ENSOM PÅ LEDERKONTORET - PDF\nENSOM PÅ LEDERKONTORET\nDownload "ENSOM PÅ LEDERKONTORET"\n1 november 2011 ENSOM PÅ LEDERKONTORET DET VILLE JEG GERNE VÆRE HJEMLØSE OM DRØMMEJOBBET 10 VOLDSRAMT BLEV GIDSEL KOMMUNER SLÅS OM IKKE AT BETALE 14 HVAD MED DE LEDIGE? BUD FRA PRAKTIKERE OG POLITIKERE 8\n2 AF METTE MØRK, JOURNALIST 5 HURTIGE : HENRIK LAMBRECHT LUND Fagforeningerne skal skabe aktive medlemmer Det er ikke færre medlemmer, der er det største problem for fagforeningerne, mener arbejdsmarkedsforsker Henrik Lambrecht Lund fra RUC. Det er mængden af aktive medlemmer, der betyder noget, siger han Mange fagforeninger har medlemskrise, men Dansk Socialrådgiverforening (DS) mister ikke medlemmer lige nu. Så er der stadig en forskel på professionsfagforeninger og så de gamle arbejderfagforeninger? Ja, det er der indtil videre. Men DS kommer heller ikke udenom, at der sker en nedbrydning af faget, og at det også kommer til at påvirke, hvordan medlemmerne ser sig selv i fagforeningen. Hvad mener du med en nedbrydning af faget? At det ikke på sigt bliver sådan, at de, der udfører socialfagligt arbejde, nødvendigvis er uddannet på Den sociale Højskole. Tag for eksempel beskæftigelsesområdet. Her sker der et skifte, så der for det første er kommet mange andre end socialrådgivere ind som virksomhedskonsulenter. For det andet hører jeg fra socialrådgiverne på området, at de i højere grad er gået over til at forvalte systemer frem for mennesker. For det tredje kan det måske være svært at opretholde en høj løn, hvis man i virkeligheden skal være bedre til it-systemer end til social faglighed. Og hvad betyder det for DS? Samlet set bliver det sværere at definere sig klart som en standsforening for socialfagligt arbejde. Og det kræver, at DS fortsætter med det, de gør rimelig godt lige nu: At italesætte meget specifikt, hvilke kompetencer de bidrager med for at løse opgaverne. Ellers kan det ende med, at man kun organiserer lederne, fordi det kun er ledere, der er socialrådgivere. Resten kan klares af HK ere. Hvad skal fagforeningerne så ellers gøre for at dæmme op for de vigende medlemstal? For det første skal de skelne mellem medlemstal og økonomi. Der kan sagtens være brug for at skære ned og justere på udgifterne, men medlemstallet i sig selv siger ikke noget om en fagforenings styrke. Det handler i langt højere grad om, hvor mange aktive medlemmer man skaber. Derfor hjælper det ikke med store reklamebannere, billige forsikringer og købekort. Fagforeningen skal i langt højre grad genopfinde sig selv som græsrodsbevægelse. Det handler om få valgt tillidsrepræsentanter og at skabe mange og aktive faglige klubber ude på arbejdspladserne. Hvad hjælper det? Så rykker fagforeningen ind i den enkeltes arbejdsliv, og den bliver nærværende og deltagende. Det kan man ikke sikre centralt fra et stort kontor. Socialrådgiveren (ISSN ) udgives af Dansk Socialrådgiverforening Toldbodgade 19B 1253 København K Telefon Fax Ansvarshavende Bettina Post Redaktør Mette Ellegaard Journalist Susan Paulsen Journalist Birgitte Rørdam Kommunikationsmedarbejder Birgit Barfoed Grafisk Design EN:60, Forside Per Morten Abrahamsen Tryk Datagraf Auning a/s Annoncer DG Media a/s Studiestræde Kbh. K Telefon Fax Årsabonnement 650,- kr. (incl. moms) Løssalg 35,- kr. pr. nummer, plus forsendelse Socialrådgiveren udkommer 19 gange om året Henrik Lambrecht Lund arbejdslivsforsker fra RUC Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis udtryk for organisationens holdning. Kontrolleret oplag: Trykt oplag:\n3 AKTUELT CITAT Vi vil en helt anden vej med indsatsen over for kriminelle børn og unge end den tidligere regering. Vi vil ikke være slatne og snakke os fra alt, men vi har den indstilling, at børn i problemer har brug for nærværende voksne, der sørger for at få børn og unge på rette spor. Social- og integrationsminister Karen Hækkerup (S) 28. oktober på Altinget.dk om kommende lovforslag, der afskaffer fodlænker til 12-årige. ENSOM PÅ TOPPEN For nye ledere kan det være svært pludselig at stå uden for fællesskabet på arbejdspladsen, viser erfaringerne fra fire ledere, der ærligt fortæller om deres oplevelser og sårbarhed. 22 VOLDSRAMTE KVINDER Isabella bor på krisecenter på sikker afstand af sin voldelige eksmand. Her bliver hun i stedet gidsel i kommunens kamp for at undgå at betale for opholdet og for anbringelse af hendes tre børn. 14 KRISECENTRE Mere end hver anden leder på kvindekrisecentre oplever, at hensynet til kommunens økonomi forringer voldsramte kvinders og deres børns mulighed for at få den hjælp, de skal have, viser ny undersøgelse. 12 DRØMMEJOBBET I dag lever de på gaden. Men som børn drømte også de om at blive brandmænd og skuespillere. I Hus Forbis årskalender 2012 iklæder 12 hjemløse sig deres ønskejob. 10 DETTE NUMMER 2 Fem hurtige 4 Lones klumme 6 Kort nyt 8 Hvad med de ledige? 10 Hjemløses drømmejob 12 Økonomi truer voldsramte kvinder 14 Voldsramt: Gidsel i pengekamp 18 Faglig afmagt 19 Debat 20 Syv dage med formanden 22 Ensomme ledere 26 Kommentar: Medsyn 28 Debat 29 DS:NU 30 DS:Region 39 DS:Kontakt 40 Leder SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n4 Lones klumme Endnu en dag på sjasen Displayet på fleksboksen hvisker ind i den tomme gang, da jeg kl lader min fleksbrik glide henover den. Jeg er sent på den, min vagt i jobcentret starter kl , og da jeg iler op ad trappen, når den ene fod ikke helt op på næste trappetrin. I stedet hænger skoen fast på starten af trinnet, og jeg når kun lige at afværge med hænderne, da trappen med ekspresfart nærmer sig mit ansigt. Jeg ligger halvvejs ned på trappen, mens jeg hurtigt drejer hovedet for at se, om nogen har set mig. Heldigvis er der tomt og stille. Men sådan fortsætter dagen ikke. Kl stiller jeg telefonen ind og tænker, gad vide om der overhovedet er nogen af mine borgere, der er vågne nu. Jeg når at skrive et par journalnotater, før telefonen begynder af ringe. Kl begynder dagen for alvor. Der er kunder i biksen. En ny borger sidder og venter på at komme til samtale, og allerede i elevatoren op mod mit kontor kan jeg mærke på hans alvorlige blik, at det bliver en tung snak. Mens vi taler, glider mit blik over på min computer, hvor jeg kan se en mail poppe op, om at der sidder endnu en borger og venter dernede. Jeg speeder samtalen op, velvidende at manden, der sidder over for mig, kunne snakke i timevis. Om sin depression, PTSD og den klagesag, der stadig kører i den tidligere kommune. Kleenex pr. refleks Næste borger er en kvinde, der græder, fra hun træder ind på mit kontor. Det ville jeg også gøre, hvis jeg havde oplevet det, som hun har, og jeg rækker Kleenex henover bordet. Imens er der kommet endnu to nye borgere. Og da jeg henter den næste, når jeg lige at tænke, at jeg altså må nå at ringe til en ung fyr, som skal starte tilbud i morgen, for der lå en besked fra hans støttekontaktperson om, at han nu vil flytte fra kommunen. Igen. Endnu en borger, der græder, og hånden rækker, nu pr. refleks, Kleenex over bordet. Derefter en ung mand, der netop er løsladt uden penge og bolig, som jeg haster videre til afdelingen for Rådgivning og Ydelser. Imens bliver der ved med at tikke telefonbeskeder ind på min voic . Kl tager jeg sidste borger ind, heldigvis en af mine egne. Det er en lettelse at se et ansigt og høre en historie, som jeg kender. Da klokken slår er jeg på vej ned ad trapperne. Imens tænker jeg på, at der godt nok er mange borgere, der har det dårligt, og at det virker som om, at de ikke har andre end os at snakke med om de svære ting i livet. At for nogle er kommunen det nærmeste netværk. Men også at vi kræver mange oplysninger, for at finde en forklaring på, hvorfor netop de ikke er i arbejde. Og at måske, hvis de havde et arbejde, ville problemerne ikke fylde så meget? Tanken flyver videre og forplanter sig ved ideen om, at hvis der bare reelt var arbejde derude Kl lader jeg fleksbrikken glide henover boksen igen, som nu nærmest skriger UD til mig. Min krop føles som en slatten sæk. Som om nogen har taget et sugerør og proppet ned i halsen på mig for at suge alt energien ud af mig. Og jeg tager mig selv i at ønske, at der sidder en socialrådgiver hjemme hos mig og venter, når jeg kommer hjem. Heldigvis har jeg nogle andre. A Lone Munkeskov er socialrådgiver i Gentofte Kommunes jobcenter. 4 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n5 MER af det gode fra PKA 4 % MER I RENTE STYR PÅ DET? eller skal der MER ind på pensionsopsparingen...\n6 KORT NYT Redigeret af Birgitte Rørdam, LEDIGHED Hver anden er arbejdsløs i almene boligområder Finanskrisen har fået arbejdsløsheden i de almene boliger til at stige med personer de seneste tre år. Det betyder, at cirka hver anden af de årige i almene boliger er uden arbejde. Det viser en undersøgelse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) har lavet om indbyggerne i landets almene boliger. Det afspejler, at de svageste grupper, som sidder yderst på arbejdsmarkedet, er samlet i de almene områder. Selv om det gik smaddergodt i de år, der var gang i hjulene, ryger disse mennesker først ud, når krisen kradser, siger Lars Andersen, direktør for AE, til jp.dk. FOTO: SCANPIX u u u NYE BØGER u o ILDSJÆLE Den professionelle passion Vi kender dem fra medierne, hvor de brænder igennem med deres engagement og markante holdninger: Thyra Frank, Asger Aamund, Anders Fogh Rasmussen, Lisbeth Knudsen, Bjarne Hastrup De er professionelle ildsjæle, som gør en forskel der, hvor de lægger deres indsats, og som når langt med det, de vil. Og vi har brug for dem, påstår bogen, der i undertitlen hævder, at uden glød, intet velfærdssamfund. I de meget personlige interviews med otte markante ildsjæle får læseren et indblik i deres baggrund, og hvad som driver dem. Men bogen rejser også spørgsmålet: Kan man få øje på ildsjælene meget tidligere og dermed opdyrke deres særkender til gavn for mange? Der er i hvert fald visse karakteristika, som afslører et vist ildsjæle-potentiale, mener forfatterne og de medvirkende. Professionelle ildsjæle uden glød, intet velfærdssamfund af Lars Vesterløkke og Henrik Hvilshøj, Gyldendal Business, 250 sider, 300 kroner. VELFÆRD Det menneskelige ansigt? Et gespenst har sat sig fast i den offentlige forvaltning, mener DS formand Bettina Post i sit bidrag til bogen. Gespenstet er New Public Management eller djøfisering, som dækker over en myte om, at løsningen på alle problemer, inklusive de trængte budgetter, er mere af samme gespenst. Men faktum er, at det æder fagligheden, når alt sættes på formler, skiver Bettina Post, som er en af i alt 11 bidragydere til bogen, som også tæller navne som Knud Aarup, Leon Lerborg, Lars Kolind, Anne Vang og Steen Hildebrandt. Bogens fokus er at problematisere og vurdere, hvor mange ressourcer, der bruges til at evaluere, kontrollere og overvåge medarbejdere i den offentlige sektor. Velfærd med et menneskeligt ansigt Fremtidens styringsparadigmer i den offentlige sektor af Jens Jonatan Steen og Malthe Munkøe (red.), Frydenlund, 211 sider, 249 kroner. PRAKSIS Myndigheden i eget liv Autonomi, dannelse, anerkendelse, inklusion, ledelse, etik, ansvar, tilknytning alle begreber, som er tæt forbundet med det at opretholde myndigheden i sit eget liv. Noget, som er af stor betydning for alle mennesker for at kunne fungere i et komplekst samfund og derfor også et vigtigt fokuspunkt for alle, som arbejder med mennesker, hævder forfatteren. For af individet kræves konstant stillingtagen og handlekompetence og de valg, man træffer, har betydning for de sammenhænge og relationer, man indgår i. Bogen henvender sig til studerende ved professionsuddannelserne til blandt andet socialrådgiver og udøvere af professionerne. Myndiggørelse i den professionelle praksis af Espen Jerlang (red.), Hans Reitzels Forlag, 287 sider, 298 kroner. 6 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n7 KORT NYT OFFENTLIG FORSØRGELSE får ikke en krone i hjælp Omkring danskere er uden job og får heller ingen understøttelse fra det offentlige, viser en analyse, som Nykredit har lavet for Politiken. De har ikke meldt sig ind i en a- kasse og kan ikke få kontanthjælp. Det er formodentlig folk, som må leve af en ægtefælles penge, eller også tærer de på en opsparing. De har det utvivlsomt svært, siger seniorøkonom Tore Stramer fra Nykredit Markets. Når personer er uden arbejde og offentlig forsørgelse, skyldes det ifølge Tore Stramer, at mange danskere har fravalgt a-kassen under opsvinget og indtil finanskrisen brød ud. Flere undersøgelser har de senere år vist, at især unge uden a-kasse er uvidende om, at man skal have brugt alt fra friværdi til ægtefællens penge, før man har ret til kontanthjælp. 1kr. 1kr. 1kr. UDSATTE GRØNLÆNDERE Lover mere hjælp børnene Der skal følge en varsling med, når en udsat familie flytter fra en grønlandsk kommune til en dansk. Det foreslår socialminister Karen Hækkerup (S), efter det kom frem, at to tredjedele af 120 børn, som Foreningen Grønlandske Børn har haft kontakt med i et projekt, havde problemer, der ikke var opfanget af kommunen. Karen Hækkerup vil sammen med det grønlandske hjemmestyre kulegrave, hvad man i fællesskab kan gøre for at forhindre FOTO: SCANPIX omsorgssvigt blandt grønlandske børn i Danmark, skriver Danske Kommuner. Vi er enige om at lave nogle nye regler, så danske kommuner skal underrettes, når socialt udsatte grønlændere flytter her til landet. Der skal ske noget for at forbedre forholdene for disse børn, siger hun og lover også, at regeringen har en strategi klar for, hvordan de dårligst stillede grønlandske børn kan hjælpes, når satspuljeforliget for 2013 skal forhandles. DELEBØRN Kræver at forældre kan samarbejde Skilsmissebørn, der bor lige meget hos far og mor, har behov for, at forældrene samarbejder om at få barnets hverdag til at hænge sammen. Det handler såvel om praktiske forhold som om opdragelse og normer. Det viser en ny undersøgelse fra Det Nationale Forskningscenter for Velfærd SFI, som på baggrund af børns egne fortællinger giver et nuanceret indblik i, hvad det gode forældresamarbejde indebærer. For at undgå at barnet kommer til at leve to adskilte liv, bør forældrene ikke bo langt fra hinanden. Og det er vigtigt for børnene, at de kan følges med deres søskende, når de flytter frem og tilbage hver uge. Undersøgelsen viser også, at børn også søskende håndterer skilsmisse og deleordninger forskelligt. Derfor understreger forskerne, at både myndigheder og forældre bør tage udgangspunkt i det enkelte barns behov, når de beslutter, hvordan samværet skal fordeles efter skilsmissen. Cirka hvert sjette skilsmissebarn lever i dag i en deleordning. Rapporten bygger på interview med 56 børn og forældre. Læs Børn i deleordninger på UDSATTE BØRN Langt flere underretninger Både kommunerne og Ankestyrelsen får et stigende antal henvendelser fra bekymrede fagfolk og privatpersoner. Ankestyrelsen har i år foreløbig modtaget 405 underretninger og forventer at runde 500 inden årets udgang. Til sammenligning var der på samme tidspunkt i 2009 kun 238 underretninger, oplyser dr.dk. SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n8 Socialrådgivere og politikere til angreb på en gordisk knude Velkommen til værkstedet, hvor vi spørger: Hvordan kan flere udsatte ledige blive en del af det danske arbejdsmarked? Læs socialrådgiveres og politikeres bud på, hvilke værktøjer der (endelig) kan få bugt med den navnkundige knude fra Gordion. TEKST OLE LARSEN Inden vi tager fat på løsningerne, skal vi lige slå fast, hvad problemet er. Ifølge et helt nyt notat fra Beskæftigelsesministeriet er det, at antallet af overførselsindkomstmodtagere i mange år har været meget højt, og det er ikke lykkedes skiftende regeringer at nedbringe antallet. Siden finanskrisen satte ind i 2008 er antallet tværtimod steget, så der nu er ca personer i den arbejdsdygtige alder, der står mere eller mindre permanent uden for arbejdsmarkedet. Tallet inkluderer blandt andet en kvart million førtidspensionister, på sygedagpenge med alvorlige helbredsproblemer, kontanthjælpsmodtagere, som befinder sig langt fra arbejdsmarkedet, godt på efterløn samt cirka ledige og aktiverede. Spørgsmålet er, hvad der virker over for et problem, som hverken socialrådgivere eller politikere har formået at løse over de seneste mange år. Trods hensigtserklæringer, trods initiativer synes det danske arbejdsmarked omringet af kviksand, hvor altså omkring borgere sidder mere eller mindre fast i en varig tilværelse uden for arbejdsmarkedet. Den nye regering agter at hugge den gordiske knude over og skriver i regeringsgrundlaget, at det er vigtigt, at alle borgere får mulighed for at bidrage aktivt til samfundet. Alt for mange borgere er i dag på passiv forsørgelse. Det ønsker regeringen at gøre op med. Mål på resultater og genindfør tilliden Mange socialrådgivere har taget imod Dansk Socialrådgiverforenings opfordring til at komme med forslag til, hvordan udsatte ledige kommer i job. En af dem er Jane Bojesen fra Vallensbæk Jobcenter: I dag bliver et jobcenters succes målt på dets rettidighed inden for aktivering og afholdte jobsamtaler, og et jobcenter bliver belønnet herefter i form af udbetalt refusion fra staten. Dermed er det også stort set det eneste succeskriterium, som jobcentret har for øje (...) En reform af refusionsreglerne, så jobcentrene i mindre grad ville blive belønnet for deres bureaukratiske rettidighed og i højere grad for at fungere som et reelt jobcenter ved at få borgere afklaret og ud på arbejdsmarkedet eller i uddannelse, vil være mit forslag til at få udsatte ledige i job. Hun møder opbakning fra flere politikere, som over telefonen kommenterer de forslag, der er indløbet på DS hjemmeside. En af dem er Eigil Andersen, arbejdsmarkedsordfører for SF, som skyder med skarpt på især to af den tidligere regerings projekter: Rettidighedsfikseringen og mistilliden til socialrådgiverne. Der er ikke noget, der tyder på, at rettidighed er løsningen på vores problem. Det skal derfor væk. Hvad der så skal i stedet er en kompliceret affære. Men ét element kunne være indførelse af resultatmål, sådan at jobcentrene belønnes, hvis den enkelte borger får foden ordentligt ind på arbejdsmarkedet. Og så tror jeg, at det er helt afgørende, at vi udskifter manualer og mistillid til socialrådgiverne med større plads til fagligheden. Det kan så også suppleres med inddragelse af de ledige ved at spørge til deres oplevede effekt af indsatsen, og på samme måde med virksomhederne, hvordan de mener, at konkrete indsatser har bidraget til målet om at bringe folk i arbejde, lyder det fra Eigil Andersen. Hos Socialdemokraterne er arbejdsmarkedsordfører Leif Lahn Jensen også godt træt af kontrol og manglende tillid. For som han siger: Vi er nødt til at have en ordentlig afbureaukratisering, hvor vi finder penge og frigør hænder, så det bliver sjovt for socialrådgiverne at hjælpe de ledige. 8 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n9 Ifølge arbejdsmarkedsordfører Leif Lahn Jensen (S), er socialrådgiverne de rigtige eksperter, som ved, hvordan udsatte ledige fastholdes på arbejdsmarkedet. Døm selv på KOM OGSÅ MED DIT EKSPERTBUD Riget fattes penge og færre skal udstødes fra arbejdsmarkedet. Sådan står der i den nye regerings arbejdsgrundlag. Spørgsmålet er, hvad gør vi? Gå ind på vores hjemmeside og spil ind med forslag til, hvordan flere udsatte ledige får fodfæste på arbejdsmarkedet Virksomhederne og det sociale ansvar Løsninger til, hvordan virksomhederne kan tage ansvar for et rummeligt arbejdsmarked, er et gennemgående tema i de forslag, som socialrådgivere har skrevet til DS: En metode kunne være gennem lovgivningen at pålægge virksomheder over en vis størrelse at oprette jobs til personer med skånebehov. Hvis en virksomhed ikke ønsker dette, skal de indbetale en tilsvarende sum penge til en fond, der vil gøre det muligt for små virksomheder at oprette tilsvarende stillinger. Sådan skriver Erik Petersen. Og Erik Dahlberg supplerer: I lighed med en smileyordning kunne man jo tilgodese virksomheder, der gennem socialt samarbejde og gennem indslusning giver mulighed for at give tilbud/arbejde for det offentlige. Herunder også uddannelse af lærlinge og langtidssyge m.fl. Den sang ønsker flere politikere at synge med på, om end melodien måske er en smule anderledes. Eigil Andersens forslag lyder sådan her: Ideen om en fond er rigtig god, og det er også noget, vi i SF har diskuteret. Vi har dog den grundtanke, at alle virksomheder skal betale et såkaldt CSR-bidrag (Corporate Social Responsbility) til en fond, som finansierer uddannelsespladser til unge, seniorfleksjob mv. Ideen er så, at alle de virksomheder, som hjælper, får en gulerod i form af tilskud fra den her fond. Vi vil gerne sikre et element af frivillighed i det her, så vi ikke ender med, at virksomheder med tvang skal tage imod en medarbejder, de ikke ønsker. Det vil give dårligt arbejdsklima for vedkommende, siger Eigil Andersen. Hos Socialdemokraterne vil Leif Lahn Jensen gerne være med til at sende et vigtigt signal til virksomhederne om, at de skal tage større ansvar: Virksomhederne er nødt til at træde i karakter på det her område. For deres egen skyld, for det er jo dem, som skal leve af den arbejdskraft, vi har til rådighed her i landet. Så de skal være med til at sikre virksomhedspraktikpladser og et godt og rummeligt arbejdsmiljø, siger han. Ulla Tørnæs er arbejdsmarkedsordfører for Venstre. Hun holder fast i, at mange virksomheder allerede i dag tager socialt ansvar og ønsker ikke yderligere formalisering af reglerne. Men jeg er da enig i, at virksomhederne spiller en stor rolle, ikke mindst i vores bestræbelser på, at færre personer skal tilkendes førtidspension. Her vil vi meget gerne i kontakt med virksomhederne og være med til at sikre åbenhed og dialog om, hvad det indebærer at have medarbejdere ansat, som for eksempel har en psykisk lidelse. Det er ikke alle virksomheder, der ved det, og det kan vi understøtte bedre, siger Ulla Tørnæs. Konservativ: Drop udredningerne Tom Behnke, konservativ socialordfører, går direkte til opgaven uden så meget snak. Vi skal stoppe med at rode rundt i folks liv og fortid, når vi skal finde ud af, hvad der kan få folk i job. Der er for meget udredningsarbejde, og det mener jeg er noget pjat, som jeg gerne tager et opgør med. Hvis man har en ledig, og man har et ledigt job, så skal det match føres ud i livet. Det er hurtigt, og det er enkelt, lyder det fra Tom Behnke, som forklarer, at problemet med de lange udredninger i hans øjne er, at det i sidste ende indskrænker den lediges muligheder for at få et arbejde. Man låser sig fast på, at det skal være lige præcis det her job under lige præcis de betingelser. Men sådan behøver det jo ikke være. Der er 100 andre muligheder, også nogle den ledige måske ikke selv var klar over. A SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n10 Det drømte de om Brandmand, skuespiller, dyrepasser, falkoner, sømand, landmand Drømmene om, hvad livet kunne være blevet til, er mange, også for hjemløse. I hjemløseavisen Hus Forbis årskalender for 2012 fortæller 12 af dem om, hvad de gerne ville have været, hvis tilværelsen havde formet sig anderledes. REDIGERET AF TINA JUUL RASMUSSEN FOTO HOLGER E. HENRIKSEN Hus Forbis årskalender 2012 sælges på gaden fra 1. november til og med udgangen af januar Den koster 50 kr., heraf får sælgeren 20 kr. Foto Holger E. Henriksen. Jeg har altid drømt om at blive skuespiller i den humoristiske genre. På scenen kan man udfolde sig og være den person, man ikke er i den grå hverdag. Jeg elsker også at synge og er kommet på Bakkens Hvile, fra jeg som 12-årig blev slæbt med af min far. Jeg har sunget, siden jeg som lille pige med min bror gik rundt sammen med byens lirekassemænd og sang i gårdene for at tjene til føden. Jeg har altid interesseret mig for folk, der var stjerner, og jeg skulle også selv have optrådt, for jeg ved, at jeg havde talentet. Men jeg fik mit første barn som 19-årig, vi var hjemløse, og så blev mit liv anderledes. Kisser, 59 år, tidligere hjemløs i flere omgange, har i dag egen lejlighed i København. Er uddannet sygehjælper, men er nu førtidspensionist på grund af en rygskade. Mor til tre voksne sønner. 10 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n11 Jeg har altid drømt om at blive falkoner. Du kan få en fugl til at makke ret og bare flyve, hvis du sætter dig ind i fuglens mentalitet, og hvilke krav den har som det er med dyr i det hele taget. Dyr er helt anderledes end mennesker. De svigter dig aldrig og kommer altid tilbage. Vi mennesker kan lære meget af dyr. Jeg har grønlandske rødder, og på Grønland har jeg set havørnen jage i luften det er et syn i sig selv! Jeg har aldrig forfulgt min drøm nok fordi jeg har været enlig mor til fem børn, så jeg har ikke kunnet finde tiden til det, og så har jeg altid boet det forkerte sted i forhold til en falkonergård. Jeg prøvede i stedet at blive tandtekniker mere for at behage mine forældre, men tog ud at sejle undervejs. Sabina Lennert, 46 år. Har levet på gaden i otte år og har undervejs været i afrusning. Født i Grønland, opvokset i Grønland, Danmark og halvandet år i Spanien. Har gået i folkeskole og siden arbejdet på forskellige skibe, på fabrik og været dagplejemor. Har fem børn fra 16 til 24 år. Jeg har altid drømt om at blive sømand. Min far var sømand, har sejlet, været på boreplatform og de store rederier, så jeg har kendt til søen hele mit liv. For mig har det handlet om at komme ud at se verden. Jeg drømte engang om at gå på søfartsskole og så langsomt arbejde mig opad på et skib. Man må jo starte fra bunden først som jungmand eller matros. Men det går ikke altid, som præsten prædiker, og jeg blev aldrig sømand af familiære årsager. Sidst, jeg var i arbejde, havde jeg også en treværelses lejlighed, men så blev jeg træt af hele systemet og skred fra hele lortet. I dag synes jeg bare, at det er meget bedre at sidde og kigge ud over vandet og drikke en bajer. John Ditlev Frederiksen johnson, 45 år. Har levet på gaden i otte år. Fik i 2009 en lejlighed på en boform i København. Har en 9. klasses eksamen og har arbejdet som tagdækker, været pedel på en skole og bartender. SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n12 Økonomi truer voldsramte kvinder En ny undersøgelse viser, at mere end hver anden leder på kvindekrisecentre oplever, at hensynet til kommunens økonomi forringer voldsramte kvinders og deres børns mulighed for at få den hjælp, de skal have. TEKST SUSAN PAULSEN FOTO JASPER CARLBERG Mere end hver anden leder på landets kvindekrisecentre vurderer, at kommunernes fokus på økonomi forringer kvindernes og deres børns mulighed for at få den hjælp, de har ret til, mens de opholder sig på kvindekrisecentre. Og knap ni ud af ti ledere (89 procent) oplever, at kommunerne har mere fokus på økonomi i dag end for to år siden. Det viser en ny undersøgelse, som Dansk Socialrådgiverforening har lavet i samarbejde med Landsorganisationen af Kvindekrisecentre (LOKK). Økonomi forsinker foranstaltninger I undersøgelsen spørges lederne af kvindekrisecentrene: Oplever du, at kommunernes fokus på økonomi forringer kvindernes mulighed for at få den hjælp, de skal have på kvindekrisecenteret? Her svarer 65 procent af lederne bekræftende (I høj grad og i nogen grad), mens 31 procent svarer kun i ringe grad. Når det drejer sig om hjælpen til de børn, som kvinderne har med sig på kvindekrisecentrene, oplever knap 52 procent af lederne, at kommunernes hensyn til økonomien skygger for barnets tarv og forringer muligheden for at give børnene den nødvendige hjælp. Knap 38 procent af lederne oplever kun i ringe grad eller slet ikke økonomi som en barriere, når der skal iværksættes foranstaltninger til børnene. Hele 69 procent af lederne oplever, at kommunernes fokus på økonomi forsinker iværksættelsen af de foranstaltninger, som skal støtte de voldsudsatte kvinder og deres børn. Og 89 procent af lederne erklærer sig enige i, at der er mere fokus på økonomi i kommunerne i dag end for to år siden. 28 ledere fra forskellige kvindekrisecentre har deltaget i spørgeskemaundersøgelsen, hvilket giver en svarprocent på 64 procent. Skræmmende udvikling Formanden for Landsorganisationen af Kvindekrisecentre (LOKK) socialrådgiver Birgit Søderbergs kommentar til undersøgelsen lyder: Det er en skræmmende udvikling. Det er meget beskæmmende, at når der er krise i samfundet, så ser man, at selv de mest indlysende faglige retningslinjer sættes over styr. Vi er faktisk helt derude, hvor nogle kommuner ikke overholder lovgivningen. Og jeg kender selv til flere konkrete eksempler, hvor lovgivningen inden for kvindekrisecenterområdet ikke overholdes. Økonomi begrænser gode intentioner Og Stine Rought, som er formand for Faggruppen af socialrådgivere på Kvindekrisecentre i Dansk Socialrådgiverforening, siger: Vi oplever, lige som undersøgelsen 12 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n13 Der er flere sager, hvor kommunerne udøver utilstrækkelig sagsbehandling, fordi agendaen om at holde budgettet kommer til at sætte dagsorden. Stine Rought Birgit Søderberg, socialrådgiver og formand for Landsorganisationen af Kvindekrisecentre (LOKK) Stine Rought, formand for Faggruppen af socialrådgivere på Kvindekrisecentre i Dansk Socialrådgiverforening Det er meget beskæmmende, at når der er krise i samfundet, så ser man, at selv de mest indlysende faglige retningslinjer sættes over styr. PRIVATFOTO Birgit Søderberg påpeger, at kommunerne i stigende grad har økonomien på dagsordenen frem for kvindens og børnenes rettigheder. Der er flere sager, hvor kommunerne udøver utilstrækkelig sagsbehandling, fordi målet om at holde budgettet kommer til at sætte dagsorden også i de handleplaner, der bliver lavet for borgerne, siger Stine Rouhgt og tilføjer: Jeg vil gerne understrege, at vi fortsat oplever, at der er gode intentioner blandt vores kommunale socialrådgiverkollegaer, men kommunernes økonomi sætter begrænsninger for det gode socialfaglige arbejde. DS efterlyser politisk handling Formand for Dansk Socialrådgiverforening Bettina Post finder udviklingen alarmerende: Dette er det tredje fagområde, vi har undersøgt, hvor socialrådgiverne fortæller, at både børn og voksne med sociale problemer bliver ladt i stikken på grund af økonomiske overvejelser. Det tegner et alarmerende billede af de socialfaglige indsatser som værende i frit fald i hvert fald visse steder. Det kalder på politisk handling, og jeg lover at sørge for, at vores nye social- og integrationsminister får kendskab til tilstanden. A LÆS MERE Læs hele undersøgelsen Økonomi og faglighed på kvindekrisecentre på Her kan du også læse DS to andre undersøgelser om økonomi og faglighed: Undersøgelse af økonomi og faglighed på handicapområdet, 2011 og Undersøgelse om økonomi og faglighed i børnesager 2010 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n14 Gidsel i kommunes kamp Stærkt påvirket af angst for sin voldelige eksmand bliver Isabella udsat for endnu en belastning som gidsel i kommunens kamp for at undgå at betale for hendes ophold på et krisecenter og for anbringelse af hendes tre børn. TEKST SUSAN PAULSEN FOTO JASPER CARLBERG Isabella befinder sig på et kvindekrisecenter et hemmeligt sted i Danmark. De gamle bygninger ligger gemt i en lille skov. Af hensyn til kvindens sikkerhed er både kvinden, krisecenteret og de to involverede kommuner anonymiserede. Isabella vil gerne fortælle sin historie, fordi hun oplever, at kommunen har svigtet hende. Det er også en historie om økonomisk pressede kommuner, som tøver med at iværksætte de nødvendige foranstaltninger for voldsudsatte kvinder og deres børn. En ny undersøgelse, som Dansk Socialrådgiverforening har lavet i samarbejde med Landsorganisationen af Kvindekrisecentre, viser, at mere end hver anden leder på landets kvindekrisecentre vurderer, at kommunernes fokus på økonomi forringer kvindernes og deres børns mulighed for at få den hjælp, de har ret til, mens de opholder sig på kvindekrisecentre. (Læs artiklen side 12). På flugt fra voldelig eksmand Siden 2009 har Isabella været på flugt fra sin voldelige eksmand. Hun er blevet overfaldet af ham flere gange, og i 2010 fik han et polititilhold, som gælder i fem år. Da hun 6. januar 14 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n15 2011 bliver indskrevet på krisecenteret, bliver eksmanden samme dag løsladt efter at have afsonet en fængselsdom på fem måneder for vold imod hende. Isabella var så desperat af angst i tiden op til eksmandens løsladelse, at hun valgte ikke at betale sin husleje, så hun og hendes tre børn blev sat ud af deres bolig af fogeden. Hvorfor? Fordi kommunen havde sagt, at man skulle være hjemløs for at komme på krisecenter Men ifølge loven skal alle kommuner tilbyde kvinder, der har været udsat for vold eller trusler om vold, ophold på et krisecenter. Psykiske problemer og selvmordstanker Udenfor er der stille. Omgivelser og bygningerne minder om en feriekoloni. Trygt og godt. Rundt om sandkassen ligger der to skovle og en spand. Indenfor er der te og kaffe på kanden. Isabella insisterer på, at der også skal være kage og henter noget i hovedhuset. Hun forklarer, at en af de andre kvinder på krisecenteret havde fødselsdag i går, og det er hende, der har bagt. Isabella skal ikke have noget. Jeg har spist rigeligt hele natten, hvor jeg ikke kunne sove. Det kan jeg aldrig. På spørgsmålet om, hvordan hun har det, svarer hun: Man bliver selvfølgelig ikke bare helbredt. Jeg har det stadig dårligt. Jeg har været ti dage i Tyrkiet på familiebesøg, men jeg har stadig psykiske problemer og selvmordstanker. Jeg har brugt rigtig mange kræfter på at kæmpe med kommunen, som ville smide mine tre børn og mig ud af krisecenteret. Isabella understreger, at hun er glad for at være på krisecenteret. Siden jeg er kommet her, er jeg begyndt at åbne mig. Jeg har givet mine børn tilladelse til, at de må fortælle om alt det svære, de har oplevet. Man bor på eget værelse, men mange ting er fælles. Det er dejligt. Man bliver ikke skubbet ind på sit værelse. Man laver mad sammen og kommer på mange måder videre med sit liv. Svært at komme væk fra volden Det er vanskeligt for Isabella at få skabt sikker afstand til sin voldelige eksmand. Utallige gange har hun i afmagt og i håb om at undgå de voldelige konfrontationer lukket eksmanden ind i sit og børnenes liv igen. Siden 2002 har hun været på ni forskellige krisecentre. SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n16 Min ældste datter truede med at begå selvmord. Min søn søgte negativ opmærksomhed, og min yngste datter skadede sig selv. Volden fra min eksmand har påvirket mine børn meget. Han opfandt nogle grunde til at være vred på mig. At jeg var luder, at han ikke kunne lide min mad, at jeg kiggede efter andre mænd. De to ældste børn har set nogle af de slag, jeg har fået, og har også overværet den psykiske vold. Min eksmand kunne starte med at skælde mig ud klokken ti om aftenen og blive ved til næste morgen. Flere gange om natten stod den yngste op og græd, men det fik ikke min mand til at holde kæft. Isabella fortæller om et par af voldsepisoderne: Selv om jeg havde overfaldsalarm til politiet, kom min eksmand sammen med sin bror og smadrede alle ruderne i det rækkehus, vi boede i på det tidspunkt. En anden gang, hvor jeg boede i lejlighed, brækkede han døren ind. Jeg gemte mig under sengen og gjorde som om, jeg ikke var hjemme. Det var chokerende, og også dengang bad jeg kommunen om at komme på krisecenter. Isabella græder og tager en serviet fra langbordet. Jeg blev meget nervøs, bare jeg hørte en lille lyd, og havde ikke kræfter til at tage mig af mine børn. Jeg købte pizza og shawarma for kontanthjælpen, så de kunne få noget mad. Børnene mistrives Mens Isabella er på krisecenteret, får hun det så dårligt psykisk, at hun mere eller mindre opgiver at tage sig af børnene. Hun oplever, at kommunens håndtering af sagen har lagt et stort pres på hende. Jeg har følt mig presset af kommunen under hele mit ophold på krisecenteret. Dagsordenen har været at få mig placeret i egen bolig i en anden kommune så hurtigt som muligt. Undervejs i sagen har kommunen også besluttet, at jeg skulle flytte på hotel og til et andet krisecenter, men det blev ikke til noget. Der er ikke blevet taget hensyn til mit behov for beskyttelse og sikkerhed og heller ikke min bekymring for, om jeg havde overskud til at tage mig ordentligt af børnene. Min ældste datter truede med at begå selvmord. Min søn søgte negativ opmærksomhed, og min yngste datter skadede sig selv. Hun kunne finde på at banke sit hoved ind i væggen. Krisecenter rykker kommunen Bekymringen for hendes tre børns trivsel deles af personalet på krisecenteret, som observerer, at familien får det dårligere og dårligere. De vælger at underrette Isabellas oprindelige opholdskommune. Først i februar og så igen 10. marts, da der ikke sker noget. I underretningen skriver krisecenteret blandt andet om det yngste barn: Hun lukker mere og mere af for omverdenen. Hun sidder oftere og stirrer ud i luften og er svær at vække tilbage til virkeligheden. I de situationer, hvor huset er fuld af larm og kaos med mange børn og voksne, der interagerer, melder hun sig ud ved at gå i den samme rute gennem huset om og om igen, mens hun messer den samme lyd igen og igen. Og om drengen hedder det: På drengens skole er der dagligt konflikter, der flere gange er endt med, at han får bank af de store elever. Han lukker sine frustrationer ud på krisecenteret ved at råbe, fare omkring, bande og bruge skældsord og slå og sparke de drenge, der er yngre end ham selv. Kommunen stopper betaling Ifølge krisecenteret er paragraf 50-undersøgelsen af børnene påbegyndt, men sat i bero af kommunen. Undersøgelsen skal ifølge loven laves færdig inden for fire måneder VEJLEDNING: HIDTIDIG BOPÆLSKOMMUNE ER HANDLEKOMMUNE I vejledningen om botilbud m.v. til voksne efter reglerne i almenboligloven, Serviceloven og friplejeboligloven står følgende i pkt. 134: En kvinde på et kvindekrisecenter kan have forladt sin hidtidige bopæl uden mulighed for at vende tilbage dertil. Er det tilfældet, og ligger kvindekrisecenteret ikke i samme kommune som den hidtidige bopæl, får kvinden efter retssikkerhedslovens 9 stk. 2, opholdskommune i den kommune, hvor krisecenteret ligger. Så længe kvinden har ophold på krisecenteret eller i et tilsvarende botilbud, bevarer kvinden dog sin hidtidige bopælskommune som handlekommune, hvis der skal modtages hjælp efter serviceloven jf. retssikkerhedslovens 9 stk. 7. Det til sige, at pligten til at handle i henhold til serviceloven, påhviler kvindens hidtidige bopælskommune. men den socialrådgiver på krisecenteret, som følger Isabellas sag, får indtryk af, at det er kommunens hensigt kun at lave undersøgelsen færdig, hvis der ikke findes et tilbud om bolig til Isabella, inden tidsfristen på de fire måneder er gået. Der er anført følgende bemærkning i et beslutningsreferat fra Familie- og Ungeafdelingen den 2. marts: Afgørelse: Der opstartes en 50-undersøgelse, opmærksomhed på at sagen overdrages til ny bopælskommune, når denne er kendt. Og den 12. marts cirka to måneder efter, at Isabella blev indskrevet på krisecenteret og to dage efter, at krisecenteret som nævnt har sendt en supplerende underretning modtager Isabella et brev, hvor hendes oprindelige opholdskommune blandt andet skriver, at den standser opholdsbetalingen til krisecenteret. Kommunen begrunder det med, at den har anvist hende anden bolig i samme kommune som krisecenteret ligger så børnene undgår at skifte skole og institution. Kommunen forventer, at hun flytter ind i en 3-værelses lejlighed på godt 99 kvadratmeter 15. marts. Men Isabella føler sig ikke klar til at flytte i egen bolig, og det forholder kommunen sig ikke til. Lederen af krisecenteret vurderer også, at Isabella fortsat har behov for ophold på krisecenteret på grund af den vold, hun har været udsat for. I stedet for at reagere på underretningerne og lave 50-undersøgelsen færdig, så der kan blive iværksat støtteforanstaltninger, forsøger den oprindelige opholdskommune at sende handlepligten og dermed regningen videre til den kommune, hvor krisecenteret ligger Isabellas aktuelle opholdskommune. Ingen tilknytning til kommunen Krisecenteret sender underretningen til Ankestyrelsen, som går i dialog med både Isabellas oprindelige opholdskommune og hendes aktuelle opholdskommune, hvor krisecenteret ligger. Ankestyrelsen vil behandle sagen på et møde den 12. maj. Men efter yderligere en del tovtrækkerier og mails imellem de to kommuner beslutter Isabellas aktuelle opholdskommune hvor krisecenteret ligger efter at have læst underretningerne at gå ind i sagen og handle af hensyn til børnenes tarv. Forinden har den aktuelle opholdskommune 16 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n17 I maj lykkedes det at få Isabellas tre børn anbragt på en behandlingsinstitution. 18. april sendt en mail til Isabellas oprindelige opholdskommune, hvor de præciserer, at så længe kvinden har ophold på et krisecenter, bevarer hun sin oprindelige opholdskommunekommune som handlekommune, hvis der skal modtages hjælp efter Serviceloven. I mailen henvises til retssikkerhedslovens paragraf 9 (se boks side 18). Alligevel har Isabellas oprindelige opholdskommune, som det fremgår, valgt at bruge en masse ressourcer på at undgå at betale for støtteforanstaltninger samt for anbringelse af Isabellas tre børn og Isabellas fortsatte ophold på krisecenteret. I en mail sendt 26. april til den kommune, hvor krisecenteret ligger, lyder forklaringen fra Isabellas oprindelige opholdskommune således: Til din orientering handler vi ud fra, at I er handle- og betalingskommune for Isabella. I vil derfor snarest modtage en mellemkommunal underretning på sagen vedr. hendes 3 børn. Begrundelsen er, at Isabella har haft ophold på krisecenteret indtil 15. marts 2011, hvor vi standsede opholdsbetalingen. Isabella sagde nej til boligtilbuddet og har tidligere givet klart udtryk for, at hun ikke ønsker at vende tilbage til kommunen. Der er derfor ikke længere tilknytning til kommunen, da hun fortsat opholder sig på krisecenteret i jeres kommune. Mailen er lettere omskrevet af hensyn til anonymiteten. Kontrol over det ukontrollable Den 10. maj lykkedes det med indsats og handlekraft fra den kommune, hvor krisecenteret ligger, at få anbragt Isabellas tre børn på en behandlingsinstitution. Nu hvor de er anbragt, ser jeg dem to gange om ugen, og jeg ringer til dem hver dag. Og ud fra det, de har sagt til de voksne, så ved jeg, at de er meget påvirkede af situationen. Min yngste, som var holdt op med at tale, bliver nervøs, når døren går op, og spørger: Er det min far, der kommer? Passer I på mig, hvis min far kommer? Hvad sker der, hvis min far finder min mor og hun bløder? Selv har hun også stadig volden tæt inde på livet. Hun læser to af de mange sms er op, som hun får fra sin eksmand: Når jeg sletter dig, så sletter jeg også børnene. Jeg ved ikke, hvad jeg skal nu. Jeg tænker kun på at dræbe dig. Isabella skynder sig nærmest som for at komme spørgsmålet i forkøbet at forklare, hvorfor hun ikke bare skifter telefonnummer. Det er bedre at vide, hvor jeg har ham frem for slet ikke at vide, hvor han er både konkret og psykisk. Det giver mig en oplevelse af at have kontrol over det ukontrollable. A Isabella har efterhånden fået mod på at flytte ud i egen bolig og håber også, at hun snart kan få sine børn hjem. Det er nu op til det Sociale Nævn at afgøre, hvem af de to kommuner, der skal betale for Isabellas ophold på krisecenteret og anbringelsen af hendes tre børn. Artiklen er skrevet på baggrund af interview med Isabella og socialrådgiveren på kvindekrisecenteret samt Isabellas sagsakter. SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n18 SOCIALRÅDGIVER Jeg oplever faglig afmagt Det er ikke første gang, jeg har oplevet det her. Og det bliver heller ikke den sidste. Men det er en af de værste. Sådan siger krisecentrets socialrådgiver, som har fulgt Isabellas sag. TEKST SUSAN PAULSEN FOTO JASPER CARLBERG Hvordan har personalet på krisecenteret oplevet Isabellas sag? Det spurgte vi den socialrådgiver om, som har været i dialog med de to kommuner og Ankestyrelsen for at få den nødvendige hjælp og støtte til Isabella og hendes tre børn. Det er ikke første gang, jeg har oplevet det her. Og det bliver heller ikke den sidste. Men det er en af de værste. Jeg har ikke i de 10 år, jeg har arbejdet på et krisecenter, oplevet en sag, hvor der har været så stor mangel på samarbejdsvilje fra en kvindes oprindelige opholdskommune. De lever ikke op til deres forpligtelser over for familien. Vi videregiver dem oplysninger om børnenes mistrivsel og selvskadende adfærd, som de ikke er bekendt med, så de kan lave en tidlig indsats, men de oplysninger vælger de at bagatellisere. De handler i hvert fald ikke i overensstemmelse med retningslinjerne i Barnets Reform om tidlig indsats. Vi har kun mødt modstand, kommunen lytter ikke, de vil bare have Isabella ud i egen bolig, så de kan undgå at komme til at betale for foranstaltningerne. Og det på trods af, at vi har kontaktet kommunen mange gange og insisteret på, at de skulle handle. Og det er tankevækkende, at det bliver nødvendigt at have Ankestyrelsen med på banen. Omsorgssvigt Socialrådgiveren fremhæver, at hun bliver overrasket, da det går op for hende, at Ankestyrelsen kun kan henstille til kommunerne at handle, men ikke umiddelbart og akut kan kræve dem det. Jeg oplever faglig afmagt, da det går op for mig, at Ankestyrelsen ikke har mulighed for at påvirke sagen mere, end de gør. Vi ender i en situation, hvor vi på krisecenteret er med til at udøve omsorgssvigt, da det åbenlyst ikke er godt for børnene at være sammen med deres mor, når de ikke får den nødvendige hjælp. En hjælp, som krævede meget mere, end vi var i stand til at give dem på krisecenteret. Som socialrådgiver på krisecenteret er det min rolle at være socialfaglig navigatør og være med til at sikre familiens retsstilling. Men jeg har ingen kompetencer i forhold til de beslutninger, der bliver truffet ude i kommunen. Barnets tarv viger for økonomi Opholdskommunen modstand imod at handle er uforståelig for socialrådgiveren. Med de underretninger, vi har lavet, gør det mig meget foruroliget, at Isabellas oprindelige opholdskommune ikke nærer større bekymring for Isabellas børn. I kampen for at undgå at betale overser kommunen den voldsramte mor og hendes tre børns behov. Deres handleplan for hende er i høj grad præget af hensynet til kommunens økonomi. Det handler om at få hende udskrevet fra krisecenteret og ud i egen bolig i en anden kommune. Og på den måde få overleveret børnesagerne til en ny kommune - og dermed slippe for betaling. Socialrådgiveren understreger, at der har været flere ansatte i Isabellas oprindelige opholdskommune, som har været bekymret for familien. Blandt andet lavede en ansat i jobcenteret på et tidspunkt en underretning om den voldsudsatte familie. A DET SIGER RETSSIKKERHEDSLOVEN Selvom kvinden har aktuel opholdskommune i den kommune, hvor krisecentret ligger, er det den oprindelige opholdskommune, der er handlekommune og skal yde hjælp. Det fremgår af Retssikkerhedsloven. I 9 hedder det blandt andet: Opholdskommunen har pligt til at yde hjælp. Stk. 7. Den oprindelige opholdskommune har uanset stk. 1 pligt til at yde hjælp efter lov om social service, når denne kommune eller anden offentlig myndighed har medvirket til, at personen i en anden kommune har fået ophold i ( ) boformer efter og 192 i lov om social service. Stk. 10. Opstår der uenighed mellem to eller flere kommuner om, hvilken kommune der er en persons opholdskommune, må den af de uenige kommuner, som personen har eller senest har haft folkeregisteradresse i, fungere som opholdskommune, indtil det er afklaret, hvilken kommune der er rette opholdskommune. Når rette opholdskommune er blevet bestemt, og den fungerende opholdskommune ikke er personens opholdskommune, yder opholdskommunen refusion for den fungerende opholdskommunes udgifter i den periode, hvor uenigheden har bestået. 18 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011\n19 Redigeret af redaktionen DEBAT Læserbreve Skriv kort: Læserbreve må kun fylde enheder. For lange indlæg bliver returneret eller forkortet af redaktionen. Husk navn, afsenderadresse og evt. telefonnummer. Send gerne foto med. Du kan maile på følgende adresse: Eller sende med post til: Socialrådgiveren, Toldbodgade 19B, 1253 København K. Deadline for læserbreve til nr. 18 er mandag d. 14. november klokken Hvorfor har vi ikke frit pensionsvalg? Jeg har som medlem brug for svar om vores pensionsforhold og var af samme grund glad for at læse indlægget fra Gertrud Birke i Socialrådgiveren om vores pension i PKA. Jeg blev for lidt over to år siden ansat på det private arbejdsmarked og blev derfor nødt til at flytte min pension til en anden udbyder af pensionsordninger. Det blev en øjenåbner for mig! I dag har jeg for de sammen indbetalte pensionspenge en langt bedre pension, der for mig udmønter sig i et større afkast, større fleksibilitet og bedre forsikring. Andre, jeg har fortalt om mine erfaringer, har kontaktet PKA for at høre, om de kunne få indflydelse på deres pensionssammensætning, men svaret har været nedslående. Og selv om de vil købe sig til en anden sammensætning eller bedre forhold, kan det heller ikke lade sig gøre. Jeg er målløs over, at det i 2011 kan passe, at vi er tvangsindlagt uden reel indflydelse. Det kan godt være, at vi kvinder bliver beskyldt for ikke at ville tage stilling til vores pensionsopsparinger, men når vi heller ikke har nogen indflydelse på den, bliver det meget svært. Derfor spørger jeg: Hvorfor arbejder DS ikke for, at vi kan få frit pensionsvalg? Hvorfor skal medlemmerne være tvangslåste til PKA? En ændring ville måske gøre PKA mere servicemindede og udbuddet større for den enkelte? Hvorfor arbejder DS ikke for, at vi kan får mere fleksibilitet i vores pensionsvalg? Det er kun rimeligt, at vi selv har indflydelse på at sammensætte pensionen alt efter de behov, vi har der, hvor vi er i livet. Jeg har tilmed for nylig hørt, at konsulenter ansat i DS til at varetager medlemmernes overenskomster, krav og behov, har mulighed for selv at vælge andre løsninger og dermed ikke er låste som os medlemmer i en pension hos PKA. Er det korrekt? En ændring i pensionsforholdene ville være en økonomisk gevinst for alle medlemmer, når de skal på pension, ligesom de i den mellemliggende periode kan være bedre sikret i forhold til for eksempel sygdom. Jeg er meget nysgerrig efter at høre jeres overvejelser. (forkortet af red.) Med venlig hilsen Henriette Høst-Madsen Kære Henriette Høst-Madsen Tak for dine spørgsmål om pensionsordningen for socialrådgivere. Dansk Socialrådgiverforening har siden 1976 været en del af PKA. PKA er en kollektiv pensionsordning ejet af medlemmerne. Det betyder, at der ikke er et selskab bag, der skal tjene penge. Alle midler tilfalder medlemmerne. Alle der ansættes på DS overenskomster bliver automatisk optaget i pensionsordningen uden at skulle afgive helbredsoplysninger. Du skriver ikke hvilken pensionsordning, du var nødt til at skifte til, så det er svært for mig at vide, hvilke ordninger du nu har fået mulighed for og som du ikke mener, du havde mulighed for i PKA. Det er min opfattelse, at der i PKA er stor mulighed for at vælge pensionsordninger, der passer til de ønsker og behov man har. Der er mulighed for engangssum når du fylder 60 år, også selv om du ikke går på pension, mulighed for forhøjet pension de første 10 år, børnepension, sum ved kritisk sygdom og gruppelivsordning. I PKA er der også mulighed for at vælge at spare ekstra op via PKA+. Fordi pensionsordningen er en kollektiv ordning, kan du i PKA også søge bistandsfonden om midlertidig hjælp, hvis du på grund af sygdom eller ulykke bliver nødt til at forlade din arbejdsplads eller gå ned i tid. Bistandsfonden kan i en periode sørge for, at der fortsat indbetales til din pensionsopsparing, og du har også mulighed for at søge om hjælp til at dække dine månedlige udgifter. I forbindelse med jobskifte eller arbejdsløshed har du også mulighed for at bevare dine hidtidige dækninger i op til et år uden at indbetale til ordningen. Med hensyn til pensionskassens resultater, så havde PKA i perioden 2001 til 2010 et gennemsnitligt afkast på 5,3 procent om året og alene i 2010 et afkast før skat på 10,3 procent. Resultaterne ligger blandt de 10 bedste i Danmark. PKA laver hvert år en medlemstilfredshedsundersøgelse og også ved den seneste undersøgelse i 2010 var 95 procent af de adspurgte samlet set tilfredse med PKA og 88 procent ville fortsat vælge PKA, hvis der var valgfrihed. I PKA har du som medlem af DS også mulighed for at stille op som delegeret. Det er de delegerede, der fastlægger kriterierne for investeringspolitikken på den årlige generalforsamling. Derudover sidder der organisationsrepræsentanter i pensionskassens bestyrelse. Det er DS opfattelse, at fordelene ved kollektive pensionsordninger er store, og der er ingen planer om at fravige dette princip. Hvis du har konkrete forslag til forbedringer af pensionsordningen hører jeg meget gerne fra dig og jeg vil så videreformidle forslagene til Dansk Socialrådgiverforenings repræsentanter i PKA s bestyrelse. I øvrigt er det ikke korrekt, at konsulenterne i DS selv kan vælge pensionsordning. De er også omfattet af kollektive pensionsordninger i blandt andet PKA. Med venlig hilsen Ulrik Frederiksen næstformand SOCIALRÅDGIVEREN 17 I\n20 Syv dage med formanden På vej ind til mødet ringer BT. Senere får jeg besøg af en journalist og en fotograf fra DR. Bettina Posts dagligdag er spækket med henvendelser fra skrevne og elektroniske medier. Følge hende i uge 43. TEKST BETTINA POST MANDAG 24. OKTOBER Bliver vækket af Radioavisen kl De vil have en kommentar til, at Karen Hækkerup vil gøre det nemmere for socialrådgiverne at trænge ind bag en låst dør hos socialt udsatte familier. Det er dejligt, at ministeren gerne vil hjælpe os, men det er ikke der, skoen trykker. Vi kan jo allerede få adgang med politiets hjælp, hvis vi kan begrunde en alvorlig bekymring og få børne- ungeudvalgsformandens tilladelse. En halv time senere ringer journalisten igen, og er i tvivl om, hvad der skal til for, at vi må tilkalde politiet. Jeg foreslår, at jeg finder den konkrete lovtekst til hende og ringer tilbage. Jeg finder de ændringer, som kom med barnets reform, og læser højt for journalisten, hvad det står. Det bliver til en længere kommentar i Radioavisen kl. 8, som jeg hører i bilen på vej ind til kontoret. Her er første punkt på programmet mandag morgen briefing, hvor vi drøfter aktuelle politiske og pressemæssige aktiviteter, for at sikre, at vi reagerer på det, vi skal reagere på, og gør det på den måde, som tjener socialrådgiverne bedst. I dag drøfter vi blandt andet Karen Hækkerups udmelding, og beslutter, at jeg skal sende hende en mail med en invitation til at mødes med vores faggruppe på området. Efter mødet kører jeg til Nyborg, hvor jeg skal deltage i en paneldebat om borgeren mellem lovgivning og praksis. På vejen bliver jeg ringet op af Deadline 17, som gerne vil optage et indslag om diskussionen fra i morges. Vi aftaler, at de sender en videojournalist til Nyborg. Vi når det i fin stil inden paneldebatten, som også går rigtig godt. Da den er slut kører jeg hjemad igen, og bliver på vejen ringet op af metroxpress, som skal høre min vurdering af en undersøgelse, som viser, at lærerne har et anstrengt forhold til underretninger. Det bekymrer mig. Lærere har skærpet underretningspligt, og det er jo fortvivlende, hvis de ikke bruger den, fordi de tror, at det alligevel ikke nytter. TIRSDAG 25. OKTOBER Jeg starter dagen med at svare de mails, jeg fik i går. I dag kører historien om lærerne i Radioavisen. Det er Børns Vilkår og Anders Bondo, som får lov at kommentere i radioen. I dag har jeg sat af til at få lavet nogle af de oplæg færdige, som jeg har lovet at komme ud og holde forskellige steder de næste uger. Dem er der mange af, og det bruger jeg meget tid på. Jeg sætter en stor ære i, at mine oplæg skal gøre indtryk, så der altid er et element, som enten er nyskabende, sjovt, provokerende eller overraskende. Modtager en henvendelse fra DR, som har fat i en børnesag, som ikke er håndteret ret smart, og hvor det viser sig, at sagsbehandleren ikke er socialfagligt uddannet. Det er lige vand på vores mølle. DR vil gerne have nogle tal for, hvor mange sagsbehandlere, som IKKE har den rigtige faglige baggrund. Sådan en undersøgelse har vi faktisk planlagt at lave i næste måned. I løbet af dagen ringer de også fra Kr. Dagblad for at høre, om jeg kan genkende, at praktiserende læger ikke underretter ret meget. Jeg kan bekræfte, at det ikke er der, vi får de fleste underretninger fra. Det fremgår også af Ankestyrelsens anbringelsesstatistik, som viser, at kun 12,6 procent af underretningerne kommer fra sundhedssystemet. Politiken skriver også til os om Hækkerups udmelding fra i går, og spørger, om vi har nogle kommentarer. Jeg gentager mine overvejelser, som jeg også skriver i den aftalte mail til ministeren. Det lykkes mig at nå ud at løbe, inden det bliver mørkt. Det er skønt. Skoven er orange og solen ligeså. Og formen er ikke så dårlig, som den har været ONSDAG 26. OKTOBER Jeg er ansvarshavende redaktør på Socialrådgiveren, og i dag starter dagen med bladmøde med redaktøren. Vi skal forberede et punkt til næste hovedbestyrelsesmøde om en relancering af bladet. På vej ind til mødet ringer BT, som vil have en kommentar til, at beskæftigelsesminister Mette Frederiksen mener, at ingen under 35 skal kunne få førtidspension. Min reaktion er, at de unge som i dag får førtidspension, oftest er svært psykisk syge, og at deres problemer jo ikke forsvinder, blot fordi de ikke længere kan få pension. Derfor skal der gøres noget ved problemerne først. Senere får jeg besøg af en journalist og en fotograf fra DR. De vil gerne have mig til at kommentere en udsendelse, som afdækker, at det hus, som brønderslevfamilien boede i, ejes af Låsby-Svendsen, som tjener penge på at udleje stærkt sundhedsskadelige boliger billigt ud til børnefamilier. Også selv om han ved, at de er på flugt fra myndighederne. Jeg er meget opmærksom på, at det ikke må komme til at lyde som om, jeg nu prøver at tørre ansvaret for denne ulykkelige sag af på Låsby-Svendsen. For den er ikke hans ansvar. Men han har et medansvar. Senere ringer Ugebrevet A4 og vil høre min vurdering af seniorførtidspensionen efter, at Ankestyrelsen har dokumenteret, at der gives stadig flere afslag på pensionsansøgninger på det foreliggende grundlag. Jeg siger, at det ikke tegner godt for muligheden for en nedslidt efterlønner for at få førtidspension. På vej hjem ringer jeg tilbage til et par stykker, som har lagt besked på min telefonsvarer, og vel hjemme tager jeg fat i dagens mails. Der er blandt andet en fra journalisten fra A4, som sender mig det spritnye lovforslag om seniorførtidspension og spørger, om jeg har tid til at kommentere det. Det tager jeg mig tid til, og 20 SOCIALRÅDGIVEREN 17 I 2011


Fremtidens fundament er en gennemgribende digitalisering af byggebranchen - https://www.businessinsights.dk\nJesper Kristian Jacobsen, adm. direktør i Per Aarsleff A/S – og formand for Klimapartnerskabet for bygge- og anlægssektoren\nInsight: Bæredygtigt Byggeri dato: 16. marts 2020 Tekst: Louise Skøtt Gadebergaf kristofferlohse76\nBygninger, veje og jernbaner giver anledning til godt en tredjedel af CO2-udledningen i Danmark. Skal den udvikling vendes, er vejen en gennemgribende digitalisering – og dermed et overblik over CO2-udledning og mulighed for brug af data i hele byggeriets levetid, mener to af den bæredygtige omstillings bannerførere.\nDen danske byggebranche har lige nu en enestående mulighed for at blive et globalt godt eksempel på, hvordan den som en af de mest CO2-udledende og ressourcekrævende brancher tager medansvar for at imødekomme nationale, politiske mål for en bæredygtig fremtid.\nDet må ikke være sådan, at aktører kan underbyde prismæssigt og så bruge klimabelastende metoder eller materialer\nDe af regeringen nedsatte Klimapartnerskaber skal i nærmeste fremtid give deres bud på, hvordan de forskellige sektorer kan være med til at løfte dette ansvar. Det gælder også bygge- og anlægssektoren, der har daglig indflydelse på omkring en tredjedel af CO2-udledningen i Danmark.\nKompleksitet i byggebranchen kræver konkrete løsningsforslag\nLøsningerne er mange, sammenhængende og komplekse – men skal den danske bygge- og anlægssektor for alvor være en aktiv medspiller i at nå det ambitiøse danske klimamål, begynder arbejdet med en gennemgribende digitalisering af alle arbejdsprocesser på tværs af branchens værdikæder, mener to af branchens bannerførere, Christina Hvid, adm. Direktør i Molio – Byggeriets Videnscenter, og Jesper Kristian Jacobsen, adm. direktør i Per Aarsleff A/S – og formand for Klimapartnerskabet for bygge- og anlægssektoren.\nKlimapartnerskabet for bygge- og anlægssektoren er et af i alt 13 partnerskaber, som regeringen har bedt om at komme med bud på, hvordan man kan reducere udledningen af drivhusgasser i de enkelte brancher. I arbejdet inden for bygge- og anlægsbranchen har alle aktører virkelig smøget ærmerne op, forklarer Jesper Kristian Jacobsen.\n”Branchens aktører er bredt repræsenteret i Klimapartnerskabet – lige fra producenter af byggematerialer til arkitekter, rådgivere, entreprenører og installatører. Tilsammen har vi viden om alle arbejdsprocesserne i forbindelse med byggeri og anlæg, og vi kan derfor komme med konkrete forslag til CO2-reduktioner, der kan gennemføres forholdsvis hurtigt og med teknologier, der allerede findes på markedet”, begynder Jesper Kristian Jacobsen.\nFossilfrie byggepladser inden for 10 år\nMed skrappe krav til CO2-udledning for et byggeri, får vi f.eks. helt automatisk fokus på at udnytte byggematerialerne bedre og genbruge materialer, hvilket er godt for både den økonomiske og den bæredygtige bundlinje, mener han.\n”Vi er bl.a. klar til at gøre byggepladser fossilfrie inden for de næste 10 år – altså det skal være slut med dieselmaskiner til brug ved bygge- og anlægsprocesser. Vi vil også arbejde for, at der udarbejdes CO2-regnskab og stilles krav til CO2/m2/år for alle større byggerier”\nFællesnævneren for alle vores forslag til konkrete tiltag er dog, at bygge- og anlægsbranchen gennemgår en digital transformation, så vi får overblik over – og mulighed for at måle på – det, de gør. Bygge- og anlægsbranchen melder klar til at omstille til bæredygtige byggerier, hvis det kan gøres uden at forvride konkurrencen på markedet, mener Jesper Kristian Jacobsen.\n”Det må ikke være sådan, at aktører kan underbyde prismæssigt og så bruge klimabelastende metoder eller materialer. Der skal være krav eller efterspørgsel fra bygherrernes side, der stiller ambitiøse krav til alle de bydende parter. Og så har vi brug for deklarationer for de enkelte byggematerialer”.\nEt digitalt overblik skal synliggøre grænseværdier\nI Molio – Byggeriets Videnscenter arbejder adm. Direktør Christina Hvid på at bidrage til den bæredygtige udvikling ved at etablere standarder for levering af produktdata, samt på at udvikle modeller eller værktøjer, der kan binde data sammen i de virtuelle bygningsmodeller.\nFor det er via det digitale og detaljerede overblik, vi får mulighed for virkelig at rykke ved byggebranchens udledning, mener Christina Hvid.\n”En digital eller virtuel model vil kunne bruges til simuleringer og dokumentation af kravopfyldelse for f.eks. byggeriers udledning af drivhusgasser. Først når byggeriet bliver databaseret, kan vi fastlægge reelle grænseværdier – og overholde dem”.\nDet handler om at vælge materialer med større databaseret indsigt\nNår byggeriet skal nedbringe CO2-udledningen, kommer vi heller ikke uden om at kigge kritisk på de materialer og deres vægtningsparametre (LCA), vi i dag bruger i byggeriet, mener hun.\n”Det handler om at vælge materialer med større databaseret indsigt. Vi er ved at løbe tør for vigtige råstoffer, som i dag udgør store dele af traditionelt byggeri, og det tvinger os til at kigge efter materialer, der enten er fornybare eller som efter endt brug kan forædles, indgå i en ny teknisk cyklus og genanvendes”, mener Christina Hvid.\nMaterialer skal vælges og dokumenteres med digital CO2-indsigt\nCO2-regnskab og ambitiøse krav til CO2-aftryk vil give incitament til at optimere etableringsfasen betydeligt. Det kan betyde, at vi vil se øget brug af andre og mere klimavenlige byggematerialer end dem, vi er vant til at bruge. Når det kommer til større anlægsarbejder, bliver det dog svært at komme uden om klimatunge materialer som beton, mener Jesper Kristian Jacobsen, der selv kommer fra anlægsbranchen.\n”Vi kommer stadig til at bruge meget beton til at bygge fundamenter og broer – men vi skal bruge nye og mere klimavenlige betontyper og bruge mindst muligt og overveje alternative materialer med mindre CO2-aftryk”, siger han og præciserer:\n”Når vi skal kigge på det samlede CO2-aftryk for bygning eller anlægskonstruktion, skal vi kigge på hele dens levetid. For at lykkes med det, har vi brug for fælles systemer for alle relevante aktører. Vi skal kunne dokumentere brug af byggematerialer, kunne udveksle tegninger og andre projektmaterialer. Det kalder naturligvis på digitale systemer – og de skal være gode og enkle, så de opleves som en hjælp i det daglige arbejde”.\nDokumentation kræver fælles standarder\nBæredygtighedsklasserne forventes, ifølge Boligminister Kaare Dybvad, indført i Bygningsreglementet i 2023 efter en prøveperiode, der forventes opstartet i foråret 2020. TBST arbejder lige nu på at udvikle ”Bygnings- og materialepas”, som ligeledes baseres på produktdata. Der er med andre ord myndighedskrav på vej – og det vil også flytte udviklingen, mener Christina Hvid.\nEn hurtig omstilling og digitalisering af byggeriet rummer imidlertid også andre store potentialer, mener Molio-direktøren:\n”Vi skal huske, at den digitale omstilling også er midlet til at øge byggeriets samlede konkurrenceevne gennem produktivitet, kvalitet og dokumenterbarhed. Når vi har fælles standarder, kan vi via digitale 3D-modeller bygge digitale tvillinger, før vi bygger i virkeligheden og derigennem sikre et minimalt ressourcebrug og fremtidig sporbarhed, der giver mulighed for genbrug”, siger hun.\nDisse positive frugter af digitaliseringen kan høstes, når hele branchen leverer det digitale grundlag hertil i form af data for produkter og ydelser, mener Christina Hvid.\n”I den sammenhæng er Molios vigtigste opgave at etablere fælles digitale standarder, som sikrer ensartet produktionsgrundlag med frit flow af data og kommunikation”.\nChristina Hvid mener også, at lovgivning spiller en væsentlig rolle i den bæredygtige omstilling i byggebranchen. Men den kan ikke stå alene:\n”Lovgivning på området kommer sikkert. Men den kan ikke stå alene uden en bedre digital koordinering af byggeprocesser, materialeforbrug og ikke mindst dokumentation af CO2-udledning og CO2-besparelser på de anvendte materialer i alle faser af byggeriet.\nDet handler om, at vi alle skal udvikle en større ressourcebevidsthed – og den får vi bedst ved at få et digitalt og databaseret overblik”.\nTags: Byggeri, Fremtidens fundament er en gennemgribende digitalisering af byggebranchen\nhttps://www.businessinsights.dk/wp-content/uploads/2020/03/Administrerende-direktør-Jesper-Kristian-Jacobsen-2019_web.jpg 450 760 kristofferlohse76 https://www.businessinsights.dk/wp-content/uploads/2018/10/Logo_Businessinsights_2.jpg kristofferlohse762020-03-16 16:24:382020-03-16 16:26:30Fremtidens fundament er en gennemgribende digitalisering af byggebranchen\nByggebranchen vigtig i klimakampen\nFjern nu den popsmarte sminke\nDigitalt manifest for fremtidens byggeri\nIsolering er stadig vejen til energibesparelser


Første kys og så bryllup | Bryllupsfotograf til magiske bryllupsbilleder\nUdgivet i april 19, 2022 af admin\nEn sen aften, hvor vi alligevel sad sammen i sofaen, besluttede vi os for af afstemme forventninger.. Det er jo nok en ganske god ting INDEN man begynder at kigge efter og planlægge en hel masse ting. Heldigvis har vi som udgangspunkt den samme idé om vores bryllup, hvordan dagen skal være.\nKirken Det var ikke noget svært valg hvad angår kirken: det bliver Kværkeby kirke. Kirken er lille, hyggelig og intim, ligesom vi gerne vil have det.\nReception Vi holder reception da vi har mange familiemedlemmer og venner fra spejder/fodbold m.v. som vi desværre ikke kan have med til festen. Vi har også stedet i tankerne, og mangler lige at forhøre os, men det burde ikke være noget problem\nKørsel fra kirken Hvordan vi kommer fra kirken og til receptionen var vi også begge enige om. Her har vi heller ikke forhørt os endnu, men medmindre han har andre planer den dag, burde det heller ikke være et problem.. Vi krydser fingre.\nDJ/musik Her tænker vi at kalde en vennetjeneste. Vi kender begge DJ’s som er rigtig gode til at læse publikummet, og vil gøre det efter vores ønsker. Dog venter vi med at forhøre os til vi har stedet for festen parat. Så er det nemmere at få et tilbud incl. kørsel m.v.\nBrudekjolen Jaaaaah! Det har jeg glædet mig til lige siden jeg var lille (men har de fleste piger ikke det?!) Jeg bad ham kigge nogle bryllupskataloger igennem og fortælle hvilke kjoler han kunne li. Overordnet er det nogenlunde det samme vi kan li, så det er jo meget heldigt.. Glæder mig sådan til jeg skal ud og prøve kjoler. Det bliver nok til november.. Årh, det føles som en krig, men når jeg når dertil føles tiden sikkert som fløjet afsted.\nMin forlovede ville helst i slutningen af August pga. vejret og jeg i starten af September, da denne måned er min favorit, men da vi begge spiller fodbold, synes vi ikke at det skulle være i fodboldsæsonen. Min far er landmand så der er jo også høst i august, og starten af juli er Roskilde-festival så der skulle det heller ikke være. Datoen er meldt ud til familie og venner der er skal med til festen, så de ikke bestiller ferie der omkring.\nForstår du din fremtidige mand eller hustru?


Arbejde Kokkelev Syddanmark RESTAURANT NORDATLANTEN ApS - jobtilbud | wypr.dk\nForside / Syddanmark / Kokkelev RESTAURANT NORDATLANTEN ApS\nArbejde Kokkelev Syddanmark RESTAURANT NORDATLANTEN ApS - jobtilbud\nRestaurant Nordatlanten – Byens Ø – Odense C Bliv kokkeelev hos Restaurant Nordatlanten og vær med til at fortsætte en succes. Restaurant Nordatlanten er en ny café og restaurant som åbnede 09.11.2013 i det nye Kulturhus Nordatlantisk Hus på Byens Ø, Odense C Vi tilbyder et spændende, travlt og udfordrende job, hvor din fornemmeste opgave bliver at bidrage til vores mission; God mad og vin til absolut fornuftige priser. Hos os er stilen uhøjtidelig men med stor respekt for råvarerne. Her kan alle godtfolk være med og opleve mad når det er bedst. Køkkenet er nordisk med klare referencer til fransk madkunst, og samtidig bliver der integreret komponenter fra de 3 nordatlantiske lande. Vores omgangstone er sjov og uhøjtidelig men altid med gæsterne i fokus. Hvad bliver du en del af? * Et team på mere end 25 ansatte, både faglærte og ufaglærte. * En restaurant med god mad produceret fra bunden og med stor respekt for råvarerne. * En nystartet restaurant med pionerånd og masser af potentiale. * En arbejdsplads hvor vi ligger stor vægt på trivsel, socialt ansvar og udvikling. * Et stort kreativt kulturhus med udstilling, koncerter og foredrag. Men hvem er du? * Du er glad, udadvendt, humoristisk, og klar på at lære . * Du ser det ikke som et problem at arbejde både hverdag, aften og weekend. * Du kan bevare overblikket i stressede situationer. * Du er fleksibel, stabil, ansvarsbevidst, har humoristisk sans og er altid i godt humør. * Du har en medfødt passion for mad og værdsætter de gode, friske og lokale råvarer. * Du er kreativ og har lyst til at være medbestemmende omkring menuvalg. Typiske Arbejdsopgaver: * Produktion og klargøring til vores cafekort. * Klargøring, opbakning og produktion af aftenens 7 retters menu. * Kontrol af råvarer, daglig rengøring og varebestilling. Vi åbnede den 09. November. Vi har travlt – også med at få ansat, så fat pennen og skriv en kort og præcis ansøgning. Mærk ansøgning: Kokkeelev Deadline for ansøgning har vi ikke men ansætter løbende.\nArbejdsgiver Navn: RESTAURANT NORDATLANTEN ApS\nArbejdsgiver telefonnummer: 40715105


Ministeren vil ikke give transkønnede mulighed for forældreskab | Information\nBørne- og socialminister Mai Mercado (K) »går ind for«, at vi har og skal have forskellige familieformer. »Men når det gælder, hvem der er juridiske forældre til et barn, er vi nødt til at have nogle faste udgangspunkter til barnets bedste,« mener hun.\n»I Børnelovens forstand har man det køn, som man kan reproducere med.« Sådan hedder det i den del af Børneloven, der blev revideret, da Danmark i 2015 gjorde det muligt for transkønnede at få juridisk kønsskifte. Det betyder i praksis, at en mand, der lever som mand, har mandligt cpr-nummer osv. ikke kan blive far, som de nybagte forældre, Jon og Camilla, der har fået afslag på Jons faderskabserklæring.\nDet er ikke lykkedes Information at få et interview med børne- og socialminister Mai Mercado (K), men i en mail skriver hun, at hun ikke har til hensigt at ændre loven. Hun »går ind for«, at vi har og skal have forskellige familieformer. »Men når det gælder, hvem der er juridiske forældre til et barn, er vi nødt til at have nogle faste udgangspunkter til barnets bedste. Derfor mener jeg ikke, at tiden er inde til, at vi skal gøre op med, at det køn, man er født med, også definerer, om man er far eller mor i Børnelovens forstand. På den måde opstår der ikke tvivl,« skriver Mai Mercado.\nHun mener også, at loven, som den i dag ser ud, giver mulighed for at favne de fleste.\n»I dag er det muligt at blive mor og medmor, hvis to kvinder sammen bliver forældre. Samtidig kan man blive retlig forælder ved adoption, og selv om jeg anerkender, at der er mange følelser i spil, så vil langt de fleste familier kunne få det til at fungere i praksis inden for den nuværende ramme.«\nEnhedslistens politiske ordfører, Pernille Skipper har tidligere modtaget lignende svar fra ministeren. Hun kalder det »fuldstændig urimeligt«, at vi har en lov, der sætter familier i den situation, at et barn f.eks. ikke kan få en far.\n»De taler om barnets bedste, men det her rammer jo lige nu et barns tryghed, at det ikke kan få en far.«\nHun mener, at Børnelovens definition på en forælder er direkte i strid med hensigterne i loven om juridisk kønsskifte.\n»Vi foregav åbenbart bare at være progressive og anerkende folk for deres kønsidentitet.« For når transpersoner alligevel ender med ikke at have lige rettigheder på et så vigtigt område i menneskelivet som forældreskab, er der noget, der slet ikke hænger sammen, mener hun.\n»Hvis vi er enige om, at man kan skifte køn, hvis man føler sig som et andet køn – hvilket i 2017 vel er helt naturligt på tværs af det politiske spektrum – så må det vel gælde i alle livets forhold.«\n– Kan man ikke argumentere for, at det er et stort arbejde at revidere en lov, når den jo ikke berører så mange?\n»Det argument, kan man jo bruge hver gang, vi taler om en minoritet i vores samfund, så det holder jo ikke, hvis vi vil være det åbne og inddragende samfund, som vi jo gerne bryster os af, når vi sammenligner os med andre,« siger Pernille Skipper og tilføjer: »Desuden er der jo tale om helt ny lovgivning. Vi har jo ikke haft mulighed for juridisk kønsskifte i et par år, så vi ved slet ikke, hvor mange familier det her kan komme til at berøre.«\nHun har tænkt sig at tage sagen videre.\n»Jeg mener 100 procent, at der er tale om diskrimination. Og jeg er mener, at vi som samfund skal måles på, hvor godt vi behandler vi minoriteter. Derfor er det her en så principiel sag for mig.«\n23. marts, 2017 - 00:33\nBørneministeren stiller sig i køen af uduelige Venstreministre, som ikke har fattet, hvad en ministers opgave er. Jeg håber da, at hun bliver dømt for diskrimination.\nEva Schwanenflügel, Christel Gruner-Olesen, Helle Walther, Carsten Mortensen og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2017 - 09:02\nSuk, jeg har arbejdet med LGBT-rettigheder siden midten af 80'erne, og aldrig, aldrig har nogen borgerlig minister sagt noget pænt om os. Tværtimod har de fleste borgerlige politikere kaldt os alt muligt og været fuldstændig fodslæbende i forhold til vores rettigheder. Og jeg har bare aldrig fattet, at det skulle være specielt venstreorienteret at forsvare LGBT-personers rettigheder. Men det er det de facto i Danmark.\nEva Schwanenflügel, Christel Gruner-Olesen, Dina Helbo og Jesper Frimann Ljungberg anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2017 - 12:58\nMan kan kun undskylde Mai Makado på hendes ungdom og uvidenhed, og håbe den næste minister for hendes område laver loven om. Folk kan ikke gøre for, som de e r skabt, og et transkønnet menneske, kan give et barn lige så stor kærlighed, som en heterosexuel. Der er jo familier med børn, hvor alt har fungeret fint, og hvor så den ene part pludselig bekender kulør.\nDe konservative ministre skuffer.\n23. marts, 2017 - 14:07\nNu er det jo folketingets opgave at lave loven om. Ministeren tilhører det udøvende lag, folketinget det lovgivende og domstolene det dømmende lag.\nMette Poulsen og Jesper Frimann Ljungberg anbefalede denne kommentar\nDet er en håbløs gammeldags indstilling ministeren lægger for dagen. Og så er det jo et tydeligt bevis på at love ikke bliver gennemarbejdet så de er i overensstemmelse. Det virker som om at "barnets tarv" bare bliver et udtryk man bruger til at legitimere sin uvidenhed med. Hvordan kan det være til barnets bedste at en far skal kalde sig en medmor, med alle de juridiske og følelsesmæssige problemer det medfører? LGBT rettigheder handler om ligestilling og ikke om venstreorientering, som det pointeres. Det ville klæde Mai Mercado at sætte sig ordentligt ind i dette paradoks, istedet for at fyre de sædvanlige klicheer af.\n23. marts, 2017 - 17:06\nBarnets tarv. Javel. Men hvad er det lige barnet skal beskyttes mod, i den sag. Ordet far?\n23. marts, 2017 - 21:05\nMen hvis moren dør, hvor skal barnet så hen, Mai Mercado?\n25. marts, 2017 - 06:40\n@ Henning Nielsen\nSådan, godt sagt! Ja, hvor skal barnet hen?


Den voldsomme storm, der forrige mandag hærgede landet, risikerer at ramme DSB med en tocifret millionregning.\nOnsdag d. 06. november 2013, kl. 20.26\nSkaderne fra efterårsstormen, der forrige mandag lagde det meste af landet ned, får kedelige økonomiske konsekvenser for DSB, som netop er færdig med en opgørelse over udgifterne.\n»Vores umiddelbare opgørelse kort efter stormen har vist merudgifter for DSB på fem millioner kroner, men vi kan godt ende på omkring de ti millioner, når den samlede regning er gjort op,« siger økonomidirektør Stig Pastwa i en pressemeddelelse.\nSiden stormen 28. oktober, der nogle steder nåede orkanstyrke, har Banedanmark fjernet mere end 500 træer fra jernbanenettet og udbedret mange andre stormskader.\n»Orkanen forvoldte væsentlige skader på såvel infrastruktur som tog, og situationen vurderes generelt set til at være værre end i forbindelse med stormen i 1999,« siger Stig Pastwa med henvisning til orkanen, der ramte Danmark 3. december 1999, og som ødelagde værdier for omkring 13 milliarder kroner, kvæstede 800 mennesker og kostede seks mennesker livet.\nStormen forrige mandag kostede tre mennesker livet.\nEn 57-årig kvinde fra Halk ved Haderslev døde af de kvæstelser, hun pådrog sig under stormen, da hun kom i klemme under et stort stykke af taget, der blev revet af hendes hus og faldt ned over hende. Yderligere blev en 56-årig mand fra Asnæs fundet død ved sin bil i Gislinge ved Holbæk efter at være kørt ind i et væltet træ, ligesom en 21-årig mand fra Kosovo omkom, da en husgavl væltede ned over ham i Gilleleje i Nordsjælland.\nOmkring 170 personer blev ramt af de flyvende genstande eller kom på anden måde til skade under stormen sidste mandag.


Flyvebogen: Rejsen til monstrenes ø | Litteratursiden\nFlyvebogen: Rejsen til monstrenes ø af Jakob Martin Strid\nKan man skrumpe et monster? Kan man flyve blot ved at sutte på hindbærbolscher, mens man tænker på hindbær og skyer? Det kan man i den grad i ’Flyvebogen’.\nI ’Flyvebogen’ optræder både gamle kendinge, men også helt nye figurer. Vi møder den blå elefant Mimbo Jimbo sammen med Post- geparden og Tapiren. Bogen starter med, at pigen Minna ikke kan finde sin lillebror Austin, efter at han har undersøgt en mærkelig vindmaskine i Kløvermarken. Minna tager ud til Kløvermarken, hvor hun møder heksen Baba Jago, der fortæller, at Austin er blæst væk. Sammen med Mimbo Jimbo, Post-geparden og Tapiren, skal Minna lære at flyve, så de fire sammen kan komme afsted og lede efter Austin. Da det lykkes dem, vha. forskellige lettilgængelige remedier, flyver de over København og ud over havet for til sidst at lande på Monstrenes Ø.\nPå Monstrenes Ø bor der tre store og søde monstre, sammen med Austin, som styrer dem alle tre. Nu er bandet Metallica også lidt med i historien. Det er kun Jakob Martin Strid, der kan blande et heavy- band ind i et eventyr. Og hvad gør man, når de armbånd man brugte til at komme over havet med, ikke er der længere? Og hvad med monstrene?\nJakob Martin Strid er for alle. Uanset om du er barn eller voksen, kan du ikke undgå at blive grebet af magien og de lækre tegninger i stærke farver, som umiddelbart hurtigt kan studeres, men hvis nu man kigger godt efter, gemmer der sig mere end øjet lige ser.\nMan har det som Peter Pan, når man læser ’Flyvebogen’. Hvem gider at være voksen og glemme, hvordan man flyver? Verden burde være befolket af figurer fra Jakob Martin Strids bøger, så var der mere magi og mindre tristhed.


Massage | body-life.dk v. Maria Hansen\nMassagen er perfekt til dig, der trænger til at få løsnet dine muskler op. Massagen stimulerer kredsløbet, og dermed også blodforsyning til hudens celler dvs. næring til hudens celler. Derudover fjerner massagen ophobede affaldsstoffer og giver kroppen en naturlig udrensning, hvilket skaber bedre balance i muskulaturen og giver generelt bedre velvære.\nNogle af symptomerne skyldes skader og overbelastninger, andre er simpelthen kroppens svage punkter, hvor vi først mærker det, når vi har for travlt eller kommer til at gøre noget forkert. Har man først spændte muskler og ikke reagerer på det, kan det ofte med en ond cirkel.\nDet er svært at slappe af, når det gør ondt, og musklerne har brug for blodgennemstrømning for at give slip, men denne er netop blokeret af spændingerne… Det er ikke bare alderen, selvom den meget ofte får skylden, men unge kan også have muskelspændingsproblemer og – skader. Ældre kan som regel sagtens få det bedre, hvis de gør noget ved det.\nHer gavner massage:\nDet modvirker stress\nDet løsner muskelspændinger\nDet fremmer immunforsvarets effekt\nDet skyldes den dybdegående massage af muskulaturen, som bearbejder spændinger og styrker blodcirkulationen samt iltoptagelsen i musklerne, som følge af de tryk, ryk, stræk og vrid, som kroppen bliver udsat for som en del af massagen.\nDerudover hjælper massagen os til at blive mere opmærksomme på vores kroppe og kropsholdning.\nDet er videnskabeligt dokumenteret, at berøring udløser en mængde af kroppens velvære-hormoner (f.eks. endorfiner, oxytocin osv.) som derefter virker i kroppen mange dage efter behandlingen.\nBehovet for massage kan reducereres betydeligt hvis vi passer bedre på os selv; både når vi er på arbejde og måske har dårlige arbejdsstillinger, eller når vi motionerer og måske tager for hårdt fat.\nJeg tager specielt sigte på en effektiv og ansvarlig behandling af de muskulære problemer. Efter massagen vil du føle dig mere tilstede i din krop og have en naturlig og afslappet velvære, fordi massagen har en positiv virkning på din krops hormon – og nervesystem.


Casino med gaver King Jackpot\nDet er sjældent at Playtech, som er en af verdens største software udviklere, lancerer nye Jackpots i Danmark, men disse 3 spilleautomater er en undtagelse. Du bliver sendt tilbage til den græske oldtid på de tre spilleautomater: King of Olympus, Furious4 og Prince of Olympus som alle er tilknyttet de samme fire Jackpots. Betfair kalder den fælles Jackpot for Age of Gods og den udløses tilfældigt. Du er derfor sikret en af disse 4 Jackpots hvis du er tilpas heldig.\nRekommandere Gå på Jackpot-jagt i millionklassen på dette lille hemmelige online casino Gør dig klar til at lade lykkefølelsen suse igennem kroppen på dig, plus begynd dine 8 dage med bonusser. I och för sig navigerar de sig runt med lätthet första gången man spelar, casino birthday spilleautomater tipning og tricks hvad der foregår igennem omkring dig. Hvis du går derefter den helt store gevinst, skal man dele din hånd i to. Det undrer mig derfor, således du boldspiller med to hænder. Som mange af de andre danske casino sider, andrik sidder kun med en bestem hånd. Denne søndag handler det for Betsafe Casino kun om at give dig en god og afslappet atmosfære pr. casinoet, da du her får både øjeblikkelige indbetalinger og udbetalinger. Du ovis 40 spins på spilleautomaten Gonzo Quest, tilladelse til spilleautomater michael jackson king of pop fokuserer Willy Casino oftest på spillemaskiner.\n100 Free Spins uden omsætningskrav\nFlere bonus end i andre spillemaskiner CSI Las Vegas\nKoder til spilleautomat Arctic of Fortune\nNy gevinstløbet spille side kombinere\nTag chancen oversigten hos casino


Oplev London, Oxford, Brighton, Manchester | VisitBritain\nPå eventyr i lejebil fra Storbritanniens største lufthavne\nHvis du ankommer til en Storbritanniens store lufthavne, er det let at hoppe i en lejebil og opdage en ny side af Storbritannien dette efteråret. Med udlejning til rådighed i alle vigtige lufthavne og med slående landskaber og det spændende byliv inden for rækkevidde, har du mulighed for at udforske området i dit eget tempo ved at tage på en biltur.\nDisse destinationer tager mindre end en time eller to at nå med bil og giver rig mulighed for at vandre gennem rolige landsbyer, prøve regionale delikatesser og nyde en dosis britisk kultur - fra historien og arven til landets slotte og statelige hjem til at afdække kilometervis af mindeværdige vandrestier og kyststier.\nAnkomst til London Heathrow\nChristchurch med udsigt mod Folly Bridge, Oxford, längs Themsen, det centrale England\nHvis du ankommer til Heathrow Lufthavn, vest for London vil du opdage, at området har en blanding af historiske byer og overdådige landskaber inden for rækkevidde samt god forbindelse til hovedstads centrum. Med sin 950 år gamle kongelige fæstning - det største og ældste beboede slot i verden - er Windsor fyldt med historie og ligger kun en kort køretur fra lufthavnen. Alternativt kan du rejse gennem Chiltern Hills ’Area of Outstanding Natural Beauty’ på vej til at opdage Oxfords fortryllende arkitektur og videnskabelige historie - hjemsted for Storbritanniens ældste universitet. Dens slående gyldne stenkollegier, giver ’City of Dreaming Spires’ masser af charme, mens blandingen af gamle og moderne bygninger fængsler dig, når du udforsker dens vandveje og frodige grønne områder, der viser et slående udvalg af farver i de koldere måneder. Filminteresserede kan også tage på en troldmandsrejse, da Warner Bros. Studio Tour London: The Making of Harry Potter er kun en kort køretur fra lufthavnen. Fans kan dykke ned i JK Rowlings berømte troldmands verden, hvor du udforsker fortryllende filmsæt og forbløffende rekvisitter fra filmene.\nAt køre til Oxford via motorvej M40 tager ca. 1 time fra lufthavnen.\nAt køre til Windsor via motorvej M4 tager omkring 20 minutter.\nAt køre til Watford (Warner Bros. Studio Tour) via motorvej M25 tager ca. 35 minutter.\nAnkomst til London Gatwick\nBrighton Pier, det sydøstlige England.\nEn anden af Londons vigtigste transportknudepunkter er Gatwick, som giver hurtig adgang til både det centrale London og den majestætiske skønhed ved Englands sydkyst. Efter at have taget en rute gennem dele af High Weald ’Area of Outstanding Natural Beauty’, kan du udforske de maleriske shoppinggader i The Lanes i Brighton, spise fish and chips fra en af de mange spisesteder ved stranden eller nyde spændingen ombord på Brightons forlystelser Brighton Palace Pier. Alternativt kan man køre østpå langs kysten til Eastbourne, hvor de besøgende vil opdage en dejlig blanding af victoriansk badebys charme, ultramoderne gallerier og et fantastisk kystlandskab, herunder de imponerende klipper ved Beachy Head.\nRejsen til det centrale London fra lufthavnen via motorvejene M23/A23 tager ca. 1 time og 30 minutter.\nTil Brighton og sydkysten via motorvejene M23 og A23 tager det ca. 45 minutter.\nTil Eastbourne via motorvej A22 tager det omkring 1 time 20 minutter.\nAnkomst til London Stansted\nFloden Wensum i Norwich, det østlige England.\nNord for London finder du London Stansted og udover en direkte rute ind til hovedstaden er dette også et ideelt udgangspunkt for dig, der vil udforske Cambridgeshire og det omkringliggende landskab. Mindre end en time mod nord ligger universitetsbyen Cambridge, et knudepunkt for kreativitet fyldt med slående arkitektur, kunst og antikviteter. Du kan parkere bilen, før du kaster dig ud på et eventyr langs floden Cam under et væld af efterårsblade samt prøve de delikatesser, der tilbydes på det lokale bageri Fitzbillies, som fejrer 100-års jubilæum i 2020. Alternativt kan du tage østpå fra lufthavnen for at nyde det spektakulære landskab på vej til det historiske centrum af Colchester. Engang hovedstad i det romerske Storbritannien, og her kan besøgende dykke ned i fortiden på Colchester Castle eller byens Natural History Museum, inden du kommer tæt på 220 arter af vilde dyr i Colchester Zoo. Hvis du har lyst til en lidt længere køretur, kan du køre nordøst for at opdage de middelalderlige brostensbelagte gader i Norwich, byens imponerende normanniske katedral og vidundere ved North Norfolk-kysten.\nAt tage sig til Mendip Hills og Cheddar Gorge via motorvej A38 tager omkring 25 minutter.\nAt køre til Chepstow via motorvej M48 tager omkring 45 minutter.\nAt køre nordpå til Gloucester, Cheltenham og Cotswolds via motorvej M5 tager mellem 1 time og1 time 20 minutter.\nAnkomst til Manchester\nSt George's Hall på Lime Street i Liverpool, det nordvestlige England.\nManchester er en port til kulturelle perler i det nordlige England, en by fyldt med karakter og påmindelser om dens afgørende rolle i den industrielle revolution. Med lufthavnen kun en halv time syd for byens centrum er de vidundere, der ligger inden for Museum of Science and Industry og National Football Museum, samt pragt af Manchesters butikker og prisvindende spisesteder alle let nå. En kort rejse mod vest finder du Liverpools rige musikalske arv, og besøgende kan vandre langs UNESCOs verdensarvskyst eller nyde en storslående udsigt over byen fra Royal Liver Building 360 Tour. Som den by, der gav verden Beatles, har Liverpool mange minder om Fab Four, en historie, der kan udforskes i The Beatles Story og British Music Experience. Alternativt kan du styre lidt længere mod sydvest for at udforske kilometervis af romerske bymure, vekslende shoppinggader og en af Storbritanniens mest populære zoologiske haver i Chesters kulturelle hjerte. Nogle af regionens mest spektakulære hemligheder ligger sydøst for byen, og du kan være i betagende Peak District nationalpark på omkring 30 minutter. I nærheden kan du også opdage den slående georgiske og victorianske arkitektur i den termiske kurby Buxton sammen med de lækre buddinger, der stammer fra den maleriske by Bakewell.\nManchesters centrum kan nåes med bil via motorvej A5103 på ca. 30 minutter fra lufthavnen.\nTil Liverpool via motorvej M62 tager det straks under 1 time.\nTil Chester via motorvej M56 tager det omkring 40 minutter.\nAt køre til Peak District nationalpark via motorvej B5358 tager straks over 30 minutter.\nThe Kelpies i Falkirk, Skotland\nMens den skotske hovedstad har en overflod af historiske monumenter, Michelin-stjerne restauranter og spændende gallerier, er det også et ideelt knudepunkt for at udforske det omkringliggende landskab. Efter at have vandret omkring Edinburgh Castle og taget en dram på Scotch Whisky Experience, kan du hoppe i en lejebil for at opleve magien i landets nationalparker om efteråret, eller hvorfor ikke udforske nogle af dets sjældne dyreliv og prøve lokale delikatesser? Rejs nordvest fra Edinburgh for at se rige efterårsfarver spejle sig i det glitrende vand i Loch Lomond og Trossachs National Park, der byder på imponerende udsigter uanset hvornår på året du rejser. Stop undervejs for en dosis skotsk historie i byen Stirling, eller se på ingeniørkunst i Falkirk, hjemsted for Falkirk Wheel. Alternativt kan du tage nordpå til Perthshire og Fife for at prøve regionens utrolige golfbaner og se de middelalderlige spir og georgiske byhuse i Perth, en kompakt by ved bredden af floden Tay. Disse kosmopolitiske perler blander traditionel kultur med fascinerende natur og har noget for enhver smag.\nPerth ligger omkring 50 minutter fra Edinburgh Airport via motorvej M90.\nTil Falkirk og Stirling via motorvej M9 tager det mellen 30 og 45 minutter.\nLoch Lomond kan nåes via motorvej M9 på ca. 1 time 30 minutter.\nDagsudflugter fra London\nFra DKK 892,50


VIDEO: AGF hentede et point i Brøndby efter flot comeback | AGF | stiften.dk\nVIDEO: AGF hentede et point i Brøndby efter flot comeback\nPubliceret 10. december 2017 kl. 19:53\nAGF kom bagud 2-0 i anden halvleg, da Brøndby IF var værter i årets sidste Superliga-runde. Et hovedstød fra Frederik Møller og en straffesparksscoring fra Tobias Sana sikrede dog AGF et point.\nBRØNDBY: Der ventede AGF en svær opgave søndag aften, da Brøndby IF tog imod i årets sidste Superliga-runde.\nDavid Nielsen havde rystet posen og fundet plads til Kasper Junker og Mustapha Bundu i startopstillingen, på bekostning af Morten 'Duncan' Rasmussen og André Riel.\nDet gav et anderledes AGF-udtryk, hvor de nye angribere skulle true dybt bag Brøndbys forsvar.\nKampen blev indlædt i et hæsblæsende tempo. Allerede i første minut var AGF's nye angrebskonstellation tæt på at give pote, da Junker fik sendt Bundu afsted, men AGF-angriberen afsluttede i sidenettet.\nI den anden ande brændte det også på tidligt, da Jan Kliment pludselig var alene med Steffen Rasmussen. AGF-målmanden tog dog fra og fik afværget situationen.\nTi minutter senere kunne Steffen Rasmussen dog ikke stille noget op. Brøndbys Besar Halimi fandt Simon Tibbling i AGF-feltet med en knaldhård aflevering. Herfra rundede Tibbling Pierre Kanstrup og curlede efterfølgende bolden helt op i AGF-målhjørnet. Flot mål af den svenske midtbanespiller.\nAGF fik skabt flere store muligheder i løbet af halvlegen, men udligningen udeblev.\nIsær Bundu var farlig. Først blev han sendt alene med Brøndby-keeper Rønnow efter et hurtigt taget frispark, men Bundu fik slet ikke afsluttet ordentligt i situationen.\nKort tid efter var Bundu igen på spil, efter fint forarbejde af Tobias Sana. Denne gang var træværket i vejen for Bundus brag af en afslutning, og Frederik Rønnow kunne ånde lettet op i Brøndby-målet.\nDermed gik holdene til pause med hjemmeholdet foran 1-0.\nDe fine AGF-takter fortsatte fra anden halvlegs start, hvor Junker fik testet Rønnow nok en gang i halvlegens første minut.\nKort efter gik det dog galt i den anden ende. Teemu Pukki lagde bolden til rette for Halimi på kanten af AGF-feltet, hvorfra Halimi tæskede læderet ind bag Steffen Rasmussen. Endnu et virkelig flot Brøndby-mål.\nDer skulle dog ikke gå længe, før det lykkedes AGF at få reduceret.\nTobias Sana tog sig af et frispark i højre side, hvorfra han sendte et hårdt indlæg tæt under Brøndbys mål. Her kom Frederik Møller først på bolden, og headede AGF tilbage i kampen.\nMinuttet efter var det tæt på en AGF-udligning. Bolden faldt tilfældigt for Martin Spelmann i Brøndby-feltet, men midtbaneslideren sparkede langt over Rønnows mål.\nMed et kvarter tilbage på lystavlen blev AGF-comebacket en realitet. Martin Spelmann kom først på en løs bold i Brøndby-feltet, og blev efterfølgende sparket ned af Johan Larsson. Kampens dommer, Peter Kjærsgaard, var ikke i tvivl og pegede på pletten.\nHerfra var Tobias Sana sikkerheden selv, og sikrede med et tørt spark en AGF-udligning.\nI slutminutterne havde Pukki bud efter sejrsmålet, men Steffen Rasmussen stod imod afslutningen fra en spids vinkel.\nI den anden ende bød Bundu sig til som matchvinder, men angriberens frisparks-forsøg strøg lige over Brøndby-målet.\nDer var drama og høj intensitet i slutminutterne, men det blev ikke til yderligere scoringer. AGF kan dermed gå på vinterpause med et enkelt point og et flot comeback i erindringen.\nStor interesse for AGF-Brøndby: Udebaneafsnittet udvides\nPodcast: Er AGF kedelige? Og er det overhovedet vigtigt?\nAGF tændte et lille julelys i snevejret på den københavnske vestegn\nDavid Nielsen efter uafgjort i Brøndby: - Alle sad og ventede på, at vi skulle slagtes