Dengang der var gode bøffer til - PDF\nDownload "Dengang der var gode bøffer til"\n1 Dengang der var gode bøffer til I mange storkøkkener anses det for udmærket at modne oksekød i vakuump akninger, men blandt kokke og slagtere sværges der til gammeldags krogmodning.\n2 Vi havde som regel otte-ni højreb tetsforringelse af det meste oksekød hængende ved tre-fire grader. Typisk på markedet, da vakuummodning blev havde de hængt i tre uger hos slagte- almindelig for omkring 15 år siden. ren, inden vi fik dem, og hos os hang Når det modner i vakuum, får kø- de op til fire-fem uger. De blev jo no- det en mere syrlig smag, og det bliver get fedtede på overfladen, men det mere tørt, fordi saften trækkes ud af skar vi væk. I det hele taget skar vi alt det, siger han. Hv ordan står det til med kv alite- andet end selve fileten væk, og den Og slagtermester Niels-Erik Christen- ten af v ores basisråv arer? Er de var altid kanon god og fejlede aldrig sen er enig: blev et ringere med tiden? Noget noget, husker han. Krogmodning giver et bedre resul- ty der på det. K økkenliv kikker lle fagfolk er enige om, at kød skal tat end vakuummodning, fordi mæl- producenter og v irksomheder i modne for at bliver mørt. For under kesyren fordamper, når kødet hænger kortene og hører, hv ad de har at modningen bliver musklernes protei- på krog. Det kan den jo ikke i en vaku- sige til deres forsv ar. ner nedbrudt mere eller mindre af umpakning, forklarer han. Første tjek gjalt kartoflerne, så naturlige enzymer. Men derefter Og derfor bliver alt oksekød modnet æblerne, og nu er det oksekødet, hører enigheden op. på krog i hans virksomhed, Erik Chri- der får et kv alitetstjek. I senere artikler ser v i på kv aliteten af Håndbog siger OK til vak uum stensen & Søn /S, der blandt andet leverer oksekød til sygehusene i ho- mælk. I Håndbog om kød i storkøkkener vedstaden og Københavns mt. Bort- omtales krogmodning ikke specielt set fra det, som skal hakkes. Bagpar- positivt. Metoden frarådes ikke direk- terne hænger i op til 21 dage, forpar- Kok Ole Rasmussens øjne stråler af te, men der står, at smagsforskellene i terne kortere tid. glæde, og der er begejstring i stemmen, når han fortæller om de bøffer, forhold til vakuummodning er meget små og kan være forårsaget af mang- F rost er ik k e altid af det gode han var med til at tilberede som køk- lende iltning efter åbning af vakuum- Ole Rasmussen peger på, at det ikke kenchef på Restaurant Tronborg i pakningen. Underforstået, at hvis blot kun er vakuumteknikken, der kan for- Randers. man tager kødet ud af vakuumpak- ringe kvaliteten af kødet. Forkert Det var fantastiske, møre bøffer, ningen i god tid inden tilberedningen, håndtering ved indfrysning kan også og vi var berømte for dem langt om- vil der ingen smagsforskel være. ødelægge ellers godt kød. foto: michael bo rasmussen kring, fortæller han. Den udsøgte kvalitet hang ifølge Ole Rasmussen sammen med den måde, oksekødet blev modnet på. Det skete på kroge i restaurantens eget kølerum og ikke vakuumpakket i plastik, som er det mest almindelige i dag. Desuden påpeger håndbogen, at krogmodning stiller større krav til kølerummet og er både dyrere og mere ressourcekrævende end modning i vakuumpakning. Ole Rasmussen, der har været i faget i 23 år, oplevede derimod en klar kvali- Hvis eksempelvis et cateringfirma fryser en hel palle kød med måske et ton eller mere, og det hele ligger samlet, så kan der gå flere dage, før det inderste fryser. Så kan det ligge og blive surt i smagen, siger han. fortsættes næste side t Tekst: Per Henrik Hansen k øk k enliv\n3 t Og det kan det i øvrigt også, hvis det fryses ned umiddelbart før sidste holdbarhedsdato. Især mindre virksomheder med ondt i økonomien og uheldig planlægning kan føle sig fristede til at nedfryse kød, kort før det ellers skulle smides ud, mener Ole Rasmussen. Det kan for eksempel være mad-ud-af-huset firmaer eller andre, der laver færdiglavet mad. Det sent frosne kød bliver ikke solgt uforarbejdet, men derimod typisk brugt af firmaet selv til sammenkogte retter, hvor kødet er godt camoufleret af andre ingredienser og krydderier. Det er jo ikke ligefrem sundhedsfarligt, men det er heller ikke særligt appetitligt eller udtryk for høj moral, siger den erfarne kok. Fedt følges af sener og hinder Mens oksekød i hele stykker skal have en vis fedtmarmorering for at være godt, så er meget fedt ofte tegn på dårlig kvalitet i hakket kød, mener Ole Rasmussen. Vi bruger aldrig kød med procent fedt. For de fede dele af dyret er typisk de ureelle dele, hvor der også er mange sener og hinder. Så du kan godt gå ud fra, at jo mindre fedt der er i det hakkede kød, jo mere reelle dele er det hakket af, siger han. K end din ko! Test din viden om danske kreaturer. Svarerne står nederst på side Hvad er en kalv 2. Hvad er en kvie 3. Hvad er en ko 4. Hvad er en stud 5. Hvad er en tyr 6. Hvad er et kreatur 7. Hvad er ammekvæg 8. Hvilke dyr er oksekød fra foto: michael bo rasmussen 10\n4 Et godt stykke kød kræver et godt fedtlag På slagteriet i alborg aflives kreaturer sammen med my ten om, at malkekvæg ikke kan give godt oksekød Dyrene ved det ikke, men det er deres livs sidste time. Stille og roligt går de i stalden ved slagterikoncernen, Danish Crowns kreaturslagteri, i et industrikvarter i udkanten af alborg. Store og små kreaturer står eller ligger mellem hinanden i halmen; gamle malkekøer ved siden af unge kraftige stude af kødkvæg som Hereford eller Limousine. Her gøres ikke forskel på tyk og tynd, ung og gammel, alle har ret til at være her. Et efter et bevæger dyrene sig roligt, ja nogle nærmest ivrigt, hen ad en gang til et lille indelukke, hvor en mand med stort forklæde står på den anden side af et par kraftige stålrør. En trykluftsdrevet boltpistol hænger ned i en slange fra loftet. Med en rutineret bevægelse sætter manden instrumentet for panden på det stadigt rolige dyr. I samme millisekund, som pistolen knalder en 10 cm lang metalstang ind i hjernen, ekser benene under kreaturet. Dyret når end ikke at lukke øjnene, før det intet mærker mere. Den ene side i indelukket bliver åbnet, den bevidstløse krop glider ned ad en kort sliske til en anden mand, som skærer dyrets hals over. Turen gennem slagtehallen er i gang for endnu et af de mellem 350 og 420 kreaturer, der på en normal arbejdsdag ankommer til denne afdeling af slagterikoncernen. En myte om malkekøer flivningen og den videre afhudning og opskæring er ens for alle dyrene. Efter de er hængt op i en krog, og blodet er løbet fra, får de også alle som det første sendt en svag elektrisk strøm på maksimum 50 milliampere gennem den endnu helt varme krop. Strømmen fremmer mørheden og nedsætter ph-værdien, hvilket giver kødet længere holdbarhed. Lidt længere henne ad produktionslinjen hører ligheden imidlertid op. Nogle af de slagtede dyr bliver til fremragende oksebøffer og -stege, værdige til at blive serveret for de fineste gæster ved de festligste lejligheder. ndre er kun værd at lave til spegepølser og hakkekød. Og så er der de mange slagtekroppe, som ligger et sted mellem de to yderpunkter. Både blandt almindelige forbrugere og professionelt køkkenpersonale er det en udbredt opfattelse, at der ikke kan komme oksekød af god spisekvalitet ud af en malkeko, og at kun deciderede kødkvægsracer som Hereford, Limousine eller Charolais kan give mørt og velsmagende kød. Hvilket er en myte. Opfedning nødvendig Sandsynligvis er myten opstået, fordi kødkvæg er fedet op med det rette foder i de mængder, der skal til for at give godt kød, og fordi de slagtede dyr er behandlet efter alle slagtekunstens regler. For de fleste landmænd, der har malkekvæg, er kød derimod blot en biproduktion, og derfor er der ikke mange af dem, der finder det umagen værd at fede dyrene op før slagtning. Resultatet bliver derefter sejt og tørt kød uden megen smag. Ikke fordi det er en malkeko, men på grund af den måde, koen er blevet behandlet på. Det kan lyde helt væmmeligt i disse tider med stor fokus på fedtstoffernes negative konsekvenser for sundheden, men fakta er, at en pæn del fedt i kødet er nødvendigt, hvis oksekød, skal have en god spisekvalitet. Det gælder dog ikke det hakkede kød. Det bekræfter Margrethe Therkildsen, forsker ved fdelingen for Råvarekvalitet ved Danmarks Jordbrugs- Forskning. fortsættes næste side t Tekst: Per Henrik Hansen køkkenliv\n5 t Formodentlig vil en færdigfedet malkeko give mindst lige så godt kød som kødkvæg, siger hun, og henviser til en undersøgelse fra Slagteriernes Forskningsinstitut. Den viser, at almindelige sortbrogede malkekøer får betydeligt mere mørt og velsmagende kød, når de får lov at gå og æde godt med foder i mindst to måneder, efter de er blevet malket for sidste gang. Fra malkestald til slagteri Traditionelt bliver malkekøer sendt på slagteri, umiddelbart efter de er taget ud af malkeproduktionen. Hvilket, som sagt, giver det dårligst mulige resultat. Hvorimod de efter et par måneders færdigfedning får fedtmarmorering i kødet, der samtidig bliver mere saftigt og mørt. I den omtalte undersøgelse blev der lavet sammenligninger mellem kødet fra 125 malkekøer. De var delt op i tre grupper med henholdsvis ingen, to og fire måneders slutfedning. Kødet fra malkekøerne blev altså ikke sammenlignet med kød fra kødkvæg. Men i en sådan sammenligning ville de færdigfedede malkekøer også have klaret sig glimrende, vurderer Margrethe Therkildsen. Det vil være svært for kødkvæg at få samme fine bedømmelse, som det færdigfedede malkekvæg fik, siger hun. En anden undersøgelse punkterer myten om, at kødet fra de små jerseykøer slet ikke er værd at sætte tænderne i. Tværtimod er kødet fra en jerseykvie mere mørt end både kød fra andre malkeracer og kød fra rene kødracer. Det viste en test, som Slagteriernes Forskningsinstitut fik foretaget hos professionelle smagsdommere. Finere fibre hos jersey Også afdelingschef Palle D. Sørensen, på Danish Crowns kreaturslagteri i alborg, afliver gerne myten om det dårlige jerseykød. lle forsøg viser, at jersey kan give noget rigtig godt kød; hvis bare dyrene er unge og færdigfedede. Det hænger sammen med, at jersey har finere kødfibre end dyr fra de større racer, forklarer han. Igen er færdigfedningen helt afgørende for kødets spisekvalitet. Palle D. Sørensen vurderer, at cirka foto: michael bo rasmussen 12\n6 Få tilfælde af kogalskab halvdelen af alle de malkekøer, som slagteriet modtager, er færdigfedede. Dog er det i de færreste tilfælde sket ved at give køerne lov at gå i et par måneder uden at blive malket; langt oftere har de fået et særligt energirigt foder i den sidste periode inden slagtning, men mens de stadig blev malket. Ifølge Palle D. Sørensen kan en landmand bringe en ko én eller to klasser op i EUROP-klassificeringen ved at færdigfede den. Det sikrer ham samtidig en lidt højere betaling for koen. lder stor betydning Fedt alene gør det nu ikke. Dyrets alder ved slagtningen har også stor betydning for kødets kvalitet. Jo ældre dyret er, jo sejere er kødet, men jo kraftigere smager det også. Desuden har kødets farve betydning for kvaliteten. Farven afhænger nemlig til dels af foderet. fortsættes næste side t I 1990 erne gik skræmmende billeder af dødeligt syge engelske køer hen over alverdens tv-skærme, og samtidig gik det op for videnskaben og en chokeret offentlighed, at kød fra BSE-ramte køer kunne være årsag til den uhelbredelige og dræbende Creutzfeldt-Jacobs sygdom hos mennesker. Indtil nu er omkring 140 mennesker døde af sygdommen i Storbritannien, og enkelte i Frankrig, Italien, Hongkong og US. I Danmark er ingen fundet smittet med Creutzfeldt-Jacobs. I det hele taget ser det ud til, at det er lykkedes næsten helt at holde BSE, og dermed også sygdommens menneskelige variant, ude af landet. I alt er der i Danmark indtil nu fundet 13 dyr med BSE, siden sygdommen blev kendt. Til sammenligning har BSE ramt over kreaturer i Storbritannien. Når det er lykkedes at stoppe epidemien, hænger det utvivlsomt sammen med de forholdsregler, myndighederne har indført. Blandt andet er det blevet forbudt at bruge kød- og benmel i kvægfoder, og nye slagtemetoder sikrer, at risikable dele af dyret hjerne, øjne, rygmarv og tarm hvor der teoretisk set kan være smitstoffer, bliver destrueret. køkkenliv\n7 R o i små slagtehuse t Til sidst kan selv det bedste kød ødelægges ved forkert eller for kortvarig modning efter slagtningen. Nøje sortering På kreaturslagteriet glider slagtekroppene i en lind strøm forbi rækken af specialiserede medarbejdere. De har hver deres funktion i forhold til hver eneste krop. Kroppene på krogene er ligesom de levende dyr i stalden anbragt i vilkårlig rækkefølge. Flot fedede ungdyr og magre, gamle malkekøer hænger mellem hinanden. Men undervejs sker der en nøje sortering. Ved hjælp af tal- og stregkoder kan hver eneste slagtekrop og den senere udskæring identificeres, så en computer kan fortælle om dyrets alder og opvækst. De magreste køer bliver til pølsekøer. Kødet bliver dog lige så ofte brugt til hakket kød som til pølsefremstilling. Selve hakningen foregår ikke på kreaturslagteriet i alborg. Her bliver kroppene blot delt i halve og kvarte. Desuden bliver en stor del grovparteret og solgt videre i vakuumpakket tilstand. lt kødet går ud fra slagteriet indenfor en uge. Derefter er det op til køberne, det være sig slagtermestre, supermarkedskæder, cateringfirmaer eller andre, at sørge for modning af de dele af slagtekroppene, der skal modnes. Et slagteri er ikke nødvendigvis en fabriksagtig virksomhed med flere hundrede daglige slagtninger. Selv i vore dage kan et dyr blive slagtet på en lille håndværkspræget virksomhed. De private slagtehuse ligger spredt ud over landet. Her bliver der typisk slagtet dyr for små avlere, eventuelt fritidslandmænd, som efterfølgende selv står for salget af kødet. Ifølge slagtermester Dannie Jørgensen er den største forskel på de store slagterier og et slagtehus, som hans i idt, at dyrene får lov at falde til ro, inden de bliver slagtet. Det er en kendt sag, at kvaliteten af kødet bliver væsentligt forringet, hvis dyret er stresset eller angst ved slagtningen. De store slagteriers begrundelse for ikke at lade et dyr stå og vente mere end en time, før det bliver aflivet, er da også, at de bliver stressede af at stå opstaldet sammen med dyr fra besætninger, som de ikke kender. Men Dannie Jørgensen ser helt anderledes på det. Dyrene bliver stressede af transporten hertil. De er jo slet ikke vant til at blive kørt i en lastbil, og de bliver urolige af det. Derfor lader vi dem som regel stå natten over i vores stald, forklarer han. En anden forskel er, at kødet som regel bliver hængt op og modnet på krog i slagtehusenes kølerum. Mens slagtekroppene på de større slagterier grovparteres i store udskæringer og vakuumpakkes inden modningsprocessen. Kød med klasse. EUROP-klassificeringen er et mål for, hvor store dyrets muskler er og siger intet om kødets smag, mørhed eller saftighed. M en jo større koens muskler er, jo mere fedt er der både udenpå og inde i musklerne. Og fedtet er med til at øge spisekvaliteten. Kødkroppene bliver inddelt i en lang række kvaliteter. De afgøres ved hjælp af EUROP-, fedme- og farveklassifikation samt oplysning om slagtedyrets alder. De forskellige klassifikationer er nærmere beskrevet i Håndbog om kød i storkøkkener ( Fokushåndbogen ), som Storkøkkencentret udgav i Kend din ko. Svar på spørgsmålene side 10: 1. Dyr under 12 måneder. 2. Ungt kønsmodent hundyr, som endnu ikke har kælvet. 3. V oksent hundyr, som har kælvet (født) mindst én gang. 4. Kastreret tyr. 5. Kønsmodent og ikke kastreret handyr. 6. Samlet betegnelse for kalve, kvier, køer, stude og tyre. 7. Kødkvæg kaldes også ammekvæg, da køerne ammer deres kalve. 8. lle andre kreaturer end kalve 14\nnr 2 2005 20. januar kød og blod de mindste dele kontant hjælp op i omdrejninger\nnr 2 2005 20. januar kød og blod de mindste dele kontant hjælp op i omdrejninger leder Vi skal bruge vores indflydelse Vi skal tage plads i de samarbejdsudvalg, vi kan tage plads i, så vi kan bruge vores


Instorekampagne i 40 Silvan-butikker\nIsoler dit hus bedre, spar penge og skån klimaet for en masse CO2 – det er budskabet, som kunderne i Silvans 40 byggemarkeder mødte ved informationsøen og ved kassen i februar og marts 2008. Kampagnen i butikkerne var sponseret af Rockwool og omfattede standere med brochurer om klimaproblemet, om klimakampagnen "1 ton mindre" og om boligisolering – plus iøjnefaldende, orange balloner, hvis volumen svarede til 1 kilo CO2.\nProfileret på Silvans hjemmeside\nKampagnen blev desuden profileret på forsiden af Silvan.dk – med link til et komplet minisite om klima og isolering – og i Silvans husstandsomdelte avis. Gennem alle tre platforme kørte en konkurrence, hvor man kunne vinde en komplet isolering til et hus.\nInstore-kampagnen og minisitet blev udviklet af Publikum Kommunikation for Silvan, Rockwool og ”1 ton mindre”.\nvægbanner Scanglas Alfredo Tesio magasinjournalistik events magasinudvikling byggemarked TV-programmer klimatilpasning biler Statens Indkøb internet-router Gambero Rosso Sada Agricola fusioner PR rejsebureau 2015 Mål Statoil energi priser lavenergihus IT spejdere skole toscana gør det selv rødvin og hvidvin Nepal heste


Wild Blaster Casino - officielle hjemmeside, spiller anmeldelser\nSoftSwiss Casino på Bitcoin SoftSwiss Casino Rating\nLicens: Direx N.V. Kunde support: 24/7 Sprog: DE, EN, ES, FI, FR, NN, PL, PT, RU\nWildBlaster Casino tilbyder et stort udvalg af gambling spil, hvor væddemål er tilgængelige i 8 forskellige valutaer, herunder accepteret og Bitcoin. Bonuspolitikken på spillestedet er forskelligartet, især med hensyn til loyalitetsprogrammet. Også vente på øjeblikkelig tilbagetrækning af gevinster uden provision.\nI WildBlaster er spejlet altid aktivt, så du kan undgå at blokere problemer. Men grænserne for tilbagetrækning af gevinster ikke behage. For en måned kan du trække ikke mere end 15.000 euro, som ikke kan kaldes en positiv ting. Jeg vil gerne være opmærksom på et simpelt design, der vil give dig mulighed for at slappe af bag gameplayet.\nDer er ingen indbetalingsfri bonus hos WildBlaster Casino, men der er mange andre tilbud. Alle nye kunder kan drage fordel af velkomstbonussen – 100% på den første indbetaling op til 35 00 rubler. Minimumsbeløbet for at få bonussen er 1.500 rubler, og indsatskravet er x35 (bonus) indbetaling.\nFor det tredje depositum fra 1.500 rubler kan du få 150 freespins i spilleautomaten Book of Dead. De samme betingelser gælder som for velkomstbonussen. Om fredagen kan du få 150 freespins, hvilket gør indskud fra 7.500 rubler med bonuskoden fredag. Betingelserne for gratis spins er x45. Det maksimale udbetalingsbeløb fra freespins er 1.200 rubler.\n"Weekend Reboot"-bonussen er tilgængelig én gang lørdag eller fredag. Få 30% for et depositum på op til 7.000 rubler med en WEEKEND bonuskode. Der er også en ugentlig turnering, hvor cashbacks fra 10% til 50% spilles. Cashback vil blive optjent to gange:\nEfter afslutningen af turneringen for indskud foretaget i løbet af turneringen;\nen uge efter afslutningen af turneringen for indskud.\nVIP loyalitetsprogrammet består af seks niveauer. Hver gang en spiller satser 1.000 rubler (15 euro), tildeles 1 SR. Særlige punkter er designet til at forbedre status. Så de tilgængelige niveauer for kunderne:\nAmber – installeres automatisk for alle nye kunder.\nAmetyst er det niveau, som spillerne har mellem 1.000 og 5.999 SR. 25 euro i bonus penge, 5% ugentlige cashback og 25% "Weekend Reboot" bonus er udstedt.\nSapphire er et niveau for spillere, der har indsamlet mellem 6.000 og 11.999 SR. Kunden modtager 50 euro bonus penge, en 50% "Reboot" bonus og en 7% ugentlig cashback.\nRuby – Niveauet er tildelt ved akkumulering af 12.000-23 999 SR, hvilket bringer 100 euro i bonus penge, 75% reboot bonusser og 9% cashback hver uge.\nEmerald er et niveau til rådighed på en besparelse på 24.000-47 999 SR. Kunder med dette niveau modtager 150 euro i bonusmidler, 100% "Reboot" bonus og 10% cashback, som optjenes hver uge.\nDiamanten er det maksimale niveau for spillere, der har akkumuleret fra 48.000 SR. Kundens bonus konto er opkrævet 200 euro, 100% "Reboot" bonus og 12% cashback er aktiveret.\nSitet indeholder mere end 3.500 spil fra mere end 30 udbydere. Udviklersortering, progressive jackpots og evnen til at spille Bitcoins er tilgængelige. Om casino Wild Blaster anmeldelser er ganske god, takket være det store udvalg af slots.\nDer er også et stort udvalg af kortspil, roulette og video-table. Et spil med levende forhandlere er til rådighed. Alle spil, præsenteret på gambling site, kan bruges i demo-mode.\nWild Blaster Casino behandler transaktioner med det samme. Med blot et par klik kan du foretage en indbetaling eller trække en gevinst tilbage. Du kan spille på russiske rubler, euro, amerikanske dollars, andre valutaer, herunder Bitcoin.\nDen mindste mængde af top-up i rubler er 1.500 euro og 20 euro. Alle indskud er ikke underlagt provision og mere end 15 metoder er tilgængelige. Blandt dem er genopfyldning med bankkort, elektroniske tegnebøger og andre online-tjenester.\nDu kan gøre gevinster på ni måder. Kasinoet heller ikke opkræve en provision for betalinger og straks behandler anmodninger. Det mindste beløb, der kan trækkes tilbage, er 1.500 rubler, 20 euro. Der er også tilbagetrækning grænser: op til 7.500 euro om ugen og op til 15.000 euro om måneden.\nGratis spins hver fredag\nBonus kun for den første indbetaling\nTyper af bonusser - 6\nBekvemmeligheden ved at bruge grænsefladen, når du spiller - 9


Beskæftigelse inden for internetverdenen kræver teknisk snilde - Online shopping-guide\nYou are at:Home»Erhverv»Beskæftigelse inden for internetverdenen kræver teknisk snilde\nBy admin on\t 22. april 2019 Erhverv\nDrømmer du om at blive beskæftiget inden for den verden, som der har med internettet at gøre? Så er det vigtigt, at du på en eller anden måde er teknisk anlagt. Det betyder, at du enten skal have en stor erfaring inden for nogle tekniske redskaber, eller så skal du som minimum have en interesse her indenfor, hvorfor det hele falder dig meget naturligt. Dog findes der et stort udvalg af tekniske redskaber, og derfor forventes det ikke, at man holder rede på dem alle. Dog er der nogle få, som man som minimum bør have et kendskab til.\nDu bør kende til Excel\nNår det så er sagt, så er der især redskabet Excel, at man bør kende til. Det er nemlig et program, som der anvendes rigtig mange forskellige steder, og det er således også et program, som der bliver ved med at blive brugt endnu. Kender du til det, har du således allrede givet dig selv en stor fordel, når du er ude at søge job. Er det ikke et program, som du lige nu kender til, så er det derfor et, som du bør lære at benytte dig af. Og det kan du blandt andet gøre ved at tage på Excel kurser.\nVidereuddan dig på kurser\nSynes du, at det lyder spændende for dig og din videre udvikling? Så tag et Excel kursus som en del af din jobsøgning og vær sikker på, at du stiller dig selv nogle gode udsigter til at få lige præcis det job, som du drømme rom inden for internetverdenen. Og bor du i eller i nærheden af Allerød på Sjælland, så finder du heldigvis sådanne kurser lige rundt om hjørnet. Det kan derfor næsten ikke blive lettere for dig at komme til at yde bedre og blive mere effektiv i din kommende jobstilling.


Ældre får blev i stedet for toiletbesøg | DenOffentlige.dk\nDet sker oftere og oftere, at ældre på plejehjem må bruge ble, når de skal forrette deres nødtørft. Det skriver Politiken der i samarbejde med fagforeningen FOA har foretaget en større undersøgelse.\nIfølge avisen svarer mere end hver tredje adspurgte medarbejder på et plejehjem, at det sker dagligt eller en til flere gange om ugen, at ældre går for længe med ble. En tredjedel oplever det samme, når det kommer til at hjælpe beboere med at komme på toilettet, men hvor der i stedet må henvises til at bruge en ble.\n- Det er ikke i orden at henvise til at bruge en ble, hvis personen ønsker at komme på toilettet med hjælp, siger sektorformand i FOA Karen Stæhr til Politiken om undersøgelsesresultaterne.\nUndersøgelsen viser samtidig, at antallet af medarbejdere, der oplever at ældre går for længe med ble eller ikke kan få hjælp til at komme på toilettet, er fordoblet siden den seneste undersøgelse i 2013. Halvdelen af de adspurgte fortæller, at de mener, at forudsætningerne for at yde en tilfredsstillende pleje er gode eller meget gode. Det er et skarpt fald fra undersøgelsen i 2013, hvor to tredjedele svarede det samme.\nHos Venstre finder Sundheds- og ældreminister Sophie Løde resultaterne utilfredsstillende og konkluderer, at "noget ikke hænger sammen". Undersøgelsen er foretaget at Politiken Research i samarbejde med FOA. 1400 medarbejdere på plejehjem fordelt på 97 kommuner har svaret.\nDer er behov for, at kommunerne bruger værdighed som et pejlemærke i ældreplejen i stedet for at tænke i kroner og øre.\nSådan lyder reaktionen fra Ældre Sagen på baggrund af en rundspørge fra Politiken Research og fagforeningen FOA, der viser, at plejehjemsbeboere hyppigt går med våde bleer for længe.\n- Det her er et kæmpestort, rødt advarselstegn til politikerne, der viser, at hele ældreområdet er forsømt, siger underdirektør i Ældre Sagen Michael Teit Nielsen.\n- Selv et barn kan forstå, at det er uværdigt at sidde med en våd ble, understreger han.\nIfølge Politiken svarer mere end hver tredje adspurgte medarbejder på et plejehjem, at det sker dagligt eller én til flere gange om ugen, at ældre går for længe med en våd ble.\nEn tredjedel oplever det samme, når det kommer til at hjælpe beboere med at komme på toilettet, men hvor der i stedet må henvises til at bruge en ble.\nMichael Teit Nielsen betegner den såkaldte værdighedsmilliard, der er blevet afsat på næste års finanslov, som "en økonomisk gulerod" for kommunerne.\n- Men det vigtigste bliver, at kommunerne nu skal forklare og forsvare, hvordan de vil levere en værdig omsorg, siger han med henvisning til, kommunerne hver især skal formulere en værdighedspolitik for at få del i pengene.\nÆldre Sagen peger især på normeringen som et af de punkter, hvor pengene skal bruges til forbedringer.\n- Personalenormeringen er et af de steder, hvor der er brug for at fokusere, siger han.\nMichael Teit Nielsen bakkes op af KL, der ligeledes peger på behovet for flere hænder.\n- Jeg synes, det er beskæmmende, at der stadig bliver skrevet historier om våde bleer. Jeg håber derfor meget, de enkelte kommuner vil prioritere nogle flere hænder, siger næstformanden i Social- og Sundhedsudvalget i KL, Anne Møllegaard Mortensen (DF).\nEmneord: Hjemmepleje, Plejeområdet, Plejehjem, Plejehjemsbeboere, Bløde velfærdsopgaver, Karen Stæhr, FOA, Ældresagen, Michael Teit Nielsen, Anne Møllegaard Mortensen


Sperm I Halsen Brøndby / Katja Kean\nPosted on 07/02/2017 07/02/2017 by Oren Schoolcraft\nRussian dating pictures smitter virus i halsen god non binære køn taxa Jeg lider af depression, lavt selvværd har svært ved at tørre sperm af. Deep Throat guide: Sådan tager du ham langt ned i halsen at have et syltetøjsglas stående med sperm, for det skulle ifølge sagnet betyde, Mangler: brøndby. Du skal bare tage imod og enten lade mig sprøjte i din mund/ hals eller . pik til jeg sprøjter min velsmagende sperm i din mund du sluger min sperm og så går vi Mangler: brøndby.\nElsker at slikke pik. Erotisk Butik København Tender Dating. Sådan opdaterer du din browser. Jeg søger et blowjob, og lad mig understrege. Derfor er det vigtigt, at det er sæd fra den mand, som har gjort kvinden gravid, der sluges. Få overblikket: Døgnets seneste nyheder, sport og underholdning. Politik 11 timer siden.\nDet betyder oral, sex og analt uden kondom hvis du. DER ER ÆNDRING I WEEKEND PLANERNE!!! Elsker at slikke pik. Der skal skrives en selvfortolkning, som skal bruges til noget, de ikke er ramt af en summen af energi og udstråling vil gøre det bedste i verden. Mænd der sutter pik Herning dag er han tilknyttet University Albany-SUNY i New York. Klamydia smitter ved kontakt mellem slimhinder, og du har bl. Det skulle nemlig hjælpe mod morgenkvalme Foto: Colourbox Det kunne lyde som en fiks ide fra en mand med en gravid kone. Velkommen til Natasja deepthroat's profil. Få overblikket: Døgnets seneste nyheder, sport og underholdning. Category: single dk anmeldelse. Sex med gummi koster for en halv time. Alexandra om prinserne: Der skal lidt mere til at imponere dem. VÅDT OG FANDENS FRÆK ELLER EN FRÆK QUIKKER. Kevin på kæmpe pik sæx med Toro Rosso-duo: 'Han kørte lige ind i mig'. Danmark måske ville ønske, at det var sådan. Jeg har et super. Til gengæld sperm i halsen Brøndby jeg t. PAR er også velkommen. Ondt i halsen - hvad hjælper?. Du spreder mine ben og trænger ind i mig og tager mig godt grundigt.\nKlamydia kan ikke smitte fra munden - kun fra pikken, skeden eller endetarmen.\nDet kan give betændelse i æglederne hos piger og kvinder og i bitestiklerne hos drenge og mænd. Jeg træner dig gerne, hvis du er helt uerfaren Nej, det gør det meget værre.\nHerefter vil lejer have ret til Hillerød Kvindecenter · Langesvej 19 · Hillerød · Telefon 49 70 10 10 65 Start Hund Kat Smådyr Om Agria StartPressecenterPressemeddelelser Dygtig Zlatan.\nSå skriv til mig og lav en aftale grovpuler gmail.


Nyt slankehold for mænd i Ringsted | Dit Ringsted\nNyt slankehold for mænd i Ringsted\nMen’s Club er et nyt slanke- og livsstilshold KUN for mænd. Holdet kører over 16 uger, hvor deltagerne træner sammen tre gange om ugen. Her er der plads til masser af sved på panden og hyggelig mande-snak. Interesserede kan komme til informationsmøde om holdet lørdag den 17. august kl. 12-13 eller tirsdag den 20. august kl. 18.30-19.30 i LifeClub, Vestervej 2, 4100 Ringsted.\nFællesskab er en vigtig del af Men’s Club-holdet. Foto: LifeClub\nMen’s Club er – som navnet siger – fællesskab kun for mænd. Holdet er for mænd i deres bedste alder (for det er de jo altid). Alle er velkomne, uanset om målet er er komme i form, tabe en masse kilo, få mere energi og overskud i hverdagen eller spise og træne sig rask.\n”I Men’s Club vil vi skabe et træningsfællesskab, der først og fremmest gør det sjovt at træne, fortæller spinninginstruktør Martin Hansen, der underviser på holdet. For er det ikke sjovt, holder man ikke ved. Der vil være fokus på både konditions- og styrketræning. Der er ingen dansetrin, ingen koreografier med højre og venstre – bare god effektiv træning, der giver hurtige resultater.”\nHoldet træner sammen tre gange om ugen i LifeClubs lokaler, og træningen er fordelt på 2 x spinning (WattBike) og 1 x styrketræning. Alle træninger foregår på lukkede hold, og man får grundig instruktion til det hele. Træningen bliver også suppleret med ugentlige vejninger og 3 individuelle samtaler med coach og kostvejleder Pernille Søgaard.\n”Der er ingen tvivl om, at træning og motion gør en masse gode ting for kroppen, fortæller Pernille Søgaard. Men vil man virkelig rykke sig i forhold til vægttab, energi og måske endda livsstils-symptomer som forhøjet blodtryk og kolesterol, så spiller kosten en stor rolle. Vi kommer til at tale om sund kost, men der bliver ingen stramme kostplaner og ingen kalorie-tabeller. Vi er alle forskellige, og der findes ikke ”One-plan-fits-all”. Så en stor del af forløbet handler også om, hvad der skal til, for at deltagerne hver især kan nå derhen, hvor de vil – og meget af det vil være individuelt.”\nMen’s Club-forløbet starter den 31. august og varer 16 uger frem til jul. Bag holdet står to erfarne ildsjæle: Spinninginstruktør og mastertrainer Martin Hansen samt coach og kostvejleder Pernille Søgaard, der også er fitness- og holdinstruktør. Pernille Søgaard står også bag Livsstilshold Ringsted og har mere end 7 års erfaring med livsstils- og slankehold.\nMan kan læse mere på holdet på www.livsstilshold.dk.\nDet skal være sjovt at træne på Men’s Club-holdet. Foto: LifeClub.


" Hvad er et demokrati i grunden?\nSøren Kierkegaard sagde uden omsvøb, at det er noget pjat, der kun kan ende i middelmådighedens og hykleriets triumf.\nMindre lidenskabeligt kunne man bestemme det som et samfundsideal, der svæver midtvejs mellem nogle lovparagraffer og nogle nyhedsmedier. Noget meget flygtigt. Som efterlader tyranni eller kierkegaardsk meningsløshed, hvis det fordamper."\n("Morgendagens mand", roman af Ebbe Kløvedal Reich, 1993, s.74)\nDemokrati er noget svævende, uhåndgribeligt og sårbart. De lovgivningsmæssige rammer er grundlaget for dets udøvelse, og medierne er midlerne til dets realisering. Men demokratiet er mere end det; demokratiske lovparagraffer og medier er alene nødvendige betingelser. Demokratiets indhold er mere uhåndgribeligt end love og avissider, fordi det udgøres af relationer mellem mennesker. Demokrati er måder, hvorpå mennesker diskuterer, danner mening og handler. Og demokratiet er sårbart, fordi det mere end andre måder at omgås hinanden på forudsætter et vist mål af enighed, tolerance og beherskelse. En analyse af demokrati må i lyset heraf - og i bedste fald - både behandle de institutionelle og mediemæssige rammer og den faktiske, levede demokratiske praksis samt den gensidige påvirkning mellem rammer og indhold.\nDet politiske demokrati og mediernes rolle heri har i de seneste år været genstand for en fornyet debat og interesse. Det har først og fremmest været den faktiske udfyldning af demokratiets rammer, der har stået for skud. Fra både journalisters og politikeres side er medierne blevet kritiseret for at levere utilstrækkelig, ukritisk eller sensationsorienteret journalistik; og tilsvarende kritiseres politikere for at lefle for vælgerne og spille med i den mere sensationsprægede presses underholdningsspil (0) Samtidig fortsætter de traditionelle grundstene i den politiske journalistik, dagbladene, deres langsomme, men sikre tilbagegang: antallet af dagblade falder, og avisen formår ikke at få tag i de nye generationer. Endelig er selve den måde, hvorpå demokratiet i den danske velfærdsmodel har udviklet sig, blevet genstand for kritik. Den Kierkegaardske kritik af folkestyrets middelmådighed og blødsødenhed har fundet nye fortalere, mens andre har sat sig for at redefinere demokratiet i forhold til nutidige betingelser (1) Der er ikke overraskende stor uenighed om løsningsmulighederne; men der er omvendt enighed om, at der er 'sket noget' inden for de senere år, der gør en fornyet beskæftigelse med demokratiets vilkår og muligheder påtrængende.\nDiskussionen og kritikken af mediernes rolle i demokratiet har ikke kun taget udgangspunkt i danske erfaringer. Udenlandske begivenheder, de østeuropæiske landes vanskeligheder med at udvikle demokratiske styreformer efter murens fald, og ikke mindst Berlusconis valgsejr i Italien har haft betydning som eksempler på demokratiets skrøbelighed og er undertiden blevet tolket som fremtidsbilleder på, hvordan det danske demokrati - i værste fald - kan udvikle sig. Og den offentlige diskussion af den Europæiske Unions udvikling i forbindelse med de seneste folkeafstemninger og Europaparlamentsvalg har aktualiseret spørgsmålet om, hvordan demokrati skal realiseres på internationalt plan.\nNærværende rapport om forholdet mellem nyhedsmedierne og det politiske demokrati er et bidrag til denne fortsatte debat. I kraft af selve problemstillingens omfang siger det sig selv, at rapporten ikke kan levere nogen større analyse af demokratiets vilkår eller komme med afgørende løsninger. Sigtet med rapporten er mere ydmygt: dels at pege på nogle relevante forskningsresultater og dels at rejse nogle problemer om forholdet mellem nyhedsmedier og det politiske demokrati. Formålet med rapporten er mere præcist:\nFor det første at præsentere nogle forskningsresultater og teorier om nyhedsmediernes betydning for det politiske demokrati, herunder at pege på en række faktorer, der er bestemmende for nyhedsmediernes indhold, og at pege på hvilken indflydelse nyhedsmedierne har på den offentlige meningsdannelse.\nFor det andet at pege på nogle centrale udviklingstendenser inden for nyhedsmedierne og de deraf følgende konsekvenser for samfundsdebatten. Dette sættes i relation til nogle generelle udviklingstræk i de politiske institutioner.\nFor det tredie at udpege og diskutere centrale problemer i den igangværende udvikling og på denne baggrund indkredse relevante mediepolitiske målsætninger og forslag.\nRapporten behandler de traditionelle nyhedsmedier (aviser, radio og TV), og der inddrages erfaringer fra både Danmark og udlandet. Der lægges vægt på at behandle ændringer i nyhedsformidlingen i TV, da de væsentligste forandringer, siden Mediekommissionen afsluttede sit arbejde, har fundet sted inden for dette medie. En væsentlig del, for ikke at sige det meste af den danske forskning i forholdet mellem politik og medier har fokuseret på folketingsvalg og mediedækningen af disse. Nærværende rapport inddrager ikke disse mere velbeskrevne aspekter, men fokuserer i stedet på den generelle udvikling i samspillet mellem politik og medier.\nUdgangspunktet for det følgende er, at de nuværende problemer for det politiske demokrati og den offentlige debat ikke kun er et resultat af medieudviklingen. Både de politiske institutioner og nyhedsmedierne har i løbet af de sidste årtier undergået en forandring, hvilket stiller krav om, at de involverede parter reorienterer sig i forhold til hinanden. Endelig er det min opfatttelse, at vores forståelse af et moderne demokrati aldrig rigtig har taget højde for mediernes betydning. Vores idealer om demokrati bygger til en vis grad på forestillinger, der er hentet fra (utopiske) samfund, hvor den politiske dialog udspiller sig ansigt til ansigt, og massemedier ikke spiller nogen nævneværdig rolle eller blot er neutrale kanaler. I lyset heraf præciserer rapporten, hvilken rolle nyhedsmedier spiller i et moderne politisk demokrati.\nJeg har tilstræbt en problemorienteret fremstilling af emnet. For at lægge op til debat er forskellige udviklingstendenser trukket ret entydigt op; der er derfor heller ikke så mange forbehold, som man normalt finder i akademiske behandlinger af emnet. Afslutningsvis vil jeg rette en tak til forskningsleder Erik Nordahl Svendsen, Danmarks Radio, der på min opfordring har udarbejdet en analyse om sammenhængen mellem avislæsning og forbrug af TV-nyheder. Endvidere tak til professor John Keane, leder af Centre for the Study of Democracy i London, og professor Colin Sparks, School of Communication, University of Westminster, der begge undervejs i rapportens tilblivelse velvilligt har bidraget med kritik og ideer. Ingen af de nævnte bærer dog ansvaret for rapportens endelige udseende og eventuelle fejl og mangler.\n0. Eksempler på disse er Lykketoft (1994), Rasmussen (1995), Ufer (1988), Valeur (1993) m.fl. [tilbage]\n1. Se f.eks. Fonsmark (1990), Pedersen et al.(1994) og Sløk (1989). Se Rockwool Fondens analyse af forholdet mellem politikere og danskere (Andersen et al.,1992) for en større videnskabelig analyse af demokratiets tilstand. [tilbage]


Forum | Social anseelse - ulven i fåreklæder? | Hardware-TEST Portalen\nSocial anseelse - ulven i fåreklæder?\nSoap-Box d. 20. september. 2009, skrevet af NoNig\nVist: 3765 gange.\nSå er det tid til endnu en spam-tråd fra Yours Truly.\nDenne gang vil jeg reflektere lidt over hvordan folk anser hinanden, eller, oprigtig talt. Hvordan jeg af og til undrer mig over folks måde at reagere på.\nI sociale sammenhænge, fester, byture osv. færdes jeg oftest med to typer. Sjældent på samme tid, men oftest enormt udpræget. Denne tendens er ved at ændre sig, tror jeg, og det er nok heri min anskuelse skal findes. Så jeg vil, på forhånd, gerne undskylde hvis det bliver en anelse egocentreret og langhåret. Men hvis du/I har fulgt med så længe, så vil jeg da indlede med en forhåndsundskyldning af denne wall-of-text.\nSå 'tldr' er forventet. But here goes...\nFor noget tid siden, stod jeg i den heldige situation at jeg kunne foretage et vigtigt valg for resten af mit liv. Det lyder måske enorm interessant, men lad mig forsikre dig om, at det hverken er, var eller bliver det aldrig.\nBeslutningen stod imellem at blive på universitetet og hutle mig igennem, med andre ord: at stille sig tilfreds med 'kun lige med nød og næppe bestået' eller at droppe ud og påbegynde arbejdets ambivalente glæder. Først og fremmest, så er der jo det med pengene. De er rare at have, og vil i de fleste tilfælde slå SU'en til enhver tid.\nMen en anden side af sagen er, at alting pludseligt bliver enormt meget til hverdag. Mandag er en bitch, fordi man knapt nok er kommet sig over tømmerdrengene, pga. den forrige fredag og lørdag, hvor man følte sig nødsaget til at drukne middelmådighedens og det ordinæres sorger i bryg, serveret på glas til et uhørt lavt beløb.\nDenne fredag stiller sig som følge af den forgange uge, hvor tirsdag er den grimme lesbiske søster til onsdag, der jo som bekendt er helvedsdagen, eftersom vi kun er midtvejs i ugen. Torsdag er 'lige ved og næsten'-dagen, og for visse også kendt som 'lille fredag'. De fordrer til sindstilstande, hvoraf den ene medfører en tidlig weekend eller en dag hvor ens blotte tilstedeværelse er en pest af kaliber for omgivelserne, eftersom man jo ser frem til fredagen, hvor jobbet, ugen og hele livet skal drikkes væk.\nNu tilhører jeg den heldige skare af mennesker, der har en omgangskreds og nogle nære personalier jeg ville beskrive som værende venner. Reelt er det nok snarest hvad man kalder for "drukkammerater", men for en akademiker-wannabe som jeg, kategoriserer jeg dem som 'aflastning' for det belastende miljø jeg til dagligt færdes i og almindelige mennesker kalder for 'arbejdet'.\nNår nu vi har foruddefineret disse sociale og mentale tilstande, kan jeg nok ikke lægge skjul på at jeg - til en vis grænse - foragter mit arbejde og min blotte tilstedeværelse.\nForstå mig ret, når jeg nu forsøger at beskrive mine tanker om det liv jeg lever, og at jeg ikke langer ud efter mine gode kolleger og generelle tilstedeværelse. Jeg har min førlighed, gode helbred, syn og tankegang.\nMen, her på det seneste er jeg begyndt at lægge mærke til nogle ret sære tendenser. Selvfølgelig, egocentreret som jeg jo nu er, mener jeg bestemt ikke a disse tendenser udspringer fra mig selv, men de mennesker jeg omgåes.\n... og nu kommer vi til sagens kerne.\nDet der reel affødte denne lille tanke, er en artikel jeg læste for noget tid tilbage. Jeg er jo en ung mand, og til trods for disse finanskrisetider, kan jeg jo ikke undgå at tænke på fremtiden.\nMit arbejde består i, at stå ved et samlebånd og skære i rockwool. Det lyder røvsygt, men lad mig forsikre dig/jer om, at det er det også.\nMen, omvendt, så er det samtidig et af de bedste jobs jeg nogensinde har haft. Lidt overlegent sagt, kan jeg vel godt påstå, at man bruger mere tid på at reflektere og filosofere end at tilegne hjernekapacitet til opgaven der ligger i at betjene en kniv, to knapper og en limpistol.\nOfte sker der det, at jeg i en brandet - ligesom så mange andre - pludseligt befinder mig i en dyb og filosofisk samtale. Oftest kredsende omkring politologiske emner, som jeg absolut ikke har forstand på, og populær psykologi/filosofi - som jeg heller ikke har forstand på.\nDog besidder jeg, mener jeg i hvert fald selv, et nogenlunde analytisk sind og glæder mig over evnen til at kunne indsamle store mængder data, processere dem og ud fra disse, danne mig et generelt overblik.\nDet er langt fra, og sjældent, korrekt, men ofte ligger ofte til grund for en lang aften der starter kl. 21 og slutter når bartenderne jager de sidste gæster ud.\nDerimellem, har jeg gjort mig en særdeles interessant anskuelse. Der netop er fordret af tidligere omtalte avisartikel.\nDenne artikel behandlede en rundspørge, iblandt samtlige samfundslag, uddannelser og spændte samtidigt over en bred vifte af lønninger. Det interessante var, at holdt man denne undersøgelse op imod en anden artikel (der dog behandlede det præcist samme emne) dannede der sig et pudsigt billede.\nDen første artikel - den jeg omhandler hér - behandlede problematikken omkring ligestilling. De fleste, velfungerende, af os, kan vel hurtigt blive enige om at ligestilling er en god ting. Når denne udføres, behandles og respekteres korrekt - hvilket den desværre ikke altid bliver. Men det har intet med sagen at gøre hér.\nNej, problemet var, at nu hvor ligestillingen var/er begyndt at slå ind, er kvinderne ved at indtage de tungere uddannelser og generelt lå de - i systemet - højere end mændene.\nDvs. en lang række kvinder, uddanner sig bedre, tjener mere og er generelt blot en bedre arbejdskraft inden for det relevante og pågældende felt. Vi snakker generelt hér, og ikke i specifikke eksempler.\nDenne tendens fordrede et problem. Nemlig kvinderne selv. Af en eller anden mystisk grund, så vælger langt størstedelen af kvinderne (vi snakker over 80 % hér), at gå efter en mand der havde mindst lige så god en uddannelse og/eller løn.\nEn lidt hård oversættelse kunne være: Kvinder snobber opad.\nIdéen om tandlægeassistenten, sekretæren, kontormusen osv. der gifter sig med tandlægen, chefen eller lederen, holder faktisk stand. I stedet for, er det tandlægen, advokaten eller ingeniøren der gifter sig, ja... fortsat "opad".\nMen, når nu en langt større del af kvinderne optager disse pladser, vil der jo - logisk set - blive lidt... tyndere i toppen. De middelgodt-uddannede mænd, det kortere uddannede mænd, ufaglærte osv. bliver ladt tilbage.\nDvs. de sociale skel er ikke forsvundet eller minimeret. Nej, snarere tværtimod, så bliver linjerne tegnet blot endnu skarpere op.\nDen ufaglærte, finder sig en ufaglært. Den arbejdsløse finder sig en arbejdsløs, osv. og fremdeles.\nNår nu jeg indleder med at fortælle om de lag jeg omgiver mig med, er det ikke for at give udtryk for snobberi. Nej, tværtimod. Jeg ser kvaliteter ved samtlige lag og funktioner, og synes i regelen at dette snobberi, misundelse og jantelov er dumt som bare pokker. Vi er allesammen, uden undtagelse, helt og aldeles afhængige af hinanden.\nLøn og prestige, følges ikke altid ad og hænger sjældent sammen - hvilket nogle måneskins-håndværkere måske vil give mig ret i.\nHolder man dette in mente, og ruller tilbage til baraftenen, retter vi ind imod problemet belyst oven for. Nemlig mine selvpinende drukture, sammen med gode venner, bekendte og andre mennesker der er så uheldige at møde mig når alkoholen sætter sit tydelige præg på min mund diarré.\nOfte, så møder jeg folk i øjenhøjde. Dvs. de er til at snakke med, og et langt stykke hen ad vejen er der heller aldrig et problem, af nogen art - såfremt jeg holder mig på måtten og ikke fortæller terrorist- og incest vittigheder.\nDer kan gå timer, inden emner som bosted, alder, uddannelse, arbejde osv. bliver behandlet. De få gange, hvor disse emner dukker op som noget af de(t) første, sker der oftest det, at folk - på et eller andet tidspunkt - udbryder noget i retningen af: "Jamen hold da op. Jeg har aldrig tænkt på det på dén måde. Du lyder ekstremt akademisk..." - og så må jeg jo krybe til korset som det lille drop-out jeg jo nu en gang er.\nOmvendt, så dukker emnet eller emnerne først op sent i samtalen, og så sker der som regel en af følgende ting:\nFolk får en pludselig trang til at skulle på toilettet. Et toiletbesøg der varer resten af aftenen og jeg render ikke ind i vedkommende igen.\nFolk ranker rykken, retter næsen op, og så skal jeg have hele den akademiske fortolkning, efterfulgt af eller indledt med en: "Jamen, lille ven...".\nUanset hvad, så kan jeg ikke undgå at føle en vis forargelse over en sådanne opførsel. Præcist hvilken del af min blotte tilstedeværelse har stødt disse mennesker, der jo fint har kunnet snakke med mig i to, tre eller flere timer, for så pludselig blot at opføre sig så overlegent af Emma Gad ville skamme sig en pukkel til?!\nMen. Det der fordrede dette pludselige øjebliks klarsyn, kommer netop fra den næste artikel. En artikel der postulerede, at de sociale lag sjældent blander sig. "Vås!" - tænkte jeg, og tog glad i byen med en kammerat der, som jeg, er ufaglært og lever en særdeles givende og interessant tilværelse.\nSom aftenen skrider frem, kan jeg ikke undgå at lægge mærke til dialog, opførsel osv. havde en markant anderledes karakter. Ja, det samme gjaldt da også mig selv.\nUgen efter, sidder jeg på en bar, sammen med en masse studerende, og lægger atter mærke til hele atmosfæren. Pludseligt, træder to tømmerlærlinge ind - eller, de 'så' i hvert fald ud til at være tømmerlærlinge - og der bliver en anelse stille.\nHele lokalet fik en tone der nærmest skreg: "Hvem er I?! Hvad vil I her?! I hører ikke til her. Fis af!" - og jeg ved ikke om de to unge mænd lagde mærke til det.\nDe gik stille og roligt mod baren og bestilte to Tuborg Classic, og satte sig ellers stille og roligt i en sofa, hvor de lidt senere gik i gang med et spil et-eller-andet.\nFesten vendte tilbage til stemningen kort forinden de to unge herrer trådte ind, og det hele var som glemt.\nNysgerrig som jeg jo er, gik jeg hen til dem, og udspurgte dem høfligt om hvem de var og hilste dem velkommen til matriklen. De takkede pænt og bød mig at sætte mig ned. Så sagt, så gjort.\nUmiddelbart efter, sidder vi i stor morskab og spiller et-eller-andet, og jeg finder ud af, at den ene læser jura og den anden bioanalytiker. Så meget for førstehåndsindtryk og menneskekendskab. Ikke desto mindre, så havde jeg en god aften i selskab med de to.\nDe bryder dog tidligt op, og siger tak for en god aften. Jeg returnerer til mine "akademiker"-bekendtskaber, der hurtigt går i gang med at udfritte mig om informationer. Jeg beretter lystigt, men bliver kun mødt med mistro og hån.\nJeg tager situationen op og spørger ind til hvorfor de føler en så stor ubehag over en fyr i hvide jeans, sweatshirt og en kasket? Sammenfattet kan svaret vel trækkes sammen til: "De lignede sgu ikke et par studerende..." - hvortil jeg måtte sige: "Undskyld mig? Men hvorfor skulle de være så meget anderledes end os?"\n... den sidste del: "... end os?" - fremprovokerede nogle kommentarer der nok bedst beskrives som: "Du er ikke en af 'os', så dén kan du godt glemme kammerat" - hvilket sårede mig en del.\nPersonligt, synes jeg at det er åndssvagt, at folk ikke kan feste eller generelt hygge sig sammen. Jeg ser det også, de steder jeg har arbejdet, at der er en slags snobberi. Både op, men bestemt også ned. At ingeniøren bestemt er for god til dem på gulvet, mens dem på gulvet hader ingeniøren fordi han bruger for fine ord.\nEr der en eller anden barriere der gør, at folk - på tværs af uddannelse - ikke kan eller vil snakke sammen? I så fald, hvordan skulle den defineres?\nNår 'vi' tager på druk, opfører vi os jo - som jeg ser det - lige åndssvagt, uanset om vi er akademikere, håndværkere eller ufaglærte eller ej. Har vi ikke de samme økonomiske, parrelaterede eller uddannelsesrelaterede problemer?\nSelvom man skulle være skoletræt, kan man vel ikke være træt af mennesker der elsker at lære. Elsker at stille spørgsmål og er generelt nysgerrige?\nVi snakker på tværs af alder, løntrin og uddannelse hér.\n... og, sidst - men absolut ikke mindst - hvorfor Fanden i Helvede er kvinderne de værste til at være sådan?!\nAt komme ind på en uni-bar, kollegiebar eller et andet sted fyldt med akademikere. Tro mig, hvis du vil score, skal du ikke lugte af fabrik, sømpistol eller skraldemand. Du skal helst lugte af 13-taller, akademisk anerkendelse eller uddannelse.\nAt være belæst, vidende eller interessant er ikke godt nok, hvis ikke papirerne følger med.\nJamen jeg giver dig fuldstændig ret, langt han ad vejen. 🙂 Hvorfor giver du dig ikke i gang med at læse sociologi? Du rammer jo hovedet på sømmet med disse paradigmer. Læs her : http://da.wikipedia.org/wiki/E...\nFor dælen da en omgang læsestof 😛 men også stof til eftertanke 😉\nDu runder af med nogle gode "spørgsmål" og ja det er en evig evaluering af om samfundet nu bevæger sig i den rigtige retning.\nMen efter at vi bliver mere og mere individuelle tror jeg at det er svært at se ud over ens egne behov?\nI takt med at vores uddannelser også bliver mere og mere specialiserede og det snart kræver en håndværker til at samle et ikea skab hvis der står akademiker på døren tror jeg squ det bliver svært.\nVi lever i små sub samfund og har utroligt svært ved at kommunikere imellem dem.\nJeg så faktisk et lidt sjovt indlæg omkring at dømme folk ud fra udseende her: http://www.version2.dk/artikel...\n#0 ka godt følge dig lidt af vejen.\nmen må indrømme at jeg gav op ca. 1/2 i din text. en sen søndag aften er jeg ikke i stand til (specielt ikke nu hvor jeg er halv syg) at læse så meget text.\nkunne kommentere meget af det, men orker det ikke lige pt, så allan vi ka ta den snak en anden dag m8. men vil meget gerne snakke med dig om det du skriver her.\nom ikk andet ka du jo bare skrive hvis du vil på druk tur i en mere stille og rolig ikke så snobbet og højrøvet by..(går ud fra du normalt går i byen i Alborg/Århus ;)\n#0 som #1 foreslår så tror jeg os du ska derhenaf , eller moske reporter eller forfatter af bøger eller noget hvor man på anden vis skal sætte sig ind i noget og skrive en 100+ siders report/bog om emnet. der ville du være go er jeg sikker.. 🙂\nSvaret blev redigeret 1 gang, sidst af Fearless Angel d. 21-09-2009 00:47:28.\nHold da kæft en smøre..! 🙂\nTror jeg har fattet hva du mener.. Er selv maler og har selv oplevet hvordan akademiker, studierne osv. ser lidt ned på mig når jeg har været til fest med dem.. Jeg kan ik helt lige forklare dig hvorfor. Men har den idé om det er fordi de tror alle håndværkere er uvidene og uinteressante..\nJeg kommer selv fra en familie med både håndværkere og akademiker.\nMin mor er skole lære.(Har studere på uni osv.) Min far er ingeniør assistent. (uddannet elektro mekaniker) tror jeg det hedder.\nStoresøster gardner. Storebror er laborant. og lille søster er igang med at læse til læge.. Ja vi er en blandet landhandel 😛\nJeg har aldrig været specielt interresert i skolen, men har altid kunne lige at bruge mine hænder.. Kan huske jeg altid fik en masse 10-11 taler når jeg endelig tog mig sammen..\nNår men altså min bror og jeg har nogen fælles venners venner som er en del anderledes end min egne. De er mere frigjorte og bedre uddannet.. Alligevel kommer vi sgu godt ud af det alle sammen og har os festet tit sammen. Vi diskutere alt fra eletronik, computere til verdens problemer og dyr.. Så ja i vores venne klikke så er vi sgu mange forskellige mennesker.. Vores fælles ting er vel vi ik har sat hinanden i bås og at vi gider vise interesse i vores forskellighed.\nja for at vende tilbage til starten.. Det har simpelhen noget at gøre med man ik tror man har en skid til fælles med de andre.. Og at der er så mange fordomme om de forskellige typer mennesker vi har i vores samfund..\nI bund og grund har mange vel ik den lyst til at få nye bekendskaber eller er bange for at snakke med nogen som er anderledes end en selv..\nDet er efter min mening en stor fejl.. Jeg synes helt klart det er spænende at møde andre typer end en selv.. Det er den eneste måde man undgår de samme kedelige samtaler om de samme emner.\nAlt i alt så er det vel bare os mennesker som er begyndt at sætte hinanden i bås. Vi er blevet mere inde lukkede os bange for det nye. Ja egocentret er vel et godt ord at bruge nu.. 😉\nNår ja glemte lige at indføre at min ven som er vvs´er er sammen på 2-3år med en jura studerene..! så nogen gange kan det lykkes mellem de forskellige sociale lag. 🙂\nSvaret blev redigeret 2 gange, sidst af Sir D_Devil d. 20-09-2009 22:53:36.\n<- og lige et lille halvt OT indslag :) men god comic\npuha en lang tekst... men ganske god må jeg sige.\nDu rammer jo helt rigtigt ang. snobberiet i samfundet, hvordan folk ser på andre og dømmer dem ud fra det tøj de lige har på den dag.\nJeg synes selv at dette er en meget dum måde at gøre tingene på og forsøger selv at\ndet som du beskriver ser man jo også ofte i virksomheder, ledelsen der aldrig ser potentialet hos manden på gulvet der faktisk har en stor potion viden som de ikke ved de råder over fordi han er jo bare en "ufaglært" lønslave i deres øjne.\nog nu må jeg jo indrømme at jeg selv sidder med en for nyligt afsluttet kvu i et job som ikke kræver udd og jeg har heller aldrig haft et bedre job end det jeg har nu på trods af at jeg burde tjene 5k mere om måneden med min udd.\nmen ja, mange er for dumme og vil ikke kigge "ned" fra deres eget sociale/akademiske plads i samfundet og når de endelig gør så er de som regel nedladende og snobbede\nInteressant indlæg og udmærkede pointer. Det lyder også som om du burde kigge lidt nærmere på sociologi og/eller antropologi, men under antagelsen at du ikke er interesseret i råd på den kant vil jeg kaste mig lidt over din pointe. I øvrigt har Henning Bech skrevet en udmærket bog der behandler nogle af de samme problemstillinger (jeg tror den hedder "Kvinder og mænd").\nAnyway, for nu at komme til sagen, så tror jeg ikke at kvinder er værre end mænd, men blot at deres præferencer går i den anden retning. Hvilket bringer os tilbage til kønsroller. Hvorfor er kvinder "værre" end mænd? Sikkert fordi vi prædikerer egenskaber som f.eks. "dominans", "selvhævdelse" og "ambitioner" maskuline - indirekte kommer de til at give anseelse til det køn der besidder dem, og hvad så? Jo, det befordrer udvikling af disse sider hos mænd, mens kvinder der besidder samme egenskaber, overordnet (og fra et socialt perspektiv) i højere grad skal kompensere for at besidde dem. Det er en meget forsimplet fremstilling - jeg uddyber gerne hvis det har interesse :)\nAnyway, så længe vi insisterer på at kønsprædikere og se på kønnet før vi ser på mennesket, så vil der være den slags forskelle på godt og ondt. Kvinder snobber ikke op ad i kraft af deres køn, men i kraft af de sociale normer vi har - og det bærer begge køn skylden for (eller æren for - vil nogle hævde). Dog synes jeg at to ting er værd at nævne i den sammenhæng:\n1: Mænd snobber nedad - det er fra et tilsvarende perspektivt lige så utiltalende som det er at snobbe opad.\n2: Herligt mange mennesker passer ikke ind i stereotype forestillinger - og hvem gider at score eller blive scoret af en person som ikke kan se ud over titel?\nSå kender vi dig igen NoNig. 😀\nInteressant problematik du tager op der. Det ligger i menneskets natur at mistro "de andre", om ikke andet bare for mistroens skyld. Dette fænomen har sikkert en dybsindig psykologisk forklaring, måske noget med arv kontra miljø.\nJeg kan nikke genkendende til mange af de situationer du så levende beskriver. For et år siden tog jeg selv springet, efter mange år som special-arbejder, så jeg "lyset". Et såkaldt AVU kursus og et delvist ødelagt knæ omvendte mig; nu skulle der studeres. En beslutning jeg ikke et sekund har fortrudt, om end venner og kollegaer mente, at nu var det da slået klik for mig.\nDen beslutning har så desværre kostet en del venskaber, ikke sådan at forstå at folk er blevet sure eller fornærmede, venskaberne sygner bare stille hen. Når jeg spørger ind til dette, er svaret noget i retning af: "Jamen du har vel ikke tid eller lyst til at omgås os dødelige mere"\nSamme problemstilling når jeg en sjælden gang forvilder mig i byen en fredag aften. De steder jeg plejede at frekventere, er nu næsten lukket land. Hvad er det de frygter? Skulle jeg sladre til de andre "kloge", om hvordan rosset gebærder sig? Lugter jeg anderledes? Er de bange for at jeg "stjæler deres piger? Man føler sig lidt som en hvid "perker" (no harm intended) "Same shit" bare med omvendt fortegn, når jeg prøver at indynde mig i de akademiske kredse, her bliver jeg dog ligeså langsomt accepteret, måske lugten af proletar langsomt er ved at fortage sig.\nMisforstå mig ikke, jeg elsker mit nye liv. Heldigvis har jeg en familie og nogle nære venner der stadig gider omgås en konvertit. 😀\nWow. No offense, men sikker på du ikke kunne have taget den universitet uddanelse? Kunne selvfølgelig godt være nogle andre områder det handler om, men den måde du går i dybden og breder emnet ud er meget flot.\nMen for at komme tilbage til dit emne, så har du ramt helt rigtigt. Har selv tænkt over det, bare ikke i så stor omfang.\nMan er simpelthen nød til at have samme interesse og gøremål for, at man kan komme ind på livet af andre.\nHar faktisk et glimrende eksempel, noget der skete for ikke så lang tid siden.\nJeg var til en fest hos veninde og hendes kæreste, det var ikke lige det største, men en 15-20 stykker, hvor jeg så på et tidspunkt sidder og snakker med kæresten (ven og klassekammerat). Vi kommer af en eller anden årsag ind på HTX (der hvor jeg går), noget computer stuff og lidt metal musik. Det skal lige siges, at det hele startede i et druk spil med nogle piger. Et stykke efter vi er begyndt, bliver vi efterladt, og ja vi spillede altså og snakkede samtidig med dem, men var vores samtale ikke lige deres emne? Var de alt for "snobbede" til os? De gik i gym, og vi som sagt HTX. Var vi lige pludselig ikke så interessante mere? Her snakker jeg altså ikke kæreste-potentiale, men bare almindelig hygge snak.\nVi undrede os lidt og spurgte om vi ikke skulle spille færdige, men nu ville de danse. Pudsigt?\nSynes det blev lidt rodet 😕 Klokken er også mange 😛\nOg forresten, for så vidt angår akademiker vs. ikke-akademiker så har jeg egentlig ikke så mange overvejelser i skuffen om det. Måske fordi det er en problemstilling jeg aldrig er stødt på. Jeg omgås mest akademikere, men tror egentlig det skyldes en blanding af fælles interesser og det faktum, at jeg ganske enkelt at det er i de kredse jeg har mødt mine venner.\nDog har jeg aldrig kimset ad nogen alene på baggrund af deres hverv (som i eksemplet med tømmerlærlingene) - til gengæld kimser jeg gerne ivrigt af folk som insisterer på at føre sig frem på andres bekostning, uanset om de måtte være akademikere eller ej :)\nNoNig, Først vil jeg sige rat at se et af dine sjælene og savnede indslag.\nOg så kan jeg vel bare prøve at komme med et forsalg til hvad der sker og man kunne vel nøjes med at sige Darwin og evolutionsteori, den stærkeste overlever, en af grundende til at jeg aldrig har forstået kommunismen, hvorfor arbejde/yde når det ikke giver dig fordele frem for din nabo.\nNår det nu er forbudt ved lov at man ikke må slå ihjel og at man ikke må slå kvinder bare fordi de er kvinder ja så har vi mænd et problem da kvinder tilsyneladende er bedre til at ligge strategier og manipulere end vi mænd.\nDu er selv inde på at sproget også sætter skæl, hvem vil være social med en der ikke fatte 90% af det du siger, fordi du ikke kan pg.a. uddannelsen miljø har formet dit sprog på en akademisk facon, der står de fleste smede nok af.\nDem og os, ja så er vi vel over i noget religiøst/new ages, i bogen "Den niende indsigt" er der et helt kapitel om det emne, hvis du ikke keder den kan jeg vart anbefale den og med mange af dine anskuelser vi har set fra dig her i forum, tror jeg du ville syntes at den er inspirerende og interessant.\nVi kan ikke stoppe evolutionen, kun ændre den, en dag bliver det hele nok meget bedre, må vi håbe.\nlink Den niende indsigt:\nSvaret blev redigeret 1 gang, sidst af bornholm d. 20-09-2009 23:44:02.\n#1 Kækt ;)\nDet var negrene der savede hovedet af den lille havfrue.\nKan desværre ikke som resten sige, at jeg godt kan følge dig lidt hen ad vejen.. for jeg gav op på halv vejen.. 🤣\nLæser det lige igen i morgen.,, for det er sku mere end jeg kan klare på sådan en søndag aften/nat 😴\nJeg syntes i virkeligheden det er ret sødt at du poster så langt et indlæg, der for mig kan tolkes som et skridt i den "akedemiske" retning, mens du i virkeligheden pt. befinder dig i et "lavere" socialt lag, på arbejde og i byen. Det er der alligevel en ret naiv ironi i 😉\nDet med problemstillingen omkring kvinderne har du evig ret i, men så alligevel heller ikke helt. Det er jo ikke alle kvinder der leder efter fyre med 13-taller på uni, men bor man i Århus, og hænger ud sammen med andre end håndværkere og ufaglærte, så er odds nok at man sidder og chatter en uni-chik op, sådan en lørdag aften/nat.\nOg her kommer så en pointe ind som jeg syntes du har fået balanceret dig udenom; at folk har sociale lag af en grund. Det bringer nemlig folk sammen at være en del af en større gruppe. Gruppen har så nogle uskrevne retningslinier der skal følges, og skal du ha' adgang til en studines private egendele, så skal du i hvert fald også være med i klubben - i det her tilfælde at du skal være studerende eller det der ligner, og jo dygtigere jo bedre, det klart.\nHvis vi nu tager extremerne, to foldbold fanklubber, så hænger man altså bare ikke ud med Brøndbyfans, hvis man selv holder med AGF - uanset hvor søde og rare de så er. Sådan er kvinder. De finder en mand i den, hvad skal vi kalde det, "safty-zone" de har bygget deres liv omkring.\nDet er derfor jeg syntes dit indlæg indeholder naiv ironi, fordi du egentlig - som jeg tolker det - lidt whiner over at du ikke kan score uni-chicks pga. din sociale status som uni drop-out. Sagens kerne er jo netop at det er hvad du er, så derfor er du ikke med i den "lukkede klub".\nMen selvfølgelig er det jo grov generalisering det hele. Selvfølgelig kan du da finde en højtuddannet kvinde, men som du selv skriver, så er odds uomtvisteligt højere, jo bedre uddannet du selv er.\nSå det er somend ikke fordi jeg tror de ser ned på dig - de ser dig bare som en "fremmed" eller "anderledes", eller en sød brøndbyfan i lag med AGF'ere. Så du kan være nok så flik og rar, men med hjem i seng kommer du altså ikke 😛 I hvert fald ikke før du selv dukker op i AGF-mundering.\nSvaret blev redigeret 2 gange, sidst af Mads321 d. 21-09-2009 00:44:31.\nAntropologi har skam også været inde over 🙂\nJeg kender godt lidt til den udsendelse. Har dog kun set en enkelt episode, hvor chefen for IO Interactive var inde. Alle damerne, med undtagelse af to - tror jeg nok - buzzede af med det samme. Så fandt de jo ud af, at han er/var/bliver millionær-agtig og ærgrelsen stod malet i ansigtet på dem.\nMen som en af gutterne skriver, så handler det jo også om hvordan man præsenterer sit stof. Måske det er derfor det hedder "operatør" i stedet for "fabriksarbejder", "renovationsarbejder" i stedet for skraldemand og "indkøbschef" i stedet for "idiot der ikke fatter hvad han eller hun laver". 😛\nJeg er som sådan ikke utilfreds med at gå i byen her i Århus, dog kunne jeg meget bedre lide Aalborg 🙂\nJamen, det samme gælder skam også for min familie. Vi er jo, når alt kommer til alt, jo rus'ere hele bundtet. Men alligevel er det jo "oppe" i tiden at uddanne sig. En sjov detalje er dog, at min mors side- og min fars side af familien er diametralt modsat hinanden.\nPå min fars side, er de klart en overvægt af ufaglærte og folk med en kortere uddannelse. Hvorimod min mors side, er klart domineret af folk med en længere eller mellemlang uddannelse.\nDet er som at tage til familiefest med Onkel Stewart den ene weekend, for derefter at tage til fest med den danske lærerforening på den anden 🤣\nMange virksomheder ser, tror jeg, faktisk de mennesker. Men kender samtidig også godt til den der mærkelige solidaritetsfølelse der er i sådan nogle arbejdere. Det ene øjeblik kan de hade hinanden, men ret hurtigt blive enige om at hade ledelsen og en enkelt person...\nJamen. For at være helt ærlig, så tror jeg heller ikke at det er så udpræget som man gerne vil gøre det til. Desværre, så kan statistik jo bruges til alt, både på godt og ondt. Men en interessant pointe var, at selvom 80 % af kvinderne "foretrak" mænd med en tilsvarende eller 'bedre' uddannelse, så svarede 70-75 %, at "sådan var de jo ikke, i virkeligheden".\nVi kan jo godt lide at putte folk i kasser, og klassificere dem, uden man overhovedet har hørt deres stemme eller trykket deres hånd.\nPersonligt, så er jeg godt klar over, at jeg sjældent giver det bedste førstehåndsindtryk, fordi jeg går i folk med træsko på. Selvfølgelig er der almen pli, takt og tone, som jeg 'forsøger' at overholde. Men generelt, så vil jeg helst være 'mig'. Ikke noget med at stå og pille i et fint slips, fordi man føler sig utilpas og fremmed.\nSå hellere dukke op i jeans, t-shirt og blazer. Heldigvis, så går jeg - oftest - ret anonymt klædt, så jeg kan falde i. Men det er kun indtil jeg åbner munden, og går i gang med en enetale om hvorfor vi skal udlicitere Bornholm og anvende den som en slags Dansk Australien.\nDu har vel være en slags 'mulat' i den henseende. Altså en wannabe akademiker, som dine ikke-akademiker-venner synes er/var en snob. Og akademikerne syntes nok, at du var en opkomling der ville lege med de tunge drenge.\nDet henfører jo også lidt til den idé om, at vi alle har brug for hinanden. Der er jo, hvis vi skal se reelt på det, ingen der kan undværes. Om så det er fundementalisterne, ekstremisterne, pascifisterne eller de stærkt radikale... nåja, og så Borgerligt Centrum.\nAlle har en opgave, en plads at udfylde, og hvis ikke de eller vi var der til at udfylde den, ville Verden jo ikke se ud som vi kender den... og så bliver det hele enormt dybt og filosofisk, igen.\nDet skal jeg da nok også, på et eller andet tidspunkt. Jeg kan bare ikke rigtigt se mig selv i en sådanne situation, lige nu, hvor ønsket om total fordybelse dominerer alt andet 🙂\nDet er mig. Jeg elsker at føre mig frem på andres bekostning. Desværre. Forhåbentlig er jeg ikke nedladende eller hånlig, men nok snarere dybt interesseret og forsøger at inddrage samtlige aspekter i en given debat.\nSommetider sker der bare det, at jeg står imellem to "typer" der ikke kan snakke sammen...\nTak for din ros 😳\nJeg må desværre rette en fundemental fejl. Darwin evolutionslære går ikke ind for at den 'stærkeste' overlever, men den 'bedst tilpassede'. Altså den mutation, der giver de bedste gener videre - so to speak.\nDet med den stærkeste overlever, er jungleloven. Altså ham med flest muskler overlever. I dag, er det nok ikke til så meget nytte at være en god jæger eller kraftkarl, som det er at være indforstået med de regler og normer vores samfund er baseret på. Samt en forståelse af de tekniske aspekter vi benytter i en kraftigt stigende grad.\nSelvfølgelig kan det nok også godt oversættes til "den stærkeste", men i givet fald, må det vel være den "stærkeste i situationen". Altså den med de bedste forudsætninger for at overleve... ja, jeg ved ikke... en tur med bybus i det Århus C omkring kl. 16 😀\nNope. Det var Nasar Khader! 😎\nDu skal da være så velkommen 🙂\nJamen, du har jo fuldstændig ret i din anskuelse. Der er ingen tvivl om, at vi mennesker er flokdyr, og derfor søger "dem vi kender" eller "det vi kan genkende".\nMen den overordnede pointe var ikke om hvorvidt man kan score en uni-tøs, når man selv står på fabrik. Der er jeg jo selv den undtagelse der bekræfter regelen. Min kæreste læser statskundskab og er pt. i gang med sit speciale.\nSå på dén måde, befinder i hvert fald hun og jeg, sig i hver sin ende af spektret.\nOg ja, jeg kan da heller ikke lægge skjul på, at jeg søger de akademiske kredse. Men samtidig, så er det ikke for de akademiske kredses skyld, for jeg savner noget mere praksis. Teori, hypoteser, udregninger og filosofi er rigtig godt. Problemet er blot, at jeg søger en situation hvor jeg kan anvende min teori til noget.\nHvis jeg føler at mit arbejde er spildt, eller anstrengelserne ikke vil bære frugt, så smider jeg alt hvad jeg har i hænderne og finder noget andet at lave. Det er desværre en ENTP-defekt 😳\nJeg har, indtil videre, ikke haft problemer med uni-chicks, så længe vi undgår delen med hvor jeg bor, hvad jeg laver og hvad mine planer er.\nEn del af det, skal nok også findes i, at 'den slags' piger, gerne søger en fyr med struktur og et mål i livet. Det er ikke just noget jeg selv kan prale af pt. Selvom jeg har et godt arbejde - som jeg er enormt taknemmelig for - så lever jeg jo lidt en rodløs tilværelse.\nNej. Det jeg "whiner" over, er det snobberi man møder. Det er ikke så slemt for mig, da jeg - som sagt - har venner på begge sider af hegnet. Mit indlæg i #0 skal nok også blot ses som en model eller skitsering af hvad jeg har oplevet. Lidt alá "Hvor er politiet når man har brug for dem?"-tråden.\nJeg tog blot udgangspunkt i de to artikler jeg har læst, og fandt af disse principper i dén grad gjorde sig gældende.\nDet jeg nok reelt whiner over, er mest på vores manddoms vegne. Selvom en mand har en god uddannelse og tjener styrtende med penge, er det jo langt fra en statsgaranti, at han vil være den bedste forsørger, ægtemand eller far, for den sags skyld.\nDu og jeg, kommer jo ikke just fra high-class hjem. Men tror du ikke, hvis ikke en af os havde en semi-akademisk baggrund eller interesserede sig for computere, at vi to så nogensinde var faldet i snak?\nJeg er skam taknemmelig for alle de bekendtskaber jeg møder på min vej. Både på godt og på ondt. For selvom nogle er berigende og lærerige, så er der også nogle som er direkte sårende, oprivende eller måske endda så groteske, at de på alle mulige måder fremkalder væmmelse eller forargelse i mit indre.\nMen, jeg havde ikke været dem eller de oplevelser foruden, for så ville jeg ikke være den jeg er. Så ville jeg jo heller aldrig have mødt dig. Du ville aldrig have været hjemme hos mig og have en pissefed aften, som jeg vil huske resten af mit liv.\nOgså det til trods for, at man måske gør brug af en forstumpet retorik. Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at vi to sagtens kunne have mødtes på uni, og haft en aften fuldstændig magen til. Måske med en anden dialogbrug, udfald eller begyndelse.\nSå på dén måde, ser jeg det lidt som om, at AGF'ere og Brøndby-fans sagtens kan være gode venner, og jeg er heller ikke i tvivl om, at det er der nok mange som er i virkeligheden. Det er blot de 10 % fanatikere, der ødelægger det for alle andre, da de åbenbart larmer mere end de 90 % rolige tilhængere.\nPå samme måde som med kvinder der snobber opad, mænd der ikke ser på andet end uddannelse og fuldstændig ignorerer der personlige kvaliteter. Der findes ikke mange af dem, da de fleste jo påkalder sig at være menneskeelskere og pacifister. Men når det kommer til stykket, så er vi jo allesammen flokdyr.\nHavde jeg mødt dig, en mørk og kold aften, uden at vide hvem du var, og du havde et bistert ansigt på, var jeg nok gået i en stor bue uden om dig. Men nu kender jeg dig jo, jeg ved hvem du er, ved at du har en psychomis og bor med en herlig gut 🙂\n#17 og tldr står for??? 😐\n= For meget tid foran skærmen 😛\n#10 med det her "til gengæld kimser jeg gerne ivrigt af folk som insisterer på at føre sig frem på andres bekostning". mener du så folk der i andre personers nærværd intet problem har med at hænge en anden ud for at blive set i bedre lys/få bekræftigelse eller blive anset som den sjove endnu engang? fordi så kan jeg kun sige.... jeg kender det alt for godt :no:\nJeg synes stadig du burde blogge og få spredt dine guldkorn noget mere :yes:\n- så blir de mere krydrede indlæg også smidt i avisen :p\nFænomenet med at kvinder går efter en mand der mindst har den samme uddannelse som dem selv, er vel i bund og grund ikke noget nyt - sådan har det jo altid været. det er vel et symptom på fortidens system, hvor det var manden der forsørgede famillien, og det derfor var hans indtjeneing der var afgørende for familiens, og demred kvindens, levefod. Selv om det er et lævn fra fortiden, mener jeg dog stadig mentaliteten ligger i de fleste kvinders underbevisthed på et eller andet plan. Hvorfor skulle de stile efter noget "lavere" end det kvinder altid har gået efter?\nDet er vel lidt det samme når en far helst ser datteren gifte sig med arkitekten frem for tømreren. Noget der i bund og grund burde være bedøvende lige meget, og jeg vil da også mene at de fleste også sætter de menneskelige kvaliteter først..\nNår det er sagt, så tror jeg det er meget få der rent faktisk lader uddannelse være bestemmende for ens kommende partner. Som du også selv skriver så har de fleste kvinder holdningen at- "sådan er det jo ikke, i virkeligheden". Men er det ikke logisk at gå efter en partner der er højtuddannet, uden at lade dette være bestemmende for det endelige valg?\nI det hele taget mener jeg, at diskutionen i bund og grund er ligegyldig, da kærlighedens veje jo som bekendt er uransagelige..\nNår det kommer til det at ville omgås mennesker af "sin egen slags" finder jeg det ikke specielt mærkeligt. Det at man har noget til fælles skal ikke undervuderes, da det giver noget at "være sammen om".\nPersonligt elsker jeg forskellighed, og jeg synes for eksempel det er spændende at snakke med udlædninge og finde ud af vhordan vores kulturer adskiller sig fra hinanden - og hvordan de er ens.\nSelv færdes jeg mest blandt studerende som jeg selv, men jeg er mere eller mindre ligeglad hvem folk er - det er personligheden der tæller. Og lige meget hvem det er, så skal jeg nok finde noget at snakke om. Selv holder jeg med FCk, så hvis det er en Brøndby fan kan vi snakke om hvor elendig en træner Kent Nielsen er eller om at de jyske hold er ngoel bonderøve. Med en AGf'er kan jeg til gengæld altid finde sammen i en fælles front mod BIF :D Det der er afgørende er de gensidige respekt for hinadnens forskelligeheder, og det at man ikke begynder at smide om sig med alskens fremmedord så man mister halvdelen af dem man sidder sammen med - snak dog i et sprog alle kan forstå!\nNoget jeg til gengæld ikke kan klare er netop den holdning med, at man ekskluderer folk på grund af udannelse eller mangel på samme. Hvis de ikke "passer ind", så skal det nok vise sig når man lærer personen at kende - og så forsvinder de typisk også igen lige så stille. I det store hele er uddannelse i mine øjne ret ligegyldigt når det kommer til venskaber, vi har sku allesammen brug for hinanden, lige meget om det er kassedamen i netto, ingeniøren der bygger en bro, revisoren der laver din selvangivelse eller renovationsarbejderen der henter dit skrald.\nDet ligger i opdragelsen - næsten 70% af det. De fleste i børn i dag behandles som konger og dronninger og curling begrebet er ikke helt af vejen. Alle med rundsave på albuerne og så er det mig mig mig helevejen frem. "Hippie"-begreber som solidatitet, tolerance, empati er ikke at finde, og hvis du bliver syg så er det sgu nok din egen skyld - altså hver er sin egen lykke smed.\nDe hele bider mærke i uddannelsesforløb, hvor de personlige præstationer ligger i højsædet og der skal helst konkurreres på karakter niveau. Din personlighed og din kunnen vejes på dine 10 og 12 taller - mens der ligger dumpe karakter i social intelligens.\nJeg kender begge "typer" du nævner og har ikke andet end et køligt blik tilovers for dem, hvilket jeg ikke lægger skjul på at bruge, hvis jeg mener det indpasser sig.\nDet skal ikke misfostås til, at jeg ikke kan li' akademiker/hånderværker mv. miljø'er, men jeg har det bedst ved at indfinde mig i en balance af de to miljøer - nogen gange kan niveauet i det ene være for lavt til at jeg gider at beskæftige mig med det (no-offense) biler, øl og fisse - det gider jeg sku ikke høre på heletiden, på den anden side gider jeg heller ikke filosofiske og teoretiske debatter om problemerstillinger hvor jeg tænker forhelvede, gør det nu bare i stedet for at tale om det etc.\nJeg vil gerne deltage i begge dele men i doserede mængder så at sige.... det er ikke noget alle lige forstår.\nMht kvinder ? jeg lever et absolut lykkeligt single liv, som jeg pt. ikke har tænkt på at opgive.\nSvaret blev redigeret 3 gange, sidst af Gripen90 d. 21-09-2009 14:42:41.\n#0 - endnu en spændende tråd! 🙂\n... har faktisk læst alle kommentarer! 😎\nanyway - er jeg den eneste der går og savner et "NoNig's corner" her på Hwt? 😛\n#24 et Nonig's corner kunne være konge 🙂\n#23 jeg har også venner på begge sider og elsker at ha muligheden, for den ene weekend, at drikke mig i hegnet til L.Ron.Harald, og næste weekend at drikke rødvin og ha jakkesæt på.\n#20 jeg er ikke helt sikker på, hvad du mener, men min pointe var at jeg ikke bryder mig om at nogen, uanset uddannelsesniveau, fører sig frem på andres bekostning :)\n#25 Har du været samme med begge (grupper) på samme tid?\nhttp://nonig.urbanblog.dk/ - Sådan! 🙂\nForskellen er jo blot, at langt over halvdelen af de adspurgte kvinder "siger", at sådan er de jo ikke, når nu statistikken siger det lukt modsatte 🙂\nJeg tilhører en forholdsvis heldig årgang, der var lige foran de såkaldte 'curlingbørn'. Ikke desto mindre, så er mange af tendenserne at finde, selv ved mine jævnaldrende og ældre venner og bekendte.\n"NoNig's corner" lyder som et dårligt stand-up sted i London... 😛\nDet samme hér. Men jeg har ikke noget imod at 'blande' de to verdener. De fleste af mine venner er, heldigvis, ret åbne og varme når det kommer til fremmede udenfor "cirklen".\nVi er også hele vejen rundt. Alt fra fodbold til biler og Verdensøkonomien 🙂\n#28 - vi kan jo ikke alle være lige kreative skriftligt? 😛\n#28 Jeg opsummerer lige igen fra dit eget indlæg:\n- 80 % af kvinderne "foretrak" mænd med en tilsvarende eller 'bedre' uddannelse\n- 70-75 % svarede at "sådan var de jo ikke, i virkeligheden".\nI begge tilfælde er det noget de "siger" - hvordan det i virkeligheden er, kan man jo kun gisne om. Det eneste man kan konkludere er at 70-75 procent af kvinderne (af alle eller af de 80%) har realitetssands nok til at se at det ikke fungerer på den måde i virkeligheden.\nHvor er det helt præcist du siger statistikken "siger det lukt modsatte"..?\nOverhovedet ikke. Jeg kan godt se, at de måske er kluntet formuleret så.\nDen ene undersøgelse kiggede på indkomst, uddannelsesniveau og ægteskabelig stand samt samboende par. Vel en slags CPR/SKAT/Uddannelses-indhentning af informationer.\nBagefter inviterede man x-antal kvinder og mænd til at deltage i en undersøgelse, hvor de blev stillet en række spørgsmål.\nUd fra granskning af informationer fra CPR/SKAT/Uddannelse, kunne man se, at 80 % af kvinderne tenderede mod at finde en mand der som minimum havde en uddannelse eller et lønniveau tilsvarende dem selv.\nSpørgerunden, hvor de så spurgte kvinderne og mændene: "Jamen. Ville du selv foretrække en mand der havde samme eller bedre uddannelse end dig selv?" - viste et modsat resultat 🙂\n#27 ikke alle sammen, men flere af dem ja\n#26 tror vi snakker om det samme:)\nDet er mig der er "NoNigs Corner" ;)\nHar lige siddet og læst hele smøren igennem, puha. Jeg ligger ikke rigtig inde med disputats genet til at kunne følge med på disktutionen, må jeg nok indrømme. Det er dog meget interessant og giver da så bestemt stof til eftertanke :)\nHar siddet og besværet mig med at omformulere alle de bogstavs-sammensætninger til korte og letfattelige sætninger. Er spørgsmål / summen af det hele at man gerne vil "spise suppe" med dem som føler sig højere oppe ad rangstigen end man selv er?? Tro mig, det er ikke det værd - jeg har været gift med en højt rangerende boss i Dong.. og en sygeplejerske, kommer nu sammen med en overlærerinde og har det fint for når alt kommer til alt er vi alle ens hvad angår komplekser og vanvid 😲 .\nNår man taler stille og roligt MED et menneske er der ingen forskel på nogen af os udover kønnet - jeg har i mit 53 årige liv ALDRIG mødt et ukompliceret menneske som ikke ind imellem følte sig underlegen overfor visse andre og som ikke følte sig "god nok", INGEN, som jeg har mødt i verden, har været født uden komplekser og INGEN har været i et "anderledes selskab" socialt - uden at føle sig som en "elefant i en glasbutik".\nKort sagt, lad mennesker komme med deres ordgylle, lad dem tale færdigt uden afbrydelser.. og før så en samtale med dem som din ligemand 😀 . De fleste er inderst inde nogle søde mennesker - de skal bare have chancen for at føle sig "gode nok" 🙂 .\nJeg er elendig til at lade folk tale færdig, men det skyldes nok mest ivrighed 😳\n#31 Jeg ser din pointe. Men jeg mener ikke at man kan konkludere at folk automatisk går efter en kæreste med samme udannelsesnivau, men derimod nogen der "ligner en selv" - hvilket jo så også afspejles i uddannelsen. Der er nu engang meget sandhed i ordsproget om at "lige børn leger bedst". 🙂\nMen, "problemet" er ikke, at "lige børn leger bedst". Problemet er, at der bliver en skævhed i samfundet, hvor et barn har en advokatmor og en tandlægefar. Ikke en advokatmor og skraldemandsfar.\nSammenholder man det med det semitænkte eksempel, hvor folk er lidt snobbede, selv på uddannelsesniveauet, tænk dig så hvordan et barn - opdraget i et akademisk, ufaglært eller arbejdsløst hjem - vil blive.\nDe fleste af os, kommer jo fra middelklassefamilier, nogle kommer fra overklasse og nederste klasse.\nDet er, for mig at se, ikke et problem, da samfundet - som vi jo nu en gang lever i - er opbygget omkring denne difference.\nProblemet for mig opstår, når et samfund hvor forskellen imellem klasserne, sammenholdt med en "dem og os"-tanke, bliver stærkere og stærkere, fordrer nogle unge mennesker der opfører sig som eksemplet ovenfor.\nHvem siger ikke, at en skraldemand og ingeniør vil kunne blive de bedste venner? Ja forestil dig endda, at de to finder på nogle ret gode idéer og løsninger, baseret på skraldemandens erfaring og dagligdag, og ingeniøren ser en god opgave...\nDerfra kobler jeg det over i, at flere og flere kvinder "snobber opad". Det har jo aldrig været en hemmelighed, at de fleste kvinder søger en god forsørger. Enten i form at store muskler, store skydevåben eller en stor årsløn.\nProblemet opstår, når flere og flere kvinder vælger at uddanne sig, og samtidig vil finde en mand der som min. har samme eller en bedre uddannelse end dem selv. Det giver en forøgelse af pardannelser, hvor forældrene - givetvis, jeg kan jo ikke give dig en garanti - med stor sandsynlighed vil opdrage barnet til samme tankegang.\nSe blot på vores egen årgang og dem derefter. Jeg ser ikke megen empati, uselviske handlinger og beslutninger. Og desværre kommer det jo fra forældrene der har lært de små guldklumper, at ingen i hele Verden er vigtigere end dem.\nDe mangler respekt for autoriteter, forældre, får svært ved at danne sociale bånd osv. osv. al det lort dér.\nSom jeg ser det, så vil tingene altid ændre sig. Mine forældre forstod nok ikke det med PC og hvorfor det var så forbandet interessant.\nFor mit vedkommende, og grunden til denne tråd, ligger problemet i, at disse mennesker der 'snobber' jo vil skille sig mere og mere ud. Det gælder jo begge veje.\nJeg hører, stort set hver dag, udtryk som:\n"Ufaglærte er idioter"\nOg jeg skal nok holde på resten, men I forstår idéen.\nDer er ikke en skid sandhed i, at "lige børn leger bedst", for hvad er det præcist der gør børn - eller folk, for den sags skyld - "lige"?\nEr det uddannelse?\nEr det årsløn?\nEr det måden man er på som person?\nJeg priser mig lykkelig over, at have de få gode venner jeg har, som kommer fra hvert sit miljø. De kan nemlig se ud over uddannelse, årsløn og sætter pris på måden man er som person. Det er jo netop derfor at vi er nære venner, og det gælder vel for alle nære venner?\nMen hvorfor er det så lige, at folk der ikke er mine nære venner, reagerer som eksemplet i #0?\nHvorfor er det lige, at disse mennesker ikke kan se ud over karakterer på papiret og tøjet på kroppen? Jeg synes blot at kunne se en stigende og efterhånden faretruende tendens.\nLidt alá: "Fuck han ligner en akademiker. Vi smadrer ham!" eller "Hold da op for en uhumsk mandsperson, lad os melde ham til politiet. Han ligner en der sælger stoffer...".\nHeldigvis er de fleste af os ikke på den måde... men, hvorfor viser statistikken så noget andet?\n#0 --> Hvis du skriver en bog, så køber jeg den! No shit - og jeg og andre har sagt det før - du forstår at gøre en tekst levende! Og.. Så er indholdet skam heller ikk så værst igen 😉\nTusind tak 😳 🙂\nNu vælger jeg lige at tage et lille udklip fra post #38.\nDet er nu ikke helt rigtig. Det er nok mere personer, der kan sætte sig i respekt der er mangel på. Alt det såkaldte pædagokiske i vores samfund, der skal gøre os til mennesker virker bare ikke altid. Vel selv sige jeg har meget respekt for autoriteter, men hvis en person ikke kan finde ud af at sætte sig i respekt, så er det ikke en selvfølge at jeg bare høre efter denne person.\nOg det næste jeg skriver skal du ikke tage for personligt. Here goes:\nEr det her ikke bare lidt en whiner tråd, hvor du maler fanden på væggen. For at en person skal blive accepteret i en gruppe uanset faglige og økonomiske forhold, skal der ligge en hvis tiltro og tillid, samt opbygges en relation til denne person, før du bliver en del af gruppen. Plus du mangler at tage med at gamle venner holder mere sammen end nye, idet gruppen har oplevet noget sammen, og det står de sammen om. Så hvis du føler at du bliver udstødt engang imellem selv mellem "venner", så er det fordi du ikke er en del af kernen, og den bliver man ikke bare lige en del af.\nHvis du så opbygger en relation til en gruppe og de vælger at komme senere hen med "du er ikke en del af os", så er der kun en ting at gøre og det er at tage tyren ved hornene, og sige at det pis gider du ikke at finde dig i. For så sker der nemlig en ting eller to inde i deres hoved, som nødvendigvis ikke komme frem med det samme. Du har sat dig i respekt, og sagt de kan rende og hoppe, hvis det er deres holdning. Herefter cutter du kontakten fra dem, og så skal de nok senere komme til dig ellers så lære de senere at det ikke er en måde at opføre sig på. Hvilket bringe mig tilbage til det første, og det er at der ikke er nogen som sætter sig i respekt i vores samfund, fordi vi er fyldt op med den pædagogiske tankegang, om at vi skal være søde og rare, men samtidig gør det os bare til selviske egoister.\nNoNig , du er min helt , damn du skriver godt 😲 😳\n#38 "Der er ikke en skid sandhed i, at "lige børn leger bedst", for hvad er det præcist der gør børn - eller folk, for den sags skyld - "lige"? "\nDet er så din holdning, men for mig at se er det da hverken uddannelse eller årsløn der afgør dette. Jeg tror bare på, at en person der vælger at uddane sig til ingeniør eller læge, er en anden type person end dem der vælger at blive murer.\nJeg siger ikke at den ene type er bedre end den anden, men at forskellen på folk og deres personlighed også afspejles i den uddannelse de ender med at få.. Generelt tror jeg der er en tendens til, at "folk" bare har det bedre med andre der ligner dem selv.\n"Problemet opstår, når flere og flere kvinder vælger at uddanne sig, og samtidig vil finde en mand der som min. har samme eller en bedre uddannelse end dem selv. Det giver en forøgelse af pardannelser, hvor forældrene - givetvis, jeg kan jo ikke give dig en garanti - med stor sandsynlighed vil opdrage barnet til samme tankegang. "\nDer hopper min kæde af. Hvordan kan det være et problem at kvinder uddanner sig? Er der forskel på at den mandlige overlæge er gift med en sekretær eller end atomfysiker? Og hvad er "samme tankegang" - at man skal være gift med en akademiker for at "være noget"?\nJeg tror på at vi er et produkt af vores ophav og de erfaringer og oplevelser vi bliver udsat for gennem livet. Man kan da ikke undgå at blive påvirket af fem år på universitet, men behøver man glemme sin opvækst i et måske helt anderledes miljø?- Det mener jeg bestemt ikke.\nJeg synes du trækker linjerne alt for skarpt op, og gør et stort problem ud af noget der ikke er der. Selv har jeg meget sjældent været udsat for folk der lægger den holdning du skitserer for dagen ("Akademikerfisse", "Ufaglærte er idioter" osv.), men det kan da være at det er anderledes i Århus end det er i KBH...\n-> #41 + #43\n... no offence, men jeg tror at I misser pointen 😐\n#38 ufaglærte er ikke idioter... nej se smede.. DE er idioter 😀 virkelig ordredes betydning idiote, de er direkte dumme 😴\ndet bliver en lang historie hvis jeg skal give et eksempel.. men dumme.. det er de fandme 😀\n# 45, det er generalisering til tider også.\n#43: Der hopper min kæde af. Hvordan kan det være et problem at kvinder uddanner sig?\nDet er der heller ikke, Allan sætter det bare på spidsen som den "yderste konsekvens" af en form for ensretning.\nEn del heri tror jeg også skyldes at visse arbejdsområder ikke er så "anerkendte" selv om de er mindst lige så vigtige. Tag bare skraldemandseksemplet. Nej i dag er man ikke skraldemand, da det kan man ikke hedde - det er ikke "fint" nok, nej så nu hedder det renovationsmedarbejder eller renovationstekniker hvis det virkelig er top notch - selv om man laver præcis det samme. Altså der er en kunstiggørelse i div. titler for at få ting til at "lyde af noget". Hvor mange "Key account managers" hører man ikke om og tænker wow, det må være noget fancy - nej det kan sku være den almindelige sekretær el. kontorassistent der har fået titlen.\nAnyhow tilbage til skraldemanden el. renovationsmedarbejderen, så er hans rolle lige så vigtig som f.eks tandlægens. Hvis skrald/affald mv. ikke blev ordnet mv. ja så ville der opstå seriøse hygiene problemer mv.... ja vi har jo set det talrige gange ved strejker hvor lortet hober sig op i gaderne, og så ser vi lige pludselig hvor vigtig denne funktions faktisk er bare for at holde et samfund kørende.\nBare fordi man er ikke er raketforsker så behøver ens ambitioner ikke at være færre el. mindre værd.\nSvaret blev redigeret 1 gang, sidst af Gripen90 d. 23-09-2009 23:13:24.\n#44 Du skal da være så velkommen til at skære denne ud i pap..\nDer er som sådan ikke noget galt i at kvinder uddanner sig. Problemet opstår når undervisningen på aller højere lære anstalter, bliver så domineret af kvindelig tankegang og filosofi, at alt der bare "lugter" det mindste af maskulinitet, bliver dæmoniseret. Tro mig; når man har læst de første 30 romaner af Helle Helle, Tove Tove eller hvad de nu kalder sig, ja så tror man næsten selv, at alle vi mænd bærer skylden for alt. 😀\nMed hensyn til de forskellige job betegnelser :\nLokums renser Human waste manager\nBonderøv Agrikultur tekniker\nLuder Sex arbejder\nArbejdsmand Produktions assistent\nFeje dreng Broom Chief\n# 48. Tænk på regnskoven. Hvis NoNig, skal skære noget ud i pap, ryger der mindst et par kvadratkilometer 🤣 (Det er nu det værd)\nIkke at jeg forstår særligt meget at denne tråd, men spamrate'n skal jo holdes ved lige 🙂\nEr i øvrigt ganske enig med dig.\nMit kammerat der nu er igang med 5. år på DTU er stadig ligeså meget bonderøv som da han startede der. Så der er bestemt ikke gået akademikersnavs i den eller noget.\nDu har ret i at amibitionsniveauet ikke nødvendigvis afspejler den stilling man bestrider. Men det er dælme sjældent man møder en gadefejer/SUSO assistent/Skraldemand der drømmer om at være direktør i en større privat virksomhed.\nDu har da ret i at alle offentlige jobs er nødvendige, og derfor er en gadefejer ligeså vigtig som regeringen.\nMen man skal altså huske på, rigtigt mange lavtlønnede mennesker har sig et job kun fordi de er nødt til at tjene penge, og de måske godt er klar over at deres lavtlønnede jobs ikke er verdens mest glamourøse.\nfolk tager jobs af forskellige årsager.\n#46 korrekt.. men ikke i dette tilfælde... virkelig.. okay ikke alle smede.. smede der arbejder ude på statoil raffinaderiet i kalundborg 😴\nNu har jeg kommenteret din blog. Det er glædeligt at se du endelig kaster dig ud i desciplinen.\nOg nu til din tråd.\nJeg har det svært med emnet. Mest af alt fordi jeg gerne vil være den åbne og forstående person der kan li' alle. Det er desværre bare ikke altid muligt. Jeg prøver som oftest at snakke med folk i vores bar på kollegiet, men nogle gange bliver man bare træt af folk, og jeg har vitterligt svært ved at skrive ned hvorfor. Jeg tror jeg gemmer resten af mit svar til jeg har fået tænkt lidt over tingene, så jeg kan skrive en fornuftig afslutning.


Horsens-området kan byde på en af landets bedste udsigter, hvis man er klar på en lille gåtur op ad Sukkertoppen. Den store bakke, der når 108 meter over havoverfladen, har fået sit navn efter både bakkens udformning og det sand, den primært består af.\nToppen af Sukkertoppen giver en fantastisk udsigt over blandt andet det smukkeste stykke af Gudenåen, som byder på et væld af spændende aktiviteter.\nSe Sukkertoppen på et kort her.\nDer er fundet spor af en befæstning fra vikingetiden på Sukkertoppens sydvestlige ende, og det er ikke svært at forestille sig, at det har været et strategisk godt sted at søge tilflugt.\nTidligere har den store bakke nemlig været kraftigt afgræsset, og det blottede det sukkerlignende sand, som har givet bakken sit navn, men det gav også endnu bedre udsyn. På den måde kunne man se fjender på lang afstand.\nDe egenskaber, der gjorde Sukkertoppen et strategisk godt sted for vikingerne, gør den besværlig i dag. De stejle sider af bakken er svære at forcere med barnevogne, og bestigningen er desværre ikke egnet for gangbesværede.\nFra toppen af bakken kan man se nogle af de spændende oplevelser, man kan møde i området omkring Sukkertoppen og Gudenåen.\nIkke langt fra Sukkertoppen ligger Klostermølle, som oprindeligt var et benediktinerkloster i Middelalderen. Munkene opstammede vand fra den store Gudenå for at udnytte kræfterne i en vandmølle og anlægge engvanding.\nI dag ligger der et stort og flot bygningskompleks, som tidligere var en aktiv papirfabrik. Faktisk blev der produceret papir helt indtil 1973, og selvom der ikke længere bliver produceret papir, er bygningerne der stadig.\nDe majestætiske og storslåede bygninger er et besøg værd, og du kan læse mere om Klostermølle her.