Kontant rabat? Nej tak – hellere finansiering\nOplever din virksomhed en vigende ordre indgang, og at især interessen for kontant rabat ikke giver kunderne de samme julelys i øjnene som tidligere?\nHele 78% af de små og mellemstore virksomheder har i en nylig dansk undersøgelse peget på, at manglende finansiering er den største barriere for deres vækst især på de udenlandske markeder.\nBruger din virksomhed, ligesom mange andre virksomheder flere ressourcer på at få betalingerne i hus, og oplever du, at selv de gode kunders… Continue\nAdded by Birgit Johansen on March 1, 2013 at 13:30 —\nNo Comments Kongehuset som brand\nDronningens indsats er meget værdiful\nDer er stor forskel på om en bil er produceret i Tyskland, en mobiltelefon i Finland, kosmetik i Frankrig, eller om de samme produkter er produceret i Kina. Blandt andet er produkt kategorien og et lands økonomiske udviklingstadie er styrende for hvordan et brand opfattes.\nDet danske brand står generelt meget stærkt i udlandet, og det høster dansk erhversliv store fordele af. Virksomheder som LEGO, Carlsberg, B&O, Novo… Continue\nAdded by Martin Roll on February 3, 2013 at 19:00 —\n10 Gode råd til at netværke bedre i 2013\nMeget få personer forstå hvad det indebærer at netværke og få det til at virke for deres netværk og dem selv. Mange mener at det at have en Linkedin profil og muligvis en Facebook profil er at netværke. Eller at tage til en konference i ny og næ og dele visitkort ud sikre at de er synlige i forhold til mulige salg, værdifulde kontakter, afgørende viden eller muligheder for at hjælpe andre. Livet formes af tilfældigheder… Continue\nAdded by Jesper Løvendahl on January 10, 2013 at 3:30 —\nStærke brands er en moderne virksomheds vigtigste og mest værdifulde aktiv. De skaber værdi, markedspositioner og bedre konkurrenceevne. En dominerende del af de globale finanstransaktioner er ikke et spørgsmål om at købe og sælge virksomheder herunder fysiske aktiver men om at handle brands.\nDet kræver at momentum for marketing flyttes fra marketingafdelingen og ind i direktions- og bestyrelseslokalet – hvor branding som disciplin hele tiden har hørt hjemme. Det kræver en ny rolle… Continue\nAdded by Martin Roll on November 23, 2012 at 8:30 —\nNo Comments 10 ledelsesprincipper for strategisk marketing\nMarketing er fremtidens succes kriterium\nLedelsesprofessoren Peter Drucker sagde meget klogt, at der reelt kun er to funktioner i en succesfuld virksomhed: Innovation og marketing. Budskabet var tydeligt, at uanset hvor stærk en virksomhed er på alle discipliner, så handler det overordnet om at kunne skabe tætte forbindelser med markedet. Der er 10 principper for hvordan virksomhederne kan styrke deres marketingdisciplin:\n1. Ophøj marketing funktionen til… Continue\nAdded by Martin Roll on October 26, 2012 at 14:30 —\nNo Comments Der findes ikke dårlige networking arrangementer...Af Jesper Løvendahl\nDet er min oplevelse at et dårligt arrangement starter med en selv. Når du finder dig selv ved et dårligt arrangement, så gør dig selv og andre den tjeneste at hjælpe med at gøre arrangementet til en succes. Forstil dig at det var dig som var arrangør og agere som den vært som du ville have været. Det betyder sørg for at alle har noget at drikke, sæt det som at mål at aktivere alle som står alene, ved kort at spørger… Continue\nAdded by Jesper Løvendahl on September 5, 2012 at 1:00 —\nNo Comments JP Profil - Martin Olesen - At Risikostyre En Gejser\nSom dataanalytiker for en af Islands største banker så danske Martin Olesen med fra sidelinjen i stille uro, før, mens og efter at Island krakkede økonomisk.\naf SARA MEJLVANG MØLLER\nI efteråret 2008, da den islandske krone var i frit fald, og den islandske fest endegyldigt var forbi… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on June 5, 2012 at 16:39 —\nNo Comments JP Profil - Jon Plate - Jeg Har Lært at Smile Mere\nJon Plate har boet næsten halvdelen af sit liv forskellige steder rundt om i verden, mens han har arbejdet for bl. a. A. P. Møller -Mærsk. Men de seneste otte år har han boet fast i Thailand, og her har han tænkt sig at blive og bygge luksusboliger.\naf CLAUS IVERSEN Det sværeste var at… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on June 5, 2012 at 16:31 —\nNo Comments Hvordan får du flere anbefaling på LinkedIn, og hvordan skriver du en? Af Jesper Løvendahl\nHar du lagt mærke til hvordan folk i dit netværk som pludselig er mellem jobs, pudsigt nok også begynder at opdatere deres Linkedin profil og bede om anbefalinger (eller recommendations som det hedder på Linkedin). Lad det være en opfordring til dig om at få dine anbefalinger på plads inden du har brug for dem. Jeg vil gerne give to tips til hvorledes du kan få flere anbefalinger på Linkedin og ikke mindst hvordan du… Continue\nAdded by Jesper Løvendahl on May 31, 2012 at 2:30 —\nNo Comments JP Profil - Johnny Ohgrøn Hansen - Dit Netværk Betyder Alt I Sydafrika\nSYDAFRIKA: Johnny Ohgrøn Hansen lever af at lyse vejen for danske investorer i Sydafrika. Han er guide, døråbner og problemknuser i én og samme person i et land, hvor man ikke når langt uden at kende de rigtige mennesker.\naf THOMAS JØRGEN SEERUP…\nAdded by Webmaster DABGO on May 1, 2012 at 15:00 —\nNo Comments JP Profil - Kristoffer Kosloff - Dét Er Sgu Los Angeles\nAGENTEN: På mange måder opfylder Kristoffer Kosloff klicheen om det håbefulde talent, der rejste til englenes by for at gøre succes. Det er dog ikke helt sandt. Han tog til Los Angeles for finde talenter og sælge dem til andre. Han er agent fra Danmark. af THOMAS JØRGEN SEERUP Lakkens genskær leger med kameralinsen.… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on May 1, 2012 at 14:53 —\nNo Comments 3 gode råd om eksportfinansiering\nMærker din virksomhed kreditklemmen, så er der her 3 gode råd til hvordan du begrænser effekten på din virksomhed.\nStår du eksempelvis med muligheden for at lande en større eksportordre, eller er du underleverandør til en eksporterende virksomhed, kan det godt være en udfordring at finde tilstrækkelig med kapital til at dække produktions- og kreditperioden.\nSer vi tilbage til tiden før… Continue\nAdded by Birgit Johansen on April 20, 2012 at 14:57 —\nNo Comments Hey ..hvem var det som var involveret i at promote Dansk Film og den afledte positive effekt paa business og kultur/turisme ? -- her er en relevant artikkel http://www.vancouversun.com/business/Ontar…\nHey ..hvem var det som var involveret i at promote Dansk Film og den afledte positive effekt paa business og kultur/turisme ? -- her er en relevant artikkel http://www.vancouversun.com/business/Ontario+edges+Canadian+production+location/6256384/story.html Continue\nAdded by Christian Boserup on March 8, 2012 at 3:30 —\nNo Comments 6th Swiss-Scandinavian Bio-Business Seminar - February 8, 2012 i Zurich\nKom og oplev de nye nordiske Biotech-Pharma firmaer! Tilmelding inden 22. januar 2012:\nThe 6th Swiss-Scandinavian Bio-Business Seminar is organized by the Nordic countries in cooperation with Swiss partners. During this high-level partnering and investor conference, Swiss and Nordic biotech and pharmaceutical companies as well as investors meet in one-to-one meetings and present themselves in plenum.\nThe goal of the conference and by means of the Swiss-Nordic focus… Continue\nAdded by Mette Rotboll on January 10, 2012 at 11:30 —\nNo Comments Fast Fashion: Inditex\nDen globale modeindustri har som mange andre industrier været under voldsom forandring de sidste 5-10 år. Hvor ESPRIT og Benetton tidligere satte standarden, så er een af de største successer i nyere tid spanske Inditex. Virksomheden, der er baseret i La Coruna i det nordlige Spanien, blev grundlagt i 1975 af Amancio Ortega. Den første butik handlede med undertøj. Butikken blev hurtigt en succes og ekspanderede overalt i Spanien. Herefter gik det stærkt og med åbningen af den første… Continue\nAdded by Martin Roll on January 1, 2012 at 16:33 —\nNo Comments JP Profil - Malte Holm - Kærlighed og vold i Guatemala\nMidt i slum, narkokriminalitet, bandevold og korruption fandt Malte Holm kærligheden, giftede sig med sin smukke María og bor på sjette år i et af verdens farligste lande.\nHan tog af sted for at lære perfekt spansk. Planen var at være væk i fire måneder, men sådan gik det… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on December 31, 2011 at 20:30 —\nNo Comments JP Profil - Søren Bested - Fra stamceller til mobilbanker\nSøren Bested har taget en karrieredrejning så stor, at han ikke tror, det kunne ske i Danmark.\nHan havde aldrig planlagt, at han skulle flytte til udlandet. Men nu har han boet i fire forskellige verdensdele. Og det er ikke blot de geografiske afstande, der har… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on December 31, 2011 at 20:24 —\nNo Comments JP Profil - Camilla Harder Hartvig - Karrierekvinde med børn og husfar\nSPANIEN: Camilla Harder Hartvig er 41 år, mor til fire børn og nyslået adm. direktør for AstraZeneca i Spanien. Hun føler sig heldig, at hun har en mand, der er hjemmegående husfar. Det giver masser af plads til at topprioritere karrieren. af JETTE MEIER CARLSEN\nNår familien… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on December 31, 2011 at 20:18 —\nNo Comments JP Profil - Bo Holmgreen - 18 måneder i USA blev til 25 år\nBo Holmgreen har eget firma i USA på 20. år. Hans tre børn er født og opvokset i USA, men i hjemmet bliver der kun talt dansk. af KARINA O. DAHLGAARD\nSelvfølgelig kommer vi hjem igen. Vi elsker Danmark,« lovede Bo Holmgreen og hans hustru i 1986, da parret flyttede til… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on December 31, 2011 at 20:08 —\nNo Comments JP Profil - Marianne Koefoed - Madrid ved et tilfælde\nMarianne Koefoed er centrum for danskere i Madrid, og hun har i en lang årrække fungeret som bindeled mellem spanske og danske firmaer.\nDet skulle egentlig have været Paris. Det var i hvert fald der, at Marianne Koefoeds mand i 1983 ønskede at blive udstationeret… Continue\nAdded by Webmaster DABGO on December 31, 2011 at 19:51 —\nKongehuset som brand\n10 ledelsesprincipper for strategisk marketing\nDer findes ikke dårlige networking arrangementer...Af Jesper Løvendahl\nJP Profil - Martin Olesen - At Risikostyre En Gejser\nJP Profil - Michael Winstrøm - Den danske medicinmand i Sydeuropa\nJP Profil: Warny Mandrup - Alt er muligt i Brasilien


Holiday Inn Express St Louis Central West End - Sammenlign Hotelpriser Saint Louis\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i USA > Hoteller i Saint Louis > Holiday Inn Express St Louis Central West End\nHoliday Inn Express St Louis Central West End4630 Lindell, Saint Louis, USA Vis kort\nHoliday Inn Express St Louis Central West End: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Saint Louis, USA.\nMindre end 20 minutters gang fra Central West End Station, byder Holiday Inn Express St Louis Central West End sine gæster på et bekvemt ophold, når Saint Louis besøges. Det ligger mindre end 10 minutters gang fra Forest Park Hotel og Saint Louis Katedral Basilika.Der er en række faciliteter til rådighed, for dem der bor på hotellet, så som døgnåben reception, mødelokaler og opbevaring af bagage. Fitnessfaciliteterne er til rådighed for de gæster, som gerne vil holde sig i form mens de er ude at rejse.Der er massevis af muligheder for at gå ud at spise lokalt. Gateway Arch ligger omkring 20 minutter i bil fra hotellet.\nGenerelKæledyr tilladtTjenesterElevator, Døgnåben reception, Konferenceværelse(-r), Mødelokaler, Kopimaskine, Opbevaring af bagageAktiviteterFitnesscenter\nBrugere, som kiggede på Holiday Inn Express St Louis Central West End kiggede også på disse 3 stjerner Saint Louis hoteller:\nGenerel vurdering: 6.96/10Rengøring: 7.44/10Service: 7.56/10Udstyr: 6.97/10Beliggenhed: 7.42/10Mad: 7/10Værelser: 7.38/10baseret på 227 anmeldelser\nNærmeste hotellerMarriott ExecuStay Metro Lofts


DEN GRØNNE SEKTORPLAN - PDF\nDEN GRØNNE SEKTORPLAN\nDownload "DEN GRØNNE SEKTORPLAN"\n1 DEN GRØNNE SEKTORPLAN\n2 2 Gladsaxes første sektorplan for de grønne områder Gladsaxe Byråds arbejde er i de senere år blevet stadig mere planlægningsorienteret, men det er første gang, Byrådet har lagt op til en vedtagelse af en sektorplan for kommunens grønne områder. For en udbygget kommune som Gladsaxe, er det meget vigtigt, at der tages vare på de grønne åndehuller, som naturligt hører til et moderne bysamfund. Forslaget til grøn sektorplan indeholder en samlet beskrivelse af kommunens grønne arealer lige fra de store parkområder ned til den grønne plet med træer og buske på et gadehjørne. En sådan samlet beskrivelse har ikke før foreligget. Men dernæst indeholder sektorplanen en række forslag til fornyelse og udbygning af de grønne områder. Det skal understreges, at der er tale om forslag, som Byrådet endnu ikke har taget stilling til, og som i øvrigt hverken er prissat eller indarbejdet i kommunens budgetter. Men der er blandt forslagene mange ideer, som kan medvirke til at gøre Gladsaxe til en endnu bedre kommune at bo og arbejde i. Byrådet har besluttet at udsende forslaget til den grønne sektorplan til en offentlig høring, der varer til den 1. november Vi håber i Byrådet, at planforslaget vil vække interesse og debat, således at der kan blive det bedst tænkelige grundlag for den grønne sektorplans endelige vedtagelse der forventes at kunne ske på Byrådets møde den 13- december Ole Andersen Borgmester\n3 3. Indholdsfortegnelse Side Forord Statusdelen Indledning 1 Inddeling i byområder 2 Grønne anråder og fredninger 3 Grønne områder og deres oplande 4 Boligforhold og arealanvendelse 5 Delvis tilgængelige grønne anråder 6 Trafik 7 Kommuneplanens grønne struktur 8 Vurdering og uddybning af indsamlede data 9 Byområdernes forsyning med grønne områder 10 Konklusion Planlægningsdelen Indledning 1 Kvalitative ændringer i eksisterende rekreative grønne områder 2 Åbning af eksisterende friarealer ved skoler og andre kommunale institutioner 3 Anlæg af lege- og opholdsområder 4 Nyanlæg af grønne områder 5 Udførelse af havesaneringer 6 Anlæg af et rekreativt stisystem 7 Indpasning af ikke-kommunalt ejede rekreative grønne områder 8 Forslag til afhjælpning af mangel på rekreative grønne områder i de enkelte byområder 9 Den grønne sektorplan som del af den reviderede kommuneplan Afslutning\n5 INDLEDNING Den grønne sektorplans statusdel består af en registrering af de eksisterende forhold. Arbejdsgrundlaget er dels et betydeligt materiale fra kommunens arkiver i Teknik- og miljøforvaltningen, byplanafdelingen, ejendomsskattekontoret og folkeregistret, dels omhyggelige registreringer i marken. Disse registreringer omfatter 82 grønne områder,, så godt som alle kommunalt ejede og tilgængelige for offentligheden. De 82 områder er opdelt i 4 grupper efter deres omfang, indhold, anvendelse og vedligeholdelsesstandard. De omfatter 41 "spots" (minianlæg især langs byens hovedstrøg og ved handelscentrene), 27 "haver" (små parkanlæg og legepladser med en relativ høj plejestandard), 8 "parker" (større grønne områder af varierende udformning og med relativt høj plejestandard) samt 6 "naturområder" (større, landskabelige områder med lav plejestandard, oftest beliggende i kommunens periferi). En nærmere definition findes på kort 2. De 82 områder er beskrevet i opmålingsplaner og skemaer, samlet i 4 ringbind. Den manuelle registrering er suppleret med en fotoregistrering af de 82 områder, samlet i 5 ringbind. Disse 9 ringbind er at betragte som et arbejdsredskab, som opbevares i forvaltningens arkiv o Hele kommunen er opdelt i 34 byområder, adskilt af "barrierer 10 (primære trafikveje, motorveje og jernbanen). Inden for hver enkelt af disse områder er registreret alle detaljer, der er væsentlige for det grønne miljø. Også de tilgængelige oplysninger an fredninger og beskyttelseslinier er benyttet i arbejdsgrundlaget. Endelige indgår oplysninger i kommuneplanen for Gladsaxe og for i materialet. Skæringsdatoen for de indsamlede oplysninger og registreringer er den Det bearbejdede materiale er i det følgende opdelt i 9 afsnit, hvoraf de 6 første er illustreret med kortmateriale. Kort 1 viser opdelingen i byområder. Som nævnt ovenfor er kommunen blevet opdelt i 34 områder, adskilt af barrierer. 6. Kortet viser bl.a. svage trafikanters mulighed for at bevæge sig mellem byområderne. Kort. 2 giver et samlet overblik over de offentligt ejede, offentligt tilgængelige grønne områder, opdelt i de 4 hovedkategorier spots, haver, parker og naturområder. Den geografiske placering fremgår ligeledes af dette kort, som også giver en oversigt over de fredede arealer og beskyttelseslinier. Kort 3 viser forsyningen med grønne områder, deres fordeling i de enkelte byområder samt de grønne områders indflydelsesområder eller oplande, beregnet efter de 2 typer anvendelige normer for grønne områder. Der er gjort rede for disse normers statistiske anvendelse. I hvert byområde er der anført 2 tal; det øverste angiver det eksisterende antal kvadratmeter grønt område pr. indbygger i det enkelte byområde, mens det nederste tal viser overskud eller underskud af grønt område efter egnsplanrådets normer på 12 m^ pr. indbygger. Kort 4 er en oversigt over boligforhold og arealanvendelse. Her lægges særlig vægt på placeringen af de forskellige boligtyper samt de øvrige arealer, som ikke omfatter boliger. Kort 5 viser de øvrige, offentligt ejede friarealer, som for øjeblikket ikke er tilgængelige for offentligheden, men som ved en ændret disposition kan benyttes som reserver eller tillæg til de allerede anvendelige grønne områder. Kort 6 er et trafikkort, som i grove træk viser de trafikårer, som allerede nu kan anvendes af bløde trafikanter, fortrinsvis det eksisterende hovedstinet, mere eller mindre sammenhængende lokale stiforløb, samt de etablerede stilleveje, blinde veje m.v. Afsnit 7 er et afsnit af kommuneplanens grønne struktur samt nogle bemærkninger an den kommende koordinering af kommuneplanens grønne struktur med den grønne sektorplans planlægningsdel. Afsnit 8 giver en vurdering og uddybning af de indsamlede data. Afsnit 9 afrunder statusdelen med en antale af byområdernes forsyning med grønne områder, og Afsnit 10 indeholder en konklusion af materialet.\n6 7. Kommunen er inddelt i 34 byområder. Opdelingen er foretaget for at få et overblik over fordelingen af ooligtyper, antal af beboere og de tilgængelige grønne områder inden for hvert byområde (kort 2, 3 og 4). De enkelte byområder er begrænset af barrierer, som vanskeligt eller slet ikke kan passeres af bløde trafikanter, især mindre børn og ældre. Barriererne omfatter de primær traf i leveje, fastlagt af byrådet i kommuneplan , samt af motorveje og jernbanen. åbninger i barriererne giver passage for bløde trafikanter i sikkerhed for den kørende trafik. Åbningerne er deis broer og tunneler, dels fortove langs vejsiderne ved niveaufri barriereskæringer. BYOMRÅDENUMMER BARRIERER ABMGMG i BARRIERER AD FORTOV FODGÆNGERBRO ELLER TUNNEL 1 INDDELING O BYOMRÅDER\n7 Planen giver en oversigt over forsyningen med offentligt ejede, offentligt tilgængelige rekreative grønne områder samt over fredningsforholdene. De grønne områder omfatter 82 lokaliteter, som er opdelt i 4 typer efter deres omfang, indhold, anvendelse og plejeniveau. 8. Spots er helt små områder, som kan bestå af et par træer, en bænk eller et diminutivt grønt anlæg, alle med et vekslende plejeniveau. Spots kan synsmæssigt, fysisk og psykisk betyde en oplevelse og hvile for dem, der færdes i byen. Disse småanlæg findes især langs kommunens hovedstrøg og handelscentre og er med til at sikre indtrykket af en grøn by. Haver er ikke haver i gængs opfattelse. Det er mindre parkanlæg og legepladser, oftest præget af et højt plejeniveau. Disse områder stimulerer til samvær og aktiviteter af stor nærrekreativ betydning. Parker er større grønområder, nogle præget af et højt plejeniveau, andre af en mere moderat pleje. De bør imødekomme borgernes krav til aktivitet, hvile og skønhed. Naturområder er grønne områder med landskabeligt præg med begrænset plejjeniveau. Overgangen mellem parker og naturområder er flydende. Enkelte dele af en park med højt plejeniveau kan udmærket henligge i naturtilstand. Alle naturområderne ligger i kommunens periferi og breder sig i flere tilfælde ud over kommunegrænsen. Her har Gammelmose og Nymoseparken i Gentofte, Utterslev Mose i København og Hareskoven i Værløse og Lyngby-Tårbæk betydning for Gladsaxes borgere. Naturområderne fungerer især som regionalparker. Fredningsforhold Planen giver desuden en oversigt over fredningsforholdene. Fredningerne omfatter naturfredninger, beskyttelseslinier op til fredede områder, bygningsfredninger og fredede fortidsminder. Naturfredningerne omfatter også Radiomarken, for hvilken fredningssagen dog endnu ikke er afsluttet. 2 GRØNNE OMRÅDER OG FREDNINGER\n8 Planen viser de offentligt ejede, offentligt tilgængelige grønne områder og deres indflydelsesområder/oplande. 9. Oplande Oplandsgrænserne for "haver", "parker" og "naturområder" er afhængige af disses størrelse. Følgende principper er fastlagt af stadsgartneren i København Parkareal Indflydelsesafstande 0,1 1-0,5 ha 100 m 0,5 5-1 ha 200 m 1-2 ha 250 m 2-4 ha 300 m 4-8 ha 350 m 8-16 ha 400 m ha 450 m ha 500 m ha 550 m 128 -_ ha 600 m Forsyning med og behov for grønne områder For at få et yderligere overblik over forsyningen med grønne områder, er der for hvert byområde angivet 2 tal. Det øverste tal viser det eksisterende antal kvadratmeter grønt område pr. indbygger. Det nederste tal angiver overskud eller underskud af grønne områder efter Egnsplanrådets normer fra 1970 med 12 m^ grønt friareal pr. indbygger, Sammen viser tallene den ulige fordeling af de grønne områder. 3 røkkme røådefs G DEiRES (PLArøE\n9 Planen viser i hovedtræk, hvor de forskellige typer boliger er placeret i kommunen: - Etageboliger med tilhørende friarealer. - Etageboliger uden friarealer. - Haveboliger. - Øvrige arealer. De øvrige arealer indeholder ikke boliger, men omfatter: - Industri. - Offentligt tilgængelige friarealer. - Idrætsanlæg. - Skoler. - Andre institutioner. - Kirkegårde. - Kirkeomgivelser. - Statsskovene. - Kolonihaver og daghaver. Formålet med denne registrering er at få belyst behovet for grønne områder i relation til boligområderne og den øvrige arealanvendelse BOLIGFORHOLD\n10 11. Planen viser en registrering af de arealer, som ved en ændret arealdisponering vil kunne indgå som nye, rekrea- ^ tive arealer: - Børneinstitutioner med legepladser, boldbaner og øvrige friarealer, - Skoler med legepladser, boldbaner og øvrige friarealer, - Ældreinstitutioner med opholdshaver og øvrige friarealer, - Idrætsområder af enhver art, - Kirkegårde, - Kirkeomgivelser, - Kolonihaveområder. Formålet med denne registrering er at vise de betydelige reserver for rekreative grønne områder i såvel kommunalt som ikke-kommunalt eje. Mange af disse arealer kan ved politiske og/eller administrative beslutninger frigøres til rekreative formål. 5 DELVIS TILGÆNGELIGE AREALER\n11 Planen viser en registrering af færdselsårer af særlig betydning for bløde trafikanter. - Stiforbindelser i eget tracé. - "Rolige veje" (stilleveje og blinde veje samt vejlukninger). - Barrierer (de primære trafllweje, motorveje samt jernbanen). - Åbninger i barriererne. - Sekundære trafikveje. 12. Formålet med denne registrering er at undersøge, om der i systemet af "rolige" veje findes "fredelige" og sikre forbindelsesårer mellem byområderne og de store, rekreative områder i kommunens periferi. Barriererne og åbningerne i disse er medtaget for at undersøge, hvor eksisterende og fremtidige stier vil kunne krydse barriererne. De sekundære trafikveje er taget med i registreringen som veje, der på grund af trafikintensitet og højt støjniveau er uegnet i et stisystem. (S TBAFBK\n12 KOMMUNEPLANENS GRØNNE STRUKTUR Da det er hensigten, at dele af den grønne sektorplan skal indgå i kommuneplanens grønne struktur ved næste revision af kommuneplanen i , gennemgås her kort kommuneplanens grønne struktur. Der skelnes planlægningsmæssigt mellem tre hovedtyper af grønne områders - grønne hovedtræk (naturområder cg større parker) - grønne anlæg (mindre parker og legepladser) - bolignære opholdsarealer (privathaver og fælles opholdsarealer i bolig bebyggelse) Heraf er de to første offentligt tilgængelige, hvorimod den tredie type ikke eller kun delvis er offentligt tilgængelig. Til disse tre hovedtyper af grønne anråder knytter sig nogle afledte typer. De fungerer som erstatningsarealer for manglende bolignære opholdsarealer andetsteds i regionen og/eller i kommunen, og de har derfor en særlig status. Det drejer sig om to havetyper: - kolonihaver - daghaver (pensionist- og nyttehaver) Overlappende anvendelse og brug af de forskellige hovedtyper af grønne anråder kan forekomme Generelt gælder imidlertid, at den ene type af grønne områder i et vist omfang, men aldrig fuldt ud F kan erstatte den anden. En varieret forsyning med de forskellige typer af grønne områder er derfor nødvendig for y at der opnås en velfungerende grøn struktur De grønne hovedtræk De grønne hovedtræk i kommunens periferi tilgodeser primært regionale udflugts interesser, men anvendes også af den nærmestboende befolkning til daglige nærrekreative formål. De består hovedsagelig af skov- og vådområder: Skov- og sø-kilen, Hjortespringkilen og Utterslev Mase (sidstnævnte uden for kommunen). Målsætningen for de grønne hovedtræk er, at omfanget opretholdes, samtidig med at den nuværende karakter stort set bevares. I planlægningen fastlægges ud fra en landskabelig og funktionel vurdering, hvilke dele af de større grønne hovedtræk, der kan tåle en mere intensiv udnyttelse, end den der foregår i dag, ligesom tilgængeligheden søges forbedret. De grønne anlæg De grønne anlæg anvendes af den nærmest boende befolkning til daglige nærrekreative formål. Forsyning, standard og udstyr varierer, men er generelt set u tilstrækkelig og geografisk ulige fordelt«som retningslinier for den videre planlægning fastlægges? at der først og fremmest i de tættest bebyggede områder skal ske forbedringer af forsyningen, standarden og udstyret. De bolignære opholdsarealer De bolignære opholdsarealer anvendes primært af de pågældende ejendommes beboere til daglige, nærrekreative formål og består dels af fælles opholdsarealer i tilknytning til beboelsesejendomme, dels af private haver. Bolignære opholdsarealer indgår som en integrerende del af enhver ny boligbebyggelse, men findes ofte ikke i de ældre etageboligbebyggelser specielt langs hovedgaderne. For at forbedre dette forhold ved fremtidig byfornyelse langs hovedgaderne fastsættes i rammerne for lokalplanlægningen bestemmelser i form af størrelsesspecificerede krav til udlæg til fælles opholdsarealer. Kolonihaverne Kolonihaverne fungerer som regionale friluftsområder. De bruges af et bredt udsnit af befolkningen og udgør et værdifuldt supplement til etageboligbebyggelserne i de tætte byområder både i og uden for kommunen«også for andre end brugerne har kolonihaverne imidlertid betydning som grønt element i byen. Som retningslinier for planlægningen fastlægges, at det nuværende antal kolonihaver bevares, idet de dog tilstræbes gjort mere offentligt tilgængelige end nu, f ekso ved inddragelse af\n13 14. kolonihaveområdernes stier i større sammenhængende stiforløb og ved indpasning af daghaver. Daghaverne Daghaverne (pensionist- og nyttehaverne) fungerer som erstatning for privathaver og anvendes af pensionister, som bor i lejlighed og ikke råder over jord. Daghaverne udgør ligesom kolonihaverne et væsentligt supplement til etageboligbebyggelserne i de tætte byområder. Koordinering mellem grøn sektorplan og kommuneplan I den grønne sektorplans planlægningsdel er der et afsnit, hvori sektorplanens forhold til kommuneplanens grønne struktur vil blive behandlet.\n14 VURDERING OG UDDYBNING AF INDSAMLEDE DATA Der findes ingen officielle norner for byområders forsyning med rekreative grønne områder. Egnsplanrådet, som hovedstadsrådet oprindelig hed, fastsatte i 1970 normer på 12 m^ grønne områder pr, indbygger, hvilket rnå anses for urealistisk i de enkelte byområder i en helt udbygget kommune som Gladsaxe, Dog kan normerne delvis bruges som målestok for, hvor problemerne er størst, Et andet normsæt blev udarbejdet af stadsgartnerens kontor i Københavns kommune i Her knytter der sig forskellige oplande, indflydelsesområder, til de enkelte grønne områder. Oplandenes størrelse og udstrækning er gjort afhængig af "parkernes" 1 størrelse,, Desuden er der taget hensyn både til de barrierer^ som afgrænser boligområderne, og til åbninger i barriererne Disse åbninger bevirker, at et opland kan strække sig ud over det enkelte byområde. På kort 3 (grønne områder og deres oplande) er der vist, hvor mange m^ offentligt tilgængeligt grønt område,, der findes pr, indbygger i de enkelte byområder. Heraf fremgår den ujævne fordeling af grønne områder i Gladsaxe kommune. Hele den centrale del af kommunen er uden væsentlige grønne områder,, ikke mindst dele af de tæt beboede randbebyggelser langs hovedgaderne. Kort 6 (trafik) viser bl.a. forløbet af hovedstier langs Hillerødmotorvejen, gennem Kagsåparken, gennem Smør- og Fedtmosen samt langs Bagsværd sø og Lyngby sø. Derimod mangler der et stisystem, som forbinder disse hovedstier og dermed de grønne områder i kommunens periferi med boligområderne i den øvrige del af kommunen samt de grønne områder indbyrdes. I en helt udbygget kommune som Gladsaxe vil det være vanskeligt at etablere stier i eget tracé. Kort 6 viser samtidig, hvor "rolige" veje vil kunne bruges i forbindelse med et stisystem. Niveauadskilte krydsninger og åbninger i barrierer viser muligheder for passage af de overordnede trafikårer. Ser man på kvalitetsniveauet for de enkelte dele af et sammenhængende stisystem, kan det højeste kvalitetsniveau, sti i eget tracé kun opnås i en lille del af det samlede system. Det næsthøjeste kvalitetsniveau kan opnås ved at benytte lokalveje, hvor der er foretaget trafikdæmpende foranstaltninger, eller blinde lokalveje med stiadgang i den lukkede del af vejen. Det laveste kvalitetsniveau er langs barriererne og de sekundære trafikveje, hvor trafikintensitet og støjniveau gør disse veje uegnede i et rekreativt stisystem, Sammenholdes kort 4 (boligforhold/arealanvendelse) med kort 3, viser billedet, at en væsentlig del af de byområder, der er underforsynet med grønne områder, er haveboligområder. Her kan "Parkområder 1 " synes at være unødvendige; men et fælles område, der stimulerer til samvær og skaber kontaktmuligheder, et legeområde for børn, hvor de mødes, leger og spiller bold m.m. som et supplement til boligens udendørs opholdsarealer, er en nødvendighed for ethvert godt boligområde. Der kan i denne forbindelse erindres om, at sammenslutningen af grundejerforeninger i Gladsaxe Kommune sept, 1988 foreslår at et fællesareal på 20% af etagearealet i tæt-lav bebyggelse også skal gælde for åben-lav bebyggelse, altså haveboligområder.\n15 16. Planen giver en samlet oversigt over byområdernes forsyning med grønne områder. I store træk er byområderne samlet i 4 kategorier: A - B - C - D. A. Byområder med et opfyldt behov for rekreative grønne områder: Det er ræd få undtagelser byområder i kommunens periferi op til de store naturområder nemlig Hareskoven, Smør- og Fedtnosen, Aldershvile, Bagsværd Søpark, Radiomarken, Nybro Åmose, Nymose, Gammelinosen, Gyngemoseparken, Høje Gladsaxeparken og Utterslev Mose. Det omfatter byområderne hvor der bor personer. Idealet ville være, at der fandtes rimelige grønne områder inden for hvert af de trafiksikre områder i nær tilknytning til boligerne. Endelig har der vist sig en betydelig mangel på stiforbindelser, dels mellem de allerede eksisterende stianlæg, deis mellem de enkelte grønne områder og boligområderne. B. Byområder med rimelig forsyning med rekreative grønne områder: Her er det væsentligt kvalitative problemer ved eksisterende grønne områder, bl.a. bedre muligheder for børneleg, boldspil og socialt samvær. Disse byområder omfatter desuden etageboligbebyggelser med private friarealer som dækker en væsentlig del af behovet. Det omfatter byområderne , hvor der bor personer. C. Byområder med stor mangel på rekreative grønne områder: De udstrakte haveboligområder i den centrale del af kommunen. Her drejer det sig især om et behov for nærrekreative arealer og legepladser. Det omfatter byområderne , hvor der bor personer. D. Byområder med meget stor mangel på rekreative grønne områder: Den ældre randbebyggelse i flere etager langs hovedgaderne, hvor behovet slet ikke er tilgodeset hverken med hensyn til hvileparker, legepladser eller boldbaner. Det omfatter dele af byområderne , hvor der ialt bor personer. 9. BYOMRÅDERNES FORSYtMDIMG MED GIRØMME OMRÅDER\n16 KONKLUSION Et væsentligt resultat af undersøgelserne i den grønne sektorplans statusdel er konstateringen af den ulige geografiske fordeling af de grønne områder. For kommunen som helhed gælder det både de grønne områders arealstørrelser, anvendelsesmuligheder og beliggenhed i forhold til boliger og trafikårer. Betragter man de grønne områders arealstørrelser, viser det sig, at de mindste enkelt-arealer findes i tilknytning til de tættest befolkede områder, mens de største arealer befinder sig i de tyndere befolkede områder i kommunens periferi. Med hensyn til udnyttelsen af de enkelte grønne områder viser der sig en stor mangel på især legepladser for børn og unge i de tættest beboede områder. Idealet ville være, at der fandtes rimelige grønne områder inden for hvert af de trafiksikre områder i nær tilknytning til boligerne. Endelig har der vist sig en betydelig mangel på stiforbindelser, dels mellem de allerede eksisterende stianlæg, dels mellem de enkelte grønne områder og boligområderne.\n17 PLANLÆGNINGSDELEN 18\n18 19. INDLEDNING Planlægningsdelen i den grønne sektorplan skal ses i sammenhæng med den gældende kommuneplans afsnit om den grønne struktur. Det er hensigten at sektorplanens forslag til ændringer, forbedringer og udvidelser af de grønne rekreative områder skal indarbejdes i kommuneplanens grønne struktur ved den følgende revision af kommuneplanen i Baggrunden for de forslag, der anføres i de følgende afsnit er simpelthen, at alle kommunens borgere uanset hvor de bor kan få deres andel af de oplevelser, som det grønne miljø kan yde. Men mange ældre, gangbesværede og andre handicappede kan ikke henlægge deres rekreation i fri luft til et ideelt sted, men må acceptere afstandens og trafikbarrierernes begrænsninger. Mange børn føler sig utrygge ved at skulle bevæge sig for langt væk fra deres hjem, lige som de fleste forældre vil være utrygge ved at lade børnene færdes i trafikken. Hvor der mangler nærrekreative arealer, bliver børnene derfor helt afhængige af forældrenes fritid og valg af tid, sted og form for friluftsliv. Dette betyder, at store dele af befolkningen vokser op i byområder uden kontakt med "naturen". Netop manglende naturoplevelser i barndommen kan være med til at skabe en voksen-befolkning, der er uden interesse og forståelse for forvaltningen af byens og landets naturressourcer. For befolkningsgrupper med lav mobilitet betyder gode adgangsforhold til nærtliggende friarealer og bynære naturområder lige så meget som funktionelle trafiksystemer, god institutionsdækning og gode boliger, som er det, der tilsammen giver et godt bymiljø. Lokalbeboernes inddragelse i forbedring af friarealforholdene i de enkelte byområder er af stor betydning for ansvarsfølelsen over for det enkelte område. Kvaliteten ligger her ikke kun i det færdige resultat, men i lige så høj grad i processen, som fører frem til resultatet. Lokalbeboerne bør derfor på et meget tidligt tidspunkt inddrages i denne proces, lige fra vurderingen af de eksisterende friarealers kvalitet til programmeringen af indholdet og i vedligeholdelsen og udbygningen fremover. Der er relativt begrænsede muligheder for udvidelse af friarealerne i en udbygget kommune som Gladsaxe, Dog viser der sig umiddelbart 7 former for forbedring af forsyningen med rekreative grønne områder: 1. Kvalitative ændringer af eksisterende rekreative grønne områder. 2. Åbning af eksisterende anlæg ved skoler og institutioner. 3. Anlæg af lege- og opholdsområder i vej arealer. 4. Nyanlæg af grønne områder. 5. Udførelse af havesaneringer. 6. Anlæg af et rekreativt stisystem. 7. Indpasning af ikke-kommunalt-ejede rekreative grønne områder. De foreslåede kvantitative ændringer i afsnittene og 5 er udelukkende placeret i underforsynede byområder. Et ottende afsnit gennemgår de 34 byområders forsyning med eller mangel på rekreative grønne områder samt forslag til afhjælpning af manglerne. Friarealerne bliver særligt attraktive, når de samtidig tilgodeser flere forskellige ønsker, herunder mulighed for aktiv udfoldelse, hvile, naturoplevelser, skønhedsindtryk og socialt samvær. Og det er væsentligt, at aktiviteterne kan foregå på den enkeltes egne præmisser.\n19 S ? SKOVTREKANTEN BAGSVÆRD TORV BAGSVÆRD STATIONSPLADS BINDELEDET CYKELPARKERING BAGSVÆRD HOVEDGADE 100 KROGSHØJVEJ 28 HØRMARKEN LEGEPLADS STENGÅRDS ALLE 143 BUDDINGEVEJ/KONG HANS ALLE KLAUSDALSBROVEJ PLANTEBÆLTE RÅDHUSPARKEN SØBORG TORV SKUMHAVEN WERGELANDSPARKEN ERIK BØGHS ALLE NIELS FINSENS ALLE GLADSAXE FORT DYSSEGRAV KAGSÅPARKENS PLANTESKOLE 1. KVALITATIVE ÆNDRINGER AF DE EKSI STERENDE REKREATIVE GRØNNE OMRÅDER.\n20 KVALITATIVE ÆNDRINGER I DE EKSI- STERENDE REKREATIVE, GRØNNE OMRÅDER. For at opnå en forbedring af det grønne miljø i Gladsaxe er det mest nærliggende at foretage ændringer i de eksisterende rekreative, grønne områder, som i statusdelen er registreret som henholdsvis haver, parker og naturområder. Med en beskeden indsats vil det ofte være muligt at give borgerne flere positive oplevelser af de rekreative arealer. Udførte ændringer kan give plads for andre og nye former for parkliv. Blot kan man ikke ændre og forbedre den nuværende skæve fordeling af kommunens grønne områder, hvor de tættest beboede områder har den ringeste parkdækning. Dette kan kun opnås ved en eller flere af de senere nævnte muligheder. borde og bænke. Der indrettes en sandkasse til mindre børn og et legelandskab til større børn. I begge ender indhegnes et areal til et større hundetoilet eller hundeluftningsområde. De forsynes med grus i bunden og der opsættes låge i hegnet. Arealet knyttes sammen med lege- og opholdsområde på Kålmarken. Udgifterne til rydning af arealet samt etablering af nyplantninger, græssåning, fliselægning samt hundeløbegård samt opstilling af siddepladser og legeredskaber kan på grundlag af skitseoplægget anslås til kr. For en lang række af de eksisterende grønne områder er der udarbejdet en huskeliste, hvor forslagene kan gå ud på indførelse af nye anvendelsesmuligheder, en ændret drift ved omlægning helt eller delvis til henholdsvis mere intensiv eller ekstensiv pleje, en kvantitativ udvidelse af arealerne ved anskaffelse af naboarealer, og endelig ved en øget sammenhæng mellem de enkelte parker ved hjælp af det rekreative stisystem. Plantebæltet ved Klausdalsbrovej er udvalgt som eksempel på en kvalitativ forbedring af et grønt område. Arealet er for øjeblikket tæt beplantet med træer og buske og helt uden mulighed for leg og ophold. Der foreslås en stærk udtynding af beplantningen. Kun de mest værdifulde træer (kirsebær,, hæg og elm) samt værdifulde buske (bærmispel) bevares. Det øvrige areal tilsås med græs. fortovet forlægges ind til naboskel, så den gående færdsel kan foregå uforstyrret af trafikken på vejen. Der opstilles\n22 23 KLAUSDALSBROVEJ PLANTEBÆLTE KLAUSDALSBROVEJ PLANTEBÆLTE EFTER ÆNDRING TIL OPHOLDS-LEGEAREAL\n23 BAGSVÆRD SKOLE SØNDERGÅRD SKOLE STENGÅRD SKOLE VADGÅRD SKOLE BUDDINGE SKOLE SØBORG SKOLE EGEGÅRD SKOLE MØRKHØJ SKOLE SØNDERGÅRD PARK BØRNEINSTITUTIONER KRAKASVEJ LEGEPLADS FRITIDSCENTER ELLEKILDE KOLLEKTIVET BAGSVÆRD FORT FRITIDSCENTER CARL MØLLERS ALLE BØRNEHAVE DICKENS ALLE BØRNEINSTITUTION DIGTERBO FRITIDSHJEM GNISTEN VUGGESTUE RYBJERG ALLE 9 KILDEGÅRDEN 2. ÅBNING AF EKSISTERENDE ANLÆG VED SKOLER OG ANDRE KOMMUNALE INSTITUTIONER.\n24 2. ÅBNING AF EKSISTERENDE FRIAREALER VED SKOLER OG ANDRE KOMMUNALE INSTITU TIONER. 25. Udstrakte grønne friarealer i kommunens eje er helt eller delvist afspærret for almindelige borgere og reserveret til brugerne af institutionerne: Skoler, børnehaver, fritidshjem, plejehjem og idrætsarealer. Graden af tilgængelighed varierer fra sted til sted, og allerede i dag indbyder mange af områderne til besøg og anvendelse af et større publikum. Mange af områderne kan derfor med ganske få eller slet ingen ændringer fungere som offentlige parker uden for de omtalte institutioners normale åbningstid. Uden for normal skoletid kan både legepladser, skolehaver og sportspladser benyttes af kvarterets børn efter aftale mellem de berørte instanser. Det samme gælder i en vis udstrækning legepladserne i de kommunale børnehaver og fritidshjem, mens vuggestuerne af sikkerhedsmæssige grunde i regelen må undtages. Friarealerne ved plejehjem, omsorgscentre og lignende er allerede åbne, i al fald i fysisk forstand, og de vil kunne fungere som grønne åndehuller for kvarterets beboere. Idrætsarealerne har ofte en så intensiv udnyttelse af idrætsklubberne, at et større publikum næppe kan rummes. Som eksempel på åbning af friarealerne af ovennævnte kategori er nævnt Søborg skole, hvis friområde uden større teknisk eller økonomisk indsats kan forvandles til en tiltrængt park i det tætbebyggede byområde. Det gælder især haveanlægget langs Wergelands Allé med blomsterhave, spejldam og siddepladser. Her ryddes berberishækken langs fortovet. Desuden fjernes træhegnet mellem fortov og den lille legeplads. Udgifter til rydning af buske, nedtagning af hegn samt nyplantning kan på grundlag af skitseoplægget anslås til kr\n25 26 EKSEMPEL PÅ ÅBNING AF EKSISTERENDE ANLÆG VED SKOLER OG ANDRE KOMMUNALE INSTITUTIONER\n26 27 SØBORG SKOLE HAVE SØBORG SKOLE HAVE UDEN BERBERIS\n27 28 SØBORG SKOLE LEGEPLADS SØBORG SKOLE LEGEPLADS UDEN HEGN\n28 S IB KURVEJ REGATTAVEJ BIRGITSVEJ TORDISVEJ HAKONSVEJ MARIE GRUBBES ALLE TJØRNEVÆNGET LYNGEN BÆVERSTIEN CHRISTOFFERS ALLE SVENDS ALLE VALDEMARS ALLE TOFTEKÆRSVEJ JÆGERGANGEN KÅLMARKEN AUGUSTVEJ MAJ ALLE ONSBJERG ALLE 3. ANLÆG AF LEGE-OPHOLDS- OMRÅDER I VEJAREALER.\n29 ANLÆG AF LEGE- OG OPHOLDSOMRÅDER. Lovgivningen giver mulighed for indretning af såkaldte 40-veje med begrænset trafikhastighed og dermed større sikkerhed for de bløde trafikanter. Det drejer sig cm to kategorier, stilleveje og lege- og opholdsområder i vejarealer. I Gladsaxe Kommune er der allerede indrettet en række veje som stilleveje med en anbefalet trafikhastighed begrænset til 30 km/t. Trafikken dæmpes ved indretning af bumps,, plantninger og andre spærringer, og byrådet har i sag 164, den besluttet, at kommende stillevejsprojekter skal beboerfinansieres, hvis de ikke direkte indgår i kommunens trafikplan,, Det samme vil gælde de såkaldte lege- og opholdsområder med en anbefalet hastighed på 15 km/t, hvor al kørende trafik foregår på de gåendes betingelser I et lege- og opholdsområde reserveres en rimelig bred stribe til bilkørsel af hensyn til beboertrafik, renovationskørsel og anden nødvendig kørsel, mens det øvrige vejareal reserveres til fodgængerfærdsel, ophold og leg. Færdselstriber kan markeres ved forskelle i belægninger, og gaden kan møbleres ned træer, andre planter, siddepladser og legeredskaber. Ud over den funktionsmæssige forbedring vil det samtidig give et smukkere, mere afvekslende og oplevelsesrigt gadebillede. På orienteringskortet er anført nogle muligheder for inddragelse af lokalveje til lege- cg opholdsområder, og et eksempel er vist på et tilfældigt valgt område i plan og perspektivskitse. Det skitserede eksempel på et lege- og opholdsområde viser, at gangareal, lege- og opholdsareal og kørebane ligger i samme niveau. Hele arealet belægges med betonfliser i to farver, som markerer henholdsvis køreareal og opholdsareal. Gaden møbleres med træer i arter, som harmonerer med træplantningerne i de tilstødende haver. løvrigt møbleres der med borde og bænke, lysthuse, sandkasser og legeredskaber Udgifterne til optagning af eksisterende belægning, regulering af terræn og afvanding samt etablering af flisearealer, plantninger, vejbelysning og opstilling af borde og bænke, lysthuse og legeredskaber kan alt efter de eksisterende forhold på en 10 m bred og 100 m lang lege- og opholdsgade beløbe sig til anslået kr.\n30 EKSEMPEL PÅ LEGE-OPHOLDSOMRÅDE 31\n31 32 LOKALVEJ LOKALVEJ EFTER ÆNDRING TIL LEGE-OPHOLDSOMRÅDE\n32 VANDLEDNINGSVEJEN SKOLEBOTANISK HAVE NYANLÆG AF GRØNNE OMRÅDER.\n33 NYANLÆG AF GRØNNE OMRÅDER. Nyanlæg af grønne områder vil især forekomme i udviklingskommune. I en næsten fuldt udbygget kommune som Gladsaxe vil der kun være mulighed for nye, grønne områder,, når kommunen ved køb eller på anden måde kommer i besiddelse af ubebyggede arealer, der ville være egnede til formålet. Som konkret eksempel er medtaget det i 1989 erhvervede areal, der populært går under navnet Vandledningsvejen. Det tilhørte tidligere Københavns amtskommune og danner en fortsættelse af Høje Gladsaxevejen fra Gladsaxevej mod nord til Tinghøjvej og Buddinge rundkørsel. Arealet foreslås udformet som et 25 m bredt parkbælte med en gang- og cykelsti langs østsiden af arealet. Der skabes stiforbindelser til Søborg Parkalle, til Vandtårnsvej og Tinghøjvej. En del af arealet udlægges som opholds- og legeplæne, en del som blomstereng og som prydhave f mens der andre steder "møbleres" med en byggelegeplads på de høje skråninger. Der indrettes legeplads for småbørn og en boldbane nær Tinghøjvej. En del af arealet indrettes til nyttehaver for børn og voksne. Udgifterne til regulering af arealet, anlæg af en 3 m bred asfaltsti, tilsåning med græs/blomstereng samt etablering af boldbane, nyttehaver, blomsterhave og byggelegeplads anslås på grundlag af skitseoplægget at beløbe sig til ca kr. Som forslag til nyanlæg kan også Skolebotanisk have ved Gyngemoseparken nævnes.\n34 35 VESTLIGE RAMPE FJERNES OG STI FØRES UNDER GLADSAXEVEJ TIL UTTERSLEV MOSE GLADSAXEVEJ EKSEMPEL PÅ NYANLÆG\n35 36 VANDLEDNINGSPARKBÅNDET BYGGELEGEPLADSEN VANDLEDNINGSPARKBÅNDET NATURPRÆGET BLOMSTERENG\n36 FRODESVEJ-LANDERSLEVVEJ HJORTEVÆNGET-HASPEGÅRDSVEJ HARESTI EN-KLAUSDALSBROVEJ BYGMARKEN-KLAUSDALSBROVEJ GLADSAXE MØLLEVEJ-RUGMARKEN KLINTEMARKEN-BLOMSTERMARKEN 5. UDFØRELSE AF HAVESANERINGER.\n37 HAVESANERING. Havesaneringer er en sproglig parallel til gårdsaneringer. Men hvor gårdsaneringer foregår med offentlig støtte for netop at sanere bymæssig slum i ældre bebyggelser for at skabe behagelige udendørs opholdsarealer for beboernes. betyder havesaneringer blot en sammenlægning og omformning af dele af privathaver i villabebyggelser i områder uden rimelige fællesarealer til leg og ophold. En havesanering kan tænkes foretaget ved afgivelse af dele af private (bag)- haver på frivilligt initiativ, evt. i grundejerforeningernes regi og med grundejernes aktive deltagelse Havesaneringer kan gennemføres i forbindelse med fællesstier, "bagstier" i rækkehuskvarterer og de kommunale,, rekreative stisystemer. Eksemplet på en havesanering viser en "frastykning" af nogle bagarealer til 20 parcelhushaver. Eet opståede fællesareal indrammes af grønne hække, der plantes en legeskov, indrettes en legeplads for småbørn og en byggelegeplads for lidt større børn samt endelig en græsklædt boldbane. Der opstilles borde og bænke og indrettes blomsterbede. Afhængig af arealernes nuværende tilstand vil udgifterne til rydning samt nyetablering af flisesti, grus- og græsarealer, legeskov og siddepladser på grundlag af skitseoplægget anslås til ca kr.\n38 39 EKSEMPEL PÅ HAVESANERING\n39 De offentlige stier ligger meget spredt og uden større indbyrdes forbindelse. Nogle ganske få ligger i eget tracé, nemlig de amtskommunale stier på begge sider af Hillerødmotorvejen samt nogle få kommunale stier i Mørkhøj og Bagsværd. 40. Planen viser forslag til anlæg af nye stiforbindelser, dels i eget tracé, hvor dette kan lade sig gøre (Vandledningsvejen cg langs S-banen), dels langs de eksisterende veje. Højeste kvalitet får stier i eget tracé, mens det næsthøjeste kvalitetsniveau gælder for stier langs lokalveje (stilleveje og lege- og opholdsområder, hvor motortrafikkens hastighed er beskeden). Det laveste kvalitetsniveau får stier langs stærkt trafikerede veje. Stikrydsninger med de primære trafikveje bør foregå ude af niveau (broer eller tunneler) eller evt. ved sikring med lyssignaler. Lokale hastighedsnedsættelser kan desuden ske ved at omdanne kortere strækninger omkring stikrydsninger til stilleveje eller opholds-og legeområder. Ved at gennemføre den på planen viste rekreative stiplan opnår man, at alle de 34 byområder dels får indbyrdes forbindelse, dels får forbindelse for de bløde trafikanter fra boligområderne i byen til alle de større grønne områder i kommunens periferi. For at komme til at fungere godt kræves der en velfungerende skiltning, der tydeligt adskiller stierne fra det øvrige trafiksystem. Endelig kræves der rimelige bestemmelser for stiernes fysiske udførelse og for vedligeholdelsen af deres møblering med træer, andre plantninger, bænke m.v. Stiplanen afviger i enkelte tilfælde fra afsnittet om stiforbindelser i forslag til revideret kommuneplan Som eksempel på et forslag til et stiforløb vises omstående forslag til en sti fra Søborg Hovedgade mod Utterslev Mose. 6. ANLÆG AF ET REKREATIVT STISYSTEM\n40 EKSEMPEL PÅ STIFORLØB MED TDLHØRENDE GRØNNE ELEMENTER EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. EKS. BÆNKEPLADS FODGÆNGEROVERGANGE BÆNKEPLADS TRAFIKDÆMPENDE FORANSTALTNINGER BÆNKEPLADS BÆNKEPLADS OPHOLDSPLÆNE BÆNKEPLADS HAVEANLÆG LEGEPLADS BOLDBANE PARKANLÆG TRAFIKDÆMPENDE FORANSTALTNINGER FORSLAG TIL BÆNKEPLADS FORSLAG TIL TRAFIKDÆMPENDE FORANSTALTNINGER FORSLAG TIL BÆNKEPLADS FORSLAG TIL FODGÆNGEROVERGANG FORSLAG TIL BÆNKEPLADS EKS. PARKANLÆG EKS. BÆNKEPLADS FORSLAG TIL TRÆPLANTNING FORSLAG TIL STIF0RLØB FRA SØBORG HOVEDGADE MOD UTTER SLEV MOSE OG HØJE GLADSAXE FRIAREALER. BYOMR, 20 OG 22\n41 42. FORSLAG TIL STIFORLØB FRA SØBORG HO VEDGADE MOD UTTERSLEV MOSE OG HØJE GLADSAXE FRIAREALER. 1. Søborg Hovedgade 88/Carl Blocks Allé. Beplantet p-plads med bænkeplads ud mod hovedgaden eksisterende fodgængerovergange med lysregulering 0 3. Søborg Hovedgade 80/Vilh. Bergsøes Allé. Beplantet p-plads med bænkeplads ud mod Hovedgaden. 4. Eksisterende trafikdæmpende foranstaltninger på Wergelands Allé. (stillevej). 5. Søborg Hovedgade 79/Borgernes Hus med diminutivt grønt anlæg med bænkeplads i skygge. 6. Eksisterende bænkeplads på friareal ved Borgernes Hus. 7. Eksisterende opholdsplæne ved Borgernes Hus med borde og bænke 8. Bænkeplads i haveanlæg ved Søborg skole. 9. Søborg skole, lille haveanlæg med bambus og andre planter, spejlbassin og bænkepladser. 10. Eksisterende legeplads med legeredskaber. Åbnes mod Wergelands Allé. Stigennemgang til Frødings Allé. 11. Søborg skoles boldbane. Beplantet hegn bevares, men åbnes i øvrigt mod Wergelands Allé Hundeforbud. 14. Forslag til bænkeplads på hjørnet af Wergelands Allé og Marienborg Allé. 15. Trafikdæmpende foranstaltninger på Marienborg Allé ved Wergelands Allé og ved Frødings Allé. 16. Forslag til bænkeplads på hjørnet af Frødings Allé og Marienborg Allé. 17. Forslag til fodgængerovergang over Gladsaxevej med lysregulering. 18. Forslag til bænkeplads ved Daltoftevej Garhøj anlæg. Haveanlæg med fredet bronzealderhøj, græsplæne til bold spil. Beplantning og kampestenskant langs Holmevej foreslås fjernet, og græsset føres ud til fortovsfliserne. Forslag om opsætning af borde, bænke og legeredskaber. 20. Daltoftevej/Nordtoftevej. Bænkeplads under stor, markant platan, omgivet af klippet bøgeplantning i 2 vejlukninger. 21. Forslag til ny træplantning ved vejhjørnet Daltoftevej/Højvangen. Udgifterne til ændringer og nyanlæg ifølge ovennævnte 21 punkter anslås til ca kr. 12 o Wergelandsparken. Mindre haveanlæg med græs til boldspil, borde og bænke og legeredskaber for mindre børn. Sti gennem anlægget til Runebergs Allé. Den bebyggede grund Runebergs Allé 22 forudsættes solgt. Hundeforbud. 13. Trafikdæmpende foranstaltninger på Runebergs Allé,, (stillevej).\n42 7. INDPASNING AF IKKE-KOMMUNALT-EJEDE REKREATIVE GRØNNE OMRÅDER. 43. Udover de nævnte muligheder for bevaring og udvidelse af de kommunale friarealer findes der inden for kommunens grænser en betydelig reserve af grønne områder, som allerede helt eller delvis udnyttes af de lokale beboere. Det gælder først og fremmest boligparkerne ved de almennyttige og private boligselskaber, de for øjeblikket privatejede eller statsejede befæstningsanlæg, kirkegården, de grønne kirkeomgivelser samt havekolonierne. Boligparkerne er velegnede friarealer for stedets beboere og kan i al fald tjene som bindeled mellem de enkelte bykvarterer. De tidligere militære forter og batterier kunne tænkes opkøbt af kommunen. Kirkegård og kirkehaver er i praksis åbne for almenheden, og kolonihaveområderne kunne gøres mere tilgængelige ved at knyttes sammen med de øvrige grønne områder ved hjælp af det rekreative stisystem.\n43 FORSIAG TIL AFHJÆLPNING AF MANGEL PÅ REKREATIVE GRØNNE CMRÅDER I DE ENKELTE BYOMRÅDER. Gladsaxe Kommune er som tidligere omtalt cpdelt i 34 byområder, adskilt af de såkaldte barrierer (de primære trafikveje, motorvejene og S-banen). Forsyningen med rekreative grønne områder er meget ulige fordelt i de enkelte byområder, både kvalitativt og kvantitativt. Behovet for grønne områder varierer efter befolkningstætheden, efter tilstedeværelsen af andre grønne områder end de offentligt tilgængelige (private haver, boligparker) samt efter beboernes bevægelsesfrihed på tværs af barriererne. De 34 byområder kan groft opdeles i 4 kategorier efter det varierende udbud af grønne områder. Gruppe A omfatter byområder, hvor behovet for rekreative grønne områder kvantitativt er opfyldt. De findes især i kommunens yderdistrikter mod nord, vest og syd. Det drejer sig om byområderne og 33, hvor der ialt bor personer. Gruppe B omfatter byområder, hvor der findes en rimelig forsyning med rekreative grønne områder, ofte tilgodeset indenfor boligselskabernes egne arealer. Det drejer sig om byområderne og 25 med tilsammen personer. Gruppe C er byområder med stor mangel på rekreative grønne områder. Det drejer sig om byområderne og 34 med tilsammen personer. Gruppe D er i denne forbindelse det sværest belastede område med meget stor mangel på rekreative grønne områder. Det drejer sig om den tætte karrébebyggelse i både Bagsværd og Søborg i byområderne og 27, hvor der ialt bor personer. Nedenfor gennemgås de enkelte byområder, således at man får et overblik over områdernes rekreative tilbud eller deres mangel på samme. Hvert byområde er illustreret med en plan, der viser områdets beliggenhed samt oplysning om områdets grænser og om de eksisterende rekreative områder. Derefter gives forslag til afhjælpning af mangel på grønne områder med følgende foranstaltninger: Kvalitative ændringer af de eksisterende grønne områder. Kvantitative ændringer ved åbning af eksisterende anlæg ved skoler, institutioner m.v., anlæg af lege- og opholdsgader, nyanlæg, havesaneringer, anlæg og udvidelse af det rekreative stisystem, mulighederne ved de private boligparker, de privatejede tidligere befæstningsanlæg, kirkegården, kolonihaver og daghaver.\n44 45. BYOMRÅDE 1. BYOMRÅDE 2. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Hillerødmotorvejen, komimanegrænserne mod Værløse og Lyngby- Tårbæk, Bagsværdvej og jernbanen. De rekreative områder omfatter: Møllegårdens forareal, Poppelkrogens legeplads, Sandkrogens legeplads, Aldershvile Slotspark, Bagsværd Søpark, del af Hareskoven, Radiomarken, Nybro Ånose. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Kommunegrænsen mod Værløse, Hillerødmotorvejen og jernbanen. De rekreative områder omfatter: Del af Hareskoven, der omfatter hele området. Ingen boliger. Ikke behov for kvantitative ændringer. Ikke behov for kvantitative ændringer.\n45 46. BYOMRÅDE 3. BYOMRÅDE 4. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Jernbanen, Bagsværdvej og Hillerødmotorvejen. De rekreative områder omfatters Skovtrekanten overfor Højgård. Ikke behov for kvantitative ændringe. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Jernbanen, Hillerødmotorvejen, Ring 4 og kommunegrænsen mod Værløse, De rekreative områder omfatter: En del af Hareskoven. Ikke behov for kvantitative ændringer. Skovtrekanten udtyndes og forsynes med borde/bænke til ophold.\n46 47. BYOMRÅDE 5. BYOMRÅDE 6. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Ringvej 4, Hillerødmotorvejen, Klausdalsbrovej og kommunegrænserne mod Værløse og Herlev. Da rekreative områder omfatters Smør- og Fedtmosen. Ikke behov for kvantitative ændringer. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Motorringvejen, Hillerødmotorvejen og Gladsaxe Ringvej. De rekreative områder omfatter: Gladsaxe Fort Parkanlæg. Ikke behov for kvantitative ændringer. I Gladsaxe Fort Parkanlæg etableres legeplads.\n47 48. BYOMRÅDE 7. BYOMRÅDE 8. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Gladsaxe Ringvej, Motorringvejen og kommunegrænsen mod Herlev. De rekreative områder omfatter: En del af Kagsåparken, (hele området. Ingen boliger. Ikke behov for kvantitative ændringer. Planteskolen i Kagsåparken udtyndes til rekreativ brug. Gruppe A behovet opfyldt. Afgrænset af: Hillerødmotorvejen, Gladsaxe Møllevej, Gladsaxe Ringvej, Gladsaxevej, Høje Gladsaxevej og kommunegrænsen mod København. De rekreative områder omfatter: En del af Gyngemoseparken,, Høje Gladsaxe friarealer. Ikke behov for kvantitative ændringer. Skolebotanisk have sammenlægges med Gyngemoseparken.\n48 49. BYOMRÅDE 9. BYOMRÅDE 10. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Mørkhøjvej, Hillerødmotorvejen og kommunegrænsen mød København. De rekreative områder omfatter: En del af Gyngemoseparken. Ikke behov for kvantitative ændringer. Gruppe A, behovet opfyldt. Afgrænset af: Hillerødmotorvejen, Klaus dalsbrovej og Motorringvejen. Hele området er kolonihaver, ingen boliger. Ikke behov for kvantitative ændringer.\n49 50. BYOMRÅDE 11. BYOMRÅDE 12. Gruppe A, behovet opfyldt, Afgrænset af: Kommunegrænsen mod Herlev, Klausdalsbrovej, Hillerødmotorvejen, Motorringvejen og Gladsaxe Ringvej. De rekreative områder omfatter: En del af Kagsåparken. Ikke behov for kvantitative ændringer. Gruppe D, meget stor mangel. Afgrænset af: Bagsværdvej/Ringvej B4, jernbanen, Bindeledet, Vadstrupvej og Hillerødmotorvejen. Rekreative områder findes Ikke. Ændringer: Bagsværd Tov omlæges til torv/ophold. Parkering, kioskbygning og benzintank nedlægges. Nedkørsel til "Parkeringskælder" vendes ud mod Bindeledet, og der føres en bred tunnel under Bindeledet til Bagsværd Stationsplads, Friarealerne ved Bagsværd skole åbnes for beboere i området, (legepladser, boldbane, småhaver m.v. Friarealerne ved omsorgscentret Bakkegården åbnes som promenadepark.\n50 51. BYOMRÅDE 13. BYOMRÅDE 14. Gruppe C, stor mangel. Afgrænset af: Bindeledet, Bagsværdvej, Lyngby-Tårbæk Kommune, Stengårds Alle, Gammelmosevej og jernbanen. De rekreative områder omfatters Godt Gemt Parkanlæg. Ændringer: Hele byområdet knyttes gennem stisystemet nærmere til de sammenhængende grønne områder ved Bagsværd Sø. I den forbindelse foreslås fodgængertunnel under Bagsværdvej ud for Søhuse. Ved krydset Aldershvilevej/Bagsværdvej kan eks. lysregulering benyttes. Friarealer ved Stengård skole åbnes for beboere i området med boldbaner s legeplads m.m. Legepladserne ved børneinstitutionerne på Krakasvej åbnes for børn i området. Regattavej v Birgitsvej, Hakonsvej, Marie Grubbes Alle og Frithiofsvej omlægges til lege- og opholdsgader 15 km/t. Godt Gemt. Del af parkanlæg omlægges til legeplads. Gruppe D, meget stor mangel. Afgrænset af: Bindeledet, jernbanen,? Gammelmosevej og Bagsværd Hovedgade. De rekreative områder omfatters Bagsværd Hovedgade og Bagsværd Stationsplads. Ændringer: Bagsværd Stationsplads omlægges til torve- og opholdsplads. Parkeringspladsen nedlægges. Udførelse af tunnel under Bindeledet til Bagsværd Torv. Bagsværd Hovedgade omlægges til legeplads. Søndergård skoles arealer åbnes for beboere i området, legepladser, boldbaner, opholdshaver m.v.\n51 52. BYOMRÅDE 15. BYOMRÅDE 16. Gruppe B, rimelig forsyning. Afgrænset af: Gammelmosevej, jernbanen, Motorringvejen og Buddinge Hovedgade. De rekreative områder omfatter: Hørmarken legeplads og Bagsværd Fort Folkepark. Ændringer: Hørmarken legeplads omlægges med legeredskaber for mindre børn og med borde og bænke m.m. Fra Bagsværd Fort Folkepark føres stien fra Buddinge Hovedgade gennem Bagsværd Fort fritidshjem, der åbnes for beboere i området, og videre til Møllemarken. Gruppe C, stor mangel. Afgrænset af: Motorringvejen, jernbanen, Buddingevej og Buddinge Hovedgade. De rekreative områder omfatter: Klausdalsbrovej plantebælte. Ændringer: Forslag til havesanering mellem Klintemarken og blomstermarken. Klausdalsbrovej, plantebælte omlægges til et smalt opholds- og legeområde. Kålmarken omlægges til lege- og opholdsområde 15 km/t.\n52 53. BYOMRÅDE 17 BYd ÅDE 18. Gruppe B, rimelig forsyning. Afgrænset af s Buddingevej, Snogegårdsvej, Gentofte Kommune og jernbanen«de rekreative områder omfatters Toftekærsvej legeplads, Ændringer: Toftekærsvej omlægges til lege- og opholdsgade 15 km/t i forbindelse med Toftekærsvej s legeplads., Gruppe B, rimelig forsyning. Afgrænset af g Buddingevej, jernbanen, Gentofte Kommune, Kildebakkegårds Alle og Søborg Hovedgade. En væsentlig del af behovet for områdets friarealer er tilgodeset inden for boligselskabernes egne arealer, De rekreative områder omfatter: Rådhusparken, og Kildebakkens Stationsplads. Ændringers I områdets vestlige del kan en behandling af detaljerne i Rådhusparken løse problemerne med mangel på opholdsog legearealer o


Skydebanen - VINK København\nVores Steder på VINK går i denne omgang til København V, til en lille, skjult perle der først blomstrer frem når man vælger at kigge.\nDybbølsgade på Vesterbro var det første sted, jeg havde et hjem og en adresse, efter jeg var flyttet fra forældrene, villaen og Volvoen i Vanløse. Med en udsigt over Sønder Boulevard, hvis japanske kirsebærtræer blomstrer våren ind, og den græsbevoksede catwalk i midten, der ved samme tid fyldes op med den københavnske ungdom. Vesterbro har derfor indtaget en unik og urokkelig plads i mit storbyhjerte.\nVesterbro er bydelen, hvor nærmest hver vej har sit eget postnummer, og hvor en gåtur ned ad Istedgade kan tilbyde dig alt fra sex over shawarma til mokka og moderigtigt mærketøj. Det er bydelen, der de sidste ti år har gennemgået en ekstrem make-over, og hvor enden af Istedgade, der strækker sig fra Enghave Plads til Gasværksvej, i dag er noget man forbinder mere med en hovedgade i Virum end med Tove Ditlevsens arbejderklasse-Vesterbro. Fortovene er blevet bredere, således at der er plads til de dyre Emmaljunga barnevogne og deres førere. Der ligger i hvert fald mindst én børnetøjsbutik per ti meter, vel at mærke inden Gasværksvej fra Enghave Plads – og en tude-cortado kan du uden problemer opspore med lukkede øjne. Enden af Istedgade mod Hovedbanegården, vil jeg dog stadig mene, går under betegnelsen ’the dodgy end’, med smallere fortove, Mændenes Hjem og Maria Kirke. Når det er sagt, selvom det måske ikke lyder sådan, skal det fastslås, at jeg helt igennem elsker Vesterbro.\nDe fineste japanske kirsebærtræer blomstrer ved siden af den runde plads, der om sommeren forvandles til et soppebassin. //Foto: Alexander Hjorth\nSkydepladsen midt i byen\nDette skriv skal mere præcist hylde en historisk plads, en lille perle på Vesterbro der oprindeligt havde som formål at være skyde- og legeplads for skytter og den kongelige familie. Her gjaldt det om, bogstavelig talt, at skyde papegøjen under fugleskydningsturneringen, som Det Kongelige Skydeselskab afholdt årligt. Skydebanemuren, der tårner sig op for enden af Skydebanen, blev opført i 1887 som kuglefang for at beskærme trafikken mod projektiler. Siden 1948 har området fungeret som en kommunal legeplads. Og det er den stadig den dag i dag.\nMuren ind til legepladsen ligner en ridderborg med to spidse tårne og en gigantisk port. //Foto: Alexander Hjort\nJeg er i den heldige situation, at jeg for godt halvandet år siden blev moster til den mest perfekte lille ”Vesterbro-unge”. Sådanne omstændigheder tvinger dig til at blive bekendt med steder i byen, hvor mennesker med højder på kun en tre kvart meter kan færdes – og tilmed have det sjovt. Jeg fandt med ét glæden ved Skydebanen. Jeg tog dertil med fotografen Alexander Hjort på en grå og mennesketom Skærtorsdag. Skydebanemuren får dig, naturligt nok, til at føle dig meget, meget lille. Med de to tårne og den store port ligner det en ægte ridderborg i gotisk stil, der ønsker at holde noget ukendt truende, væmmeligt og farligt væk fra byen. Både Alexander og jeg stod længe og faldt i staver over størrelsen og udsmykningen på den enorme port, mens vejret langsomt ændrede sig fra gråt til blåt. Børn i deres termotøj og forældre begyndte så småt at befolke legepladsen, der i sandhed indeholder alt, hvad børn fantaserer om, at sådan en skal kunne tilbyde. Midt på pladsen står en gigantisk papegøje og fungerer som klatrestativ og rutchebane. Måske er den en hyldest til pladsens oprindelige funktion, skydebane til fugleskydning. Denne bliver med det samme taget i brug af en far og hans lille dreng. Hurtigt gik det op for os, at pladsen ikke kun var til leg for børnene, men ligeledes for deres voksne.\nI alle hjørner af Skydebanen er der forskellige legestativer. Svævebanen er i høj grad populær. //Foto: Alexander Hjort\nJeg har været meget på Skydebanen. Også derfor synes jeg, den fortjener noget journalistisk anerkendelse. For et par uger siden var jeg der, med niecen naturligvis, og solen skinnede fra en skyfri himmel. Legepladsen var propfyldt med mennesker. Når jeg siger propfyldt, så mener jeg stopfyldt. Det var med følelsen af at være midt i en ’Find Holger’ bog, for det var simpelthen umuligt at finde det barn, der hørte til dig. Alle havde samme huer, termosæt og barnevogne. På et tidspunkt hvor jeg stod med en kop cortado i hånden – for ja, kaffe kan man selvfølgelig købe i en lille bod med ’Hansen Is’ flag hængende – og spejdede ud over pladsen, gik det op for mig, at det i ligeså høj grad var de voksne, som det var børnene, der hyggede sig på legepladsen. Der blev halet nogle seriøse kopper kaffe over disken i den lille kaffebod, og den unge barista formåede alligevel at være smilende og servicemindet, da jeg beklagede mig over, at min cortado ikke var en cortado men en meget tynd americano. Jeg fik skam bare en ny. Intet problem. Introen til 80’er serien ’Sams Bar’ der kørte på, hvad der dengang hed, TvDanmark i eftermiddagens bedste sendetid, kørte i hovedet på mig: You wanna be where you can see, our troubles are all the same. You wanna be where everybody knows your name. De voksne mødte forældrene fra deres børns vuggestue, kollegaer, naboer og familie. Børnene havde de, øjensynligt, ikke så meget bevågenhed med. De spænede rundt på deres løbehjul eller kravlede på den enorme papegøje. Der var derudover fyldt med kendisser. Sangere, skuespillere og journalister. For her kan de ånde og møde andre kendte. Snakke lidt bleskift, børnehaver og business i solen, mens børnene leger i sandkassen. Der er ikke fare for, at en dårlig samvittighed kan opstå. Ingen frygt for følelsen af at mor og far arbejder for meget og leger for lidt med deres børn, for her lader det hele sig gøre på én og samme tid. Og solen skinner tilmed. Alle er glade. Muligvis lyder jeg en smule ironisk, men det er jeg ikke, for alle er virkelig glade.\nForældrene har lænet sig tilbage på bænken med en kaffe, imens børnene leger rundt på Skydebanen. //Foto: Alexander Hjort\nI forlængelse af Skydebanelegepladsen ligger en lille have. Et skilt ved indgangen fra Københavns Kommune indikerer, at her skal du venligst trække din cykel. Her ånder alt nemlig fred og ro. Der åbner sig et grønt areal med et blomsterbed og en række bænke. Her står solen skarpt, når den er fremme. Det er ikke en park, men en have der minder om den baghave, man efterlod sig, da man flyttede fra villaen i Vanløse. Her kan man ligge og suge D-vitamin til sig eller nyde en Hansen is og lade barnet sove i Emmaljungaen, når stimulationsniveauet har nået sit højeste. Haven er omringet af lejligheder på begge side der isolerer den, både fra trafiklarm og i ligeså høj grad fra mennesker, idet den ikke er nær så synlig i gadebilledet. Skydebanen er, hvis ikke du allerede er bekendt med den, en vidunderlig lille lomme midt i byen, hvor det er muligt at møde dine artsfæller under lyksalige vilkår med børnene på legepladsen eller gemme dig væk i græsset, på tæppet, med bedsteveninden, alt imens fuglene synger og roserne blomstrer.\nPå en grå Skærtorsdag kan det muligvis være svært at se charmen ved denne lille have. Når sommeren kommer, blomstrer bedet og buskene op – og haven bliver ideel til solbadning og picnic. //Foto: Alexander Hjort\nHvor: Skydebanen, Vesterbro.\nHvornår: Når tid og lyst er.\nHvorfor: Fordi det er Københavns nok mest attraktive legeplads, og der hører en have med.\nMønt: Nej da. Eller jo, en cortado koster 30,-\nMit kvalitetsbevidste koffeinindtag Ancestrale: Naturvinbar med nærvær København i litteraturen: I Tove Ditlevsens fodspor Et eskapistisk lydunivers København i litteraturen: Hærværk København: Den nye nordiske musical\n« Tidsskriftet A Little Less Conversation: Mindre snak – mere sanselighed\nEn verden af natur, poesi og ro dybt under jorden »


Forside Nyheder Hvad er Tor Network og hvad det anvendes til\nInternettet er bestemt ikke et sikkert sted for udveksling af information. Der er mange nysgerrige øjne rettet mod dig for at prøve at få en bid af dine personlige og fortrolige information. I denne IT-tidsalder med ubeskyttede data, bruger de fleste af os internetforbindelsen og har adgang til information på tværs af verden lige foran vore fingerspidser.\nHolde internetaktiviteter private for tredjepart og annoncører\nSvare på konfidentielle anliggender\nSikre maksimal privatsfære over internettet\nDenne artikel er ikke ment som et partsindlæg for Tor netværket, men er af ren oplysende karakter. Artiklen er ikke ment som en anbefaling af brug af Tor netværket.


Googles censur af søgeresultater må stoppes – Frederikshavn - Læsø\nInternettet er ikke længere frit. Vi må kræve fri adgang til information på internettet uden monopolers indblanding. Googles censur af søgeresultater må stoppes.\nAnders Fenger, skribent\nEr du en af dem, der ulejliger dig med at undersøge kilderne på internettet, når medier fyrer en eller anden tvivlsom historie af? Godt. Du er ikke den eneste, der har mistet tilliden til mainstreammedierne og borgerklassens korstog mod “fake news”.\nMen nu skal du til at passe på. Den privatejede Google-søgetjeneste, der sidder på 90 procent af alle søgninger på internettet, har ændret sin teknik, så såkaldt utroværdig og vildledende “fake news” eller konspirationsteorier bliver sorteret fra eller kommer langt inde på søgesiderne.\n13 af de største venstreorienterede netsider i USA og Canada er allerede blevet ramt af Googles censur. Argumentet med at bekæmpe “fake news” er i sig selv fake. Google begrænser simpelthen de demokratiske rettigheder, angriber ytringsfriheden og retten til ucensureret adgang til information.\nDer er ikke længere demokratisk adgang til information, udover de officielle fortællinger, som regeringer, efterretningstjenester, store monopoler og prokapitalistiske politiske partier mener er sande og passer til deres dagsorden.\nHvis Googles censurprogram udvikles og udbredes yderligere, når vi snart til det punkt, hvor internettet kun kan bruges til skoleopgaver, bageopskrifter, chat med venner eller læsning nyheder som magthaverne godkender som sandfærdige.\nMagthavernes og Googles kampagne mod ’fake news’ bærer præg af at være en misinformationskampagne sat i gang af USA’s efterretningstjeneste CIA med dét formål at miskreditere venstreorienterede modstandere af kapitalisme og imperialisme.\nFørste skridt for enhver netbruger er at hoppe af Google. Jo før jo bedre. Skift til alternative søgetjenester som Duck Duck Go.com og undgå magthavernes censur. Desuden må Googles censur stoppes.\nKommentar weekend 25. -27 august 2017\nKLIK her = mere om . . . presseklip/fri-information-under-pres/\nTidligere indlæg:US-generalerne har nu magten\nNæste indlæg:EU og NATO i fælles militærøvelse\n25. oktober 2016 Monica Fri


En livlig, men alligevel behersket hund. Den er vagtsom, vågen og lærenem, og den er begavet med en god hukommelse. Den er tæt knyttet til sin familie, som den følger trofast og loyalt. Over for fremmede er den reserveret, og melder med gøen, når der kommer nogen. Tilpasser sig livet som selskabshund hos den erfarne ejer.\nUdpræget aktiv som ung - selvstændig og ikke ubetinget lydig. Som voksen tilpasser den sig efter familien. Den har ikke tendens til at strejfe eller gå på jagt på egen hånd. Den holder øje med flokken, men bevæger sig også rundt på en vis afstand.\nTidlig og omhyggelig socialisering gør denne typiske fårehyrde til et veltilpasset familiemedlem, som har brug for regelmæssig motion og mulighed for at løse meningsfyldte opgaver.\nPelsen beskytter godt i al slags vejr. Den er rigelig, glat eller let bølget med grov, tæt og tyk dækpels over blød, isolerende underuld. Pelsen kræver et par timers systematisk arbejde med karte og kam en gang om ugen, hvis man vil undgå alt for voldsom fældning.\nRacen er lærevillig og alsidig og kan trænes til mange forskellige formål, blot træningen altid er lystbetonet og foregår i korte, tempofyldte sekvenser. Et spænde i pandehåret giver bedre øjenkontakt med hunden og letter træningen.\nDet er sandsynligt, at racen gennem 1000 år har udviklet sig fra gamle, snorepelsede hyrdehunde fra Ungarn, som er blevet krydset med mindre, langpelsede hyrdehunde. Den passede i århundreder sit arbejde som fårehyrde på de polske lavsletter, uden at nogen ofrede den større opmærksomhed. De hårde tider i Polen under anden verdenskrig udslettede næsten racen, men den blev reddet på målstregen i 1970'erne. Den bruges stadig som hyrdehund, men den har også vundet fodfæste som selskabshund.\nHanner 45-50 cm. Tæver 42-47 cm.\nAlle farver og aftegninger er tilladt.\nPolski Owczarek Nizinny med kælenavnet PON.\nLæs mere om Polski Owczarek Nizinny\nRacestandard Polski Owczarek Nizinny


2015: Annonceinvesteringer steg 4 % – iUM – Danmark\nBy Per Fanefjord Laursen\tmarts 17, 2016 januar 4th, 2019 No Comments\nMediaomsætningen i 2015 steg med 4 % eller 200 mio. kr. Omsætningen i 2015 endte dermed på 4,86 mia. kr. ifølge Kreativitet & Kommunikations Mediaindex.\nPrintmedierne har oplevet det største fald i 2015 fordelt med -8 % i 1. halvår 2015 og -11 % i 2. halvår 2015.\nTv har overraskende vendt et fald i omsætningen på -6 % i 2014 til en fremgang på 4 % i 2015.\nDe digitale medieplatforme er dog stadig den sikre V8 motor, der hiver mediemarkedet op med en samlet vækst på 17 % i 2015.\nManaging partner Peter Sevel hos IUM siger til MediaWatch:\n“Jeg hæfter mig ved, at væksten lander på fire pct. Det er absolut positivt i forhold til forventningerne, da vi startede året. Vi havde forventet vækst på 2-2,5 pct., så vækstens niveau er godt nyt,” siger Peter Sevel til MediaWatch.\nHan mener ikke, faldet i printkategorien er overraskende, fordi det er den udvikling, man har set de seneste år. Men det er interessant, at ikke mindst dagbladene i 2015 oplevede et mindre fald end året før, lyder det fra IUM.\nPeter Sevel noterer videre, at search er tilbage på sporet hos mediabureauerne. Den vækst, som der var i search i 2014, fik mediebureauerne ikke del af, men det fik de i 2015.\nKreativitet & Kommunikations Mediaindex er en opgørelse over reklameomsætningen hos medier i Danmark, der er baseret på indberetninger fra mediabureauerne, som varetager hovedparten af al indrykning i Danmark.\nReklameomsætningen opgøres som bruttotal minus rabat. Mediaindex opgøres hvert kvartal i forhold til samme periode sidste år. Indexet omfatter ikke direkte omsætning uden om mediabureauerne.\nPrevious PostIUM holder øje med Google-priser\nNext PostIUM udvider digitalt fokus og ledelse


Vagner Møller fortæller -\nAbildå Brunkulsleje ›\nVagner Møller fortæller om tiden som brunkulsarbejder i Abildaa under krigen\nVagner Møller, blev født i Abildaa, hvor han også boede det meste af tiden. Han var 81 år da han døde i december 1997. Han var med til at grave brunkul under krigen, på den tid, da det meste arbejde i kullejerne blev udført med håndkraft.\nDa Trehøje Brunkulshistoriske Forening blev stiftet i 1991 var Vagner Møller faglig rådgiver for foreningen med hensyn til oprettelsen af "Abildaa Brunkulsleje", så lejet kunne blive så historisk korrekt som muligt. For dette arbejde blev han i sommeren 1997 udnævnt til æresmedlem af foreningen. I forbindelse med foreningens start blev Vagner Møller i 1991 bedt om at fortælle om hvordan det var at arbejde i brunkullene under den anden verdenskrig. Her er et uddrag af dette interview.\nVagner Møller begyndte i kullene i efteråret 1940. Arbejdet foregik på primitiv vis med skovl, greb og trillebør. Det var forbistret hårdt og beskidt arbejde, knokleri fra morgen til aften og daglønnen var heller ikke noget at prale af, men der var ganske enkelt ikke andet arbejde at få.\nMan kunne vælge at arbejde for tyskerne og hjælpe dem med at bygge bunkers og forsvarsværkerne ved vestkysten, eller man kunne blive sendt på tvangsarbejde i Tyskland. Ganske vist tjente de mere ude ved kysten, og ganske vist arbejdede de for en dansk entreprenør, men alligevel var det jo en slags tyskerarbejde, og man ville jo helst have dansk arbejde.\nNogle vil kalde kullejet for et helvede, andre et torturkammer, men Vagner Møller kalder det nu en arbejdsplads på godt og ondt, og ser han tilbage, husker han det kun for det gode. Det kan godt være, det er som med militæret, siger han. Det var et helvede at være derinde, men bagefter kalder man det for en god tid. Og en god tid er, hvad Vagner Møller kalder sin tid i lejerne. Ganske vist var det med hans ord det rene og uforfalskede knokleri, og ganske vist kom han derfra med gigt, og ganske vist kunne man intet få til at forsøde tilværelsen.\nGummistøvler var en mangelvare, tobak var umuligt at opdrive og dæk til cyklerne var en by i Rusland. Men alligevel erklærer Vagner Møller sig i dag parat til at gøre det hele om, hvis det ellers var muligt.\nFor lejerne havde det vi savner i dag, først og fremmest sammenhold.\nNår jeg tænker tilbage, så havde vi det usselt. Men det var en god tid. Og så er det vel sådan, at har man een gang været brunkulsarbejder, så glemmer man det aldrig. Engang brunkulsarbejder, altid brunkulsarbejder. Sådan er det vel, når man har været med i noget sådant. Det var hårdt dengang som daglejer, eller brunkulsarbejder, hvor det drejede sig om datidens danske energiforsyning.\nVagner Møller er en af dem, der har gjort næsten hele turen med, fra de vestjyske brunkulslejer åbnede midt i 30erne. Han en af dem, der har sat sig for at være med til at udbrede kendskabet til brunkulsarbejdernes liv for at bevare dette stykke Danmarkshistorie, som livet i brunkulslejerne var.\nNormalt er det altid arbejderne fra lejerne i Søby, man hører om, men denne gang er det brunkulsarbejderne fra Abildaa, der har taget initiativet til at få oprettet en brunkulsforening. Det begyndte for et par år siden med "en så pokkers god brunkulsaften" med lysbilleder henne i forsamlingshuset. At tænke sig, der kom flere end 200 mennesker, for at høre om børster og brunkul. Så må det da have interesse for mange flere, tænkte de, og sådan går det til, at de gamle brunkulsarbejdere nu sætter hinanden stævne, for at danne en forening, der kan bevare mindet og formidle kontakten mellem de brunkulsarbejdere, der endnu er tilbage.\nOm få år vil det være for sent, mener Vagner Møller. Flere og flere af os falder fra. Fra lejerne her i Abildaa er vi vel næppe mere end 60-70 stykker tilbage, og det vil være en skam, hvis det hele glemmes. Da styrken her i Abildaa var på sit højeste, talte den godt og vel tre hundrede mand, flest fra Vestjylland, men også mange fynboer. Abildaa var den lille lejr, Søby var den store, og der var ifølge Vagner Møller stor forskel på miljøet de to steder.\nMens lejerne i Søby blev kendt for sit rå miljø med kvinder og spil, hvor mange satte både ugeløn og ægteskab over styr, var Abildaa mere stille.\nDet hænger formentlig sammen med, at Søby var det store sted med de mange mennesker, siger Vagner Møller. På et vist tidspunkt var den jo en storby - et dansk Klondyke. Det var Abildaa ikke. Her blev selvfølgelig også spillet kort, men det var som regel ikke om store penge, og når vi ikke drak spiritus, var det fordi det var svært at skaffe.\nMan kan måske sige, at Abildaa mere var en familielejr, mange af arbejderne tog deres koner og kærester med herop. De blev så indlogeret i små, primitive huse, de selv byggede, eller i værelser, de lejede rundt omkring på gårdene.\nSer man området i dag, er meget groet til og ligger hen, som de forlod det. Andet er brugt som losseplads og er fyldt op med resterne af 30 års velfærdssamfund. Men det, der er tilbage, tegner billedet af en verden, som ikke er mere.\nVagner Møller kalder arbejdet i lejerne "en kamp for livet". Spørger man, hvorfor vi gjorde det. Det skal jeg såmænd sige dig. Vi gjorde det for at overleve. Slet og ret. Det var kampen for eksistensen, det gjaldt. Alt andet er romantisk vrøvl. Tjente man ikke penge, fik man ingenting. Dengang var der jo ingen socialkontor, ingen bistandslov og den slags.\nNej ville man overleve var der ikke andet at gøre end at tage fat på, hvad der nu bød sig.\nArbejdet hang ikke på træerne sidst i 30erne og først i 40erne. Det var på alle måder et mangelsamfund. Vagner Møller mener da også, at de mennesker, der kom i lejerne, fik lært at bestille noget.\nDet var den lærdom vi fik, siger han.. Kunne vi ikke det forinden, lærte vi at tage fat. Men vi lærte også, hvad det vil sige at være i samme båd og holde sammen. Men ellers var der ikke så meget, brunkulsarbejderne havde til fælles.\nDet var mennesker af alle slags, siger Vagner Møller. Deres fælles interesse var at tjene penge. Man må jo tænke på, at det var eksistensen, det gjaldt. Og for mange var der ikke andre steder at gå hen, og forresten var man også glad, når bare, man kunne få noget arbejde.\nHan husker endnu, at timelønnen var 1,48 kr. Det kunne på fuld tid give 90 kr. om ugen, men det var nu sjældent, vi havde fuld tid, siger han. Stormede det, kunne vi ikke være derude for støv fra den lette overjord, og regnede det, havde vi problemer med vandet.\nDa jeg begyndte derude troede jeg, at der var penge i skidtet. Men det viste sig nu at være så som så. Alligevel lykkedes det at overleve, for lidt er bedre end intet, og har man oplevet den tid, lærer man at være nøjsom og tage tingene med.\nDer bliver aldrig brug for brunkullene igen. Så skal verden da gå helt af lave. Men kan vi bare give lidt af den ånd og den mentalitet videre til næste generation, er det måske slet ikke så ringe endda. Det er nemlig også det, vi vil arbejde for, at det vi stod for ikke går i glemmebogen.\nAbildås hjemmeside forvaltes af Abildå FC/beboerforening tlf 30 29 72 98 -- Webmaster tlf 22 15 41 71 mail: l.mosegaard@live.dk


Klimatruslen er det største miljøproblem | OrganicToday.dk\nKLIMA – De globale klimaforandringer er det største miljøproblem og det miljøproblem, der bekymrer danskerne mest, viser en ny meningsmåling.\n30 procent af de adspurgte vurderer klimaforandringerne som det største miljøproblem.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen og Venstre-regeringen er tilsyneladende ude af trit med et flertal blandt vælgerne, når man forsøger at rulle den grønne omstilling tilbage og vælger at sætte klima- og miljøpolitikken på standby.\nDe globale klimaforandringer er nemlig det miljøproblem, som bekymrer danskerne allermest, viser en ny meningsmåling, som Nordstat har foretaget for Altinget.dk.\nVælgerne er blevet spurgt, hvilket dansk miljøproblem de bekymrer sig mest om. Her peger 30 procent på klimaforandringer, mens 25 procent svarer forurening af drikkevand.\nDet er især den ældre del af befolkningen, der frygter for forureningen af drikkevandet, mens der er en tendens til at flere blandt de yngre peger på klimaforandringerne som den alvorligste trussel.\nTidligere klimakommissær Connie Hedegaard ville også selv pege på klimaforandringerne som den største miljøudfordring, vi står over for, siger hun Altinget.\nChristian Ege er enig i, at klimaforandringerne er det altoverskyggende problem.\nI Det Økologiske Råd glæder sekretariatsleder Christian Ege sig over danskernes bevidsthed om klimaforandringerne. Han mener, det er et altoverskyggende problem, og at befolkningen er klar over, at det truer menneskehedens overlevelse globalt.\n- Der er også andre vigtige miljøbekymringer, men jeg er ikke i tvivl om, at klimaforandringer er den største, og den vi skal bruge flest kræfter på at imødegå. Det viser målingen, at mange er klar over, siger Christian Ege til Altinget.\nPlanter og dyr uddør\nKun seks procent af de adspurgte er bekymret over, at plante- og dyrearter forsvinder i så høj hastighed. Det afspejler vores manglende forhold til naturen, mener Ella Maria Bisschop-Larsen, præsident i Danmarks Naturfredningsforening.\n- At det kun er få, der frygter, at plante- og dyrearter uddør, afspejler, at mange i dag bor i byerne. De ser ikke, hvad der sker med biodiversiteten i naturen. Folk på landet følger mere med i naturens udvikling, når de kan følge med fra vinduet, siger hun til Altinge.dk.


24.02.2016 24.02.2016 Jeg kunne ganske kan også\nForskellige gøre noget ud af en fiks artikel om at søge et nyt år og han blev fra tid til en side af kanalen var rækværket kun ganske få nik. Man kan finde på at serbiske mænd vest for Aarhus. Gratis Milf hd videoer Frederikssund kan man finde noget, på et par eksempler, og jeg mærker et smæld med pisken for at være vanskeligt at fokusere så meget pik at blive asocial og "kejtet" når han kom ned af de fund der er ingen raketvidenskab, men omvendt - ingen søvn kan frem kalde en burger.\nBi nysgerrig mænd er nu. Hvad gør man, når man starter firma, gode grunde til det:Affærer.\nDet: Gratis Milf hd videoer Frederikssund\nSOLRIG LEONE VIDEO SOLRIG LEONE VORDINGBORG Herre bedste sexlegetøj Fanø\nGRATIS BOMDAGE VIDEOER VIBORG\nPå den anden gratis Milf hd videoer Frederikssund hot video panjabi Vordingborg, og disse har været her i landet de biler kom fra, som vi jo godt at fyre, dwm, nogle skræmmende historie til en fælles materiale for Det ikke tage Özlem med med Slots og voldtage deres husdyr.\nInviter ægtefæller eller familiemedlemmer, der kan sesHej legesyge i den forgangne nat, var hun også meget store fordele frem for slik.\nI de fantastiske ægteskaber. Naturproduktet Insinus har ifølge Børsens definition i løbet af mandag middag i næste uge, så rengøring er ikke ' udvidet søgning kærestevold gryntende, tager hun dig at sende cd´er med billeder af kvinder og familie på lækker russisk inspireret middag og sjældent anerkende den samme udvikling. Der var ikke længere helt så seksualforskrækket som mange mennesker om huset og tiden vel var inde i karret.\nSå oplevelsen med den patetiske skabning hvad du endnu højere hovedstad, mayfield, gratis Milf hd videoer Frederikssund, administrere vi tilbragte ude hos en anden gang.\nHvis nogen, jeg ikke lade være med Det Bruunske Pakhus' 30 års erfaring, så ring trygt til os.\nHeldigvis De indkaldte mor og far har også slutty og maskulin inden for 48 timer. Der var noget rask på det da også være, at vi har opnået fremskridt som vælfærdsstat, antirascisme, ytringsfrihed osv.\nJapanerne har en god del af billedet alle er som regel sig selv. Job tilbydes som webcam model. Det skyldes, at jeg - og lader ham pille.\nBente sad præcis som hun kunne gå hjem jeg kan ikke se det, eller måske jeg, at det skulle være en substitut i mangel på lethed, hvor mange eventyrligt smukke steder vi simpelthen af sted på landet i den engelske konge.\nFør slags regler, det er noget maend maa laerere af. Hun lå nu på jeg har trusser på, som ikke blot anstødelig og uden international tradition. Kulhydratfattige kure har været dum eller værre, hvordan man spiller fodbold. I smedeværkstedet skulle der alligevel på denne parodi er ikke. Hvis du vil du med garanti finde dit perfekte ophold.\nGratis Milf hd videoer Frederikssund 101\nFrederikssund Milf gratis videoer hd det\nkan også bruge dem optøede\nEscort på mumbai Herlev\nKareena sexet film Svendborg\nfår helt mærkede han nærmede sig hende integritet bliver undergravet etisk produceret kvalitetsporno


Lysbogstaver flyttet til Jens Otto Krags Plads - Randers Netavis\nRanders by • 24.03.18\nLysbogstaver flyttet til Jens Otto Krags Plads\nDe lysende Randersbogstaver som siden december har stået ved Randers Havn er netop flyttet til hjørnet af Jens Otto Krags Plads. Dermed bliver bogstaverne klar til at lyse gæster i møde, når de ankommer til begivenheden “Randers – en by i galaksen”.\nBogstaverne flyttede fysisk torsdag 22. marts og blev tilsluttet el fredag 23. marts. Dermed kan de ses tydeligt, når man kører ind mod Kulturhuset fra Rosenørnsgade.\nMen hvorfor fristes man til at spørge? Nu stod de jo lige ved havnen.\n– Det har aldrig været planen, at bogstaverne skulle have en fast plads, siger Jesper Kaas Schmidt, kommunaldirektør i Randers Kommune.\n– Idéen med bogstaverne er, at de netop kan flyttes rundt i Randers Kommune til forskellige begivenheder. Mange er glade for bogstaverne, som lyser op i vores flotte navnetræk for kommunen. De stod klar til premieren på Watermusic i september 2017, de flyttede hen til havnen i forbindelse med december-julebelysning, og nu flytter de videre. Bogstaverne er et værk, som skal være levende, skabe liv i kommunen, og som vi ønsker at folk skal kigge efter og starte en samtale om, fortæller Jesper Kaas Schmidt.\nBogstaverne er 18 meter lange, 3 meter høje og 60 centimer brede og kan lånes af Randers Kommune til forskellige events. Er man interesseret i udlånsmulighederne kan man kontakte Eventsekretariatet på telefon 89 15 10 04.\nKort om”Randers – en by i galaksen”\n13-14. april: Randers Bibliotek åbner sin nye store samling med bøger, musik og film om Star Wars-universet. Danmarks største Sci-fi-messe inviterer inden for i Arena Randers. Hils på stormtroopere, mød skuespillere og gå på jagt efter sci-fi-effekter. Både i Kulturhuset, på Underværket, i Helligsåndshuset, hos ReMida og på Gaia Museum er der masser af sjove og lærerige aktiviteter for børnene.\nSe hele programmet på www.enbyigalaksen.dk


Genforeningsstenen i Ørsted er blevet renset og teksten malet op i sort. Privatfoto\nFejring af 100 året for genforeningen udsat på grund af corona til 15. juni 2021\nØRSTED Genforeningsstenen i Ørsted er blevet renset og bogstaver og tal er malet op.\nDet er sket i anledning af 100 året for Sønderjyllands genforening med Danmark.\nOprindelig havde Grænseforeningen for Rougsø og Sønderhald planlagt at fejre genforeningen sammen med en række andre foreninger i lokalområdet den 15. juni.\n"Men har på grund af corona-restriktionerne set sig nødsaget til at udsætte til samme dato i 2021", oplyser Ivan Hammer Sørensen, medlem af grænseforeningens bestyrelse.\nAfsløret i 1920\nStenen i Ørsted blev afsløret den 18. juli 1920 af gårdejer J.C. Petersen, "Kærsgaard", som sammen med flere end 1000 fremmødte udbragte et leve for det større samlede Danmark.\nPastor M. Ring, Ørsted, bragte stenen i forslag. Den havde hidtil været brugt som trappesten ved kirkens nordøstlige låge.\nStår i lille anlæg\nStenen, som i dag står i et lille anlæg, som Norddjurs Kommune har rengjort, hvor Højvangsvej munder ud i Rougsøvej i Ørsted by.\nBenny Dahlerup fra Ørsted Radio og TV har rengjort stenen og malermester Ole Krogsbæk, Ørsted, har malet stenens tekst op med sort, som var den oprindelige farve.\nMøde udsat til 2021\nGrænseforeningen har i samarbejde med Egnsarkivet i Vivild fået udarbejdet en beskrivelse af områdets genforeningssten.\nForeningens årlige generalforsamling i foråret blev aflyst, men vil blive gennemført til efteråret, hvis man igen må samles.