Smede og maskinværksteder på Sydfyn | fynhistorie.dk\nHans NørgaardUdarbejdet februar 2004 af Hans Nørgaard\nI 1803 indgik bysmeden i den sydfynske landsby Dongshøjrup, Kirkeby sogn en akkord med bønderne i de 3 landsbyer, Dongshøjrup, Rårud og Slæbæk. I akkorden opregnes helt præcist hvilke arbejdsopgaver en landsbysmed på den tid kunne få i opdrag ud over det sædvanlige som at sko heste m.v (uddrag).:\n1 nye Vogn at binde\n1 nye Harve\n1 nye Spade af den nye Facon\nSpader af gammel Facon\n1 Vogn at sømme om med gamle Skinner og nye Søm\n1 Tørve Spade\n1 heel nye Plov at giøre med Smede Arbeide\nVindfløjEn gennemgang af folketællingerne for de sogne, der i dag udgør Egebjerg kommune, viser, at ca 1800 var der smed i Hundtofte, Stenstrup by, Stågerup (senere Rødme), Høje, senere også Bobjerg Udflyttere, Dongshøjrup og Egebjerg. I Ollerup by var der et par smede og i 1787 omtales ligeledes en smed i Stågerup. Øster Skerninge og senere også i Ballen. I Vester Skerninge var der ligeledes et par smedjer i selve byen, i Ulbølle var der i 1787 blot 1, det voksede siden til 3 i selve byen og 1 i Strandhuse. Og endelig boede der i Hundstrup 1 smed.\nSkjoldemose - Maleri 1825 af Christian Strodtmann motiv m. smedie og mølle Skjoldemose - Smedien fra ca 1810Skjoldemose efter maleri 1825 af Christian Strodtmann (*) med den herregårdssmedie, som godsejer Berg opførte ca 1810. På Skjoldemose var der den ordning, at bysmeden i Rødme to dage om ugen skulle arbejde i smedien ved Skjoldemose mod et fast vederlag. De øvrige dage har smeden så betjent de 7 gårde i Rødme by i sin egen smedie på Rødme Banker. Flere af de førnævnte smede har sikkert haft en lignende ordning med den nærliggende hovedgård. Således kom f.eks smed Jørgen Larsen til smedien i Egebjerg i 1835 fra en smedie under Rødkilde gods i Ulbølle sogn.\n(*) Christian Strodtmann omtales flere gange i Johan Bülows dagbøger, der rækker fra 1795-1827.\nC.F. BergGodsejer Berg til Skjoldemose anskaffede sig som flere andre godsejere tidligt svingplove til afløsning for hjulploven, men ifølge Dalgas's amtsbeskrivelse fra 1837 vendte Berg tilbage til hjulploven. I slutningen af 1820erne dukkede ifølge J.B. Krarup den amerikanske Jethro Wood konstruerede svingplov op på Nordfyn. Hver enkelt smed tilpassede den nye plov til de lokale forhold, "hvoraf fulgte, at man gav den forskellige navne, der sædvanligvis hidrørte fra stederne, hvor de smede boede, der havde været heldige med at udfinde en brugbar form, som f.eks. den ballerupske plov, Dreslette- og Langstedploven".\nI årene 1837 og 1838 hjemtog købmand Krøyer i Svendborg (støbegods?) en lignende type plove til videresalg til en række smede og landmænd på egnen. Blandt de der hjemtog den nye plovmodel var Smedemester Peder Nielsen, Dongshøjrup (1813-89)smed Peder Nielsen, Dongshøjrup, som kort tid forinden havde afløst sin svigerfader i den gamle bysmedie. Krøyers regnskabsbøger viser, at Peder Nielsen anskaffede sig 2 eksemplarer i decbr. 1837 og i marts 1838..\nDet der ifølge J.B. Krarup bidrog markant til svingplovens udbredelse var oprettelsen af jernstøberierne, Allerup, Odense (1836), Lange, Svendborg (1850) m.fl.\nEn journal fra ca 1850 i Lange & Co`s virksomhedsarkiv på Svendborg og Omegns Museum bekræfter iøvrigt J.B. Krarups udsagn om at plovene dukkede op under forskellige navne: Langelands Plov, G.D. Plov, Langsted (muldfjæl), W.H. (muldfjæl), Gudbjerg Plov, Glavendrup Plov, Egebjerg Plov, Bentzen Plov, Nr. 2 og 3. Plove.\nI kataloget til Landmandsforsamlingen i Odense i 1863 genfinder vi flere af plovene fra Langes regnskabsbog, ligesom vi får navnene på andre plovfabrikater. Thurelse, Glaundrup, Åsum, Søllinge, Refsvindinge, Båring, Odense nr 2, Corfitzens nr. 7, M.P. Allerup, og endelig oplyses det om Langelandsploven, at muldfjælen er konstrueret af Mads Kryger, men at ploven som helhed siden er væsentligt forbedret af forpagter S. Hastrup, Svendstrup pr. Borup.\nFriskolelærer Johs Garnæs Petersen skriver i sin sognehistorie: Refsvindinge. Træk af sognets historie (1964) om Krogagergård i Refsvindinge og dennes ejer, Knud Pedersen, der var musikalsk og benyttet som spillemand på egnen midt i 1800-tallet. Samme Knud Pedersen skal også ifølge Garnæs Petersen have konstrueret en plov - Refsvindingeploven.\nAf kataloget fra Landmandsforsamlingen i Odense 1863 fremgår, at Maskinfabriken "Phønix" i Odense udstillede støbegods til flere tidlige fynske plovmodeller, bl.a. Søllinge og Refsvindinge plovene. (Svendborg Landøkonomiske Selskab arrangerede i okt. 1866 en Produkt- og redskabsudstilling samt præmiepløjning i og ved Svendborg)\nOm den sidste plov hedder det i 1866: "Refsvindinge Plov Nr. 3" er den "bedste og letteste" ved præmiepløjninger".\nOg ved en tilsvarende præmiepløjning ved Kværndrup i oktober 1872, arrangeret af Svendborg Amts landøkonomiske Selskab præmieredes gårdejer H. Lundsgaard, Trunderup med 15 rdl. "for en Refsvindingeploug med Støbestaals Muldfjæl, forfærdiget af Smed H. Henriksen, Trunderup".\nDet bevarede eksemplar af Refsvindingeploven har nogle fornemt smedede håndtag, som er fundet tilsvarende på en grenplov. Vi har rimelig dokumentation for at disse plove er fremstillet af smedemester Lars Jørgensen, Egebjerg. Når Refsvindingeploven derimod fremstilledes som træplov var det hjulmanden i Egebjerg, Hans Jørgen Rasmussen, som påtog sig opgaven, og hos hvem man kom, når ploven skulle repareres.\nFabrikant Anders Jakobsen - Fraugde Fraugde svingplov 1878 Refsvindingeplov KPR fra Rødmegård (2)Refsvindinge-ploven var ifølge afdøde gårdejer Rasmus Rasmussen, Rødme så afgjort det foretrukne plovfabrikat på Stenstrup-egnen (Sydfyn), helt op til år 1900, da Fraugde-ploven fortrængte den.\nGrenplov prod. af Phønix (Odense) udst. v. Landmandsforsamlingen 1863Grenplov fra Odensevirksomheden Phønix udstillet ved Landmandsforsamlingen i Odense 1863. I Illustreret Tidende fremhæves den type plove som"noget nyt", der straks vakte tilskuernes interesse. Og ifølge samme artikel havde ploven allerede fundet en vis udbredelse "i Omegnen af Odense". J.B. Krarup bekræfter at ristploven fik en betydelig udbredelse på Fyn.\nVed Landmandsforsamlingen i Svendborg 1878 udstillede Anders Henrik Hansen, Ulbølle en grenplov af eget fabrikat Smed A. H. Hansen havde tidligere ifølge Svendborg Amts landøkonomiske Selskabs årsberetninger fra 1872 og 1877 opnået anerkendelse for sine plove - i 1872 for en undergrundsplov og 1877 "for en plov".\nAnders Henrik Hansen blev i folkemunde kaldt for "Skægsmeden" og flere mundtlige beretninger går ud på, at han for sin plov modtog en medalje ved en verdensudstilling. Dette har det dog endnu ikke været muligt at få bekræftet. Efter hvad der fortælles var der god afsætning på hans grenplove. I 1900 overtog Værktøjsmed Christian Pedersens (1872-1937) værksted i UlbølleChristen Pedersen smedien og byggede Rødkildeplovsamme år beboelseshuset ved smedien. Han arbejdede i den gamle smedie indtil 1925, hvor han byggede den om. I 1938 påbegyndte Christen Pedersen produktionen af rundsave, som han selv havde udviklet og fået mønsterbeskyttet. Saven var forsynet med et rullebord, men produktionen ophørte efter 2. verdenskrig, da brændefyringen blev erstattet med olie. I de sidste mange år virksomheden eksisterede producerede man le-skafter af rør, hvoraf der årligt blev brugt ca 20 km. Over 20 år blev der produceret en lille million le-skafter.\nPå Det lokalhistoriske Arkiv i Egebjerg Kommune opbevares en regnskabsbog fra Anders Henrik Hansens sidste 10 år. Regnskaberne synes at dokumentere, at han næsten må have været fuldtidsbeskæftiget på Rødkilde gods. Det ser endvidere ud til at man på Rødkilde i denne tiårsperiode har haft 10 eksemplarer af hans plove, i regnskaberne opført fra nr. 1 til nr. 10. I marts måned blev plovene efterset en for en: "en ny Plov, sat ny Rifler paa 2 Plove, 20 ny Skærer, 5 ny Landsaaler, paalagt 6 Skærer, paalagt 8 Langjern, 5 ny Hælestykker, en ny Kapsion, rep. 2 Kapsioner, en ny Landside, rep. et Styr, rep. en Nøgle".\nAnders Henrik Hansen producerede ikke kun plove, ved Landmandsforsamlingen i Svendborg i 1878 udstillede han således "en Svenskharve af ny og forb. Konstruktion", på udstillingen sås også en sæddækker og en hesterive fra hans hånd. Regnskaberne bekræfter endvidere, at han påtog sig allehånde reparationer på Rødkilde eller lavede nyt, når det var påkrævet.\nLefabrikant Lars Madsens værksted fra 1880'erne Erindringen om smed Lars Madsen og hans berømte leer lever endnu i bedste velgående Markedspas 1829 til smed Lars Madsen, RødmeVærksteder for specialfremstilling af "agerdyrkningsredskaber"\nLefabrikant Lars Madsens ejendomme i Rødme, Stenstrup sogn\nDanmarks grænse mod syd blev igennem hele 1700-tallet nidkært vogtet for at forhindre ulovlig indførsel til Jylland og Fyn af "fremmede høleer og skæreknive".\nForbudet blev kundgjort ved en plakat af 2.4. 1727 og en kgl. skrivelse af 29.7. 1744. Jyske tingbøger dokumenterer at der meget tidligt var jyske smede, der specialiserede sig som "hjøllesmed". Slibestenen på Digebjerggård i Mynderup, Hundstrup sogn: Slibestenen på Digebjerggård er malt 1914 af "Den glemte Bondemaler" Jens Peder Pedersen (1859-1949), der her har malt sig selv som barn og sin fader, Chresten Pedersen. Reproduceret fra John Mynderup: Den glemte bondemaler Jens Peder Pedersen (1859-1949). 1988. Rughøst på Midtfyn: Foto ca 1930 fra Rynkeby Hede, Ringe sogn Høstfolk vender hjem fra marken\nI 1726 krævede Palle Møller med rettens hjælp Hans Lauridsen dømt til at betale for 10 høleer, som anklagede hævdede at han kun havde haft i kommission. Et tingsvidne fra den periode kaster lys over forholdene: Grovsmed i Gamst, Christian Nielsen fik tingsvidne på, at han i 1738 havde forarbejdet 40 høleer i sit smedehus med egne folk. Dem havde han solgt i Koldinghus rytterdistrikt, og de var ikke som påstået indbragt fra fremmede steder. I 1741 fik ejeren af Haraldskær gods ved Vejle privilegium til oprettelsen af en vandmølle, hvor der 1750 var indrettet "en kobberfabrik, en høle- og knivefabrik/smedje, sømsmedje, stampe- og lermølle til uldtøj- og lerstampning, teglværk og garveri".\nL.M. Wedel skriver i 1803 om den sydfynske lesmed Søren Mathiessen: Jeg maatte beundre ham som Smed, men endnu meer hans smukke skrivt og gode Stiil fortiener Beundring, dog maae jeg sige han har læst endeel, har en Hoben gode Bøger og Landkort, saavelsom nogle Tegninger i det mekaniske Fag. Et kort Udtog af hans Brev nedskrives i følgende Linier: "Min Fader var Bondesmed i Grønnerup, jeg har staaet i lære som Kleinsmed i Faaborg, reiste siden til Holstein og Hamburg, hvor jeg øvede mig meere i den Tegning, som jeg forhen havde lært, kom tilbage og fæstede et Huus paa Trolleborg Gods, anskaffede mig mange Redskaber, havde god Søgning og Afsætning paa mine Arbejder, byggede endelig den nu værende Fabrik ved Silkens Aae, med Grev Reventlous Tilladelse og Understøttelse, hvoraf jeg betaler aarlig 80 Rdlr. i Leje. At her gjøres mange Ting, som ellers maae forskrives Udenrigs fra, kan sees af hosfølgende Avertissementer i Aviserne den 18de Maj 1790 og 19 Dec. 1795, som viser, at den danske Nation ogsaa har Hoved og Hierne, ligesaavel som Fremmede. I Iversens Avis d. 11. Febr. 1796 bekiendtgjorte jeg min nye opfundne Hakkelsemaskine, der trækkes af en lille Hest eller Stud, og skiærer 6 Skpr. fiin Hakkelse i en Minut. Ved Forsøg har været skaaret i 6 Timer fuldkommen Hakkelse nok til 66 Hestes Foring i 13 Dage. Desuden kunde den skiære fire Slags Hakkelse. Tings Vidne herom haves fuldkommen. Udlovedes 100 Rdlr. for den, som inden et halvt Aar derefter, kunde giøre en i alle Henseender ligesaa fuldkommen Maskine". Manden er henimod 60 Aar, og seer ikke ud til andet end en simpel Landsbye Smed, men naar man kommer i hans Værksted og i hans Vaaningstue, erfarer man Konstneren og Geniet.\nLeer og skjærekniv fabrik 1783 Leer og skjærekniv fabrik 1783 (2) Leer og skjærekniv fabrik 1783 (3) Kegleholme i Grønderup Søren Mathiasen hammerværk ved Brahetrolleborg Hammerværket ved Brahetrolleborg Kegleholme i GrønderupPå Fyn indrettedes et hammerværk ved Brahetrolleborg i 1785. Eller ganske få år før en kgl. forordning (1794) liberaliserede på området og tillod "alle og enhver" at nedsætte sig som producent af høstleer og skæreknive.\nOm hammerværket ved Brahetrolleborg fortæller Niels Rasmussen Søkilde at en gammel bondegård Keileholme ved Grønderup blev bortfæstet til smed Søren Mathiesen, "der paa sin udenlandske Reiser havde erhvervet sig sine mange Færdigheder". Og der var så stor afsætning på Mathiesens høstleer, at Reventlow var ham behjælpelig med at anlægge "Silkens Hammerværk". Ifølge L.M. Wedel, der på sin topografiske rundrejse besøgte hammerværket, fremstillede Mathiesen "Leer, Skiereknive, Øxer og andet Værktøj net og godt" og føjer Wedel til "han har stor Afsætning paa alt sit Arbeide".\nSmed Søren Mathiasens værksted i Brahetrolleborg Leer og skjærekniv fabrik ved Brahetrolleborg Brahetrolleborg kb 1806-1814Ifølge Dalgas (1837) var der 35 år senere på Sydfyn adskillige "gode le- og skæreknivesmede" bl.a. i Gudbjerg, Hundtofte, Rødme, Høje og Ulbølle.\nEn af de smede Dalgas henviser til var formentlig Lars Madsen (1805-84), som var etableret i Rødme, Stenstrup sogn før 1834 formentlig omkring 1829. Han blev viet i Hundstrup kirke i december 1828. Lars Madsen har mange efterkommere (bl.a. smed Nissum, Kirkeby og smed Jørgensen, Egebjerg) og der synes at være udbredt enighed om, at Lars Madsen har lært sit håndværk på Slibeværket ved Brahetrolleborg.\nDe mytiske beretninger, der fortælles om kvaliteten af Søren Mathiesens leer er også overført på Lars Madsens leer. Ifølge smed Paulsen, Stenstrup indsamlede man nemlig hver St. Hansnat duggen på Kvier afgræsser SvinehaverneSvinehaverne og anvendte den til at hærde leerne i, hvilket sikrede dem en uovertruffen kvalitet.\nSmed Lars Madsens børn og svigerbørn (ca 1876 (?))Stående fra venstre:gdr. i Kirkeby Mads Larsen (1835-1922), Ane Larsdatter (1831-1883), gdr. i Egebjerg Rasmus Hansen (1820-96), smed i Rødme Rasmus Skov Larsen (1844-1913), gdr. i Egebjerg Jens Larsen (1841-1923), maskinfabrikant i Nr. Søby Hans Frederik Larsen (1849-92). Siddende fra venstre: Ane Christensen (1840-1909), Karen Dorthea Jensen (1849-1921), Karen Marie Jeppesen (1849-1876), Marie Clausine Jeppesen (1852-1914)\nI 1826 var Lars Madsen smedesvend i Stågerup, og er efter al sandsynlighed blevet kendt med bysmeden i Rødme, Hans Erichsen. Måske en forklaring på, at han besluttede at etablere sig i Rødme?\nEn yngre broder til Lars Madsen , Hans Madsen blev gift med en smededatter i Hundtofte og endnu i 1860 optræder han i folketællingen som selvstændig smed i Hundtofte. Eftersom han i 1834 arbejdede som svend for broderen i Rødme har han muligvis også produceret høstleer? Den lesmed i Hundtofte Dalgas tænkte på i 1837 må dog rimeligvis være en anden, måske bysmeden Jens Henriksen, der drev sin smedeforretning i forbindelse med en gård. I 1834 oplyses at sønnen her var uddannet kleinsmed.\nSmed Lars Madsen (1805-84) Smed Niels Peter Larsen (1826-1907),Før sit ægteskab i 1828 fik Lars Madsen en søn, Niels Peter Larsen (1826-1907). Han voksede op hos bedsteforældrene i Vester Åby, men kom siden i lære hos faderen i Rødme, hvorefter han i 1853 fik beskæftigelse hos en smedemester Trochmann i Gudbjerg. Året efter blev han gift og nedsatte sig som selvstændig i Gudbjerg. Vel ikke overraskende koncentrerede han sig også om fremstilling af leer, der blev kendt i vide kredse som "Gudbjerg leer".\nI bevarede markedsprotokoller fra 1843-45 i Landsarkivet for Fyn ses, at Lars Madsen bl.a. afsatte sine Smedemester Lars Madsen - leleer på markederne i Svendborg og Fåborg.\nVi har iøvrigt overleveret en beretning om, at "Rødmesmeden" engang ved et sådant marked stod side om side med en producent af lestrygere. Da der efterhånden kom forretninger på landet blev sædvanen at bønderne købte deres leer ved købmanden og ikke ved bysmeden. Rødme leerne var meget velanskrevne, og produktionen ophørte først efter Smedemester Lars Madsen - le1900. Efter Lars Madsens død i 1884 overtoges værkstedet af sønnen Rasmus Skov Larsen, men efterhånden blev ordrerne Kanebjælder fra Rødmesmedens værkstedfærre. Det mulige sidste produktionsår lyder en mundtlig beretning på, at der kun var indkommet bestilling på 12 leer. Ifølge elværksbestyrer Chr. J. Madsen, Vester Skerninge var det Nr. Åby leerne, der på denne egn afløste Rødme leerne. I Nørre Åby havde knivsmed Rasmus Andersen i 1891 åbnet sit eget lille smedeværksted, hvor han fremstillede "knive, økser, høstleer og andet skærende værktøj". Året efter åbnede han sammen med en bror cykelfabrikken "Dansk Cykelværk "Grand A/S". En virksomhed der har overlevet helt frem til de seneste år.\nSmeden på Drejø købte Nr. Åby-leer 1905 - men er dette en Nr. Åby le?En bror til de to fabrikanter i Nr. Åby, Christen Andersen etablerede sig i Svendborg med bl.a. forhandling af cykler. Men måske også med fremstilling af leer. Ovenstående leblad fra lokalområdet kunne vel tænkes at være udgået fra hans værksted?\nEfter at jernstøber Lars Lange i 1850 havde etableret sig i Svendborg så Lars Madsen i Rødme helt nye muligheder for at udvide sin virksomhed.\nLanges regnskabsbøger dokumenterer fra begyndelsen et vist salg af varer til Rødmesmeden, hvis smedie nu mere fik karakter af et maskinværksted, hvorfra der udgik hakkelsesmaskiner, tærskeværker og hestegange, ifølge en mundtlig overlevering med Lars Madsens eget firmastempel. Da Lars Madsens svigersøn, Rasmus Hansen i 1857 flyttede Egebjerggård med vindmotorEgebjerggård ud på marken, kan vi se af brandforsikringsprotokollen, at en tilbygning til gårdens østlige længe var indrettet "til Hestegang for Maskinværk for Tærskning". Rasmussen Søkilde (1875) beskriver udviklingen således:\n"Hakkelsesmaskiner til Haandkraft begyndte saa smaat at komme i Brug under Krigen 1848-50; men man maatte hente dem i Odense, indtil man et par Aar senere begyndte at lave dem baade i Svendborg og Faaborg. Og da Støberierne i sidstnævnte By udviklede sig, sysselsatte Fabrikationen af Hakkelsesmaskiner mange Arbejdere.\nI Tidsrummet 1854-60 blev saa at sige enhver Gaardmand forsynet med en saadan. Ved samme Tid begyndte man at anskaffe sig Tærskemaskiner til Hestekraft, med hvilke man senere forenede Hakkelses- og mange Steder Knusemaskiner eller Skraamøller. I de to sidste Aar har en Damptærskning efter 1872Damptærskemaskine været i Gang dels i Faaborg og dels paa Omegnens Herregaard".\nHusejerske Karen Petersen, Langegyde 55, Vester Skerninge: Foto: Svend Erik Pryds ca. 1990Den 100-årige husejerske Karen Petersen i Syltemaen syd for Vester Skerninge forsøger at forklare mig (1989), hvorledes hun i sin ungdom rensede kornet med et sold. "At bruge et sold var en kunst. Der skulle gøres et adræt kast, så kornet løb rundt i soldet. Skælkorn og strå ville da samles i en top midt i og kunne fjernes med hånden. Man lærte kunsten ved at lægge en hat eller kasket i soldet, og når den ville gå rundt under bevægelsen med dette, så havde man lært det". (Fabrikant af rensemaskiner m.v. Niels Hansen, Ferritslev)\nNye sold fik man hos omvandrende soldsættere, der samtidig sikrede at soldene blev gjort i stand, når de var gået i stykker. Hvor elektricitetsværket siden kom til at ligge midt i Vester Skerninge by boede i 1830erne en sådan soldsætter Peder Larsen Søgård. I Øxenhaven i Vester Åby sogn boede på samme tid en meget anerkendt producent af solde. Husmand Hans Andersen og hans sønner udvidede således i 1832 deres virksomhed med støtte fra Det kgl. danske Landhusholdningsselskab, i hvis efterretninger det siges, at Hans Andersen har "med held lagt sig efter at forfærdige forskellige slags sold, dels af skind og spån til kornrensning, dels hørfrøsold m.v. af pergament".\nDer var hos myndighederne i Danmark efterhånden et generelt ønske om, at der i landdistrikterne nedsatte sig producenter af alle nødvendige "agerdyrkningsredskaber".(Plakat af 17.11. 1825)\nFor altmuligmanden Ole Pedersen Jancke med bopæl i den gamle kirkelade ved Kirkeby kirke var der da heller ingen problemer, da han i 1836 ansøgte amtmanden i Svendborg om tilladelse til at iværksætte en egentlig produktion af kornrensemaskiner. Ole Jancke var barnefødt i Odense, men kom omkring 1820 til Kirkeby sogn, hvor han havde titel af murer, tømrer, snedker og maler, alt efter hvilke kilde man læser. Han fik fra amtmanden f.eks. besked om, at det krævede Det kongelige danske Kancellis tilladelse, hvis han agtede at "drive Snedkerprofessionen paa Landet". Ole Jancke er dog nok vedblevet med at lave ligkisterne til sognets døde?\nMen mejeribestyrer og den senere ejer af Slæbækgård, Rasmus Nielsen fortæller, at hans fader Niels Rasmussen lærte tømrerhåndværket hos Ole Jancke. Niels Rasmussen giftede sig siden til den gård på Egebjerg Hede, hvortil Langhøjs teglværk flyttede i 1887.\nVærksted (etabl. ca 1845) - landhåndværkerhus i Stågerup (foto 1989) Landhåndværkerhus i Stågerup (opf. 1845)Værksted på landejendom i Stågerup, oprindeligt under Skjoldemose gods, hvor der fra midt i 1840erne (fæstebrev 1845) igennem 4 generationer boede en landhåndværkerfamilie.\nEjendommen er opført af tømrer Anders Christensen efter egen tegning fra 1844, sønnen blev skibsbygger og oldebarnet der lukkede og slukkede var murer. Vi har således fra denne ejendom bevaret en Kornrensemaskine fra landhåndværkerværksted i Stågerupkornrensemaskine, som de angiveligt selv har fremstillet. Kornrensemaskiner og siden håndskubne frøsåmaskiner blev i stort omfang fremstillet omkring hos tømrere og snedkere på landet. En af de tidligste rensemaskiner vi har kendskab til tilhørte provst Bredsdorf i Vester Skerninge, "som bruges af mange". (Dalgas 1837).\nPå herregårdene har man dog haft rensemaskiner længe før det blev almindeligt i bondelandbruget, hvor man "hjalp sig igjennem med de gamle Skjærekister, Sold og Standharpe - tidlig rensemaskine til kornStandharper". (Rasmussen Søkilde, 1875) Højskoleforstander Anton Nielsen, Vester Skerninge fortæller om forholdene i hans barndom: "Agerdyrkningen var slet, og Redskaberne ligesaa. Maskiner var der ingen af. Den eneste Maskine, jeg kan huske i den By, jeg voxede op i, var en Rensemaskine hos Præsteforpagteren. Den blev laant over den halve By, og hver Gang den blev brugt, stod der om den en Skare, der var nysgerrige for at se dette Vidunder, for saadan fandtes ikke i hver By". (Anton Nielsen: Den danske Bonde, 1887)\nNiels Jensens rensemaskine fra 1830 - afl. til Dansk Landbrugsmuseum 1888 Niels Jensen - rensemaskine fra 1830tømrer Niels Jensens rensemaskine 1830\nRensemaskine fremstillet af tømrer Niels Jensen i 1830 og skænket 1888 til Dansk Landbrugsmuseum af sønnen Fabrikant Jens Nielsen (1842-1925)fabrikant Jens Nielsen, Vester Åby. I en følgeskrivelse forklarer Jens Nielsen, at der var tale om en forbedret model af de oprindelige standharper, der anvendtes til kornrensning. Forbedringen bestod i at der var tilføjet en "vifte og bevægeligt skumsold". Prisen på disse maskiner var fra 7-12 rdl. og produktionen omfattede "kun nogle få om året".\nNiels Jensen stammede fra Stågerup, hvor hans far Jens Marqvarsen var "boelsmand og tømmermand". Hvis oplysningen om, at ovenviste rensemaskine er fremstillet i 1830 må det være sket på faderens værksted, for ifølge folketællingen 1834 var Niels Jensen, 27 år gl, på det tidspunkt svend hos faderen i Stågerup. Sammenholder vi nu disse oplysninger med hvad vi iøvrigt ved om godsejer Berg på Skjoldemose, der i 1823 og 1825 skrev til Landhusholdningsselskabet "at enhver efter evne søger at skaffe sig det bedst mulige sædekorn ........(og) at bønderne gerne tyr til herregårdene for at afbenytte de derværende rensemaskiner .....",(Dalgas 1837) ja så er Niels Jensens rensemaskine måske udviklet i samarbejde med godsejer Berg.?\nJens Nielsens hus i Vester Skerninge c 1840Jens Nielsens hus i Vester Skerninge\nNiels Jensen flyttede til Vester Skerninge omkring 1840 og opførte denne ejendom, hvor sønnen Jens Nielsen i 1863 påbegyndte sin produktion af rensemaskiner. Jens Nielsen var oplært i tømrerhåndværket og arbejdede som tømrer og møllebygger. 1863 byggede han den første rensemaskine. 1867 udtog han det første patent på en rensemaskine, og fik på udstillingen i 1868 tilkendt første præmie. Efterhånden blev tømrerhåndværket det underordnede og snart optoges al tiden af maskinfabrikation og konstruktion.\nVester Åby Maskinfabrik 1874Fabriken i Vester Åby 1874\nEn halv snes år efter, at den første rensemaskine var bygget, måtte værksteder i hjemmet i Vester Skerninge udvides. Jens Nielsen købte så et hus på 4 tdr. land i Vester Åby, og den 1. maj 1874 flyttede han hertil.\nJens Nielsen fulgte med i den hurtige udvikling og skyede intet for at øge landbrugsmaskinernes kapcitet. Fabriken fik i 1900 tilkendt guldmedalje på Verdensudstillingen i Paris. 1901 udvidedes fabrikken med nye værksteder.\n1911 omdannedes fabrikken til et aktieselskab, bestående af grundlæggerens tre børn. Komplekset i Vester Åby blev større og større. Efter Fåborg-Svendborg banens anlæggelse i 1916 besluttede man at flytte virksomheden til stationsbyen og på en plads ved stationen byggedes da en stor moderne fabrik med dampanlæg m.m.\nVester Åby virksomheden efter branden i 1921 - I dag hedder virksomheden DamasMaskinfabrikken nedbrændte i 1921, og en ny fabrik opførtes. Den gamle fabriksbygning i Vester Åby omdannedes til landbrug, og ved udstykning fra hovedgården Nakkebølle erhvervedes en del jord. Så godt som alle landets frørenserier har fået deres maskiner fra Jens Nielsens fabrik. Skaden ved branden i 1921 ansloges til ½ million kroner. Først i 1926 stod det nye fabriksanlæg færdigt. (Amtshistorien Svendborg og Assens Amter, 1931).\nSamlingen (1989) af rensemaskiner mens de endnu opb. på Skjoldemose Samling af Vester Åby rensemaskiner i museet v. Rødkilde vandmølle\nJens Nielsen firmalogo Jens Nielsen firmalogoSydfyns landbrugshistoriske Maskinsamling, der etableredes i 1989 har indsamlet en række af Jens Nielsens rensemaskiner. Herefter følger et register over samlingen\nJens Nielsen kornrensemaskine fra Peder Nielsen Degn i Bjerreby Jens Nielsen's firmalogo på rensemaskine fra købt af murermester Peder Nielsen Degn i BjerrebyMurermester E. Esbensen Nielsen, Lundbyvej 9, Bjerreby, Tåsinge Besigtigelse 1990. Kornrensemaskine af Jens Nielsen fabrikat blev indkøbt i hans oldefars tid Peder Nielsen Degn. Ejendommen har været i familiens eje siden 1868. Gave\n1990/57 1 rensemaskine\nKornrensemaskiner af Jens Nielsen fabrikatChristen Hansens ejendom på Rødme Banker, Stenstrup Besigtigelse 4.10. 1989. 29.10. 1989. Ejer Hans Bay, Skyttegården, Rødme\n1989/198 en kornrensemaskine\n1989/199 en kornrensemaskine Jens Nielsen fabrikat\nGårdejer Vilhelm Jensen, Løgeskov 59, Stenstrup sogn Besigtigelse 26.11.1989 Der var ryddet godt ud, men vi fandt da et par sprøjter, samt en Jens Nielsen rensemaskine.\n1989/326 1 kornrensemaskine Jens Nielsen fabrikat\nAndre rensemaskiner af lokalt fabrikat\nRødmegård, Rødme, Stenstrup sogn Ejer gårdejer Claus Ove Larsen På Rødmegård forefandtes en kornrensemaskine, fremstillet af M.K. Nielsen, Vester Skerninge, bror til Jens Nielsen, Vester Åby Maskinfabrik.\nGårdejer Hans Ove Kofoed, Bernkilde, Vester Skerninge uden reg. rensemaskine af M.K. Nielsen, Vester Skerninge fabrikat.\nHusmand og murer Svend "Max" Andersen, Stågerupvej 47, Stågerup, Ollerup sogn Faderen var udlært karetmager og flere af genstandene af hans fabrikat, det gælder kornrensemaskine, og formentlig også skærekisten og hyppeploven, en omarbejdet enkeltradrenser.\n1989/194 1 kornrensemaskine\nHøjbjerggård, Højbjergvej 12, Dongshøjrup, Kirkeby sogn Ejer borgmester Poul Weber Besigtigelse 29.11. 1989\n1989/309 1 kornrensemaskine fremstillet af Johs Hansen, Børsbanke, Svendborg. Om ham oplyses at han tilhørte en gammel håndværkerslægt, bosat Højbjergvej 11, Dongshøjrup, Kirkeby sogn\nIngvard Langelund, Trunderup Dongvej 24, Kværndrup sogn Besigtigelse hos enken Aase Langelund 1990. Ingvard Langelunds samling af gl maskiner og redskaber har været anvendt på landbrugsejendommen. Langelunds far var tillige tømrer, hvilket forklarer tilstedeværelsen af de mange dele til træforarbejdning og træbehandling, -håndtering.\n1990/82 rensemaskine med snorskive\nGårdejer Niels Jensen, Hønsehavevej 17, Lunde sogn Besigtigelse 20.10.1989 Gave.\n1989/196 1 kornrensemaskine\nGl kampestenshus på Egebjerg Bakker, Tørvelong 40, Stenstrup sogn. Gårdejer og smed Hans Agerbek Hansen\n1989/293 1 kornrensemaskine\nHusmand og skrotsamler Ove Skov Larsen, Longvej 25, Vester Skerninge sogn\n1989/179 1 kornrensemaskine\nGårdejer Edmund Hansen, Alpevej 17, Egebjerg, Kirkeby sogn Gave\n1990/26 1 Kornrensemaskine\nGårdejer Karl Hansen, Hundstrupvej 32, Skovlund Hos Karl Hansen forefandtes en hesteomgang i marken fra tørvegravning og på loftet en kornrensemaskine.\nEbbe Hansen, Stranddvejen 38, Vester Åby sogn Besigtigelse oktober 1990. E.H. oplyste at nedennævnte genstande stod på ejendommen, hvortil der hørte 12 tdr. land. Gave\n1990/49 1 kornrensemaskine\nMøllegård, Alpevej 6, Egebjerg, Kirkeby sogn.\n1989/161 en kornrensemaskine\nHusmand Jens Hansen, Hovedvejen, Rynkeby Hede, Ringe sogn Besigtiget 25.9. 1989. Jens Hansen oplyste, at rensemaskinen havde været på ejendommen i mere end 70 år, samt at en tærskemaskine havde været i brug i hans barndom først i 1920erne.\n1989/157 en kornrensemaskine\nMaskinfabrikant Mads Henriksen (1839-1910) "Lydda" maskinfabrik etabl. 1866 -I Kirkeby sogn kom 2 nye maskinværksteder omkring 1870. I Dongshøjrup etablerede den stærkt religiøse smed Mads Henriksen et værksted i 1866, som han kaldte "Lydda". Virksomheden fremstillede såmaskiner og andre maskiner til landbruget og i 80'erne satsede Mads Henriksen også på at levere "anlæg med dampmaskine, centrifuge og kjærneværk, smøræltemaskine.. ", til de mejerier, der var begyndt at gro frem i omegnen.\nProdukt- og redskabsudstillingen i Svendborg okt. 1866Ved Svendborg Amts Landøkonomiske Selskabs redskabsprøve i Kværndrup i 1872 tilkendtes han 10 Rd for en kombineret "Korn- og Frøsaamaskine", "der befandtes at arbejde godt i begge Egenskaber", og ved en tilsvarende redskabsprøve i 1877 fik han "rosende omtale" for en hakkelsesmaskine. Året efter ved landmandsforsamlingen i Svendborg var han den eneste lokale producent af såmaskiner, hvor han tillige udstillede to forskellige modeller af en "hesterive".\nVirksomheden ser ud til at have udviklet sig positivt gennem årene. I 1882 annoncerede han således med såmaskiner af ny og forbedret konstruktion, installation af vandforsyning til stalde og private beboelser samt komplette mejerianlæg.\nPå det tidspunkt havde han fast beskæftigelse til 4 "maskinarbejdere".\nIndenfor en afstand af 2 kilometer fra "Lydda" etablerede møllebygger Chr. Andersen i begyndelsen af 1870erne et maskinværksted på en grund, som Ledpæl (år 1854) ved Teglværksgården i Slæbæk teglværksejer Niels Ditlev Fromm i Slæbæk havde overladt ham. Andersen havde opført en mølle i forbindelse med teglværket, hvorved han blev så godt kendt med en datter af Fromm, at de flyttede sammen.\nFromms teglværk i 1880'erne -Slæbæk Kirkeby sogn Petersminde Teglværk 1884\nI disse år udviklede der sig en betydelig teglværksindustri i Kirkeby og Stenstrup sogne. Fromm var begyndt i det små 1854, men fra 1868 tog udviklingen fart med etableringen af en række nye teglværker, i hovedsagen på initiativ af lodsejerne selv, der kombinerede teglværksdrift med deres almindelige landbrug.\nChr. Andersen havde straks set de nye muligheder, og i samarbejde med ejeren af Langhøjs Mølle i Stenstrup, der i 1873 etablerede eget teglværk, begyndte Andersen Slæbæk Teglværk - maj 1873at konstruere de teglværksmaskiner, som fra 1884 skabte grundlaget for produktionen på Svendborg Maskinfabrik (opf. 1884 af Chr. Andersen)Maskinfabriken Svendborg. Ved Landmandsforsamlingen i Svendborg 1878 udstillede Andersen sine maskiner for et større publikum, men ved siden af de egentlig teglværksmaskiner som "Murstensmaskine", "Afskæreapparat", "Valseværk" og "Tagstensmaskine" udstillede han også en almindelig "Hestekværn" af eget fabrikat.\nChr. Andersen fik en forrygende succes og på få år havde han optjent så stor en formue, at han i 1884 kunne opføre en helt ny fabrik i Sørup ved Svendborg, som han ejede frem til 1896, da han flyttede til København for at investere sin formue i boligspekulation.\nChr. Andersen installerede den første dampmaskine på Fromms teglværk i 1874, og da de første mejerier skød frem omkring 1880 var han ligesom Mads Henriksen straks med helt fremme. Vi har således dokumentation for, at det var Chr. Andersen, der installerede mejerimaskinerne ved Egebjerg Fællesmejeri 1882 og ved Holme Andelsmejeri i 1884 (Gislev sogn). På det tidspunkt eksisterede der en halv snes fællesmejerier i de omkringliggende sogne. Om Chr. Andersen fik overdraget opgaven fordi han som elev af skolemanden Christen Kold ideologisk matchede ejeren af Egebjerg Fællesmejeri og initativtagerne til et af Fyns tidligste andelsmejerier i Gislev for stå hen. Men hvor Chr. Andersen på sin nye fabrik i Sørup indførte grundtvigsk morgenandagt for arbejderne, så var Mads Henriksen i "Lydda" 1890 vært for et stort vækkelsesmøde med Indre Missions leder Vilhelm Beck som prædikant.\nEgebjerg Fællesmejeri 1882-93Karakteristisk for udviklingen gennem 1880erne var, at de lokale maskinværksteder ikke længere kunne klare sig i konkurrencen med de større fabrikker i købstæderne. På teglværkerne i området kom den første ringovn i 1884 som afløser for højovnen, og de mindste teglværker, der ikke økonomisk kunne magte den teknologiske omstilling ophørte i løbet af få år. Samme udvikling ses indenfor mejeribruget, hvor fællesmejerierne i slutningen af 1880erne fik konkurrence fra andelsmejerierne. I Kirkeby, Stenstrup og Lunde sogne oprettedes således 3 andelsmejerier i løbet af 1889, mere eller mindre på ruinerne af fællesmejerierne i området. Egebjerg Fællesmejeri forsøgte dog at overleve som margarinefabrik(*), men indstillede driften i 1893, hvorefter ejeren Jens Knudsen solgte maskinerne til Margarinefabriken "Fyen" i Hesselager. Rødme Fællesmejeri i Stenstrup fortsatte indtil mejeriet nedbrændte i 1902.\nVed etableringen af flere af egnens andelsmejerier er det påfaldende, at der i de mejeriforberedende bestyrelser var folk med teknisk indsigt. I Ulbølle Andelsmejeris første bestyrelse havde således Jens Nielsen, fra Vester Åby Maskinfabrik sæde, læreren var selvsagt også med, der skulle jo også være en skrivekyndig person til at udfærdige love og siden føre forhandlingsprotokollen og måske klare det første års regnskabsføring.\n(*) Gårdejer Jens Knudsen i Egebjerg ved Svendborg, der indtil sidste efterår (1891) har drevet fællesmejeri har i dette forår oprettet en margarinefabrik, som for nogle dage er trådt i virksomhed. (Maj 1892) . Det skulle være den første margarinefabrik, der blev oprettet på landet (Svendb. Folkebl. 7.5. 1892).\nPersonalet ved Kirkeby A/M m. bestyrer Rasmus NielsenPersonalet på Kirkeby Andelsmejeri ca 1910. Mejeribestyrer/forpagter Rasmus Nielsen ses i forgrunden.\nI Kirkeby og Stenstrup sogne henvendte bestyrelserne sig til en søn af Rødmesmeden, Hans Frederik Larsen, der drev et maskinværksted i Nr. Søby på Midtfyn. Han anbefalede uden de store betænkeligheder de to bestyrelser at Odensefirmaet H. Rasmussen & Co skulle overdrages opgaven med "Leverancen af Maskiner" til de nye mejerier. Det skete med ordene: "Her paa disse Egne har nemlig Jernstøber Rasmussen Odense vundet en vis Pupilaritet i de senere Aar med Leveringer i nævnte Henseende. I afvigte Aar har han saaledes leveret baade til Højby, Lyndelse og Søby Mejerier, og for nogle Aar siden leverede han et større Dampværk til Søby Mølle". Og i hvert fald Kirkeby Andelsmejeri fulgte rådet og lod "Rasmussen & Comp i Odense levere og opstille alt Maskineri i Mejeriet".\nBaroniet Lehn - skovauktion 1887Hvidkilde skovauktion 1887\nKirkeby SavværkSkovbruget blev i disse år også industrialiseret. I 1884 havde tømrer Lars Knudsen rejst en savmølle ved sin ejendom på Egebjerg Bakker, der opsavede trækævler fra Hvidkildes og Skjoldemoses skove, men i 1896 påførtes han en håbløs konkurrence med etableringen af Kirkeby Savværk. Orkanen i 1894 havde påført skovejerne et katastrofalt skovfald i nåletræsbevoksningerne, og det blev i realiteten startskuddet til en dansk savværksindustri. Kirkeby Savværk blev en realitet fordi anlæggelsen af Svendborg-Nyborgbanen tvang savskærer Niels Larsen til at opgive sit savværk i Svendborg, og skovrideren ved Hvidkildes skovdistrikt var ikke sen til at få baronen på Hvidkilde til at overlade en grund, hvor Niels Larsen kunne genetablere sit savværk.\nSituationen på "Lydda" udviklede sig da også så katestrofalt for Mads Henriksen, at han med en kæmpegæld til jernstøber Carl Axelsen i Svendborg i 1893 var nødt til at afhænde sit værksted til en af sine svende, der måske bedre forstod at omstille sig til en ny tids krav?. En bevaret dagbog fra 1896 for en af de ansatte ved Lydda dokumenterer i det mindste, at firmaet nu påtog sig reparation og vedligeholdelsesopgaver ved de mange lokomobiler og damptærskeværker, der efterhånden var anskaffet til f.eks. Broholm gods, eller ejet som andelstærskeværker af egnens bønder.\nI Kirkeby by etableredes i 1900 en ny smedeforretning og også her bekræftes den antagelse, at "en ny tids smede" var rustet til en ny tids krav. Om sin tidligere læreplads beretter smeden "... vi lavede en mængde Landbrugsredskaber, Plove, Harver, Saamaskiner og Tærskeværker, foruden alm. Hestebeslag og andet Smedearbejde, Pumper og denne tids Rørarbejde, vi smedede hver en Møtrik stor eller lille ......................... desuden rep. vi Damptærskeværker og Lokomobiler. Vognarbejde var der saa godt som intet".\nEndnu en smed fra Dybbøl bosatte sig i disse år i Kirkeby sogn. Han skal især have været beskæftiget med reparationer af lokomobiler på Egeskov og Hvidkilde godser.\nEn bevaret regnskabsbog fra "Lydda" 1899-1901 bekræfter, at man vedblivende producerede mindre komplicerede maskiner til landbruget. En opgørelse over salget af nye maskiner 1899-1901 ser således ud\nKagebrækker 1 stk.\n1 hestes tærskemaskiner 22\n1 hestes Halmrystere 8\nFrostfrie Pumper 2\nHalmryster med sold 1\nHestespil med drev 1\nOg ud fra samme regnskabsbog kan vi udlede følgende om kundekredsens sammensætning\nTeglværker 7 stk.\nDet er interessant at 21 af kunderne havde bopæl på ÆRØ!! Det skyldtes at Lydda hertil havde et betydeligt salg af tærskemaskiner, hesteomgange og hakkelsesmaskiner\nOmsætningen for 1899 ifølge samme regnskabsbog ser således ud:\n5 teglværker 2269 kr. 65 øre\nSavværker 536 - 07 --\n20 gårdmænd 2050 - 93 -\nHåndværkere 331 - 32 --\nI alt 6697 kr 29 øre\nDer var i denne periode andre producenter af mindre tærskemaskiner i lokalområdet. I Vester Skerninge havde maskinfabrikant Jens Nielsens bror Michael Nielsen også etableret eget maskinværksted. Ved Landmandsforsamlingen i Odense 1900 udstillede han således flere modeller af "Tærskemaskine med Kuglelejer" af eget fabrikat. På udstillingen udstillede han også bredsåmaskiner, en halmrive og kaste- og rensemaskiner.\nSmedesvend Peder Nielsen kom til Kapersmedien i Lunde sogn 1905, hvor han blev kendt med en datter af Mads Henriksen. Parret blev viet i 1910 i Stenstrup kirke og Peder Nielsen etablerede egen forretning - Maskin & Radrensefabriken "Fyen" på Assensvej i Stenstrup. Ifølge sønnen Kaj Nielsen ophørte fabrikationen af radrensere midt i 1920erne, da Her drev Peder Nielsen sin virksomhed 1910-20'erne Salgsopgørelse regningshoved Hjul fra Stenstrup radrenserdobbeltradrenserne kom frem, og selve ejendommen afhændedes i 1928 til en søn af smeden i Brænderup,\nRadrenserfabrikationen var formentlig påbegyndt af Peder Nielsens svigerfar i løbet af 1890erne. Af et båndinterview med gårdejer Laurits Markvardsen, Lunde fremgår, at Mads Henriksen efter sit salg af "Lydda i Dongshøjrup i 1893 i det små begyndte at fremstille radrensere i den periode han sad til leje i Ellehave, Lunde sogn. Fabrikationen er så formentlig flyttet med til Kapersmedien og i 1909 fulgt med til Stenstrup, da Mads Henriksen købte det hus, hvor Maskin & og Radrenserfabriken "Fyen" året efter fik til huse.\nOm selve produktionen af radrenserne har Kaj Nielsen oplyst, at det alm. fladjern leveredes af Middelfart Jern- og Stålforretning og Hans Knudsen, Svendborg at hjulene blev støbt enten på Maskinfabriken Svendborg eller hos Lange & Co, Svendborg, at træhåndtagene blev fremstillet hos karetmageren i Hundtofte (Rasmussen?) at bolte, sælskruer? m.v. købtes hos Vinkel & Rasmussen, Korsgade, Svendborg. Plovskærene kom ligeledes fra Vinkel & Rasmussen.\nEt kvartalsregnskab (1914) over udgåede radrensere dokumenterer at Peder Nielsen afsatte til private, til maskinforhandlere i nær og fjern, på Fyn, Sjælland og Ølholm ved Vejle. Foruden fremstilling af radrensere havde han som Lydda meget forskelligt reparationsarbejde på bl.a. på teglværkerne nærved.\nI 1910 etableredes der jævnstrømsværker i Stenstrup og Vester Skerninge. Kommunekasserer og snedkermester Karl Frederik Jensen, Stationsvej i Stenstrup forklarer. " ... jeg savnede snart maskinkraften ..... vi fik så bygget et el-værk ved juletid 1910 og vi fik strøm på ledningerne, og jeg fik anskaffet de nødvendige maskiner, og nu kom der fart i foretagendet. .... Elektriciteten blev de første 3-4 år ikke ført så langt ud som til Hundtofte, hvor snedkerfirmaet P. Olsen Sibast var bleven startet, men savnede maskinerne, så jeg måtte lave alt maskinarbejdet dertil også, det var udelukkende møbelarbejde ..."\nUlbølle kværn fundet på Højgård i Hundstrup sogn 1989Ulbølle kværn på Højgård i Sterreby, Hundstrup sogn. (1989)\nUlbølle Maskin- og Møllebyggeri startede i 1910 af Hans Pedersen som en direkte konsekvens af, at der blev oprettet et el-værk i Vester Skerninge. Hans Pedersen købte hørspinder Andrea Pedersens lille ejendom på Fåborgvej, der var opført i 1830erne. Her begyndte Hans Pedersen under små forhold sin virksomhed som møllebygger. Virksomheden voksede og et nyt værksted tilbyggedes i 1915. 1916 byggedes et stort moderne maskinværksted; 1924 ombyggedes det gamle stuehus, og samtidigt indkøbtes en naboejendom. Foruden møllebygning optoges fabrikation af landbrugsredskaber. Hans Pedersen der havde fået sin uddannelse som møllebygger hos Mads Pedersen i Vester Åby fik dog aldrig held med sine møller. Derimod slog hans kværne godt an fra begyndelsen. Ud af regnskaberne kan vi se at han tog gamle hesteomgange i bytte, hvoraf endel videresolgtes til mindre ejendomme.\nPå Egebjerg lokalhistoriske Arkiv opbevares hans regnskabsbøger fra 1910.\nJohn_Sinclair_Engelske_Agerdyrkningsredskaber_1820.pdf 9.17 MB\nJohn_Sinclair_Engelske_Agerdyrkningsredskaber_1820_2.pdf 9.22 MB\nBesøg hos Egebjerg smeden\nSkrevet af Hans Nørgaard, Man, 2014-04-07 17:21\nLokalhistorisk Forening for Egebjerg har besøgt smeden i Egebjerg - se Henning Hammelsvangs fotos her\nBesøg på Damas\nSkrevet af Hans Nørgaard, Man, 2014-04-07 17:16\nEgebjerg lokalhistoriske Forening har besøgt DAMAS - se Henning Hammelsvangs fotos\nSkrevet af Hans Nørgaard, Tor, 2014-03-20 09:15\nHer findes sognefilmen fra Kirkeby sogn, optaget 1951 af brugsuddeler E. Vig & Søn. Heri findes flere optagelser fra sognets forskellige virksomheder og håndværkere.\nSmedekontrakt med bymændene i Heldager, Tved sogn\nSkrevet af Hans Nørgaard, Ons, 2014-02-05 23:55\nOliemøllen ved Skjoldemose\nSkrevet af Hans Nørgaard, Tor, 2013-01-17 16:27\nSkrevet af Hans Nørgaard, Tor, 2013-01-17 16:26


FV 2019 ⋆ Brittsunivers\nDen sidste valgdebat på DR.DK havde en fantastisk afslutning af Kim Bildsøe Lassen:\n“Pernille Skipper, Morten og Pia, I vil gerne arbejde med Mette, men I har nogen krav som hun nogen siger hun aldrig nogensinde vil indfri. Kristian vil gerne noget med Mette, men nu tror han det bliver rigtig skidt for mangt og meget, så nu vil han ikke alligevel. Anders og Søren har kørt parløb, trekløver med Lars men nu syntes I at han vil bruge for mange penge, så det vil ikke være med til længere. Klaus han vil gerne arbejde med Lars. Pernille Vermund vil også men hun har nogen krav til Larssom Lars siger han ikke vil indfri. Rasmus vil vidst mest lege med sig selv”\nDette valg bliver simpelthen noget af en gyser,- jeg skal følge det hele live på DR.DK. Kører i baggrunden imens jeg skriver dette. Går Dansk Folkeparti tilbage, vil det lykkedes for Ny Borgerlige at komme ind for ikke at tale om Stram Kurs.\nJeg har allerede sat mit kryds tidligt i morges. Og hold nu op hvor er stemmelisten dog blevet lang! Vi har nu i lille Danmark ikke mindre end 13 partier vi kan vælge imellem. Det er simpelthen for vildt!\nJeg håber at du også har stemt. Det ER simpelthen nødvendigt. For hvis du ikke sætter et kryds, så kan du heller ikke brokke dig.


Anatomiske (dvs. dråbeformede) implantater har traditionelt været fremstillet med en tekstureret skal pga. en tro på, at den type skal begrænser risikoen for rotation af implantatet. Men det har medført en hidtil uset efterspørgsel fra patienter og kirurger efter en stabil anatomisk form uden de komplikationer, der er forbundet med den teksturerede skal. For at imødekomme denne efterspørgsel har vi skabt Anatomical TrueFixation®.\nLet at implantere\nDet eneste anatomiske brystimplantat med to forstærkede silikonestropper, der reducerer risikoen for rotation af implantatet efter indgrebet.\nAnatomical TrueFixation® egenskaber\nVores navnebeskyttede TrueFixation® system består af to forstærkede silikonestropper, der sys fast i vævet for at minimere risikoen for rotation eller glidning.\nHjælper ved placering af implantatet og ved overvågning efter indgrebet.\nMindre rotation/glidning. Hjælper med at holde implantatet på plads.\nSmoothSilk®/SilkSurface®. Mindre bakterietilhæftning og mindre friktion, hvilket reducerer risikoen for inflammation.


Mette Frederiksen slår fast: Der kommer nye coronarestriktioner - politiken.dk\nSundhed 22. okt. 2020 kl. 15.24\n» Coronaen er tilbage. Og vi kommer til at indføre yderligere restriktioner«, siger Mette Frederiksen.\n»Vi har været igennem en periode med et højt, men stabilt smittetal. Nu ser vi et højere antal smittede samtidig med, at vi i et antal dage har set færre testede. Derfor er der grund til bekymring og til, at jeg understreger alvoren«.\n»Det, vi ser i Europa lige nu, er, at i en række lande ser efteråret ud til at ramme hårdere end foråret. Hvad den tekniske betegnelse er, tør jeg ikke sige. Men coronaen er tilbage«, siger Mette Frederiksen.\nHun peger på forsamlingsforbuddet og øget brug af mundbind som to af de områder, regeringen arbejder med. Mette Frederiksen vil dog vente med detaljerne i de nye indgreb, indtil regeringen er helt klar til at melde ud. Det ventes at ske inden for de kommende dage, men der er endnu ikke sat tidspunkt på.\nAllerede nu varsler Mette Frederiksen dog, at danskerne skal indstille sig på en december uden de traditionelle julefrokoster. Ifølge statsministeren er ’supervåbnet’ mod corona nemlig fortsat, at danskerne begrænser deres sociale aktiviteter.\n»Vi har hver især nogle muligheder for at holde smitten fra os, men supervåbnet er ikke nok. Det var det ikke i foråret, og det vil det heller ikke være i efteråret. Blandt andet fordi vi rykker ind, og når vi gør det, så rykker vi også tættere på hinanden«.\nJulefrokosterne begynder typisk i slutningen af november og fortsætter i december. Skal vi indstille os på, at der ikke bliver en hel masse julefrokoster i år?\n» Ja. Det skal vi begynde at indstille os på. Det betyder jo ikke, at man ikke kan mødes nogle kolleger på en ordentlig og forsvarlig måde og takke hinanden for året, der er gået - afhængig af hvordan situationen er til den tid«.\n» Men det er de sociale aktiviteter, som vi alle skal være opmærksomme på. Det hænger sammen med, at vi som samfund har en meget stor interesse i at holde så meget samfundsliv åbent som muligt«, siger Mette Frederiksen.\nOpstiller igen det svære valg\n»Vi har ikke noget ønske om at lukke arbejdspladser ned. Vi vil gerne have, at børnene bliver ved med at gå i skole. At uddannelsesinstitutionerne er åbne«.\n»Jeg tror, at en af forudsætningerne for, at det kan lade sig gøre, er, at der bliver skruet yderligere ned for vores sociale aktiviteter. Ikke fordi, jeg siger, at det er nemt. Lige som alle andre ville jeg savne det. Men hvis vi skal holde samfundslivet åbent, så er det på det sociale, at vi skal skære ned«.\n»Til en julefrokost bliver der råbt og danset. Der bliver indtaget anselige mængder alkohol. Det er noget af det, der kan danne basis for, at smitten spreder sig«.\nI Danmark er forsamlingsforbuddet lige nu på 50 personer. Men I lande som England og Italien er det helt nede på seks personer. Kan vi komme i en situation, hvor vi også i Danmark skal helt derned?\n»Når vi er klar til at melde konkrete restriktioner ud, så gør vi det. Lige nu kan jeg sige, at stigningen i de seneste tal er for høj. Det gælder både antal nysmittede og i forhold til antallet af indlæggelser. Og forsamlingsforbuddet er noget af det, vi sidder og kigger på«, siger statsminister Mette Frederiksen.\nVirolog trods smitterekord: Ikke grundlag for nye restriktioner


Aktier: Positive historier blander sig i rødt amerikansk marked | Berlingske Business\nAktier: Positive historier blander sig i rødt amerikansk marked\nTorsdag d. 11. februar 2016, kl. 16.39\nFaldene på de asiatiske og europæiske aktiebørser har ved åbningen torsdag som ventet forplantet sig til de amerikanske aktiebørser.\nFaldene på Wall Street er dog mere afdæmpede end i Europa, og midt i elendigheden findes også positive historier og stigninger blandt andre til regnskabsaktuelle Cisco Systems og Tesla.\nEfter en times handel er det brede S&P 500-indeks faldet 1,1 pct., og nogenlunde tilsvarende falder præger Dow Jones og aktierne på Nasdaq-børsen. Den nuværende stemning kan komme til at dominere markederne for en tid endnu, vurderer strateg Heinz-Gerd Sonnenschein fra Deutsche Postbank ifølge Bloomberg News.\n- Folk leder efter en katalysator til at udløse et holdbart "rebound", men indtil videre har intet virket - hverken regnskabssæsonen, økonomiske data, centralbanker eller lave værdisætninger. Alle er så nervøse, siger han.\nI torsdagens marked er der dog også nogle lyspunkter, hvor et af dem er den amerikanske elbilproducent Tesla, der efter børslukketid onsdag meldte om et ventet bilsalg i år på et godt stykke over estimaterne. Tesla estimerer, at der vil blive leveret i alt 80-90.000 biler i 2016, hvilket skal ses i forhold til den forudgående prognose, der lød på 76.000 biler.\nI den indledende handel stiger Tesla 10,4 pct.\nLETTELSE OVER CISCO-TAL\nDer er også positivt lys på netværksproducentetn Cisco Systems, der ligeledes kom med regnskab sent onsdag. Regnskabet viste et bedre resultat end ventet, mens forventningerne lå på linje med analytikernes estimater. Investorerne drager lettelsens suk og handler aktien 8,6 pct. højere.\nDer er derimod negativ kvidren blandt investorerne i forhold til regnskabet fra det sociale medie Twitter, der ellers kom bedre ud af fjerde kvartal af 2015 end ventet. Twitters forventninger lå dog et stykke under analytikernes estimerede udvikling, og aktien falder 4,5 pct.


DE BEDSTE hoteller i Frankenberg i 2018 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Frankenberg, Tyskland\n3 ud af 8 ejendomme er tilgængelige i Frankenberg\nPrisbesked: Hotelpriserne er under gennemsnittet i Frankenberg. Gå ikke glip af disse tilbud!\nNr. 2 af 8 overnatningssteder i Frankenberg med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 8 overnatningssteder i Frankenberg med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Frankenberg\nNr. 1 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Frankenberg


Råd til hvordan du kommer i gang med livsstilsændringen -\nHver dag bliver vi eksponeret for et væld af reklamer og generelt markedsføring, der forsøger at fortælle os, hvordan vi kan leve sundt så sundt som muligt, men det kan dog ofte være en udfordring at finde hoved og hale i, hvilke råd der i virkeligheden fungerer. Selvom alle mennesker er forskellige, når det kommer til præferencer inden for motion og sund kost, er der dog nogle enkelte faktorer, som er relevante for alle, der overvejer at komme godt i gang med en livsstilsændring.\nEn livsstilsændring kan både være drevet af lysten til at tabe nogle af de overflødige kilo, eller fordi en sund livsstil på længere sigt er med til at give en mental, men også fysisk velvære i kroppen. Det er desuden væsentligt at huske på, at en livsstilsændring helst ikke skal være en midlertidig løsning, men at sunde vaner med tiden gerne skal blive en naturlig del af din hverdag.\nHvis du er interesseret i at få nogle små råd til din igangværende livsstilsændring, som du kan inkorporere i din dagligdag, eller hvis du blot mangler lidt inspiration til at komme i gang med at omlægge din livsstil, så er du kommet til det rigtige sted.\nEn faktor der er uundgåelig, når man taler om en sund livsstil, er naturligvis motion, men det behøver ikke nødvendigvis være en sur tjans at hoppe i idrætsskoene. Der findes nemlig et væld af muligheder, som du kan vælge mellem, når det kommer til at dyrke motion. Ønsker du at løbe i en løbeklub, eller træne i det lokale fitnesscenter, hvor du også ofte har mulighed for holdtræning? Mulighederne er mange. Et råd er at finde en træningsmakker, som du kan dele timerne på løbebåndet med. Når man dyrker motion i selskab med andre, kan det være med til at højne motivationen, og denne er utrolig vigtig for resultaterne af din livsstilsændring. Overvejer du at melde dig i et fitnesscenter eller lignende, koster det naturligvis penge, og alt afhængig af din økonomiske situation kan det være relevant for dig at tage et kviklån, som kan hjælpe dig med at komme godt i gang.\nSund kost er et nøgleord\nDe fleste ved, at sund kost er nødvendig, hvis du ønsker en sund livsstil. Vi kender alle til udtrykket ”alt med måde”, og en sund livsstil drejer sig også i høj grad om at finde en balance, der passer til dig. Men rigtig mange er formentlig endt i den situation, hvor man er ude at handle, og kommer til at blive fristet af de søde sager på hylderne. Derfor er det altid en god idé at skrive en indkøbsseddel, inden du tager ud for at handle. Derudover kan du forsøge at koordinere dine ture i supermarkedet, så du først handler, efter du har spist. Det er nemlig ofte, når man er sulten, at de søde fristelser bliver svære at modstå.\nVi håber, at du har fundet denne artikel interessant, og at du i den forbindelse har fået inspiration til, hvordan du kan modstå søde fristelser, og komme godt i gang med træningen.


By & Havn: Grundighed kræver tid – men VVM-undersøgelsen for Lynetteholm står ikke stille - politikenbyrum.dk\nPressefoto: By & Havn/Peter Sørensen\nDebat 11. feb. 2020 kl. 04.00\nEn artikel i Politiken Byrum giver indtryk af, at VVM-undersøgelsen af Lynetteholm står stille. Det gør den ikke, skriver Hans Vasehus, anlægschef og havnebygmester i By & Havn. Snarere tværtimod.\nPolitiken Byrums artikel ’VVM-undersøgelse af Lynetteholm udsættes på ubestemt tid’ giver indtryk af, at miljøkonsekvensvurderingen for Lynetteholm er udsat på ubestemt tid, fordi der er indkommet 195 høringssvar i den offentlige høring.


Ny sognegård bygges sammen med Løgstør kirke - lokaltindblik.dk\nNy sognegård bygges sammen med Løgstør kirke\n1. maj kl. 11 begynder Løgstør Menighedsråd at fjerne den gamle konfirmandbygning og kapel ved Løgstør kirke for at give plads til en ny sognegård.\nEfter mange års tilløb er der nu udsigt til en ny sognegård i Løgstør. Menighedsrådet har netop fået en bevilling på 15 millioner kroner i hus, og dermed er der grønt lys for at iværksætte det projekt, som rådet har haft liggende i skuffen med myndighedernes blåstempling i et par år.\nDet fortæller menighedsrådsformand Erling Vingborg.\nDet nye sognehus kommer til at indeholde kapel, to konfirmandstuer, toiletter, køkken, møderum, personalefaciliteter, to præstekontorer og et kontor til kordegnen samt et arkivrum.Sognehuset bygges sammen med kirken med en glasfoyer langs hele nordsiden af kirken.\nNetop glasfoyeren er det mest bemærkelsesværdige ved byggeriet. At Løgstør kirke ikke er omkranset af en kirkegård i modsætning til de øvrige kirker i Vesthimmerlands Provsti, har været afgørende for at få lov til at bygge sognegården sammen med kirken, der er fra 1893, vurderer Erling Vingborg. Han glæder sig derfor over, at tegningen fra Krogh Madsen Arkitekter i Aars er blevet godkendt uden forbehold af både den kongelige bygningsinspektør og Nationalmuseet.\nI det hele taget fremhæver både han og kordegn Kristian Haldrup et godt samarbejde med arkitektfirmaet.\nNår den nye sognegård står klar omkring 1. marts 2018, skal det nuværende sognehus på den modsatte side af Østergade sælges. Bygningen købte menighedsrådet i 2005 af Løgstør Kommune. Rammerne har dog været for trange, idet det største lokale højst kan rumme omkring 50 mennesker. I den nye sognegård kan de to konfirmandstuer ved at åbne en foldevæg lægges sammen og godkendes til 149 mennesker.\nErling Vingborg glæder sig til at kunne tage det nye sognehus i brug:\n- Alle de større byer - og også mange af de mindre - har fået et sognehus. Vi er de eneste, der ikke har faciliteterne til at samle mange mennesker. Med den glasoverdækkede foyer bliver der også mulighed for at afholde mange flere spændende ting i tilknytning til kirken.\nDer var inviteret 5 håndværksvirksomheder til licitationen på byggeriet. Det blev Henriksen & Madsen, der vandt licitationen.\nByggeriet påbegyndes umiddelbart efter årets konfirmationer og er planlagt til at være afsluttet inden konfirmationerne næste år. Det vil ikke blive nødvendigt at lukke kirken. Dog vil der i følge Erling Vingborg kun afholdes bisættelser og begravelser om lørdagen, når håndværkerne holder fri. På hverdage vil der således blive henvist til nabokirkerne.


Aktiebaseret crowdfunding som finansieringsform | KLAR Advokater\nAktiebaseret crowdfunding som finansieringsform\nVækstvirksomheder vil i deres unge år ofte befinde sig i indtil flere situationer, hvor tilførsel af yderligere kapital er nødvendig for at realisere fremtidigt potentiale. Finansieringen vil typisk blive tilvejebragt gennem lånekapital eller optagelse af en eller flere nye investorer i ejerkredsen. Lånekapital indebærer finansieringsomkostninger og sædvanlige sikkerhedsstillelser, herunder eventuelle personlige kautioner fra ejerkredsen. Indskud fra investorer på et tidligt stadie går som regel hånd i hånd med afgivelse af større ejerandele for at opnå ønsket finansieringsniveau. Aktiebaseret crowdfunding er velegnet som finansieringsform, hvor finansieringsomkostningerne ønskes holdt lave, og indflydelsen i egen virksomhed ønskes holdt betydelig. Selskabet vil endvidere kunne få førstehåndsadgang til en række interessenter eller aftagere af selskabets produkter, der kan vise sig værdifulde for selskabets produktudvikling og strategiske overvejelser i øvrigt.\nHvad er aktiebaseret crowdfunding?\nAktiebaseret crowdfunding er en finansieringsform, hvor kapitalen tilvejebringes ved et udbud af aktier. Det kan enten struktureres ved (i) gennemførsel af en kapitalforhøjelse, hvor selskabet udsteder nye aktier til de tegnende investorer, eller (ii) ved at selskabet tilføres ejerskab til en andel aktier i selskabet selv, som efterfølgende sælges til de nye investorer. Begge modeller indebærer, at kapital flyder ind i selskabet mod udstedelse eller levering af aktier i selskabet. Kapitalindskud/købesum beskattes ikke hos selskabet, ej heller, hvor der er tale om en betydelig overkurs. Værdiansættelsen for selskabet og dermed den opnåelige overkurs vil kommercielt kunne påvirkes betydeligt, såfremt selskabet kan tilbyde de kommende aktionærer fordele eller adgang til et værdiskabende fællesskab.\nDer gælder ingen prospektpligt for udbud under 8 mio. EUR., hvilket vil sige, at udbudsprocessen kan strømlines og etableres med relativt få ressourcer. For at udbyde aktier til offentligheden kræves det imidlertid, at selskabet er et aktieselskab. Det vil sige, at drives selskabet i et anpartsselskab, vil omdannelse være nødvendig. Omdannelsen kan ske i forbindelse med klargøring til udbud, hvor tilretning af vedtægter og etablering af en ny aktieklasse til udbud under alle omstændigheder bør foretages. Selskabet skal have – eller etablere – effektive salgskanaler, der oftest vil indebære markedsføring via sociale medieplatforme e.l. Succesfuld aktiebaseret crowdfunding indebærer også, at selskabet på forhånd skal have defineret en klar plan for dels udbuddet, dels den praktiske håndtering af den nye ejerkreds. Der kan gøres forskel på eksisterende aktionærers- og nye aktionærers rettigheder ved etableringen af en ny og særskilt aktieklasse for investorerne. Det vil særligt være relevant at gøre forskel for så vidt angår de forvaltningsmæssige og økonomiske rettigheder for nye aktionærer. Det vil sige, skal de nye aktionærer have ret til at stemme og modtage udbytte på lige fod med de eksisterende aktionærer. Det vil også være vigtigt at forholde sig til, hvorvidt der skal gælde begrænsninger for køb og salg af de nye aktier, ligesom det vil være centralt at sikre en mekanisme, hvormed selskabet enten kan indløse de nye aktionærer, eller de kan forpligtes til at sælge i forbindelse med et eventuelt senere exit.\nVi har for nyligt bistået selskabet Goodtalks A/S med såvel omdannelse til aktieselskab som den efterfølgende udbudsproces, hvor mere end 600 nye aktionærer blev budt velkommen på under 14 dage. Selskabet rejste mere end 3 mio. kr., der går lige ind i deres kamp for at få flere kvinder i ledende stillinger i dansk erhvervsliv. Finansieringsomkostningerne (inkl. omdannelse) lå i et niveau svarende til ca. 5% af den opnåede finansiering. Du kan læse mere om spændende Goodtalks og deres udbudsproces hos finans.dk.\nHvis I har spørgsmål til denne korte introduktion eller har brug for hjælp til at komme videre med overvejelser om aktiebaseret crowdfunding, så er I meget velkomne til at kontakte os.


Spilforslag: Burnley - Brentford: Over 2,5 Mål - 30/10-2021\nBurnley - Brentford: Over 2,5 Mål\n29. okt. 2021 kl. 11:38 (Opdateret 30. okt. 2021 kl. 16:42) 29/10\nFår vi mål på Turf Moor?\nKampen mellem Burnley og Brentford i 10.runde kunne godt gå hen og blive seværdig. Meget tyder på få mål, men jeg ser lidt anderledes på det.\nBrentford mangler nogle markante defensive skikkelser, hvor især deres keeper og Pinnock vil være savnet. De mangler kan Burnley udnytte i dette opgør.\nKigger vi på tabellen har Burnley hevet 4 point i 9 kampe, og de skal gerne have point på kontoen i dette opgør, og allerhelst 3. Jeg tror derfor at Burnley vil gå ind og forsøge at få de 3 point og spille med lidt mere offensiv fokus, og med lidt større risiko bagtil.\nBurnley har nogle spændende offensiv folk i Woods og McNeil, og derudover så ser Cornet super spændende ud, han har allerede scoret 3 i sine første 4 kampe for Burnley, og jeg tror godt de her 3 offensive esser for Burnley kan gøre ondt på Brentford.\nBrentford på den anden side har også meget at byde på, og jeg tror at Mathias Jensens mulige startplads giver dem et mere og tydligere offensivt udtryk end hvis de stillede med Janelt. Brentford har i alle deres kampe skabt chancer og haft en fin xGF, og jeg tror kun det bliver bedre med Mathias Jensen, men det kan så også koste i den anden ende, da han ikke er ligeså god defensivt som Janelt.\nBurnley har et xGA på 14,8 efter de første 9 runder, og det er lidt atypisk for de plejer at være rigtig godt struktureret og de største profiler er i min optik i deres defensivt, men kigger vi på deres kampe i år, så har de tilladt mange chancer, og det var især tydelige bl.a. imod Leicester, men også Southampton i sidste runde.\nBurnley snitter 9,2 i xGF og det er næstlavest i PL, hvilket ikke just er positiv læsning før dette opgør. Offensivt mangler Burnley at få gang i deres 9'er og de har blot scoret 7 mål i de første 9 kampe.\nBrentford har gjort det flot offensivt, men det er deres defensivt, i min optik, der er skyld i de point de har fået. Brentford har et xGA på 9,1 efter 9 runder hvilket er næst lavest i PL.\nHvordan vil denne kamp forløbe, vil Burnley tage fat i opgøret eller vil Brentford forsøge at være spilstyrende? Det er jeg spændt på, og jeg håber det bliver en kamp med en masse felt til felt action, men jeg kan godt være nervøs for at det bliver et opgør/slag på midten, hvor de store chancer udebliver.\nMan kunne eventuelt vente med at sætte sit X før startopstillingerne er offentliggjort. Hvis Brentford mangler alle de folk som de potentielt kan mangle, så er det interessant at kigge Burnleys vej i min optik, men jeg har dog valgt at lave dette spil på over de 2,5 mål som startede i odds 2,20ish og stadig står i det niveua.\nHjemmeholdet er uden Stephens (reserve), men derudover er der ikke nogle nævneværdige mangler, så derfor tror jeg vi får Burnley i en 4-4-2 med følgende folk:\nGæsterne er noget hårde ramt, hvor Raya (fast mand) er ude i målet, Wissa (ny mand) er også skadet, ligesom Baptiste (reserve) Dasvila (fast mand, men skadet i lang tid) M.B. Sørensen (reserve) og deruodver er Janelt (fast mand) Pinnock (fast mand) og Mbeumo (fast mand) alle tvivlsomme til dette opgør.\nFernandez; Jorgensen, Jansson, Ajer; Canos, Onyeka, Norgaard, Jensen, Henry; Toney, Forss\n01/12 12:49 Kristoffer Vassbakk Ajer (Fo)


Funktionel og æstetisk blafferskulptur til Deleøkonomisk Folkemøde i Aarhus - Blaffernationen\n23 augFunktionel og æstetisk blafferskulptur til Deleøkonomisk Folkemøde i Aarhus\nEn tommelskulptur opstår: Byrumsintervention og handlekraft i fællesskab\nHer i weekenden lavede Blaffernationen en kæmpestor Tommeltotskulptur, som skulle agere både funktionelt blafferstoppested og kunstinstallation på Deleøkonomisk Folkemøde 2017 i Aarhus. Formålet var at vise, hvordan man kan bruge eksisterende ressourcer på en mere intelligent og kreativ måde. Vi ville sætte fokus på de pladsressourcer, der er i bilerne samt de træressourcer, der eksisterer og som bare bliver brændt, kasseret, smidt i storskrald osv. Hele skulpturen blev nemlig bygget udelukkende af affaldstræ, som var venligst doneret og hentet hos alverdens gavmilde institutioner og borgere i Aarhus.\nHer er det næsten færdige resultat, hvor vi både fik bygget en storebror og lillebror, så der er tomler nok til alle mand. Vi fik designet en alternativ køretavle af professionel tegner Mia Pallisgaard og lasercuttet skiltet af Ole Thomasen fra FabLab i Silkeborg.\nCarsten Theede fra Blaffernationen\nVi fik konstrueret ‘negle’ eller ‘fingretrapper’, så man kan kravle op og tomle eller bare sidde på toppen. De er på hver side, og der blev også hængt et fint lille deleskab op, så man kan dele sine bøger, blafferskilte eller andet godt til rejsen. Man kan tilmed søge ly for regnen indeni tomlen, hvor der også er placeret bænke. Rummet indeni tomlen skal mime rummet i blafferbilerne, hvor man kan sidde og få en samtale om verden, hverdagen eller andre virkeligheder med fremmede mennesker og lære nyt om sig selv og vores fælles tredje eller bare have en hyggelig snak om vand og værd. Brug den, hæng ud og kravl op på den, gå ind i den eller deponer dine skilte til tomlen og de næste blaffere.\nTak til alle deltagere på dagen og alle dem, der fik det til at ske\nAlt kunne faktisk lade sig gøre her i weekenden, hvor vi byggede alt fra bunden. Vi havde samlet og fået doneret alt materiale fra gavmilde private givere samt fra REUSE og Institut for X, som begge steder var glade givere og glade for at komme af med affaldstræ, som var guld for os.\nMed et kompetent sjak byggede vi så søndag hele skulpturen op fra bunden. Trækunstner Mikael Hallstrøm Eriksen var hovedarkitekten bag showet mens bidragsydere kom blaffende og rullende til for at hjælpe med at bygge. Mange tak til udsøgt samarbejde til Claus, Palle og Marian, som udviste lækker handlekraft og tommeliver.\nInitiativet har været undervejs længe, da Blaffernationen også er i gang med et projekt om at få etableret officielle blafferstoppesteder og udviklet formaliserede undertavler med påskriften ‘Blafferstoppesteder’ i Københavns Kommune. Blaffernationen har allerede sendt en dispensationsansøgning ind til Vejdirektoratet i samarbejde med bæredygtighedsprojektet Sharing Copenhagen. Bearbejdelsen af en ansøgning tager tid, så vi har forsøgt at starte nede fra i stedet. Det er nemmere at få lov til at eksperimentere med midlertidig og kunstnerisk byrumsarkitektur til festlige events, så derfor tog vi kontakt til den professionelle kreakunsts byggematador Jonas Pindhund, som også selv er ivrig ift. at gøre det nemmere at blaffe. Se med her, hvor han opstiller et hurtigt blafferstoppested i Egå nord for Aarhus. Derefter kom vi kontakt med sekretariatet bag det Europæiske Kulturhovedstadsprojekt 2017 i Aarhus og faktisk den ene ja-hat efter den anden i Aarhus Kommune med über-ja-hatten Jesper Laursen i spidsen. Tommelskulpturen var en del af Givisme-projektet, som virkelig er et gik værd og Givismevejen, som den store trætommel var en del. Det hele handler i sin enkelthed om at give uden at forvente at få noget igen, og at der på den måde opstår magi. Vi kunne ikke være mere enige med Jonas ‘Pindhund’ Hallberg og Thomas Vovemod Lütken (billedet øverst), som har udtænkt det fantastiske projekt.\nTak for støtten og hjælpen:\nStøtten fra Aarhus2017 – Europæisk Kulturhovedstad\nTeamet fra Borgmesterens afdeling, Aarhus Kommune bag Deleøkonomisk Folkemøde (Jesper, Tine, Line, Mai og Marianne)\nTeamet bag Givisme-projektet (Jonas Pindhund, Thomas Vovemod, Jesper Laursen og Tove)\nOle Thomasen, FabLab Silkeborg\nMia Pallisgaard, Procesværkstedet for design af den alternative kørselstavle\nPalle, Marian, Claus, Eske og Silas for at bygge på dagen\nTil de frivillige på dagen (vores naboer), som hjalp med at bygge lillebror færdig\nTak for snakken til folk, der kiggede forbi 🙂\nTak til trækunstner Mikael Hallstrøm Eriksen (design, udvikling og bygning) for sjovt og kompetent samarbejde.


Musik for øjnene | Page 2 | Horsens kommunes biblioteker\nDen danske deltager har både sunget i kor for The Rolling Stone, såvel som spillet og sunget med i flere musicals, bl.a. West Side Story og Les Miserables. For mig sker der er noget ganske særligt, når musikken tilsættes billeder, og sådan er der heldigvis også mange andre der har det. Det kan ses på de mange flotte musicals, der også kommer som film. Listen her indeholder et udvalg af dem, du kan finde på biblioteket.\nHar du lyst til at læse mere om Eurovision Song Contest og høre deltagernes sange? Besøg Eurovision Song Contests hjemmeside\nGRØNT: Marts og musikken\nVi kigger nærmere på musikalske øjeblikke, der handler forårets første måned\nÅrets film på biblioteket\nVelkommen til en anderledes omgang årets film. I år kan vi ikke mødes, så i stedet får I mine anbefalinger online.\nWatchmen og de skæve superhelte\nLidt om "Watchmen" og de skæve, dystre og anderledes superhelte i film og tegneserier


Landsholdsspiller droppet efter Chris Brown-bommert – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 10. mar. 2016 - kl. 07:57 0\nLandsholdsspiller droppet efter Chris Brown-bommert\nCarlos Vela er blevet smidt af holdet i Real Sociedad, efter han løj sig syg fra træning for at tage til Chris Brown koncert\nNicklas Bendtners tidligere holdkammerat fra Arsenal (tv) har dummet sig gevaldigt. (Foto: AP)\nDet tidligere Arsenal-talent Carlos Vela bliver i øjeblikket kogt i Real Sociedad, efter klubbens træner fandt ud af, at den mexicanske offensivspiller havde løjet sig syg for at tage til koncert med Chris Brown.\n27-årige Vela troede ellers, at alt var i den skønneste orden, da han ringede og meldte sig syg i den baskiske klub.\nMen desværre for Vela fangede en vågen fan et billedet af Vela og hans følge, hvorefter billedet røg op på Twitter.\nDet har nu betydet, at Eusebio Sacristan har smidt Vela væk fra førsteholdet, når der skal trænes. Og for at gøre ondt værre for Vela, så har anfører Xabi Prieto meldt ud, at han støtter trænerens beslutning.\n- Det er overraskende, når en holdkammerat ikke kommer til træning, og det er noget, vi tager ilde op i omklædningsrummet, siger Xabi Prieto.\nDet er ikke første gang, at Vela ryger i unåde med træneren. Han har også en længerevarende konflikt kørende med det mexicanske landshold grundet lidt for meget fest. En konflikt, der muligvis kostede Vela en VM-billet i 2014.\nCykling47 minutter siden


Fly til Lifou: Find billige flybilletter | momondo\nFind billige flybilletter til Lifou\nUdbruddet af COVID-19 (coronavirus) kan påvirke rejser fra Danmark til Lifou.\nHvornår er det bedste tidspunkt at rejse til Lifou?\nFindes der nogen alternative lufthavne i nærheden af Lifou?\nLufthavn: Lifou Tiga, Lufthavn: Ouvea, Lufthavn: Maré eller Lufthavn: Noumea Tontouta kan bruges som alternativ lufthavn ved rejser til Lifou.\nKan jeg flyve til Lifou Tiga fra Danmark lige nu?\nOplysningerne er baseret på rejserestriktioner fra Danmark til Lifou Tiga\nDe fleste rejsende fra Danmark kan rejse indrejse i Lifou Tiga uden restriktioner.\nRejsende fra Danmark skal ikke fremvise et negativt COVID-19-PCR-testresultat eller et negativt antigentestresultat ved indrejse i Lifou Tiga.\nRejsende fra Danmark er ikke påkrævet karantæne efter indrejse i Lifou Tiga.\nKan jeg flyve tilbage til Danmark fra Lifou Tiga?\nHjemrejse til Danmark fra Lifou Tiga\nRejsende fra Lifou Tiga skal ikke fremvise et negativt COVID-19-PCR-testresultat eller et negativt antigentestresultat ved indrejse i Danmark.\nRejsende fra Lifou Tiga er ikke påkrævet karantæne efter indrejse i Danmark.\nHvis du planlægger rejser til Lifou nu, anbefaler vi, at du holder dig opdateret på de seneste restriktioner og følger sikkerhedsanbefalingerne i det offentlige rum.\nFind billige flybilletter til andre byer i Ny Kaledonien\nNy Kaledonien er fyldt med spændende byer, så hvorfor ikke overveje en weekendtur til nogle af disse?\nHvorfor skulle jeg bruge momondo til at finde tilbud på fly til Lifou?\nDet er hurtigt og nemt at finde det rette fly til Lifou, når du har forskellige muligheder foran dig fra anerkendte fly- og rejseselskaber. Mulighederne kan indskrænkes ved hjælp af filtre, så du finder den bedste løsning. Det er, hvad momondo gør. Vi gør det hurtigt og nemt at finde fly til Lifou, så du sparer tid og penge.\nKan jeg finde fly til Lifou med fleksibel booking på momondo?\nFly til Lifou med fleksibel booking kan findes ved hjælp af søgeformularen ovenfor. Derefter skal du vælge fores særlige filter for fleksibel booking, som så udelukkende fremhæver de fly, som denne regel gælder for.\nHvordan kan momondo hjælpe mig med at finde fly til Lifou?\nNår alle potentielle fly til Lifou vises foran dig, giver momondo dig mulighed for at sortere og filtrere flyresultaterne efter præferencer såsom flyselskkab, pris og flyvetid.\nJeg er ikke klar til at booke et fly til Lifou lige nu. Kan momondo underrette mig, hvis priserne ændrer sig?\nJa. momondo kan oprette prisagenter på fly til Lifou. Når du har udført en søgning på denne side, bør du kunne se funktionen til oprettelse af en prisagent. Angiv blot en gyldig e-mailadresse, og så underretter momondo dig med det samme, når priserne ændrer sig.


Casa Palacio de Mave i Mave til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 2 ejendomme i Mave.\nDe la Iglesia, 9, Mave, Mave, Spanien, 34492 - Se på kort\nMere om Casa Palacio de Mave\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Mave, så er Casa Palacio de Mave det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Casa Palacio de Mave gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse, grillfaciliteter.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som fiskeri, have, vandsport (ikke-motoriseret), der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Mave, så er Casa Palacio de Mave det perfekte sted til en spændende rejse.


ATV: En ekstra teknologimilliard er en investering i nye industrijobs - Altinget: forskning\nATV: En ekstra teknologimilliard er en investering i nye industrijobs\nDebat 14. august 2018 kl. 2:00 | Print\nFlere produktionsvirksomheder vil øge deres investeringer i digitalisering, automation og robotter. Det er et positivt signal, som dog også peger i retning af behovet for at styrke de offentlige forskningsmiljøer, mener ATV. (Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix)\nDEBAT: Den danske produktionsindustri kan være på vej mod en ny guldalder med masser af jobs, hvis politikerne træffer de rigtige valg. I første omgang ved at styrke den tekniske forskning, men det er også nødvendigt med en mere langsigtet investering, mener Akademiet for de Tekniske Videnskaber.\nAf Casper Hansen, Christian Rasmussen og Lia Leffland\nHhv. administrerende direktør, Technicon, medlem af ATV, senior Manager, Grundfos, medlem af ATV og akademidirektør, ATV – Akademiet for de Tekniske Videnskaber\nGennem de seneste 25 år har Danmark mistet industriarbejdspladser i et hidtil uset tempo.\n165.000 jobs i produktionsindustrien er forsvundet, men der er håb forude, hvis der træffes visionære politiske beslutninger. Med indførelse af digitalisering, robotter, automation og på sigt kunstig intelligens i industrien kan det igen betale sig at producere på dansk grund, hvis rammevilkårene gøres mere gunstige, end de er i dag.\nDet vil ikke kun gavne produktionsvirksomhederne, men også deres underleverandører og servicesektoren, hvor der kan skabes yderligere arbejdspladser ud over selve industriarbejdspladserne.\nAndre industrialiserede lande har de senere år satset betydelige midler på den teknisk-videnskabelige forskning, og det bør Danmark også gøre.\nCasper Hansen, Christian Rasmussen og Lia Leffland\nPotentialet kan aflæses i ATV’s medlemsundersøgelse Vidensbarometer 2018, hvor Danmarks førende teknologiledere er blevet bedt om at forholde sig til, om Danmark har de rigtige rammevilkår for industriproduktion. For seks år siden var det kun 5 procent, som svarede ja – i dag er det 32 procent.\nHalter efter på den tekniske forskning\nTallene fortæller om en bemærkelsesværdig ny teknologioptimisme, men også at de fleste teknologiledere fortsat ikke mener, at vilkårene er gode nok.\nArbejdspladserne kommer ikke af sig selv. Danmark halter nemlig bagud på et vigtigt rammevilkår - den tekniske forskning. Det kan man læse ud af såvel ATV’s Vidensbarometer som rapporten Danmark som Science & Engineering-region, der udkom tidligere på året.\nIndustri 4.0 stiller helt nye krav til værdikæden, hvor forskningsresultaterne bliver anvendt ude på fabriksgulvet. Derfor foreslår ATV at øge investeringen i den tekniske forskning, således at vi på dansk grund får styrket forskningsmiljøerne – og meget gerne på en måde, så teknisk og digital forskning kan gennemføre erhvervsrettede forskningssamarbejder.\nDermed støber vi fundamentet til de kommende års jobvækst.\nAndre industrialiserede lande har de senere år satset betydelige midler på den teknisk-videnskabelige forskning, og det bør Danmark også gøre. I Norge har et bredt politisk flertal besluttet at bevilge en ekstra milliard, øremærket til teknisk forskning, og den norske ”teknologimilliard” bør inspirere os herhjemme.\nVidensbarometer 2018 viser, at flere produktionsvirksomheder planlægger at øge deres investeringer i netop digitalisering, automation og robotter. Dette er et meget positivt signal, som dog også peger i retning af behovet for at styrke de offentlige forskningsmiljøer og samarbejder mellem virksomheder og universiteter.\nBrug for varig løsning\nFor nogle måneder siden holdt ATV en konference på Christiansborg om netop den tekniske forskning og jobskabelse, og her var der bred opbakning til at styrke den tekniske forskning.\nMen politikerne ville kun forpligte sig til, at det skal ske gennem den årlige udmøntning af forskningsreserven. Det vil vi gerne kvittere for, men samtidig minde om, at netop forskningsreserven nogle år er blevet kraftigt reduceret, og at den kan risikere at blive partipolitisk kastebold.\nVi forventer i første omgang, at dette års forskningsreserve giver et klart skub opad for den tekniske forskning. Og håber på politisk forståelse for vigtigheden af mere langsigtede investeringer, der kan flytte tusindvis af industriarbejdspladser tilbage til Danmark, herunder til nogle af de hårdt ramte såkaldte ”udkantsområder”.\nVi efterlyser derfor en bred politisk opbakning til en mere varig løsning, for eksempel ved at investere i en dansk teknologimilliard efter norsk forbillede.\nForrige artikel Universiteter: Selvfølgelig underviser vi på engelsk Næste artikel Professor: Det overrasker mig, at erfarne forskere afviser almene gyldighedskriterier


november 2020 – L Hoejers Blog\nDer er mange flotte farver i haven lige nu, hvor mange blade falder af træerne. Har man svampesygdomme på bladene, så skal disse samles op og smides ud eller brændes. Her er det et blad fra vores kvædetræ, og vi har plukket dem af vi kunne nå, der var inficerede, og resten skal samles op, når de falder ned.\nEt kvædetræ er utrolig smukt, når det blomstrer for det får de fineste lyserøde blomster, og senere de flotte gule kvædefrugter, som skal behandles før de kan spises. Kvædefrugterne kan laves til marmelade, kvædebrød eller tørres til te. Kvædetræ kan købes her\nGår man tur i haven nu, så kan man pga det milde vejr, stadig finde planter i blomst. Jeg fandt violfrøstjerne, som er en staude, der får lange stilke med små bitte blomster i lilla. Den er rigtig sød i buketter, og også hvis man planter den sammen med roser. Violfrøstjerne kan købes her\nJeg fandt også alunrod med blomster. Det er også en staude, og denne har røde blade, men den fås også med grønne blade. Det er usædvanligt, at den stadig har blomster, og det er pga det milde vejr. Og smuk er den mod alt det gule og grønne. Det er altid godt med et par planter med rødt løv i haven. Alunrod kan købes her\nDen flotte blå hjulkrone blomstrer stadig, og det har den gjort siden i sommer. Den lyser op med sin meget blå farve. Det er en etårig plante, men den sår ofte sig selv, så man behøver ikke, at købe nye hvert år. Lad være med at spise den for den er giftig, og kan skade leveren. De skal først sås til næste år.\nHavehortensia skal tages ind nu, hvis man har dem i krukker for de tåler ikke frost.Man kan enten plante dem ud i haven eller tage dem ind i et skur eller lignende for vinteren.\nDer er stadig frø, at finde i haven, her er det stokroserne, der har kapsler med massere af frø i. Man skal være opmærksom på, at når man sår eller planter stokrosefrø, så kan der gå op til 2 år før de blomstrer. Stokroser kan blive 1-3 meter høje, og disse er stauder., men de finders også som etårige og toårige. Stokroser findes i flere forskellige farver. Stokroser er lidt romantiske synes jeg, og passer især godt til ældre huse. Stokroser kan købes her\nSommerfuglebusken står med frøstande, og dem skal man bare lade sidde til foråret for de beskytter planten mod frost, og så ser de flotte ud nu og også når/hvis sneen kommer. Sommerfuglebusken tiltrækker som navnet siger, sommerfugle og andre insekter som pga blomsternes nektar. De fås i mange farver, og blomsterne er lange klaser af små, fine blomsgter. Sommerfuglebusk kan købes her\nBlåregn er en lian, og den har stadig blad pga det milde efterår, men så snart frosten kommer, så taber den alle bladene. Blåregn får lange klaser af blålilla blomster og den dufter dejligt. Den er i familie med ærteblomster, og som ærteblomsterne er hele planten giftig. Den tåler kraftig beskæring, og da det er en lian, så skal den have noget at vokse op ad. Blåregn kan købes her\nKlematis er også godt, at plante nu. De står også med grønne blade lige nu, men snart taber de alle blade, og står tilbage, og ligner en tør pind, men til foråret vil de få knopper og starte blomstringen igen til næste sommer. Klematis er som blåregn, en lian og den skal stå med rødderne i skygge, og gerne i læ, og så vil den kvittere med de smukkeste blomster, der kan tages ind, hvis man nænner det. Klematis kan købes her\nSyrener har også gule efterårsblade nu og snart falder de af. Syrener kan sagtens plantes nu, og der findes mange forskellige som f.eks almindelige syrener, dværg syrener og opstammede syrener. Syrener dufter helt vidunderligt, og de er ikke giftige. Syrener kan købes her\nHer er det den smukke ægte syren, der hedder “Beauty of Moscow”, og det forstå man godt. Den får rosafarvede knopper, og blomsterne bliver store og hvide med rosa spidser. Duften er helt fantastisk, og den blomstrer i maj måned.\nEn anden syren er denne dværgsyren, som får fine lyslilla blomster.\nUdgivet i 4. november 2020 Kategorier Blomster fra min have


Omregn Nummer fransk til Tex (Tekstil måleenheder)\nNummer fransk to Tex\nOmregn Nummer fransk til Tex:\nVed denne regnemaskine er det muligt at indtaste den værdi, der skal omregnes, sammen med den originale måleenhed, f.eks. '962 Nummer fransk'. Når man gør det, kan man enten bruge enhedens fulde navn eller en forkortelse af det. Derefter bestemmer regnemaskinen kategorien af den måleenhed, der skal omregnes, i dette tilfælde 'Tekstil måleenheder'. Herefter omregner regnemaskinen den indtastede værdi i alle de relevante enheder, som den kender. I den resulterende liste kan du være sikker på også at finde den omregning, som du oprindeligt søgte. Alternativt kan den værdi, der skal omregnes, indtastes som følger: '72 Nummer fransk til Tex' eller '36 Nummer fransk to Tex' eller '9 Nummer fransk -> Tex' eller '56 Nummer fransk = Tex'. For dette alternativ finder regnemaskinen også straks ud af, hvilken enhed den originale værdi specifikt skal omregnes til. Uanset hvilken af disse muligheder man bruger, sparer regnemaskinen en for den besværlige søgning efter de relevante lister i lange selektionslister med utallige kategorier og understøttede enheder. Alt dette har regnemaskinen gjort for os, og arbejdet er gjort i brøkdele af sekunder.\nRegnemaskinen gør det derudover muligt at bruge matematiske udtryk. Som et resultat er det ikke kun tal, der kan regnes ud, som f.eks. '(71 * 8) Nummer fransk'. Også forskellige måleenheder kan parres direkte med hinanden i omregningen. Det kan f.eks. se sådan ud: '962 Nummer fransk + 2886 Tex' eller '20mm x 18cm x 63dm = ? cm^3'. De på denne måde kombinerede måleenheder skal selvfølgelig passe sammen og give mening i den pågældende kombination.\nHvor mange Tex går der på 1 Nummer fransk?\n1 Nummer fransk = 500 Tex - Måleenheds-regner, hvormed du bl.a. kan omregne Nummer fransk til Tex.


FTSE 100 0,84% 6758,21\nNasdaq 100 0,85% 6841,80\nDow Jones 0,68% 23.836,26\nSMALL CAP -0,20% 223,10\nMID CAP 0,07% 435,05\nBrent råolie 2,25% 57,22\nEU-domstol knækker Kit Kats påstand om at være unik\n25. jul.\tEU-Domstolen har onsdag afvist en appelsag fra Nestlé, der mener, at virksomheden ejer retten til den særlige form, som chokoladebaren Kit Kat har. Nestlé har arbejdet i mere end et årti for at få BORSEN.DK\nUnilever og Kraft Heinz presses efter fejlslået handelsbud\n21. feb. 2017\tEfter at Kraft Heinz søndag trak tilbuddet tilbage om at overtage Unilever for 143 mia. dollar, er begge selskaber nu pressede til at finde nye måder at vokse på. Det skriver The Wall Street Journ BORSEN.DK\nHer er skakmesterens vilde plan: Sådan vil jeg blive millionær\n21. nov. 2016\tAfkastmæssigt har 2016 været et nulår, men lærerigt for Sune Berg Hansen. Han fastholder ambitionen om at gøre 1 mio. kr. til 15 mio. kr. på ti år, og det betyder færre aktier, helt nye forretninger og skarpere fokus på kompetencerne AVISEN\nAktier: Wall Street i fremgang på valgdagen\n8. nov. 2016\tDe amerikanske aktier åbnede negativt, men kom snart i positivt terræn efterhånden som valgdagen i USA skred frem. Stigninger på op mod trekvart pct. blev delvist udhulet hen over dagen, men mod l PENGE.BORSEN.DK\nAktier: Wall Street skrider baglæns efter fald til Apple\n30. aug. 2016\tApples gigantiske skattebøde i Irland på næsten 100 mia. kr., som EU-kommissær Margrethe Vestager stangede ud tirsdag morgen, udløste et fald på omkring 1 pct. til Apple. Faldet forplantede sig til al PENGE.BORSEN.DK\nAktier: Apple sendt ned i fladt USA-marked\n30. aug. 2016\tDe amerikanske aktieindeks begynder handelsdagen næsten fladt trods en smule pres på Apple-aktien, efter at EU-Kommissionen har afgjort, at Irland har givet den amerikanske it-gigant uretmæssige skatt PENGE.BORSEN.DK\n4. jul. 2016\tSnackgigant går efter Hershey Mondelez International, der står bag bl.a. Oreo, har budt 23 mia. dollar for konkurrenten Hershey. De amerikanske selskaber vil tilsammen blive verdens største slikpro AVISEN\n13. jun. 2016\tLave billetpriser trækker ned for SAS Selvom det er blevet væsentligt billigere for SAS at fylde brændstof på flyene, så er det ikke nok til at modstå pres fra lavere billetpriser, udgifter til vedli AVISEN\nM&M's er dømt ulovlige i Sverige\n10. jun. 2016\tEn svensk domstol har afgjort, at det "m", som M&M's bruger som logo, strider mod det registrerede varemærke, som Mondelez bruger på sin Marabou-chokolade. Dermed vil M&M's blive tvunget ud af det BORSEN.DK\n17. jan. 2016\tPriserne på kakao er steget markant i de seneste år, og går dermed i den modsatte retning af de fleste andre råvarer på verdensmarkedet. Udviklingen skyldes stigende velstand i bl.a. Asien, hvor fo BORSEN.DK\nNordea: Tre USA-aktier du bør samle op efter Kina-uro\n4. sep. 2015\tAktiemarkeder kloden rundt fik en rystetur for nylig, da usikkerhed om vækstudsigterne i Kina pressede aktiekurserne ned. Det gik bredt ud over aktierne, men nogle af dem fik ifølge Nordea ubegrundede PENGE.BORSEN.DK\nAktier: Forventede klø til Tesla\n6. aug. 2015\tDet gik torsdag som præsten prædikede. Aktierne åbnede positivt som indikeret af futuresmarkedet før åbningen og der var smæk til elbilproducenten Tesla. S&P 500-indekset ligger lige efter åbninge BORSEN.DK\nOreo byder kreative danskere op til dans\n10. mar. 2015\tGlesner, brand manager for Oreo hos Mondelez Danmark.nikj ... AVISEN


Generalforsamling 2011 - beretning\nBestyrelsens beretning 2010 - 11:\nDer er mange steder langs vejene, hvor reglerne om beskæring ikke overholdes. Det giver problemer både med renovationen og med sikkerheden.\nSpecielt har det her i forsommeren været et problem på Lyngvangen, hvor renovationsfolkene har nægtet at tømme. Kommunen har derfor kontaktet de pågældende grundejere med opfordring til at beskære.\nKvasbunker må af hensyn til brandfaren ikke lægges langs vejene eller i skel. Sørg for at få kvaset fra beskæring hurtigt væk fra grundene.\nHusk at kommunen henter grene i vores område d. 12. sept. og d. 14. november. NB: Maksimalt 10 bundter, maks. længde 1 meter og maks. vægt pr bundt: 20 kg.\nEftersommerens og vinterens voldsomme nedbør med efterfølgende snesmeltning gav anledning til en stigning i grundvandet, som medførte oversvømmelser på mange grunde i fire områder:\n3) Et område nærmest Vibo: Laurits Nielsens vej 14, 19, 23 og 25 samt Dalvangen 11 og 13.\nSe kort på hjemmesiden: www.skaerbystrand.dk\nDette har betydet problemer med sivedræn, ødelagte veje og skader på flere huse.\nFor de to førstnævnte områder eksisterer der ingen drænsystemer, og bestyrelsen har derfor bedt rådgivende ingeniør Ole Lentz udarbejde oplæg til løsninger, som kan fremlægges på generalforsamlingen sammen med oplæg til finansiering.\nDe anslåede omkostninger til etablering af et drænsystem for de to områder skønnes at være omkring 200-250.000 kr.\nDer arbejdes på oplæg til finansiering, som vil blive fremlagt på generalforsamlingen.\nBestyrelsen vil bede generalforsamlingen om bemyndigelse til at gennemføre projektet i efteråret 2011 for at forebygge yderligere skader i den kommende vinter – jf. forslag til beslutning nr. 1 (se vedlagte).\nFor de to sidstnævnte områder findes eksisterende drænsystemer, som dog er utilstrækkeligt vedligeholdt. Ifølge lovgivningen har kommunen pligt til at hjælpe med at sikre, at etablerede drænsystemer vedligeholdes. Der er derfor rettet henvendelse til kommunen om hjælp med dette, da det i området nærmest Vibo kræver, at grundejere i Vibo sættes i gang med at udføre deres forpligtelse.\nKommunen har anbefalet, at vedligeholdelse af afvandings- og drænsystemer håndteres af grundejerforeningen. På denne baggrund fremsættes forslag til beslutning om at grundejerforeningen – på samme måde som for vejene - overtager vedligeholdelse af grøfter og drænsystemer – jf. beslutningsforslag nr. 2 (se vedlagte).\nProjektet, der er støttet af Udvikling Nordvestsjælland og Friluftrådet, har til formål at udarbejde en vejledning, der kan støtte grundejerne i at finde den rigtige beplantning og fastholde områdets naturpræg.\nProjektet er nu sat i gang, og foreløbig har Jørgen Stoltz gennemført en overordnet ’zoneopdeling’ af vores område, og dette vil bliver yderligere detaljeret hen over sommeren.\nKonkret vil projektet føre til en udarbejdelse af en pleje-vejledning, som vil blive udsendt til alle grundejerforeningens medlemmer kort før jul.\nDer planlægges afholdt et særligt tema-møde med gennemgang af projektets resultater og praktiske anvisninger d. 4. september kl. 14-17. Nærmere oplysninger senere.\nFremtidsgruppen har i årets løb afholdt et enkelt møde.\nEt væsentligt tema for fremtidsgruppen har været udarbejdelse af et lokalplanforslag, og i maj lykkedes det at arrangere møde med kommunen om dette.\nKommunen (ved planchef Poul Hvidberg-Hansen og udvalgsformand Annelis Stamm) tilkendegav, at de er positive over for at udarbejde en lokalplan for vores område, ’som kan bidrage til at bevare de rekreative værdier’. De vil eventuelt inddrage nabo-grundejer-foreningerne for at skabe en mere sammenhængende plan.\nKommunen ønsker, at vi fremsender et ’lokalplanandragende’ – vedtaget på generalforsamlingen – for officielt at starte processen. Bestyrelsen fremlægger derfor på generalforsamlingen beslutningsforslag om fremsendelse af ’lokalplan-andragende’ – jf. forslag nr. 3.\nSom bekendt er vi nu medlemmer af Foreningen af Sommerhusgrundejerforeninger i Nykøbing-Rørvig (FSNR).\nFSNR har hjemmesiden www.fsnr.dk med mange nyttige oplysninger – bl.a. anvisning på udformning af sivedræn.\n7. Kommunikation og kontingentbetaling\nIgen i år har kassereren stået med betalinger, som ikke kan identificeres. Det er ubetinget nødvendigt at oplyse vejnavn og nummer ved kontingentindbetalinger.\nIfølge foreningens vedtægter skal kontingentet være betalt senest 1. marts.\nStatistikken vedr. manglende indbetalinger i 2011 ser imidlertid således ud:\n23. marts: 97\n04. maj: 69\n15. maj: 48\n25. maj: 39\nDer er betalt for 230 matrikler pr. 26.05.2011.\nAdskillige medlemmer har fremsat ønske om, at kontingentet kan betales via Pengeinstitutternes Betalings Service PBS, nu kaldet Nets. Dette ønske vil blive imødekommet til næste år.


Rejsegilde for Udlændingestyrelsen: Snart rykker 400 medarbejdere til Næstved | TV2 ØST\nVIDEO: Hør hvad medarbejderne tænker om at skulle flytte ind i de nye rammer i Næstved. Video: Thomas Nielsen - TV2 ØST\nOmkring 400 medarbejdere skal arbejde i Næstved næste år, når Udlændingestyrelsen flytter ind. Torsdag var der rejsegilde for domicilet.\n10.000 nybyggede kvadratmeter.\nI centrum af Næstved var der torsdag rejsegilde for det nye byggeri, som skal huse Udlændingestyrelsen og cirka 400 medarbejdere til april næste år.\nLæs også Nye arbejdspladser på vej: Byggeriet af Udlændingestyrelsen i Næstved begynder snart\nMedarbejderne arbejder i dag i hovedstaden, men de får nu nye omgivelser.\n- Det er sjovt at se bygningen, hvor man kommer til at skulle arbejde, og hvordan det egentlig kommer til at se ud, siger Nicolas Schønberg, der er medarbejder hos Udlændingestyrelsen.\n- Det er sjovt at se byen også, for jeg har kun været i Næstved én gang før til fodboldkamp, så det er rigtig interessant, synes jeg.\nNicolas Schønberg Foto: Camilla Laursen - TV2 ØST\n- Ja, vi har jo været heldige at få et helt nyt byggeri. Jeg tror, det bliver meget optimalt. Det bliver spændende med en hel sammenhængende bygning, som ikke er det, vi har i dag, siger Kirsten Sloth Skovdal, der arbejder hos Udlændingestyrelsen.\nKirsten Sloth Skovdal Foto: Camilla Laursen - TV2 ØST\nForventer 50.000 besøgende\nRejsegildet foregik i det kommende borgerservicecenter. Det nye domicil for Udlændingestyrelsen er en del af regeringens ønske om udflytning af statslige arbejdspladser, og Næstved Kommunes borgmester glæder sig til, at der kommer nye medarbejdere egnen.\n- Man skal huske, at der kommer rigtig mange mennesker til Udlændingestyrelsen, siger Carsten Rasmussen (S).\n- Man forventer jo 50.000 hvert år, som skal mødes her i borgerservice for at få klaret deres papirer. Nogle af dem vil forhåbentligt gå op i byen og få en cafelatte og være med til at skabe omsætning og arbejdspladser i Næstved og hele området.\nBorgmester Carsten Rasmussen (S) holdt tale ved rejsegildet. Foto: Camilla Laursen - TV2 ØST\nDet er primært jurister og HK'ere fra Udlændingestyrelsen, som nu må finde til Næstved. De fleste bor i hovedstadsområdet, så derfor blev der også arrangeret ture ud i lokalområdet i forbindelse med rejsegildet.\nLæs også Nye arbejdspladser på vej: Sådan kommer Udlændingestyrelsen i Næstved til at se ud\n- Jeg synes, det giver en rigtig god mulighed for at komme rundt og opleve den by, som Udlændingestyrelsen flytter til. Hvad den har at byde på udover at være en arbejdsplads for os de kommende år, men at der faktisk også er mange andre ting, man kan tage ud og opleve, siger Kasper Lillelund Madsen, medarbejder hos Udlændingestyrelsen.\nBorgmester håber på flere borgere\nHvordan er stemningen blandt medarbejderne, at mange af jer skal til at pendle til Næstved?\n- Jeg tror, den er blandet. Og den skifter også lidt. For mange er det en personlig beslutning. Hvordan skal jeg forholde mig til det i fremtiden? Jeg skal selv pendle fra København, og det skal man jo afgøre med sig selv, hvordan man foretrækker det, siger Anita Okkels Birk Thomsen, der er medarbejder hos Udlændingestyrelsen.\nAnita Okkels Birk Thomsen, der er medarbejder hos Udlændingestyrelsen, skal selv pendle til Næstved. Foto: Camilla Laursen - TV2 ØST\nDen del af Udlændingestyrelsen, som flytter til Næstved, behandler blandt andet sager om familiesammenføring, visum og forlængelser af opholdstilladelser.\nOg borgmesteren håber, at de mange arbejdspladser vil give flere borgere i Næstved. Foreløbigt har én enkelt medarbejder købt hus i kommunen. Og måske kommer flere til.\n- Der skulle nok lige gå noget tid, før jeg flyttede herned. Jeg har boet i København i 10-12 år, men det er ikke udelukket efter at have set byen, siger Nicolas Schønberg.