, der kan sige dem imod på et sagligt grundlag. Troværdigheden har det, som den oftest har haft det i menneskehedens historie; den afhænger af, om udsigeren sædvanligvis er en sanddru person. Sandheden afhænger af, om der er troværdige og sammenhængende argumenter bag. Og journalistikkens kvalitet afhænger af, om man har undersøgt argumenterne – og kan huske dem. Fremtiden er lys.


Formering af urter i haven - Sanne Haver\nDer er mange måder at sprede urter i din urtehave - at plante frø, opdele rødderne, tage stiklinger eller bruge løbere. Lær om de forskellige metoder til urteformering i denne artikel.\nDer er mange måder at sprede urter i din urtehave. Afhængig af hvilken type urteplante, du prøver at dyrke, kan det være nødvendigt at du formerer dine urter ved at plante frø, opdele rødderne, tage stiklinger eller bruge løbere (som er skud, der er produceret fra roden).\nDyrkning af urter fra frø\nFor at give din have et forspring, kan du dyrke frøplanter i gryder på en solrig vindueskarme ca. seks uger før den sidste frostsdato i dit område.\nPlante frøene i en god pottejord blandes i henhold til pakkens anvisninger. Tynd frøplanterne ud til en pr. Pot ved hjælp af en pincet til at fjerne enhver uønsket vækst, eller snip den svagere frøplante ved jordlinjen. Når al fare for frost er overstået, hærdes dine frøplanter ved at tage dem udenfor i forlængede tidsperioder i løbet af to uger, før du planter dem på deres permanente pletter i din have.\nHvis du bor i et varmere klima der har en udvidet vækstsæson, kan du starte dine frø i det tidlige forår direkte på et solrigt sted i din urtehave. Kortlivede urter, der bruges i store mængder, kan sås hver tredje eller fjerde uge fra det tidlige forår til det tidlige efterår for at sikre dig, at du har masser til rådighed, når det er nødvendigt.\nHvis du planlægger at redde frø fra planter at du er vokset i din have, skal du huske, at nogle urter kan krydse bestøvet og vil producere planter i modsætning til deres moderplante. Denne type hybridisering er meget sandsynligt, hvis du dyrker forskellige typer timian, marjoram eller lavendel tæt sammen. Hvis du vil gemme frøene fra disse planter, skal du sørge for at holde pårørende langt væk fra hinanden.\nNogle af de bedste og mest succesrige urter til at vokse fra indsamlede frø er:\nSaml dine frø, så snart de er modnet. Opbevar rene frø i papirkonvolutter til senere brug. Opbevar aldrig dine frø i plastbeholdere, da det vil forringe deres kvalitet.\nFormering af urter efter division\nStuderende urter skal opdeles hvert par år for at forhindre, at de bliver overfyldte. Opdelingen skal ske i efteråret eller det tidlige forår, mens væksten er minimal. For at opdele dine urter skal du omhyggeligt grave op planten, opdele den i halvdelen og genplante de to planter enten i jorden eller i potter.\nSørg for, at vand genplantes opdelte planter omhyggeligt for at hjælpe med at aflejre jorden rundt rodsystemet. Eksempler på nogle af de urter, der skal formeres ved opdeling, inkluderer:\nFormering af urter gennem stiklinger\nEn af de mest pålidelige måder at sprede dine urter er ved at tage stiklinger. Brug altid et rent, skarpt par hagesaks og indsæt stiklinger med det samme i en blanding af godt drænet jord, tørv og sand eller vermiculite. Hold opskæringen varm og fugtig, mens den er rodfæstet.\nLayering er en anden form for skæring. Ved denne metode induceres en skud eller stilk til at danne rødder, mens den stadig er knyttet til moderplanten. Vælg et stærkt, men fleksibelt, skyde. Jasmine fungerer godt, når det formeres ved lagdeling. Lav et lille snit i undersiden af skuddet og sæt det i jorden, så den voksende spids er over overfladen. Brug en tung genstand, som en klippe, for at holde den på plads. Det følgende fald, når stilken har slået rod, kan du skære den nye plante væk fra sin mor og genplante den på et nyt sted.\nFormering af urter, der har løbere\nurteplanter producerer jordstængler eller løbere. Disse planter formerer sig dybest set, når løberne udvikler deres eget rodsystem. Fjern blot de nye planter fra moderplanten og flyt dem igen. Urtemynteplanter er berygtede for produktion af løbere og kan blive ret invasive, hvis de forlades ukontrolleret for længe.\nGennem omhyggelig udbredelse har du en have fuld af urter i mange år fremover.\nSpise grøntsager til indtagelse af vitamin A – Hvad er nogle grøntsager rig på vitamin A\nRød kappe på ficus: Gør Gummi Planteblomst


Konference om samarbejde mellem dagtilbud og kulturen - Professionshøjskolen Absalon\nKonference om samarbejde mellem dagtilbud og kulturen\nDet landsdækkende KULT-projekt inviterer til maj til konference med deltagelse af bl.a. kulturminister Mette Boch og en række aktører inden for kultur og dagtilbud. I sidste uge afholdt KULT-projektet temadag med teater, debat og networking.\n50 pædagoger, studerende, museumsfolk og kommunale ledere var med, da det landsdækkende KULT-projekt torsdag den 15. februar inviterede til temadag på Campus Roskilde. KULT-projektet er et landsdækkende projekt, der finansieres af Kulturministeriet og har gennem det seneste halvandet år udviklet et effektivt koncept for pædagogers samarbejde med lokale museer og kunstnere til gavn for børn i dagtilbud.\nTemadagen bød på ny inspiration i form af et teaterstykke for de mindste med ”Børnekulissen” fra Aarhus. Derudover var der rig mulighed for videndeling mellem projektets repræsentanter og de fremmødte pædagoger, der især kom fra Roskilde, Guldborgsund, Greve og Solrød.\nPå dagen var der også inspiration og hente fra kulturlivet, der var mødt op for at fortælle om deres aktiviteter for de mindste medborgere. Det gjaldt blandt andet Roskildes egnsteater ”Åben Dans”, Roskilde Museum og Museet for Samtidskunst. På mødet blev der naturligvis inviteret til – og indgået – flere netværkssamarbejde mellem kultur- og daginstitutioner.\nKULT-projektets regionale koordinator for Sjælland, Ph.d. og lektor Merete Sørensen, betegner temadagen som meget vellykket og som en god optakt til projektets store temakonference ”Små børns møde med kunst og kultur”, der finder sted på Campus Roskilde den 17. maj med kulturminister Mette Bock som åbningstaler. Der er gratis deltagelse ved konferencen.\nMere om KULT-konferencen 17. maj\nYderligere information fås hos KULT-projektleder Bennyé Austring bau@pha.dk.


ØJENVIDNEVIDEO VISER SVÆKKEDE HUNDE, DER LIDER I FRANSK LABORATORIUM - Media Centre - PETA UK or Enable All Cookies Here.\nØJENVIDNEVIDEO VISER SVÆKKEDE HUNDE, DER LIDER I FRANSK LABORATORIUM\nDen 2.december 2016\nSascha Camilli +44 (0) 20 7837 6327, lok. 235; [email protected]\nPETA opfordrer til at ende grusomme muskelsvindsforsøg på beagler, golden retrievere og andre hunde\nKøbenhavn – PETA er kommet i besiddelse af et øjenvidnes videooptagelser, der blev filmet på den franske veterinærskole École nationale vétérinaire d’Alfort, hvor hunde bevidst opdrættes til at udvikle lammende og smertefuld nedbrydning og svækkelse af deres muskler. Mens muskelsvind, herunder den særdeles agressive form, der kaldes Duchenne-muskelsvind, hærger deres kroppe, kæmper de med at gå, sluge, og endda trække vejret.\nPETA opfordrer den franske velgørenhedsorganisation AFM-Téléthon til at stoppe støtten til de grusomme eksperimenter på dyr og i stedet udelukkende støtte projekter, der ikke bruger dyreforsøg. De opfordrer desuden École nationale vétérinaire d’Alfort til at skifte til mere humane forsøgsmetoder. Øjenvidnevideoen blev overleveret til PETA Frankrig af den franske dyrerettighedsgruppe Animal Testing.\n“Årtiers smertefulde forsøg på generationer af svækkede og lidende hunde har ikke formået at føre til en kur, der kan helbrede, eller end behandle muskelsvind i mennesker” siger Dr Julia Baines, PETAs videnskabspolitikkonsulent. “PETA opfordrer til en øjeblikkelig ende på disse grusomme, ubrugelige forsøg samt en øget støtte til mere lovende forsøg, der ikke involverer dyr.”\nI videoen ses en af hundene med ansigtet indsmurt i opkast, fordi musklerne i dens spiserør er blevet så svækkede, at den ikke kan synke ordentligt. Savlen drypper fra kæberne på de hunde, hvis kæbemuskler er svækkede. Det rapporteres at visse hunde er komplet lammede før de fylder 6 måneder, og at halvdelen dør, før de fylder 10 måneder. Nogle kan ikke længere spise af egen kraft og fodres via en mavesonde. De hunde, der lever længe nok, udvikler hjerteproblemer. En medarbejder indrømmer at “Jeg ville ikke ønske at være i beaglens sted. Deres lidelse er ægte”.\nPETA gør opmærksom på at der er åbenlyse begrænsninger for, hvor meget man kan overføre fra forsøg med hunde til mennesker. I mellemtiden er der kommet nye, moderne teknikker på markedet, såsom at benytte stamceller fra muskelsvindpatienter til at udvikle sygdomsspecifikke kure, udvikle metoder til at gro raske menneskelige muskelceller, som kan transplanteres til muskelsvindspatienter, samt at skabe platforme for menneskerelevante lægemiddelundersøgelser, der har ført til udvikling af mere lovende behandlinger.


Who - I morgen - Movellas\nEn historie jeg skrev som afslutning på et forfatterkusus.\nDen blev skrevet ud fra verden 100 år ud i fremtiden.\nFreedom fylder 16 i morgen. Så skal hun igennem en udvælgelse, for at finde ud af, hvad hun skal bruge resten af sit liv på. En dag fyldt med spænding og nervøsitet, men Freedoms sande natur er ikke som man kunne forvente...\nI morgen fylder jeg 16. Jeg lægger tandbørsten fra mig, og trækker sokkerne af. Så går jeg ud i gangen og ind på mit værelse. Jeg sætter mig ned, og begynder åndsfraværende at spille spil. Mine tanker kredser om i morgen. I morgen fylder jeg 16. Sammen med alle de andre fra mit kuld. Vi kommer i kuld, en gang om året. Hvert andet år er det piger, hvert andet år er det drenge. Vi bliver ”født” i laboratorier. Hvis man vil have børn sender man lidt DNA til folketinget, og så bliver ens barn lavet. I morgen går vi ikke i skole, men tager til polterabend, hvor det sidste kvinde-kuld venter på os. Der får vi udleveret et sæt neutralt tøj, som vi så skal have på til udvælgelsen, og når den er slut, får vi udleveret novicetøjet fra vores respektive grupper. Derefter bliver der holdt en stor fest, hvor alle grupperne er med. I overmorgen får vi en hviledag. Så skal vi begynde på vores uddannelse. Og når vi er færdige med den, kommer vi ud at arbejde. Der bliver vi, indtil livet ikke har mere at give os, og vi bliver brændt. I morgen begynder alt det.\nI Zone 13 bor der ca. 2000 mennesker. De har hver deres funktion. Nogle arbejder i de små haver. Andre arbejder i sikkerhedsgruppen. Nogle arbejder med kontakten til de andre zoner. Og nogle arbejder i skoven. Det er ikke et noget, man vælger. Når man bliver 16, kommer man op til en prøve, og derefter bliver man sendt ud på et job. Nogle er selvfølgelig mere eftertragtede end andre. Min familie er healere. Min mor, min far og min storebror. Som den eneste i min klasse er jeg ikke nervøs for udvælgelsen. Hver dag har jeg hørt de andre i klassen hvine og fnise over de forskellige muligheder. Men jeg ved, hvad jeg skal være. Og healer er langt fra det værste job at få. Sidste år, da drenge-kuld nummer 123 skulle udvælges, blev halvdelen af dem sendt ned til mineindustrien. Det sker en gang imellem. Det er folketinget, der bestemmer. Hvis der f.eks. mangler folk til at drive atomkraftværkerne, bliver halvdelen af det færdige kuld lige perfekte til jobbet. Det sker altid kun med de farlige jobs, dem som folk dør af.\nMen ikke i år. folketinget mangler ikke nogen. Sidste år hentede de alle ind. Fra Zone 44 kom alle kemikalie-bearbejderne, fra Zone 10 kom dykkerne og fra os kom minearbejderne. Der er ikke nok, der er døde i år til, at de skal hente nye ind. Så jeg bliver healer. Ikke fordi jeg har noget stort talent for det, ligesom min mor og storebror. Jeg kan det mest basale, og det er mere end f.eks. lille Sally fra bageren kan. Hun har levet hele sit liv inde i bageriet, og hun ved alt, hvad der er at vide om bagværk. Men hun ville ikke kunne lægge en forbinding, om det så gjaldt hendes liv. Det er også derfor, at en familie ofte er healere alle sammen. Men lærer det fra barnsben. Kun en sjælden gang imellem bliver folk noget andet end deres forældre. Så når jeg sidder her, i min hvide stol på mit værelse, der lugter af jod og krydderier, er det svært at være i tvivl. Alligevel bobler min mave lidt, når jeg tænker på i morgen.\nMin mor er helt oppe og køre. Hun fiser rundt, stryger mit tøj, laver mad, pynter op. Af en eller anden grund er hun ligeså spændt på udvælgelsen i morgenm, som pigerne fra mit kuld er. Min far er ikke meget bedre end hende. I går gik han over til mig, lige inden jeg gik i seng, klappede mig på skulderen og sagde:\n”Jeg er stolt af dig” Så vendte han sig om og gik, men ikke uden lige at tørre den tåre væk, der sad i hans øjenkrog. Min storebror er det eneste normale menneske. Men selv han ryster på hovedet, når jeg fortæller ham, hvorfor jeg ikke er nervøs.\n”Man ved ikke, hvad man bliver før sidste sekund,” siger han. Og så smiler han bare sit hemmelighedsfulde smil og stikker mig en ekstra småkage under bordet.\nJeg bemærker først hvad klokken er, da min mor banker på døren.\n”Du skal få dig noget søvn” siger hun. Selvom døren dæmper hendes stemme, kan jeg høre hvordan hendes toneleje er lidt højere, end det plejer at være. ”Du skal tidligt op i morgen.”\nJeg svarer hende med et kort godnat. Normalt ville hun brokke sig over min kortfattethed, men i dag kan jeg vist tillade mig alt. Langsomt lukker jeg min ipad178 ned, trækker i min blå pyjamas, nusser lidt ved et af de mange huller, trækker lidt ned i den, for at få den til at dække lidt mere og lægger mig under min dyne. Sensoren lukker langsomt lyset ned, indtil der er så mørkt, at jeg kan mærke det.\n//Hvis du har tid, må du endelig gerne skrive en kommentar, give den stjerner, eller hvad du nu kan finde på :)\nJeg vil meget gerne vide, hvad jeg kan gøre bedre, så skriv bare!\nungdom, dystopia, flugt, fremtid


Desertørerne 3 af Kim Blæsbjerg Læs online på Bookmate\nDesertørerne 3 er afsluttende bind i Kim Blæsbjergs store samtidsroman om en families livtag med virkeligheden. En historie om vækst og udnyttelse, kærlighed og jalousi, vold og svigt. Om 00’ernes nybrud og forandringer. Om krigens tiltrækningskraft. Og trangen til at erobre.\n2012. Efter sin ufrivillige orlov lukkes Mark tilbage i firmaet, og mens Christian venter på Bagmandspolitiets næste udspil, står Sofie for at skulle tage hul på sin retssag. Simon føler sig stadig rodløs. Han er kortvarigt i København for at støtte sin søster, men haster tilbage til USA og afskærer tilsyneladende helt kontakten til familien.\nSofies retssag får et uventet udfald, og da Christian samtidig opdager Julies utroskab, trues familielivet for alvor. Mark bliver også indblandet og forsøger at afstemme sine forhold til Lea og Sofie, såvel som resten af familien. Undervejs rystes han af en tragisk nyhed fra Lemvig, som tvinger ham til også at revurdere forholdet til sin egen familie.\nMens harmonien således vakler både på Frederiksberg og i Lemvig, indtræffer en stor katastrofe, der involverer både Mark og alle Kappel Bruhn-familiens medlemmer, og som sætter de enkeltes loyalitet på prøve. Udfaldet bliver afgørende for dem alle — sammen og hver for sig.\nPå dansk jordFiktionSlægtsromaner\nJette Laulundhar delt en vurderingfor 2 måneder siden