Viimase eksiilpresidendi sünnikoht saab tähise - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nViimase eksiilpresidendi sünnikoht saab tähise\nViimase Eesti valitsusjuhi presidendi ülesannetes ning riigisekretäri eksiilis Heinrich Marga sünnikohas Põlvamaal avatakse kolmapäeval mälestuskivi.\nSamal päeval möödub 97 aastat Heinrich Marga sünnist, vahendas riigikantselei pressiesindaja.\nKell 14 Kõlleste vallas Ihamaru külas Otsa talus algaval mälestuskivi avamisel osalevad teiste seas riigisekretär Heiki Loot ja riigikogu liige Trivimi Velliste.\nKohal on ka Kõlleste vallavanem Andrus Seeme ja perekonna esindajana Heinrich Marki poeg Peeter Mark. Mälestuskivi õnnistab EELK Kanepi Jaani koguduseõpetaja Margit Lail.\nMälestuskivi avamisele järgneval kõnekoosolekul esinevad Heinrich Marga eksiilvalitsuse liikmed Enno Penno ja Peeter Luksep, riigikogu liige Urmas Reinsalu ning Karl Ristikivi Seltsi esimees ning EÜS Veljesto vilistlane Janika Kronberg.\nRiigikantselei on Eesti Vabariigi juubeliaasta raames juba tähistanud August Rei sünnipaiga Järvamaal, Aleksander Warma sünnipaiga Viinistul, Otto Strandmani sünnikoha Kadrina vallas, Ado Birki sünnikoha Tarvastu vallas ning Jaan Teemanti sünnikoha Varbla vallas.\nMälestuskivide avamisega avaldatakse austust meie riigimeestele, neid meile andnud valdadele ja linnadele ning meie ajaloole.\nHeinrich Mark oli Eesti eksiilvalitsuse riigisekretär aastatel 1953-1958.\n1971. aastal nimetas peaminister presidendi ülesannetes Tõnis Kint Heinrch Marga peaministri asetäitjaks ning sõjaministriks. Selles ametis oli ta 1990. aastani, mil Margast sai peaminister presidendi ülesannetes eksiilis.\n6. oktoobril 1992 andis Heinrich Mark üle volitused vastmoodustatud Eesti Vabariigi valitsusele ja president Lennart Merile.\nHeinrich Mark sündis 1. oktoobril 1911 Võrumaal Kõlleste vallas Otsa talus. Oma hariduse sai ta Võru ja Tartu Õpetajate Seminaris. 1933-1938 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast seda töötas ta kaks aastat algkooliõpetajana. 1940. aastal oli ta vandeadvokaat Peeter Sepa abi Tartus, 1941-1943 vandeadvokaadi abi Tallinnas.\nPärast Eesti okupeerimist 1940. aastal töötas ta lühikest aega Tartu Ülikooli sekretärina. 1940. aastal kandideeris Mark riigivolikogu valimistel Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaadina, kuid ta kõrvaldati kandidaatide nimekirjast. 1943. aastal põgenes ta Soome, kus oli üks Eesti Büroo organiseerijaid ja ajalehe «Malevlane» peatoimetaja abi.\n1944. aastal asus Mark Rootsi, kus oli välismaalaste komisjoni assistent.\nHeinrich Mark suri 2. augustil 2004. Tema põrm on puistatud mälestamishiide Stockholmi metsakalmistul. Eestis on ainuke mälestusmärk Heinrich Margale Kanepi kalmistul olev perekonna mälestuskivi.


Valikud Kaubandus VS ost ja toetus, Top 10 Tasuta Binary Valikud signaale\nValikud Kaubandus VS ost ja toetus, Kasumi jaotamise või kahjumi katmise valikutest\nRääkides tulust, siis raha teenimiseks on mitmeid võimalusi. Algajana alustangi väikestest summadest, aga nii kui tulu teenin siis LEI koodi maksumus sööb mul selle kuidas investeerida bitcoini ju kohe ära.\nKasumi jaotamise Valikud Kaubandus VS ost ja toetus kahjumi katmise otsuse võib esitada ka koos järgmise majandusaasta aruandega, kui otsus võetakse vastu pärast majandusaasta aruande esitamist. Sisuliselt toimub kinnitatud majandusaasta aruande esitatamine siis enne, kui kasumi jaotamise või kahjumi katmise otsus on tehtud.\nPraktikas esineb aga küllaltki tihti ka juhtumeid, kus agarad raamatupidajad või juhatuse liikmed esitavad aruanded äriregistrile enne või ilmaet majandusaasta aruande ning kasumi jaotamise või kahjumi katmise oleks kinnitanud ka üldkoosolek või ainuomanik.\nTasub siiski teada, et iga majandusaasta aruande esitamisel on ettepanekutes ja otsustes kasumite ja kahjumite numbrid viimase kinnitatud majandusaasta lõpu seisuga eeltäidetud ja mittemuudetavad st järgmise majandusaasta aruande esitamisel ei ole eelmise majandusaasta seis taastatav. Sedakaudu tuleks eelmise majandusaasta kasumi jaotamise otsuse või kahjumi katmise otsuse esitamiseks eelmise majandusaasta aruanne e-äriregistri ettevõtluskeskkonnas tegelikult uuesti esitada.\nMiks on kasumi jaotamisel või kahjumi katmisel vajalikud kaks aruannet — ettepanek ning otsus? Mille alusel otsustada, kas tuleks valida kasumi jagamine või kahjumi katmine?\nEstonia - \_\nEnamuse jätkuvalt tegutsenud majandusüksuste puhul aga ei ole võimalik sisulist otsust teha vaid viimase aruandeaasta tulemuse põhjal. On oluline mõista, et jätkuvalt tegutseva majandusüksuse tegevuste tulemused ning kasumite jagamised ja kahjumite katmised akumuleeruvad: Seega majandusaasta lõpu seisuga on kogu jaotuskõlbulik kasum või katmist vajav kahjum akumuleerituna kahe bilansikirje summa: a Eelmiste perioodide jaotamata kasum kahjum bilansis omakapitali hulgas ning b Aruandeaasta kasum kahjum bilansis omakapitali hulgas : Eelpooltoodu kokkuvõttena on jätkuvalt tegutsenud äriühingud majandusaasta lõpetamisel silmitsi ühega järgnevatest 4-st situatsioonist: 1.\nKirjeldatud situatsioonid määravad akumuleerunud kasumite või kahjumite hulga ning sedakaudu ka kasumi jaotamise või kahjumi katmise aruandlusvormide valikud sisuliselt: 1. Kas valida ainult otsus või mõlemad, nii ettepanek kui ka otsus?


Keskkond on oluline - Eesti Kirik\nÜlestõusmispühadeks huvilisteni jõudnud ajakirja Kristlik Kasvatus uus number keskendub kristliku koguduse ning ühiskonna suhetele.\nAjakirja kolleegiumi liige Einike Pilli kirjutab juhtkirjas, kuidas kirik võiks rohkem muutuda «meie kirikuks». Selles on olulisel kohal keskkonnafaktor. Juttu tulebki looduskeskkonnast, õpikeskkonnast, keskkonnast erinevate religioonide käsitluses.\nLia Kaljuste vahendab kogemusi pikaaegsest tööst pühapäevakooliõpetaja ja noortejuhina. Religiooniõpetaja Toomas Jürgenstein tutvustab artiklis «Looduskeskkond ja selle peegeldused usumaailmas» üleriigilise usundiõpetuse olümpiaadile saabunud esseesid teemal «Loodus, usund ja inimene».\nOlga Schihalejev vahendab, kuidas koolinoored ennast usuliselt määratlevad, millised on noorte kokkupuuted erinevate religioonidega ning millisena näevad nad religiooni rolli koolis. «Maa tervikliku ökosüsteemi tõttu on meie elud siin Eestis ja teisel pool maakera tihedalt seotud,» kirjutab Helle Liht, väites, et lisaks suhtele Jumala ja kaasinimestega on oluline suhe loodusega.\nÕpikeskkonnast, mis toetab tulemuslikku õpiprotsessi, kirjutab Lii Lilleorg. Erinevate religioonide ühiskonnakäsitlust tutvustab Kalmer Marimaa, kes võtab vaatluse alla kristluse, islami, hinduismi, budismi ja judaismi.\nEelmine: Jumala sõna levik lõhestatud maal Vietnamis


Raamatupidamiskursus koos personalitöö õppega - Reiting\nKoolitus koosneb kahest moodulist: raamatupidamiskursus ja personalitöö. Kursuse eesmärgiks on omandada kutsestandardis Raamatupidaja, tase 5, loetletud kompetentsid ja anda personalitööks vajalikud teadmised.\nKursus on mõeldud inimestele, kes tunnevad huvi ja praktilist vajadust hakata tegelema raamatupidamise ja personalitööga – eraisikud, väikeettevõtete juhid, füüsilisest isikust ettevõtjad ja teised huvilised. Eelnev kogemus ei ole vajalik.\nRaamatupidamiskursuse mooduli teemad (80 tundi auditoorset tööd, 40 tundi praktikat õppekeskkonnas ja 40 tundi iseseisvat tööd)\nKellaaeg: 09.30-14.30; 09.30-15.45\nKestvus: 200 tundi\nSisaldab: 120 tundi auditoorset, 40 tundi praktikat õppekeskkonnas ja 40 tundi iseseisvat tööd\nHind: 2000.00 € + km\n2000 € + km


Kohtla-Järve Linnavalitsus pakub tööd SEKRETÄR-ASJAAJAJALE - Vabad töökohad - Kohtla-Järve Linnavalitsus\nKohtla-Järve Linnavalitsus pakub tööd SEKRETÄR-ASJAAJAJALE\nTööle on võimalik asuda november 2021. a.\nSekretär-asjaajaja peamisteks tööülesanneteks on:\nlinnavalitsusse saabunud elektrooniliste ja paberkandjal olevate kirjade või muu dokumentatsiooni vastuvõtmine ja registreerimine;\nväljaminevate kirjade ja muu dokumentatsiooni vormistamine ja kontrollimine enne välja saatmist;\ntelefoniside korraldamine: linnavalitsuse telefoniteenindus - üldtelefonile vastamine, linnapeale või majandusteenistuse abilinnapeale kõnede suunamine;\nkülaliste vastuvõtt ja vajadusel teenindamine, ruumi ettevalmistamise ja korrastamise korraldamine kohtumise järgselt, vajadusel nõupidamiste protokollimine;\nteenistujate ettevalmistatud kirjade vastavuse kontroll vorminõuetele, täitmise tähtaegade jälgimine, vajadusel dokumentide vormistamine ja linnapeale allakirjutamiseks edastamine;\nkuulutuste edastamine avaldamiseks kohalikus ajalehes;\nteenistujate tööaja arvestuse (vabade päevade, puhkuse ja haigestumise pidamine vormikohases tööajatabelis;\npuhkusekalendri haldamine ja linna veebilehel puhkusel viibivate teenistujate avalikustamine;\nlinnavalitsuse teenistujate ja hallatavate asutuste juhtidele koolituse ja lähetuse käskkirjade koostamine, nende lisamine dokumendihaldussüsteemi ja nende suunamine lähetusele/koolitusele minevale teenistujale;\nsaabuvate ja väljasaadetavate dokumentide registreerimine, linnapeale resolutsiooni andmiseks esitamine ning lähtuvalt linnapea suunamismärkele vastavatele teenistujatele edastamine;\nkirjadele ja teabenõuetele vastamise tähtaegadest kinnipidamise jälgimine ja tähtaegade meeldetuletamine vastavale teenistujale;\nehitusalaste taotluste registreerimine (ehitusloa-, kasutusloa-, kirjaliku nõusoleku taotlus);\narvestuse pidamine lepingute tähtaegade üle;\nkord kuus vastamata ja täitmata dokumentidest nimekirjade koostamine ja teenistuste juhtidele edastamine.\nvahetu juhi ja linnapea poolt antud ühekordseid teenistusalaste ülesannete täitmine.\nKutse- või kõrgharidus või viimase omandamine;\neelnev töökogemus kohalikus omavalitsuses;\narusaamine sekretäritööst ja dokumentide vormistamisest;\nteksti- ja tabeli töötlusprogrammide ning teiste teenistuskohal vajalike arvutiprogrammide ja andmekogude kasutamise oskus (sealhulgas WebDesktop kasutamise oskus);\nSekretär-asjaajajana töötamas näeme inimest, kes on tööülesannete täitmisel iseseisev, kohusetundlik, korrektne, algatusvõimeline, kollektiiviga arvestav, tugeva pingetaluvusega ja kiire õppimisvõimega.\nKandideerimiseks palume saata hiljemalt 7. november 2021. a (s.o kandideerimisdokumentide laekumise viimane kuupäev Kohtla-Järve Linnavalitsusse) järgmised dokumendid: CV märksõnaga „Sekretär-asjaajaja", haridust tõendavate dokumentide koopiad aadressil: personalijuht Maie Kiik, Kohtla-Järve Linnavalitsus, Keskallee 19, 30395 Kohtla-Järve linn või e-posti aadressil: cv@kjlv.ee


[Foorum 2021] Kust Osta Steroide Polva Eesti\nKust osta steroide Polva Eesti . Kas arvate, et teil on kehale väga sobiv tervislik toitumine? Miks mitte? Tänapäeval saab teha arvukalt algatusi. Oma keha ülesehitamiseks saab tervise ja vormisoleku või dieedi läbi viia. Kuid sageli tunnevad paljud inimesed, et neil on sobiv keha saada. Võib-olla vajate siis kulturismi programmide lõpetamiseks täiendavat lisa. Noh, see on steroidid kui parim valik.\nOsta krediitkaardiga Legit Steroide Polva Eesti.\nOsta suukaudseid steroide veebis krediitkaardiga Polva Eesti.\nKlõpsake Polva Eesti veebis steroidide ostmiseks\nOn mitmeid põhjuseid, miks steroidid on kulturismimaailmas ideaalsed tooted. Steroidid on orgaaniline toidulisand, mis on laienenud kogu maailmas kulturismi programmi täiendamiseks. See on tervislik toode, mis võib teie kulturismi programmi täiustada. Kui jääte kulturismi programmi, on kindlasti hea, kui võtate regulaarselt steroide, et teie keha kiiremini tekitada. Steroidid on ka teie kehas pikka aega andnud, nii et te ei pea muretsema, kui teie lihas rikub pärast tarbimist kindlasti ära. Pärast seda soovitasime hankida ka toote I, meie veebisaidi.\nKas olete segaduses DDD-s heade steroidide toidulisandi valimisel miljoni veebipoodides? Kas tunnete Internetis steroidide toidulisandi suhtes rahutust ja ohtlikkust? Te ei pea kartma! Nüüd tarnime teile lihtsalt nii algseid kui ka tooteid. See on koht, kus võiksite leida nii tervislikke kui ka originaalseid kulturismi jaoks mõeldud originaalseid steroide, mis viivad kiirema meetodini. Võite näha, et meie pakkumine ühendab veelgi usaldusfondi.\nTäname, et nägite meie veebisaiti. Jällegi, me lihtsalt turundada 100% originaal ja tuginesid steroidid ja steroidid üksus. Me ei võta riski, pakkudes valet eset. Usalduse saamiseks võite minna meie hõlpsasti kättesaadavasse ühendusse. Ärge võtke mingeid riske, ravides oma keha tervislikust toidulisandist. Kindlasti saate meie veebisaidilt steroididega nii tervisliku kui tasakaalustatud ja ka kena keha. Usaldage oma kehahoolduse rahastamine meile! Valige oma toidulisand juba praegu ja ka siin!\nOsta steroide odavalt Polva Eestis.\nKas steroidid on veebis Polva Eesti legaalsed.\nSteroidide kasutamine teeb nii spordis kui ka sporditegevuses pealkirju nii profisportlaste kui ka kehaehitajate poolt, et saada mänguväljakul eeliseid. Anaboolsed steroidid kirjeldavad hormoone, mida võetakse suu kaudu või süstimise teel ja mis mõjutavad keha hormoonide süsteemi, et toota täiendavat testosterooni.\nAnaboolsete steroidide võtmise eesmärk on lihasmassi suurendamine. Anaboolne kirjeldab seda lihaste tugevdamise võimet. Anaboolseid steroide ei tohiks segi ajada kataboolsete kortikosteroididega, mida kasutatakse regulaarselt põletikuvastaste ravimitena terviseprobleemide lahendamisel, kui turse kuulub haigusprotseduuri.\nTänapäeva ühiskonnas on anaboolsete steroidide tarvitamine muutunud sporditoimetuste parandamiseks tavapäraseks ning nende ravimite väärkasutamine algab juba keskkoolis. Kust osta steroide Polva Eesti\nOsta veebis krediitkaardiga süsteteroide steroide Polva Eesti.\nPolva Eestis müügil legaalsed steroidid.\nSteroidide liike, mis meid eriti huvitavad, nimetatakse anaboolseteks steroidideks. Neid kirjeldatakse õigesti ka anaboolsete androgeensete steroididena (sageli lühendatud kui AAS). Sõna „anaboolne” viitab kudede ehitamise või koe sünteesi protseduurile (selles olukorras lihasrakud), samuti on see pärit kreeka sõnadest „ana”, mis viitab kõrgemale, ja „ballein”, mis näitab viskamist.\nSõna “androgeenne” viitab maskuliniseerivale toimele ja on tuletatud kreekakeelsetest sõnadest “andro”, mis tähendab meessoost või mehist, ja ka “geneetikat”, mis eeldab genereerimist. Sõna ‘steroid’ viitab ühendi steroidsele olemusele, nagu kirjeldati just hiljuti ülal.\nSee viitab sellele, et anaboolsed steroidid on steroidid, mis soodustavad rakkude struktuuri või kudede kasvu, ja ka selles olukorras viitab see konkreetselt lihasmassirakkude anaboolsusele. Androgeensed steroidid viitavad steroididele, mis pakuvad mehiseid omadusi. Anaboolseid steroide, kus androgeensed ja anaboolsed toimed oleksid teineteisest täiesti eraldiseisvad (need on põhimõtteliselt omavahel seotud), ei eksisteeri ning seetõttu nimetatakse anaboolseid steroide täies ulatuses androgeenseteks anaboolseteks steroidideks (või anaboolseteks androgeenseteks steroidideks).\nParim koht tõeliste steroidide ostmiseks veebis Polva Eesti.\nOsta Visa kaardiga steroide Polva Eestis.\nAidates kaasa sellele, mida teised ütlesid, on loodusliku kehaehitajana olemas vaid konkreetne kogus lihaseid, mida võite saada. Äärmiselt suurepärase geneetikaga õnnistatud inimesed saavad ehitada täiendavaid lihaseid ja vaadata vähenenud keharasvaga mahukamalt, lisaks on nad veelgi tugevamad.\nSteroidid suurendavad lihaskoe valkude sünteesi ja põhjustavad kõrget soodsat lämmastiku tasakaalu, asetades keha äärmiselt anaboolse (lihaste ehitamise) olekusse. Seega saab lühema aja jooksul integreerida veelgi rohkem lihaskoe. Taastumise kestus on samuti lühenenud, suurendades nii lihaskoe meeskonna kordade arvu (regulaarsust) nädalas. Varem kasutasid kehaehitajad neid hüpoteegi taastamiseks ja täiendava mõõtme arendamiseks, keskendudes samal ajal ka esteetilistele väljakutsetele, samal ajal kui kulturistid kuritarvitavad tänapäeval steroide, HGH, insuliini jne, et tunduda palju mahukamad. Žüriid pakuvad esteetikaga võrreldes massile veelgi suuremat tähtsust.\nMõned inimesed kavatsevad lõpetada tohutu etappidel, kus nad ei hinda anaboolsete toidulisandite olemasolu üldse. Peamiselt seetõttu, et neid suuri üritusi toetavad ettevõtted, kes pakuvad toidulisandeid nagu vadakuvalk ja treeningueelsed. Brändinimed sponsoreerivad sportlasi, kes osalevad programmides, kuna keha ehitamisega on tõesti raske raha teenida.\nMõelge sellele, kui tohutu mees ütleb, et kasutab vadakut kaubamärgi x abil, siis eeldate, et saate sama tulemuse kui see mees. Teadmata, et inimene ei võta toidulisandit üldse. Samuti on üks otsustav element see, et võistlusel kasutatakse steroide. Võistlustel pole võimalust võita, kui mõelda loodusliku kulturismi peale ja nad pole seda. Kust osta steroide Polva Eesti\nKas Polva Eestis saab osta käsimüügis steroide?\nSteroidide veebisaidid, mis aktsepteerivad krediitkaarte Polva Eestis.\nEsimesed märgid anaboolsete steroidide kuritarvitamise kohta võivad seisneda kiire kaalutõusus ja ka harvaesinevates meeleseisundites. Emotsioonid võivad hõlmata suurenenud agressiooni. Akne on üldiselt näha. Steroidide kahjulikku mõju saab selgitada organismis esineva liigse androgeeni ja ka anaboolsete ravimite astmega.\nSteroidide kasutamine vähendab kehas tavaliselt aset leidvat testosterooni ning meestel võib see põhjustada munandite mõõtmete vähenemist (degeneratsiooni), sperma tootmist, rasestumisvõimet ja kiilaspäisust. Ka võib liigne steroid muutuda meestel östrogeeniks ja põhjustada rinnanäärmete suurenemist (günekomastia). Daamides võib liigne testosterooni tootmine põhjustada sügavamat häält, menstruaaltsükli muutusi ja juuste kasvu. Kiilaspäisus võib samuti ilmneda naistel.\nSteroiditarnijad, kes aktsepteerivad krediitkaarte Polva Eestis.\nKust osta steroide Polva Eesti.\nKust saada steroide Polva Eestis?\nKas saate Polva Eesti veebis steroide? Kindlasti saate, ehkki riik näib olevat kõige raskem koht steroidide saamiseks ilma retseptita seaduslikult. Sellegipoolest on tõde see, et küsimus on pisut ülepaisutatud. Meie rahvas ei ole tegelikult eriti steroidide käes, nagu mõned kliendid võivad väita; see puudutab metsloomade turvalisusele suunatud põhilisi vältimismeetmeid, mis käsitlevad sarnaselt nt juustu, omatehtud toitu jne.\n. Steroidid pole meie rahvas absoluutselt keelatud ega midagi sellist. Võimalik, et kõigi nende rangete nõuete tõttu on steroidid siin siiski ülehinnatud; siiski saab neid hankida ja ka seda tüüpi toodete peale mõtlev inimene peaks täpselt teadma, millised alternatiivid tal on, millised on.\nArvestades, et steroidid pole eriti sihitud, nagu me varem oleme öelnud, on teil – kliendil – mõned online-alternatiivid, mis peaksid kogu meie rahva steroidide omandamise muret lihtsustama. Pidades silmas olulist nõudlust, peaks toode olema kvaliteetne ja ka hind mõistlik. Kust osta steroide Polva Eesti\nOstke veebis Polva Eesti deebetkaardiga steroide.


Mäng Vapaapotku spetsialist 2 Online. Mängi tasuta\nMäng Vapaapotku spetsialist 2\nMängi mängu Vapaapotku spetsialist 2 Online:\nMängu kirjeldus Vapaapotku spetsialist 2\nPeaaegu iga jalgpallimatši on võimalus vabaneda väravastlühirada. Mõned mängijad võivad seda eriti hästi ja tõhusalt. Nad võtavad arvesse mitmeid funktsioonepalli eesmärk ja ei tabanud pallitrajektoori, et ta ei kuulu kätesseväravavaht. . Mängi mängu Vapaapotku spetsialist 2 online.\nTehnilised omadused mäng Vapaapotku spetsialist 2\nMäng Vapaapotku spetsialist 2 lisas: 27.05.2013\nMängud nagu mäng Vapaapotku spetsialist 2\nLae mäng Vapaapotku spetsialist 2\nEmbed mäng Vapaapotku spetsialist 2 oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Vapaapotku spetsialist 2 oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Vapaapotku spetsialist 2 , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Vapaapotku spetsialist 2 , samuti mänginud mängu:


Tüdrukute U16 koondis lõpetas Balti matši kaotusega turniiri võitnud Lätile – Korvpall24.ee\nAvaldatud 01.08.2018; 16:38\nAutor Siim Semiskar 01.08.2018; 16:38\nU16 vanuseklassi Balti matši viimases mängus kaotas Eesti tütarlaste koondis turniiri esikoha teeninud Lätile 62:52.\nAvaveerandi kaotasid eestlannad 13:14. Poolajapausiks suurendasid lõunanaabrid vahe neljapunktiliseks, 28:24. Kolmas veerandaeg kuulus vastastele 19:17 ning otsustavat neljandikku alustati lätlannade 41:47 juhtimisel. Viimasel veerandil oli püsis vahe kümne punkti piirimail ning kohtumine lõppes seisult 62:52, kirjutab Basket.ee.\nEestlannade resultatiivsem oli naiskonna parimaks mängijaks valitud Anna Gret Asi, kes kogus 21 punkti ja viis lauapalli. Marie-Anette Sepp toetas teda 9 punkti ja 7 lauapalliga. Läti parimana tõi Madlene Gerke 13 silma ja viis lauapalli.\nKoondise peatreener Pierre Bressant sõnas mängujärgselt Basket.ee-le antud intervjuus, et turniir andis tunnustust mänguvormi positiivsest tõusukõverast: “Mängud näitasid, et suudame tasavägiselt mängida A-divisjoni võistkondade vastu. Järelikult suudame seda ka B-divisjonis. Võrreldes jaanuarikuise BSBC turniiriga on arenguhüpe olnud väga suur. Aasta alguses ei osanud tüdrukud võitudest mõeldagi, kuid täna on nad kurvad, sest kaotasime.”\nII koht – Leedu\nIII koht – Eesti\n(Eesti U18 koondis mängis turniiril väljaspool arvestust.)\nPrevious Post Eesti koondis alistas U18 EM-il kindlalt Austria ning tagas koha veerandfinaalis\nNext PostRapla teenekas kapten jätkab klubis ka uuel hooajal


Uuel kuul pakuvad ülikooli muuseumid värsket avastamisrõõmu - Kultuur - Tartu Postimees\nUuel kuul pakuvad ülikooli muuseumid värsket avastamisrõõmu\n30. märts 2017, 16:33\nTartu ülikooli muuseum paikneb ajaloolises toomkirikus.\nAprill toob Tartu ülikooli muuseumidesse kaks uut näitust. Toomemäel muuseumi peamajas on 13. aprillist külastajatele avatud uus aastanäitus «Toomkiriku hiilgus», mille keskmes on erilised ja luksuslikud leiud.\nUue näituse kuraatori Kerttu Palginõmme arvates teevad aastanäituse erakordseks toomkirikust leitud luustikud, mis annavad aimu kõrgete vaimulike ja ülikute harjumustest ning muredest. Erilise tähelepanu all on tema sõnul toomkirikust leitud kuldkangas ja siid, mis olid kõige hinnalisemad tekstiilid keskajal.\nTartu tähetorn tähistab 27. aprillil oma sünnipäeva samuti uue näitusega, mille avaekskursioon algab kell 16. Näitus «Tule taevas appi!» kutsub avastama tähistaevaga seotud rahvauskumusi ja legende ning tutvustab Eesti arheoastronoomia ajalugu.\nEkspositsioonil saab vastuseid järgmistele küsimustele: mida oli kõige targem teha noorkuu ajal ning mida ennustas sabaga täht? Milliseid kujundeid rahvauskumuste järgi taevas näha on ja miks ei võinud päikese sisse vaadata? Kas lohukividel on seoseid varjutuste ennustamisega ning milliseid tarkusi õpetasid eestlastele valgustusajal esimesed kalendrite taha kirjutatud jutud?\nLisaks toimuvad tähetornis laupäevased planetaariumietendused ja teisipäevased vaatlusõhtud.


Kommentaarid: Drambjan ja teised: veidrad rünnakud on toonud ohvreid\nDrambjan ja teised: veidrad rünnakud on toonud ohvreid\nMis/ 1. november 2017 18:25\npeaks see Eesti Vabariigi asi olema,kas mingi võõramaalane on oma eluga ummikusse jõudnud või mitte?Kaudselt on selles kõiges muidugi süüdi asjaolu,et eksisteeris selline moodustis nagu nõukogude liit,kus inimesed leidsid endal õiguse olevat rahvusriikide terrioorumitele elama asuda.\nEespoolnimetatud juristiga seoses/ 1. november 2017 11:42\nmulle nagu meenub, et ta vist oli kusagil Venemaal juurat õppinud?\nVõib-olla nende teadmistega ei olnud siinses õigusruumis midagi peale hakata?\nValdur Rindkere/ 1. november 2017 10:10\nNiimoodi hullule kuul selga lasta on ka tase omaette.\nEino Taruk/ 1. november 2017 07:10\nDrambjan lugu pole mingi mõistatus, ta oli elu poolt nurka aetud. Võlgades, kodu müügis, samal ajal raskelt haige ja ravikindlustuseta. Kui inimene aetakse nurka, siis ta hüppab mõnikord näkku...isegi kui see jääb tema elu viimaseks hüppeks.\n1. november 2017 06:46\nväga õigesti tegutses ei tasu jääda ootama Eesti kohtusüsteemi otsust-kuul pähe see on kõige kindlam\n1. november 2017 05:49\nEino Taruk/ 1. november 2017 07:16\nDrambjani ei mõrvatud, aga võib öelda, et tema surmas on riigi hoolimatusel suur osa. Muide, midagi ei ole muutunud. Ka täna oleks tema olukorras inimene tupikus, ja jääb vaid loota, et relvitu...\nEino Taruk/ 1. november 2017 07:17\nEriti märkimisväärne, et tegemist oli juristiga. Kui juba jurist ei leia väljapääsu ega abi, siis...\nTartlane/ 1. november 2017 04:50\nArtikkel on huvitav. Kuid paraku on unustatud analoogne juhtum aastakümneid tagasi Tartus kus alasti pistodadega mees tungis Riiamäel linnaliini bussi.Seal oli ka kannatunuid. Kuid samamooodi lõppes kõik surmaga.Võiks ajaloo arhiivi vaadata.\n1. november 2017 02:28\nkrat pärnust/ 1. november 2017 06:05


Katkine põdandakütte kaabel - Ehitusfoorum\nKatkine põdandakütte kaabel\nLugemata postitus Postitas Maks2 » 11 Aug 2018, 18:40\nMure, või pigem sportlik huvi ühe põrandakütte kaabliga. Ca 15a tagasi ostetud korteris ei tööta algusest peale juba vannitoa põrandaküte. Tekkis huvi, et äkki annab midagi päästa ilma uue põrandata. Andur tundub korras olevat. Takistus on ca 16kOhm. Küttekaabli takistus on aga lõpmatus. Küll on aga tava testriga selline huvitav asi, et alguses näitab takistuseks 40MOhm, mis kasvab 50ni mõõtmise ajal ja rohkem tava tester ei mööda (ilmselt siis ikka päris lõpmatus pole). Lisaks on sama veidrus mõõtes takistust kaabli ja varjestuse vahel (kaabli sooned on must ja sinine kus mõlema peal on punutud varjestus). Minu arusaama järgi ei ole see veel küttekaabel vaid toitekaabel termostaadi ja küttekaabli vahel. Hiromant pole muidugi keegi aga huvitav kas tasuks vannitoas üks plaat üles võtta ja vaadata, kas viga on äkki üleminekus toitekaablist küttekaablile? Ilmselt proovin enne veel Megeriga üle mõõta, et mida see näitab.\nRe: Katkine põdandakütte kaabel\nLugemata postitus Postitas dumbuser » 11 Aug 2018, 18:54\nNo mõõtsid takistust. Sai tulemuseks 40Moomi. Kui oletada, et see on seal mingi 800W kaabel siis on täiesti poogen kas see takistus on seal 50oomi või 50Moomi. Kummalgi juhul on see kaabel katki. Teoreetiliselt saab pingeindikaatoriga uurida kuskohas see pingestatud osa lõppeb ja sealt siis plaat üles kangutada ning uurida. Enamasti suudetakse kaablisse mingi kruvi või nael ajada. Samuti on neid igasugu aukude puurimisel puruks tehtud.\nLugemata postitus Postitas A.S. » 11 Aug 2018, 18:56\nOn olemas vastavad seadmed, millega on võimalik katkestuse koht üles leida.\nMaks2 kirjutas: ↑\n...(ilmselt siis ikka päris lõpmatus pole).\nTakistus pole kunagi "päris lõpmatus", lihtsalt igal mõõteriistal tuleb piir ette, millest suuremat takistust mõõta ei suuda.\n...aga huvitav kas tasuks vannitoas üks plaat üles võtta ja vaadata, kas viga on äkki üleminekus toitekaablist küttekaablile?\nEi tasu, suure tõenäosusega pole probleem ühenduskohas.\nIlmselt proovin enne veel Megeriga üle mõõta, et mida see näitab.\nMõttetu ettevõtmine, sest mida see aparaat sulle seal siis ikka näidata võiks.\nLugemata postitus Postitas Maks2 » 11 Aug 2018, 19:35\nNiipalju veel, et faasi ja kaabli varjestuse vahel on 230V ja nulli ning varjestuse vahel takistus ca 400ohm. Veider on see, et põrandas pole ühtegi auku puuritud. Krt seda teab mis seal kokku on keeratud.\nLugemata postitus Postitas dumbuser » 11 Aug 2018, 20:12\nSee on tõesti väga kummaline, et faasi ja varjestuse vahel nii kõrge pinge on ...\nLugemata postitus Postitas Maks2 » 11 Aug 2018, 20:25\nOk, ilmselt on vanni kinni ehitamisega mingi jama kokku keeratud. Vanni nö esise kipsi karkassi ja varjestuse vahel on 1.4kohm vms. Kuna vanni alla näeb ainult läbi ala 100mm ava, siis on raske midagi täpsemalt aru saada. Fotokaga ühtegi kruvi nagu karkassist põrandasse ei tundu minevat. Küll on aga üks plaat seal puruks löödud mingil põhjusel. Täpselt karkassi all. Proovin fotokaga vähe täpsemalt uurida\nLugemata postitus Postitas dumbuser » 11 Aug 2018, 20:40\nKas sa tahad seda korda saada või tahad lihtsalt muljetada kui huvitav on mingit küttekaablit torkida ?\nLugemata postitus Postitas A.S. » 11 Aug 2018, 20:57\n11 Aug 2018, 20:25\nVanni nö esise kipsi karkassi ja varjestuse vahel on 1.4kohm vms.\nSuvalise kivist/betoonist seina või põranda küljes asuva metallkonstruktsiooni ja varjestuse vahel võiks saada sarnase tulemuse.\nInimesel on ilmselt lihtsalt igav.


JUHTKIRI - Saaremaine Veneetsia\n08.08.2019. Autor: MM\nSuurvihmad ja Kuressaare loovad ühiste jõududega uut turismimagnetit – Saaremaist Veneetsiat. Linnatänavail saab ujuda, saab paadiga sõita ja ei tea mida veel. Linn kui veepark! Kuivas ja kõrbelises kliimas oleks taoline olukord ehk isegi õnnistus.\nSiin juhtkirjas on päris konkreetsed küsimused. Teise ajalehe samasisulises juhtkirjas on kenasti välja toodud: "... Kesklinna uuendamise ideekonkursi võitis 2015. aastal Projekt Kuubis OÜ kavand Vaip, mille autorid on Häli-Ann Tooms ja Mari-Liis Männik. Auhinnaraha 6000 eurot. Projekteerimise ja autorijärelevalve hanke võitis 2016. aastal Projekt Kuubis OÜ. Tööde maksumus 74 075 eurot. Konkursi ja hanke tulemused kinnitas toonane linnavalitsus, projektid kooskõlastas juba Saaremaa vallavalitsus. Ehitaja kinnitab, et on tööd teinud täpselt projekti järgi... "\nVaatame, kumb ajaleht suudab kaks asja kokku panna ja esitada konkreetsed küsimused isikutele, kes selle asja sellisena projekteerisid. Et midagi parandada, tuleb esmalt selgeks saada see, mida tuleb parandada.\nTäna on tegelikult neljapäev, aga vahet pole. See selleks.\nSeekord on Vahur tõepoolest päevaga eksinud või elab ta ikka veel oma möödunud aegade mälestustes. Täna on neljapäev, aga mitte reede.\nAga kes siis vastutama peaks? Kas projekteerija või vald? Projekteerija võib ju mistahes jama paberile panna, millel üldse mingit praktilist poolt polegi aga vald ja sealsed spetsialistid peavad ju veenduma.\nVastutame peab see kes vigase projekti kinnitas.\nLas Vahur ise vastab.\nKuule Vahutav Neljapäev, jäta juba oma virtsamaiguliste üllitiste kirjutamine, need on lamedad, labased ja lapsikud. Ainult mina olen võimeline kirjutama asjalikke ja argumenteeritud kommentaare, sina oled võimeline ainult labasusteks ja lollusteks. Pea nüüd ikka hoogu va väike inimeseloom.\nAinus, milleks sina võimeline oled on omale paela kaela tõmbamine ja maailmale heateo tegemine.\nMa annan kõikidest torudest tuld igasuguste tühikargajatest Vahutavate Neljapäevsade pihta. Põmm ja põmm!\nSinusugune tühjaks joostud tsäks ei anna isegi peeruvalgust enam välja.\nHaugu, haugu, kärnane kutsikas, küll saad sinagi peagi käraka soole tuharatevahele. Ära siis tule vinguma, et sulle liiga on tehtud - sa oled selle oma mõlapidamatusega kuhjaga ära teeninud.\nMõistan, et sul närvid seepärast nii läbi, et sa ei saa mitte ainult päris elus korraliku koslepi vaid ka anonüümses kommentaariumis saad peksa. See on vast isegi hullem vanasõna kui "loll saab kirikus ka peksa". Anonüümses kommentaariumis niiviisi nägu mulda saada on ikka päris valus, või mis?\nveel paar aastat nokitsemist ja ongi asi naksti korras. Seni aga kannatust.\nHäda on aga selles, et enne kui nad paari aastaga nokitsedes ühest otsast valmis saavad on teine ots juba ammuilma lagunema hakanud.\nIkka see süüdlaste otsimine. Keskväljak on ju äge ja ilmselt on torud seal all õige diameetriga. Lihtsalt selle vee peab kusagile juhtima ja seda oleks pidanud mõtlema juba aastakümneid tagasi.\nKesklinn on äge lammastele, kes ehitusest, ilust, praktilisusest ja normaalsest liikluskorraldusest linna põhi liiklussoonel ei tea midagi või lihtsalt jonnakalt eiravad neid, et seda lollust õigustada!\nKõik torud puhuti ju kevadel läbi! Mis toimub? Puhusid kusagilt puruks oma võimsa massinaga või?\nKalded on projekteerijatel kõik teisiti kui ehitaja tegi!!! Kogu turuplats on valepidi kalletega tehtud! Vaekoja ees, vanast müürist ca 2m kaugusel peaks olema ca 10cm madalam koht, kust suurvesi suundub Chameleoni ja Uime vahelt koerapargi poole!\nVaekoja esine kivimüüritis tuleb projekti järgi taastada! Kus see on?\n70000 projekti eest maksta!?!? No tule taevas appi! Tegelik maksimum maksumus peaks olema ca 10000!!! Need ehitus-, projekteerimise-, kindlustus-, kinnisvara-, pankade- euroseadusametnikhaide hinnad on kunstlikult nii üles aetud, et minge p... tõesti! Tavainimene suudaks selle rahaga ise ehitades, mis neile jobudele maksta tuleb juba terve maja püsti panna! Haige riik!!!\njuba sadu aastaid on soovitatud, ÄRA USU HÜLGEMÖLA !!!!\nVist 2002. aastal Uuele tänavale paigaldatud sadevete kanalisatsiooni torud olid ilmselt liiga väikese diameetriga ja aastatega on nad kindlasti osaliselt liivaga ummistunud... Vaekoja probleemi lahendaks ajutiselt väike restiga kaev, kuhu paigaldada pump, mis vihma korral tööle panna.Veski tänaval tuleks ilmselt mõelda täiendava, suurema läbimõõduga sadevete kanalisatsioonitorude panekule, mis tagaks sadevee äravoolu ka veidi kõrgema merevee tasemega.\nEi mes sellest? Savi ju! Peaasi, et purskkaevu pump töökorras oleks ja lastel, ning turistidel lõbus!\nPäästeamet ja ehituse töödejuhataja vahib nagu loll kõrval ja...Johhaidiii!!!\nHakkame makaumaksja raha nüüd veel lisa pumba elektri, hoolduse jne edasi asjade eest raiskama?\nMerko tehku kalded õigeti, nagu projektis kirjas olid, ning tasugu trahvi! Karm, aga tõsi! Kui ise projekti lugeda ei oska ja tellid väljamaalt odavtööjõu, siis peadki trahve maksma! See nii suur firma ja projekte sadu! Üks läheb miinusesese....no ja mis siis???\nKui ehitaja on "kellegi" nõusolekul (ehitusjärelvalve ka projekteerija poolne)projekti kalded valesti teinud, ning vähem kui kuu minna? Mingit raha ei saa! Tehku kalded nii ümber, nagu projektis olid! Sellist sadu ei peagi kanal vastu võtma! Kui kalded õiged, siis voolab ise mööda tänavaid minema!\nHästi paed Maidu, minu respekt. Meeldiv on tarkade inimestega omavahel mõtteid vahetada. Paraku kommenteerivad siin ainult nürimeelsed jõmmpead nagu Volli, Vahur Neljapäev, Gunnar ja veel mõni mats.\nKahur, kas jalad jalutamisest vinnas?\nTundub, et nii projekt kui ehitus on puusse pannud mõnuga. Projekti nõmedus ilmneb kõige ehedamalt keskväljakul, kus pole arusaadav, mis toimub - kas jalakäijate ala või tänav vms. Mingid kogemusteta tibid on joonised paberile pannud ja hea papi välja võtnud, ometi uputab linna ja varsti sõidetakse mõnest inimesest üle. Miks need Saare asjad nii vaevaliselt lähevad, kas peab kriitiliselt juhtkonna poole vaatama?


Mitmekihiline imav haavaside koosneb polüuretaanvahu kihist ja haavaga kontaktis olevast pinnast, mis on valmistatud Hydrofiber tehnoloogial põhineval mittekootud materjalist (naatriumkarboksümetüültselluloos). Haavasideme Hydrofiber tehnoloogial põhinev haavaga kontaktis olev kiht sisaldab 1,2% (massi%) hõbedaioone. Vahthaavasidemes sisalduv hõbe tapab mitmesuguseid haavabaktereid ning aitab vähendada haavainfektsiooni ohtu. Välimine kilekiht moodustab viiruste ja bakterite levikut takistava veekindla barjääri, mis kaitseb haava väliste saastajate eest, vähendades nakkusohtu, eeldusel et side on terve ega leki. Ühtlasi aitab kile piirata sidemesse imendunud haavaeritise aurustumist. Haavasideme sees olev vahtmaterjal ja Hydrofiber imavad hulgaliselt haavaeritist …


RAPORT Eelarveraamistik ja prioriteedid 2009. aastaks - A6-0084/2008\nMenetlus : 2008/2024(BUD)Menetluse etapid istungitelDokumendi valik :\nA6-0084/2008Esitatud tekstid :\nRAPORT 128k 67k\n31. märts 2008PE 400.676v03-00 A6-0084/2008\nEelarveraamistik ja prioriteedid 2009. aastaks\n2009. aasta eelarvemenetlus: III jagu – Komisjon\neelarveraamistiku ja prioriteetide kohta 2009. aastaks, 2009. aasta eelarvemenetlus: III jagu – Komisjon\n– võttes arvesse komisjoni ajakohastatud finantsplaneeringut aastateks 2007–2013, mis esitati 31. jaanuaril 2008. aastal vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46(1);\n– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (KOM(2008)0072) ja eriti selle II osa;\n– võttes arvesse eelnimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;\n– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0084/2008),\nA. arvestades, et 2008. aastal on kavas ratifitseerida Lissaboni leping, mille jõustumine on ette nähtud 2009. aastal, nihutades tähtsad poliitikavaldkonnad valitsustevaheliselt tasandilt ühenduse raamistikku ja andes Euroopa Liidule uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet;\nB. arvestades, et kui Lissaboni leping ükskord ratifitseeritakse, asetatakse sellega Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile; arvestades, et kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest loobutakse ning uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna;\nC. arvestades, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu,\n1. rõhutab, et uue lepingu rakendamine eeldab Euroopa Parlamendilt, nõukogult ja komisjonilt kokkuleppele jõudmist asjaomaste eelarve- ja õigusloomega seotud vahendite muutmise ning uute eeskirjade osas, et tagada uue eelarvemenetluse sujuv toimimine, samal ajal täielikult järgides uut institutsioonidevahelist tasakaalu kolme institutsiooni vahel vastavalt Lissaboni lepingus sätestatule; on veendunud, et vältimatult vajalik on võimalikult kiiresti ettevalmistuste alustamine paralleelselt 2009. aasta eelarvemenetlusega, et lõpptulemusena saaks uut eelarvemenetlust kasutada 2010. aasta eelarve koostamisel;\n2. märgib, et 2008. aastal tuleb tugevdada ettevalmistusi täieliku ja kõikehõlmava ülevaate jaoks ELi kulutuste, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika, ning ELi vahendite, sealhulgas Ühendkuningriigi tagasimakse ja liikmesriikide poolt ELi nimel kogutud tollimaksude, kõikide aspektide kohta, et võimaldada komisjonil koostada aruanne 2009. aastaks; meenutab 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes seatud kohustust kaasata Euroopa Parlament ülevaate koostamisse selle kõigis etappides ja võtta parlamendi seisukohta nõuetekohaselt arvesse;\n3. rõhutab, et solidaarsuspõhimõte peab jääma üheks Euroopa Liidu juhtpõhimõtteks ja piirkondade solidaarsust peetakse ülimalt tähtsaks, nagu ka selle solidaarsuse kinnitamisega kaasnevat vältimatut rahastamist; kinnitab, et kavatseb tähelepanelikult jälgida edusamme piirkondade arengus; märgib, et tasumata maksed on seetõttu väga murettekitavad, kuna need võivad põhjustada eelarvega seotud probleeme lähimas tulevikus;\n4. kordab oma veendumust, et tulevikus Euroopa Liidu ja tema kodanike ees seisvad tõelised väljakutsed eeldavad paindlikku lähenemist ning rõhutab, et vaja on läbipaistvust ja õigusalaste prioriteetide seostamist eelarveotsustega; palub komisjonil seetõttu esitada rahastamiskava muudatusettepanekute üksikasjalikum jaotus, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud iga-aastase poliitilise strateegia dokumendi II osas, viidates asjaomastele eelarveridadele;\n5. võtab teadmiseks, et komisjon on 2009. aasta poliitilist strateegiat käsitlevas teatises esitanud oma poliitilised prioriteedid koos selge rõhuasetusega majanduskasvule ja tööhõivele, kliimamuutusele ja jätkusuutlikule Euroopale; rõhutab, et nimetatud poliitilisi prioriteete peaks toetama uued eelarveprioriteedid, et ELil saaks olla selge roll; meenutab ja peab siiski kahetsusväärseks, et varud mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulude ülemmäärade raames ei jäta manööverdamisruumi uute (näiteks komisjoni pakutud) prioriteetide rahastamiseks ilma vanu prioriteete ohtu seadmata; palub komisjonil esitada põhjalikumat teavet eespool nimetatud rahaliste raskustega seoses;\n6. on sügavalt mures, et 2009. aastaga seoses on komisjon juba alustanud prioriteetide muutmist, eelkõige nende mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide raames, milles on eriti väike varu; tunnistab kokkuvõttes, et ELi tegevuste teataval määral ümberhindamine asjakohase hindamise alusel võib osutuda vältimatuks, kuna olukordades, kus vahendeid napib, ei pruugi uute prioriteetide lisamine ilma vanadest loobumiseta mõistlik olla; rõhutab siiski, et mis tahes otsuse prioriteetide muutmiseks peavad tegema Euroopa Parlament ja nõukogu ning komisjonil ei ole põhjust neid ennetada;\n7. rõhutab, et Euroopa Parlament kavatseb oma poliitiliste prioriteetide teostamiseks kasutada kõiki 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendeid, sealhulgas muu hulgas 5% õigusloomealase paindlikkuse võimalust mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 vältel; palub komisjonil 2009. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamisel koostada selged, ühtsed ja usaldusväärsed tegevusaruanded iga poliitikavaldkonna kohta, et võimaldada kõigil asjaomastel Euroopa Parlamendi komisjonidel põhjalikult uurida erinevate ELi programmide ja poliitikavaldkondade rakendamist;\n8. juhib tähelepanu „mõistliku eelarvestamise” põhimõtte tähtsusele ning meenutab, et eesmärkideks jäävad kulutustele vastava tulu tagamine ja tulemustele suunatud eelarve; palub komisjonil koostada selline esialgne eelarveprojekt, mis annaks reaalse ülevaate kõigist 2009. aasta eelarvelistest vajadustest, eriti mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 raames ja teavitada eelarvepädevaid institutsioone pikemas perspektiivis oodatavatest rahalistest vajadustest; soovib meenutada, et paindlikkusinstrument on ette nähtud ettenägematute poliitiliste küsimuste rahastamiseks ning seda ei tohiks eelarvemenetluse käigus valel otstarbel kasutada, et rahastada selliseid ELi poliitika valdkondi ja tegevusi, mida on võimalik ette näha;\n9. on otsustanud kasutada täies ulatuses 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osas katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks ette nähtud summasid, kui selliste kavandatavate projektide ja meetmete arv ja mahud seda nõuavad; on seisukohal, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on Euroopa Parlamendile hädavajalikuks vahendiks, et sillutada teed uuele poliitikale ja meetmetele, mis on Euroopa kodanike huvides; usub, et see on oluline, rõhutamaks toetust juba edukalt teostatavatele projektidele; rõhutab, et kasutada peavad olema piisavad varud, võimaldamaks Euroopa Parlamendil kõnealust vahendit täiel määral institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kasutada; kavatseb komisjoni teavitada oma kavatsustest katseprojektide ja ettevalmistavate meetmetega seoses enne Euroopa Parlamendi suvepuhkust;\n10. peab Euroopa Liidu eelarve selget ja läbipaistvat esitamist vältimatult vajalikuks ka seoses vajadusega teavitada Euroopa kodanikke ELi vahendite kasutamisest; on teadlik, et tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on viia finantsvahendid ja inimressursid vastavusse komisjoni eelarvest rahastatavate poliitikavaldkondade poliitiliste eesmärkidega; tunneb siiski muret seoses sellega, et komisjoni tegevus- ja halduskulude eristamine on muutunud üha raskemaks ning juba märkimisväärset osa tegelikest halduskuludest rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest; 11. märgib murega, et ka inimressursside valdkonnas on komisjoni suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos personalieeskirjade viimaste muudatustega viinud olukorrani, kus üha suurem osa Euroopa Liidu ametnikest ei kajastu institutsioonide ametikohtade loeteludes, nagu selle on kinnitanud eelarvepädevad institutsioonid, ja nende palku ei maksta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5; väljendab sügavat kahetsust sellise läbipaistvuse puudumise üle; nõuab avalikku ja põhjalikku arutelu kõigi sidusrühmade vahel Euroopa juhtimise tuleviku teemal;\n12. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ja kontrollikojale.\nSeda eesmärki silmas pidades keskendub raportöör oma resolutsiooni ettepanekus eelarveraamistiku ja prioriteetide kohta 2009. aastaks (mis tuleb arutamisele ja hääletamisele täiskogu istungil paralleelselt iga-aastast poliitilist strateegiat käsitleva fraktsioonide resolutsiooniga) kõigepealt 2009. aasta eelarve üldisele raamistikule, vaadeldes lähemalt komisjoni finantsplaneerimist ja ümberkavandamist, mida on komisjoni iga-aastast poliitilist strateegiat käsitlevas dokumendis juba osaliselt näha. Võttes arvesse varudega seotud olukorda, eriti mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides 1a ja 4, kuid ka rubriigis 3, on otsus mis tahes ümberkavandamise kohta, mis võib lõpuks vajalikuks osutuda, otsustava tähtsusega ning see saab jääda üksnes eelarvepädevate institutsioonide eelisõiguseks.\nEelarveraamistik ja prioriteedid 2009. aastaks. 2009. aasta eelarvemenetlus: III jagu – Komisjon


DELFI FOTOD: Lumi ja tuisk on teinud Viljandimaa teeolud raskeks - Ilmateade\nDELFI FOTOD: Lumi ja tuisk on teinud Viljandimaa teeolud raskeks\nIlmateenistuse prognoositud lumi ja tuisk jõudis ka juba Viljandimaale.\nAllolevad fotod on tehtud täna kella poole kolme paiku erinevatest Viljandimaa teedest ja neilt on näha, kuidas teeolud on piirkonnas rasked.\nRiigi ilmateenistuse varahommikuse hoiatuse kohaselt jõuab hommikul Loode-Eestisse lumesadu, mis edasi kagu suunas levib ja päeval ilma tuisuseks muudab. Nähtavus halveneb, jäiteoht suureneb ning siin-seal puhuvad kõvad tuuleiilid.\nMaanteeinfokeskus teatas kell 16, et pärastlõunal on sõiduolud suurematel riigiteedel valdavalt küll head, ent jätkuva lumesaju tõttu tuleb libedusega arvestada pea kõikjal Eestis.\nTallinna ringteel oli kütuseveoki kraavist väljatõmbamise tõttu liiklus häiritud\nTUISUFOTOD: Tormituul viis elektri enam kui tuhandelt majapidamiselt


Toiduabi saanud Galina: ma kaotasin mehe, ta pandi põlema – Pealinn.ee\nOleviste kirik jagas jõulupakke Toiduabi saanud Galina: ma kaotasin mehe, ta pandi põlema (0)\nOleviste kirik jagas hädalistele jõulupakke Foto Mats Õun\n„Meie jaoks on kõik linlased võrdsed,“ ütles Oleviste Hoolekande juht Riina Solman, kelle sõnul inimesed ise tunnevad, kas nendel on puudus, kas nad vajavad abi või head sõna.\n1/32 Pakkide väljaandmine Oleviste kirikus (29.12.2021) Autor: Foto Mats Õun\n11/32 Oleviste kirik jagas hädalistele jõulupakke Autor: Foto Mats Õun\n23/32 Autor: Foto Mats Õun\n„Ma kaotasin mehe, ta pandi põlema,“ ütles 64-aastane Galina. „Elasin Pääsküla prügimäel. Riina Solman on mind kogu aeg aidanud. Ta on tubli naisterahvas ja kõiki hoiab ja aitab. Ta toob inimestele tervist.\nOleviste pakid aitavad mind väga. Kui kodus ei ole midagi süüa – siit saab abi. Siia on mul küll raske käia, tulin just haiglast välja. Tasakesi ikkagi proovin käia. Lõppeval aastal oli nii head kui halba. Õnneks mind aitavad ka lapsed niipalju kui saavad. Mul on ka lapselapsed. Soovin inimestele kõike head ja tahan, et kõik oleksid õnnelikud. Et ei tehtaks kellelegi halba. Et inimesed aitaks üksteist.“\n„Saime väga toredad kingid,“ lausus 70-aastane Tatjana. „Suur tänu Oleviste kirikule, kes on pensionäride vastu väga lahke. Kõik kulub pühade ajal marjaks ära. Mööduv aasta oli enam-vähem. Aastad lähevad, covidiga saame hakkama – olen vaktsineeritud. Uueks aastaks soovin kõikidele soovide täitumist – kellele tervist, kellele õnne, kellele rõõme.“\nInimesed tulid kiriku ukse taha tunde varem\nSolman ütles, et neil on väga kahju, et juba teist aastat tuleb üritust teha koroonaviiruse tingimustes. „Peab hoidma kirikus 50 protsenti täituvust ning hajutatuse nõuet tuleb täita,“ lausus ta. „Jõulude ajal külastab meid ligi 800 inimest. Me ei saa inimestele kontserti pakkuda, sest osa inimesi peaks jääma ukse taha. Aga me ei kujuta seda ette talvekülmas miinuskraadidega. Sellepärast me teeme siis toidujagamise.“\nSolman selgitas, et juba eile pandi kõik valmis. „Suur tänu kõigile lahketele linlastele, kes käisid poes, ostsid värsket toidukraami,“ rääkis ta. „Suur tänu Karskroonale, meil on kaheksa alust banaane ja tomateid, suur tänu Keskkonnateenustele, kes tõid lihakonservid, teepakid ja väga-väga suur tänu Selveri kauplustele, kes ei toonud meile mitte ainult parim enne märkega leibu saiu, vaid tõid värsket toidukraami, kuivaineid, õli. Meil on väga korralikud toidupakid praegu inimestele välja jagada.“\nKuigi jõulupakke hakati jagama täna keskpäeval, siis juba hommikul kell 10 oli Oleviste kiriku ukse taga 20 inimest ootamas. „Kui tegime eelmisel aastal Vabariigi sünnipäeva ürituse, siis inimesed tegelikult tahtsid kuulda laulu ja tahtsid rääkida,“ lausus ta. „Ei tulda vaid toiduabi järele, vaid tullakse selle meeleolu ja hea sõna järgi täpselt sama moodi. Nad tahavad ka, et oleks oma kontsert pühade ajal. Tahaks õlatunnet tunda. Kui ongi raske, saad kellelegi öelda, et mul on raske. Siin on mitu prouat, kes on käinud ja rääkinud oma probleemidest. Hea kui keegi kuulab su ära. Vähemalt näed inimesi, kellel on sarnased raskused, et sa ei ole üksinda.“\nSolman ütles, et koroonaviirus on meid kõiki nii rängalt tabanud. „Me näeme siin praegu puuduses inimesi,“ lausus ta. „Kõige tähtsam on, et inimene ei tunneks end alandatuna. Kui ta tunneb, et tal on puudus, siis tuleb õlg alla panna. Inimene tuleb väga tihti sellest välja ise. Loomulikult on õpetajaid, kes ütlevad, et me õpetame õpitud abitust sellega. Aga mina usun tegelikult inimese südametunnistusse, et inimene ise teab, millal ta seda abi vajab. Ja kui keegi võtabki kaks pakki või tuleb ringiga tagasi, siis jumal temaga, et ega siis keegi me sellest ju õnnetuks ei jää.“\nSolmani sõnul on väga paljud inimesed annetanud toitu. „Täna puudust ei tule, kuigi iga kord on lõpuks ikkagi tulnud keegi viimasel hetkel ja ta ei ole midagi saanud ja kõik on otsas. Aga loodame, et täna nii ei juhtu,“ lausus ta.\nSolman ütles, et kindlasti peab toiduseaduse värske pilguga üle vaatama. „Inimesed võivad prügikastist riknenud toitu võtta, aga parim enne kuupäevadega inimesi justkui karistatakse,“ lausus ta. „Kui kuupäev kukub, siis ei ole toit veel halvaks läinud. Tulevaste toidujagamis kappide üle on mul hea meel. Peaks mõtlema selle peale, kellel on toitu puudu. Ja puuduses on ka lapsed, lastega pered. Meil on ka absoluutses vaesuses elavaid inimesi.“\nToidupaki saanutel tundub Solmani sõnul olevat selline lapselik kommipakirõõm. „Ostsime suured korralikud Kalevi kommikotid,“ rääkis ta. „Pakis on ka kuivaineid, õli, soola, suhkrut, kohvi, lihakonserv, teepakk. Siit saab ka riideannetusi – soojad riided, jalanõud.“\nSolman ütles, et hädaliste aitamist alustas aastast 2001 proua Milvi Aaslaid, keda täna enam meie hulgas pole. „Ta oli minu suur eeskuju,“ lausus Solman. „Juba 2002. aastal korraldasin mina üritust koos oma pinginaabri Liis Porošenkoga, kes oli vahepeal Lootuse külas sõltlasi aitamas. Nüüd on jälle siin tagasi, nii et me teeme seda sellise Oleviste hoolekande tuumikgrupiga aastaid. Üksinda ei tee midagi ära, ikka hulgakesi. On meeldiv näha, et linlased hoolivad ja tahavad, et me seda teeksime. Vahel tundub endale küll, et ei tea, kas on vaja, juba on igal pool abi küll ja veel. Aga tuleb välja, et on.“\nSolman soovis kõigile ilusat aastavahetust. „Aitäh kõigile ja olgem tublid, pidagem vastu ja loodame parimat järgmisest aastast,“ lausus ta.


EELK Misjonikoori missioon: levitada usku, lootust ja armastust - Estonian World Review\nEELK Misjonikoori missioon: levitada usku, lootust ja armastust\nEestlased Kanadas 28 Jul 2006 EWR\nEELK Misjonikoor, kes viibis 12.—16. juulini rahvusvahelisel koorifestivalil Missoulas Montanas ja laulis mitmes Ameerika kirikus, tegi väikese kõrvalepõike ka Kanadasse, kus esines kolme kontserdiga. Ehkki festivalil koore ritta ei seatud ja auhindu ei jagatud, õnnestus Misjonikoori esinemine mainekal festivalil üle ootuste hästi ja kohalik press jagas omalt poolt eesti lauljatele tunnustust.\nKoori esinemise võimalikkus siin oli esialgu kahtluse all suviste reiside ja puhkuste tippaja ning sellega seotud majutamisraskuste tõttu, aga tänu E.E.L.K. abipraost Hannes Aasa entusiasmile ja optimismile sai see siiski teoks. Kahju ainult, et nii vähesed rahvuskaaslased võtsid vaevaks kontsertidele tulla, jäädes sellega ilma haruldasest muusikalisest elamusest. Ega meil pole siin ju eriti tihti võimalust nautida kõrgetasemelist eesti koorilaulu, pealegi veel noorte esituses.\nKarismaatilise dirigendi ja helilooja Maarja Vardja juhatusel tegutsev Misjonikoor asutati 1998. a. ning on keskendunud kristliku sõnumi kuulutamisele muusika kaudu.\nLeitsakust hoolimata ...\nEsimene kontsert Kanadas toimus reedel, 20. juulil Agincourt'i St Timothy's anglikaani kirikus. Sealse koguduse organist, eestlane Norman Reintamm pälvib kiitust, sest tänu temale osutus võimalikus korraldada kontsert just selles kirikus. Hr. Reintamm on ju ka kodu-Eesti muusikaeluga tihedalt seotud; mh oli ta aastaid Eesti Rahvusooperi dirigent.\nKohalik kogudus oli kontserdil esindatud vist isegi arvukamalt kui eestlased. Vapper koor tuli kuulajate ette kuumal päeval ja õhujahutuseta kirikus rahvariietes, paljudel veel villased rätidki üll, ning pakkudes mitmekesise kava. Selle kujundas sujuvaks tervikuks reisi koordinaator Lynden Viinalass, tutvustades laule ja puistates humoorikaid vahemärkusi. Appi oli võetud ka videotehnika ja kontsert algas linnulennulise Eesti tutvustamisega. Kuna suure osa publikust moodustasid mitte-eestlased, oli tervitatav, et laulutekste sai jälgida ingliskeelsetena ekraanilt. Samas edastati ka koori moto ja põhisõnum — usk, lootus ja armastus.\nKoor sisenes pühakotta võrukeelse lauluga „Kiriktii“. Siinkohal pole kavatsust kõiki esitatud laule loetleda ega programmi põhjalikumalt käsitleda. Asjatundlik muusikaarvustus tuleb edaspidi.\nÕp. Aasa ja kohaliku koguduse preestri Beth Bensoni ava- ja tervitussõnade järel avas laul oma üllatavad, nooruslikud ja võimsad tiivad. Anu Kõlari Ps. 119 tekstile kirjutatud „Sinu sõna“ ja Maarja Vardja „Üle läve“ (tema isa Uudo Ripsi tekstile) olid vaimulikult tõsised ja emotsionaalselt mõjuvad. Hoopis „teisest puust“ olid kolm Aafrika rahvalaulu, mille puhul võis tajuda ka koori täielikku ümberhäälestumist, isegi kõlavärv ja lauljate temperament muutusid aafrikapäraseks. Ja kui vahvalt kõlas juudi pulmateemaline tantsuga põimitud rahvalaul, milles oli vist isegi koreograafide käsi mängus Siis tuldi eesti vaimuliku rahvalaulupärandi juurde, mida esitati rahvapillide (parmupill ja minikannel) saatel.\nEt anda lauljatele pisut puhkust, kuulasime vahelduseks nende reisimuljeid, misjärel võttis kontsert hoopis lõbusa pöörde tuntud eesti rahvalauluga „Taat, ära maga...“.\nKoori vanema Kadri Lääsi sõnumi järel vaimuliku valguse tähtsusest ja tähendusest kõlas spirituaal „Let My People Go“ ning seejärel koputati eestlaste patriootilistele tunnetele lauludega „Ta lendab mesipuu poole“ (Peep Sarapik) ja „Mu isamaa on minu arm“ (Gustav Ernesaks).\nKontserdi lõpus vahetati kohaliku koguduse õpetajaga meeneid ja lauldi koos Eesti hümni. Lõpupalve pidasid preester Benson ja õp. Aasa.\nKuumusest ja väsimusest hoolimata (või äkki just selletõttu?) kujunes kontsert koduseks ja meeldivaks, sulatades kuulajad ja koori tervikuks.\nJärgnes kooriliikmete tutvumine nende võõrustajatega. Suure organiseerimistöö tegi selles osas ära Toronto Eesti Baptisti Koguduse (TEBK) naisringi juhataja Loone Jürimäe.\nTeine kontsert reede hommikul Toronto Eesti baptistikirikus mõjus värske tuulepuhanguna. Paiguti näis, et laul kõlas isegi paremini kui eelmisel õhtul. Kindlasti aitas sellele kaasa ka õhujahutusega ruum ja väljapuhatud öö. Tõstaks esile esitatu tihedat ja kandvat kõla, fantastilist dünaamikat ja muusikalist sära. Koori paindlikkus dirigendi väikseimalegi märguandele viitas lauljate professionaalsusele ja treenitusele.\nPastor Jüri Puusaag nimetas avasõnas külaliskoori lauljad ingliteks (Heebr.2:2). Ja ebamaise inglilauluna kõlaski a cappella esitatud „Kui selle risti ilu näen“. Ehkki korrati ka mõnda eelmisel õhtul esitatud laulu, oli kava suuresti erinev.\nEELK Lääne-Nigula, Noarootsi ja Nõva pastor ning Misjonikeskuse esindaja Leevi Reinaru rõhutas oma lühijutluses, et keskusel on kolm eesmärki: koolitada, kuulutada ja lähetada. Sellega täidetakse Kristuse käsku „Minge kõike maailma...“. Nii korraldataksegi konverentse, reisitakse, kuulutatakse evangeeliumi ja lähetatakse välja misjonäre. Puudutades Eesti vaimulikku olukorda ütles õp. Reinaru, et on otsimise aeg. Korraga on mõistetud, et raha eest siiski kõike ei saa, mis on omakorda põhjustanud ühiskonnas vaakumi. Siin on kristlastel täita oma missioon, ja tööd tehaksegi mitmel rindel.\nKõlasid veel mitmed laulud, millest läks eriti südamesse Maarja Vardja a cappella esitatud „Hea soov“. Esile tuleb ka tõsta koori soliste Elisabeth Vardja-Solovjovi ja Siret Lendu, aga samuti pianist Kristina Kure ja rahvapillidel saatjate meisterlikkust.\nPastor Puusaag tänas kõigi kuulajate nimel koori. Järgnes lõunaeine kiriku alumises saalis koguduse naisringi korraldusel, mis süvendas veelgi sõprussidemeid.\nSeejärel rutati jälle teele — ees ootas kontsert Hamiltoni Christ Church Cathedral'is ning ööbimine selles linnas, mille olid organiseerinud kohalikud eestlased ja õp. Aasa. Sellest samuti meie lehes edaspidi.\nTänaseks, selle lehe ilmumise päevaks on EELK Misjonikoor jõudnud juba koju, aga unustamatud muljed jäävad meiega, kes me elame kodumaast kaugel. Misjonikoor täitis siin oma missiooni — levitades usku, lootust ja armastust. Aitäh selle eest!


hull isa | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nhull isa 28.08.05 / Psühhiaatria\nSelline küsimus, et isa tihtilugu karjub lihtsalt heast peast. Õega ei suuda me seda enam taluda. Aga seekord läks eriti hulluks. Tahtis lausa kallale tulla ja seejärel tagus maga toaukse ja lõhkus kõik toolid ja kõiksugu mööblit veel.\nmida soovitaksite teha sellise inimsesga?\nNärvilisuse põhjusi on palju: pinged tööl või siis töötus, pinged kodus, probleemid alkoholiga. Võib olla ka rida teisi põhjusi. Kui ema on käepärast, siis arutada temaga sellel teemal ja siis edasi nn rahulikel momentidel isaga võimalikke lahendeid otsida-leida. Ei tohi ise närvi minna, rahulik meel rahustab ka teisi. Peretohtri või siis psühhiaatri käest saab ka vajalikke rahusted.\nKui vanad te õekesega olete? Kas ema käeulatuses ja milline mõju temal isale on? Millised te ise oma käitumisega olete (suitsetate, "narkots", olete ilma teatamata kaua-kaua ära, ei aita kodutöödel jne.)?\nKonkreetset soovitust saab anda kohtumisel, olude täpsustamisel.\nAlustage emast ja papsi rahu-hetketest.\nOlge tublid! Teile parimat soovides,\nsunniviisil psühhiaatria ravile\nMinu 20-aastane poeg on palju aastaid eraklik olnud, õieti sõpru tal ei ole. Ülikoolis on ta 2 aastat ilusti hakkama saanud. Kuid mai kuus põrus ta ühel eksamil läbi ja peale seda on ta väga "ära pööranud". ...\nSuurtes Psühhiaatriahaiglates on valvepsühhiaater - võtab vastu tööpäevadel.\nSealt saab tohtri käest peale vestlust konkreetseid soovitusi.\nValvetuba võtab vastu ööpäevaringselt.\nÄrevushäired, tihe unisus ning tugev masendus\nMul on tekkinud selline küsimus, kuna ma ei saa enam enda emotsioonidega hakkama. Olen pidevalt masenuses ning väga endasse tõmbunud perekonnas kuigi sõpradega olles olen väga rõõmus ...\nSinu suhted Ema ja Isaga on lapse ja vanemate vahelised suhted ja neid tuleb austada, neist hoolida, ...\nSooviksin nõu, kuidas edasi käituda, probleem on emas.\nMure siis selles, et emal käivad hood. Ta on endale pähe võtnud, et isal teine naine(kuigi see pole nii, isa ei tohi kuskil käia isegi ja telefoni ema võttis ka ära) ning kontrollib, sõimab, ...\nVajalik on psühhiaatri abi, psühhiaatriline ravi.\n1) Psühhiaatri jutule. Head rohud olemas.\n2) Kui ema jutule ei lähe, siis isa käigu ise jutul ja koos psühhiaatriga leiavad vajaliku tegevusplaani. ...\nTere, millised on närvivapustuse sümptomid ja kui tihti seda võib esineda? Nimelt, ma nutsin, värisesin, hingeldasin, jne. ma ei oska midagi teha, see nagu tuli iseeneset, ma ei kannata lapse kisa ning ...\nKindlasti räägi vanematele sellest. Kindlasti. Oled väga hingeline ja heasüdamlik ning võtsid väikelapse hoidmist suure tõsidusega. Ka mina oleksin sinu asemel sellises situatsioonis pingesse läinud. Kas ...\nEi tea nüüd mille alla see kuulub kas psühhiaatria või psühholoogia. Olen 16. söön antidepressante. Mul on tõsised plaanid endalt elu võtta lähipäevade jooksul. On plaanis saada oma antidepressandid ja ...\nIgasuguseid teraapiaid tehakse, kõike annab paremuse suunas muuta. Alustada tuleb väikestest sammudest ja tuleb olla järjekindel. Üks esmaseid asju on une- ja õpirežiim korda saada. Puhkus taastab jõu, ...\nkes on hull\nTerekest! Probleem seisneb selles ,et tahtmine on teada ,kes on hull ja milles väljendub hullusus. Kõva tüli on majas mu vanematega ,sest olen arutanud oma tundeid elust oma perekonnast ja lapsest ,siis ...\n1. Kõva tüli on majas mu vanematega ,sest olen arutanud oma tundeid elust oma perekonnast ja lapsest ,siis nende ühene vastus on ,et "sa oled ju hull"\n- Vanematega tuleb probleeme arutada ja neid ...\nalkoholi mõju peresuhetele\nMinu mure on seotud oma emaga. Ma tahaksin teda kuidagi aidata, aga enam ei oska mitte kuidagi. Nimelt minu isa on alkohoolik, minu meelest pöördumatult ja ilma igasuguse abistamise soovita, sest tema ...\nminu ema on 60a alkohoolik. Umbes 15 aastat on aktiivselt joomisega tegelenud,\neriti hull on asi olnud viimased kuus aastat. Ise ta seda muidugi ei tunnista, et\nta alkohoolik on. ...\nTegemist on alkoholihaigega,Alkohoolsed krambid,armukadedus jms viitavad psobleemi sügavusele.Sellistel inimestel h a i g u s k r i i t i k a puudub ja seega nn normaalsetest selgitustes aru ei saada.Arsti ...


PÄEVAINTERVJUU! Henn Vallimäe: väärkohtlemist võib spordis olla sama palju kui dopingut – Pealinn.ee\nPÄEVAINTERVJUU! Henn Vallimäe: väärkohtlemist võib spordis olla sama palju kui dopingut (0)\nElu aga näitab, et võime kirja panna ühte, aga inimesed käituvad ikkagi teisiti – nii nagu nad käituvad. Võib-olla peaksime lähtuma ainult sellest, et treener on ka pedagoog, aga kas treener üldse oskab pedagoogina käituda?\nJüri Ennet: Üks on kirjutatud seadused ja reglemendid – käitumisjuhiseid ja eetikajuhised, mis on kirja pandud kas suurema või madalama tasandi ametiasutustes. Teine tasand on eetiline tasand, mis tuleb koduse kasvatusega, koolikasvatusega ja ühiskondliku arvamusega. Need kaks asja on omavahel seotud.\nVõiksime mõelda, kas suudame ja tahame seada lati, et lastega tegelevad ainult ülikooli haridusega treenerid. Lisaks, kas ülikoolihariduse poolt antav sisu annab piisavalt pedagoogilisi, eetilisi ja moraalseid omadusi treenerile kaasa? Kuulasin hiljuti ühte saadet, kus treener Kerde ütles väga hästi, et tema arust peaks laste ja noorte juures olema ainult kõrgharidusega treenerid, sest sealt hakkavad probleemid. Täna on võimalik ka mõnekümne tunniga saada treeneri algkvalifikatsioon või isegi juhendada treeninguid ilma kvalifikatsioonita – mitte midagi ei juhtu. See on ka küsimus tööandjatele, et tasuks vaadata ikka, kes see inimene on, kelle sa treeneriks palkad.\nSiin mulle meenub kui mu enda poeg käis Lutsari džuudotrennis. Tegelikult ju kõik need idamaakultuuri trennid algavad tervitustega – see on nagu inimeseõpetus ja siis on sport.\n23. märts 2021 15:59


Saja Lugu: Ragnar Tallinnast – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nSaja Lugu 23. nov. 2018 Foto & video\nSaja Lugu: Ragnar Tallinnast\nRagnar on mitmekülgne noormees – ühest küljest laulja ja saksofonimängija, teisest küljest lõpetanud reaalkallaku ja õppinud matemaatikat. Hetkel on üldse spordireporter. Sport on teda aga alati huvitanud ja platsilt, kus foto tehtud, käisid nad vennaga ikka jalgpalli vaatamas.\n“Saja lugu” on Eesti vabariigi sajandaks sünnipäevaks valmiv žanriülene suurteos Eesti inimestest. “Saja lugu” portreteerib neid fotodel ja muusikas ning nende endi sõnadega. Fotograaf Kaupo Kikkas jäädvustab saja eestlase näod ja paigad ning loob sellest koos dramaturg Laur Kaunissaarega ainulaadse fotoraamatu. Helilooja Erki Pärnoja kirjutab mitmeosalise piiridele püüdva teose, mille lavastab Jaak Prints ja kus laval on “Saja loo” peategelased – sada eestlast. Kontsertlavastuse “Saja lugu” maailmaesiettekanne toimub festivali JAZZKAAR avasündmusena 20. aprillil 2018 Noblessneri sadamalinnakus. “Saja loo” aitab publikuni tuua Viru Keskus ja Eesti Vabariik 100. Loe artikleid (70)\nSaja Lugu: Kulle Tallinnast\nNaine on oma eluaja jooksul elanud nii Eestis kui ka Soomes ning mitmel erineval viisil…\nSaja Lugu: Evi Tallinnast\nEvi on 8 aastat noorem kui Eesti Vabariik. Ta on mitmekordne Eesti meister võimlemises ja…\nSaja Lugu: Carl Gustav Tallinnast\nTa on sihikindel noormees. Carl Gustav tegeleb spordiga, täpsemalt judoga, juba 5. eluaastast alates. Ta…\nPosted in Foto & video and tagged Eesti Vabariik 100, Saja Lugu. Bookmark the permalink.\nMaarja Kangro: inimene on rohkem väärt kui suur püha kunstitõde\nCannes Lions parimad reklaamid: Polla Loto. Nap


Müüa korter, 3 tuba, Järvepõllu tee 5, Peetri, Rae vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Järvepõllu tee 5-4, Peetri, Rae vald, Harjumaa\nHea asukoht. Köögimööbel*, panipaik ja parkimisohad hinna sees.\nLisainfo: rõdu 11,4 m², panipaik, pakettaknad, parkett\nKorter No.4 on kolmetoaline korter kõrgete akendega ning terrassiga. Terrass jääb suunaga hommikupäikesesse. Korteris on kaks magamistuba, üks duširuum-tualett ning avatud köök-elutuba.\nViimistluspaketti saab koduostja ise valida:https://veskikodu.ee/siseviimistlus\nKorteri juurde kuulub kaks parkimiskohta ning panipaik.\nEsimesele viiele korteri ostjale kolme- kuni neljatoalise korteri puhul kingituseks köögimööbel 7000€ väärtuses - meie müügijuht jagab hea meelega lisainfot.\nPeetri alevikus Järvepõllu 1, Järvepõllu 3 ja Järvepõllu 5 aadressile rajatavad uued korterelamud on logistiliselt heas asukohas nii perele kui ka linnalähedast moodsat kodu otsivale noorele. Vana-Tartu maantee serva jäävatel korterelamutel on hea ühendus pealinnaga ning ka teistes suundades. Peetri on elukeskkonnana hinnatud ja hoogsalt arenev. Kõik vajalik on olemas oma kodu lähistel – koolid, lasteaiad, kaubandus, meelelahutus. 2020.aasta suve lõpuks valmib Peetris ruumikas uus rekreatsiooniala Peetri Park - erinevad mänguplatsid ning vabaõhu tegevused kogu perele. Peetri Parki on Veskikodu juurest jalutada ca 20 minutit. Lähim kodupood on Peetri Keskuses, ca 15 minutit jalutamist. Pealinna melu on Veskikodust vaid ca 15-minutilise autosõidu kaugusel.\nParkimine on maja juures õuealal. Vaba aja veetmiseks ja mängimiseks on majade juures mänguväljakuid ning rohkelt muruala.\nVeskikodu arenduse esimene etapp - Järvepõllu tee 5 kortermaja - on plaanitud valmima 2021.aasta suvel.\nLähim lasteaed ~ 3.1 km Õie Lasteaed\n~ 5.8 km Vaida Lasteaed Pillerpall\n~ 6 km Vaida Põhikool\n158 400 € 2 452 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3268369 Kommentaar:


Oh. Jah. Muidugi.: Ei ole tore\nTeisipäev, 13. jaanuar 2015\nIlm on juba mitu päeva lolli mänginud, külmetab-sulatab-külmetab-sulatab...\nLäksin välja, suund kempsu poole. Trepist kaks astet vaja alla minna, raisk, lendasin otse. Pole 20 aastat nii kõvasti kukkunud. Sain natuke lombis, siriseva räästa all, püherdada ja hingeldada, enne kui jalad alla sain. Sitahäda läks ka üle. Ribid on vist terved. Ei tea, kas peaks kontrollima minema? Kust ma saan aru, kas on lihtsalt põrutus või oleks ikka vaja EMOsse minna? Hingata laseb. Aga mõne liigutuse juures suskab nii, et võtab nõrgaks ja vee silma. Nutma ajab vist siiski rohkem solvumine, mitte valu. On kellegi kogemusi ribidega?\nLähen poole tunni pärast tööle, käin täna enne lõunat ära. Eks siis saab selgeks, kas külg elada (ja mopiga vehelda) laseb või mitte ja kuhu suuna võtan - Tartusse läbistavaid ilupilte tegema või kõigest voodisse.\nKududa peaks ikka saama. Silmad ja käed (ptüi-ptüi-ptüi) on täitsa terved veel.\nVasakud alumised ribid. Ei tea, mida proua L.V. selle kohta ütleks? Mingi karvavõlg? Vasak külg olla suhted meestega, luustik on isa, pehmed koed ema? Nüüd ei jää mul vist muud üle, kui süüdistada oma ammulahkunud isa, et ta ei õpetanud mulle, et sihukesteks ilmadeks ja nii nõmeda katuseta trepi puhul tuleb kuiva liiva varuda! Ja siis peaks andestama iseendale, et ma omale niisuguse isa valisin? Või kuidas see oligi? Ei, ma ei oota sellele lõigule ühtki vastust :)\nTäiendan. Häid asju on ka. Nimelt eile avastasin, et üks mu õunatigudest on kuidagimoodi akvaariumist välja saanud, arvasin, et nüüd on kutu. Aga ju siis polnud sell kaua kuival olnud ja pealegi on tal tore luugike, mida uksena koja ette tõmmata. Viskasin ta kontrolliks vette tagasi ja nüüd sebib jälle rõõmsalt akvaariumis ringi.\nMina astusin ükskord ootamatult keldriluugist alla ja maandusin umbes 2 m allpool keldripõrandal, sest polnud meeles, et see luuk lahti oli. Algul mõtlesin, et mul on nüüd selgroog katki või midagi ja kuidas ma sealt välja saan. See oli enne mobiilide aega, aga isegi tänapäevases olukorras poleks mobiil ilmselt mul kaasas olnud ;) Aga kuna sain ennast liigutada ja keldrist välja tulla, siis arvasin, et ega suurt häda polegi. Siiski olid sümptomid sinu omadega üsna sarnased.\nKäisin pärast ka pilti tegemas ja mul olidki ribid kas mõranenud või katki. Lahasesse ei pandud, paranesid ise pikapeale ära. Aga koristada (kätega vehkida) sa ikka vist ei tohiks. Niiet minu soovitus on küll, et võta haigusleht ja tegele mõni aeg vaid kudumisega :D\n13. jaanuar 2015 13:38\nMa arvan ka, et tööle minek polnud kõige arukam tegu. Aga mida mina nüüd meesterahvana tean - mehed ju kõiges süüdi :)\n13. jaanuar 2015 13:40\nKäisin arsti juures ära, röntgenis ka. Ega enne ei tea midagi, kui piltide vastus käes, seega homme.\nTööl peaksin käima 2x päevas, lõuna ajal korraks ja õhtul põhjalikumalt. Otsustasin loobuda igasugusest pöördliikumisest, st tavalise mopi ja harjaga ei tee midagi. Õnneks on päeval kergem, siis on vaja suure harkmopiga ainult natuke buldooserit mängida ja seda ma proovisin - saan hakkama. Eriti hea oleks, kui lapsed hakkasid suusatamas käima, siis ei peaks saali üldse päeval üle käima. Huvitaval kombel oli lükates isegi vähem valus, kui niisama lihtsalt kõndimine. Õhtul aga võtan lapsed kaasa ja tegelen ainult kamandamisega.\nHaigusleht ei ole soovitatav, see tähendaks liiga suurt auku eelarves. Nii et kuni ma suudan oma töö lähemaks paariks nädalaks kuidagi ära kombineerida, lehte ei võta.\nMeeste nõuanded on ikka teretulnud, ma suhtun üldiselt meestesse hästi. Ma lausa armastan neid (vähemalt mõnda). See, et laste isaga eriti hästi pole läinud, ei tähenda midagi :)\n13. jaanuar 2015 14:57\nPeaasi, et aju terveks jäi, ja käed õlgadest saadik.\nRibid pole hullu, neid ravitakse valuvaigistite ja magamisega. Kududa tohib ka.\n13. jaanuar 2015 18:21\nAju kohta ei oska öelda, aga vasak õlg oli mul ennegi natuke vilets (mingi krooniline põletik diagnoositi lõpuks) ja nüüd sai ka raputada. Vasak käsi keeldub hetkel õlast alates raskematest töödest ja keerulisematest figuuridest. Aga ma saan hakkama. Lapsed saavad nüüd rohkem joosta, mulle teed voodisse vedada ja. Õla kohta ma tean, et see ei saa kunagi päris lõpuni korda, aga selliseks viletsaks ka ei jää kindlasti. Ja ribid paranevad tõenäoliselt ilusti, muud moodi pole mõeldavgi. Nüüd ma saan aru, miks ma sügisel seda varemerohusalvi keetsin...\n13. jaanuar 2015 18:44\nMidagi ei oska kosta peale selle, et siinsel kliimal on siiski ka mõni eelis. Trepil libastuda saab ainult banaanikoore olemasolul:)\nPuhka ja mängi, ega muud polegi. 20 aastat tagasi igatahes ei tehtud midagi muud, kui kästi ülakeha mingi kangajupi abil kergelt fikseerida. Hr Eksabikaasal oli õnn roietesse mõned mõrad hankida, seetõttu tean.\nTänapäeval on ehk veel mingeid vahendeid, kuigi - kui röntgenist vastuse saamine võtab tervelt 24 tundi, siis pole küll arengut kuskil. Kuidas see võimalik on, aru ei saa. Tartus saadetakse vastus minutiga perearstile tagasi.\n13. jaanuar 2015 23:12\nVai-vai,Bianka astus luugist alla!Mina ronisin tooli peale upitatud tabureti otsa, et pääseda ülemisele kapiriiulile ligi,ja unustasin,et mu all on k a k s tooli.Astusin tagurpidi alla tagasi.Oh sina heldene looja,kus naksakas käis rinna all ribis ja olin sant valmis.Aga arstile ei läinud, sest varem juhtus säherdune lugu: kihutasin rattaga,taarakott tuules,mäekaldest üles, et sõita üle raudtee ilma maha tulemata.Aga bomžid olid rauda kangutanud,liiprist turritas mingi ora välja ja see sõitis mulle püksisäärest sisse.Otsejoones olin relssidel siruli,taara laiali, ja tänasin jumalat, et rongi ei tulnud,sest ma ei saanud jupp aega aru,mis mind seal liiprite peal kinni hoiab...EMO-sse läksin teisel päeval,ribi siis katki ja puha. Öeldi,et sellega ei tehta kunagi midagi,siduge rätikuga ümber kere kinni ja oodake,kuni paraneb.\n29. august 2016 22:34


LEMKEN jätkab kasvu - Põllumajandusuudised\nAutorid: Meelika Sander-Sõrmus, Põllumajandus.ee • 8. mai 2019\nEuroopa juhtiv põllumajandustehnikatootja LEMKEN suutis viimase aasta jooksul oma äri kasvatada, kuigi tingimused osutusid üldiselt raskeks. 2018. aastal kasvas ettevõtte käive 6%, küündides 380 miljoni euroni. Ettevõte ekspordib 77% oma toodangust.\nLemkeni rullrandaal Rubin 10\n2018. aasta oli põllutehnika tootjale keeruline nii klimaatiliste, poliitiliste kui majanduslike tegurite tõttu. Suurimaks probleemiks oli loomulikult põuane hooaeg, mis valitses kogu Euroopas ja ka Skandinaavias. Tehnikatootja selgitab, et kuigi aasta algas hästi ja tellimusi oli palju, siis kuivade ilmatingimuste tõttu langes tellimuste arv kogu aasta jooksul. Neid tingimusi arvestades on aga LEMKENi tegevdirektor Anthony van der Ley müügi arenguga viimase aasta jooksul üsna rahul. „Muutlik ilm on mõjutanud meie planeerimist ja ajakavasid, mis on meie tarnijad tugeva surve alla pannud. Õnneks oleme perefirma, mis töötab tihedas koostöös oma klientide ja äripartneritega. Meie töötajate pühendumus ja paindlikkus on võimaldanud meil kõik tellimused ja teenusesoovid täita kohe kui need saabusid,“ selgitas Anthony van der Ley.\nParim turg Saksamaa. 8% käibe kasvuga on Saksamaa jätkuvalt LEMKENi kõige suurem ja toimivam turg. Müügid on tõusnud tublisti ka Prantsusmaal. Beneluxi riigid, Hispaania ja Itaalia andsid samuti LEMKENile üle aastate parimaid müügitulemusi. Muud olulised eksporditurud on ettevõtte sõnul veel Kanada ja USA, kus kasum on kahekordistunud.\nPeale kuut aastat on ka LEMKENI India tootmisüksus muutunud üsna edukaks, samuti läheb hästi Ukrainas. Venemaa oli 2018. aastal LEMKENi suuruselt teine eksporditurg, kuigi müügiootused seal täiel määral ei täitunud. Kõige hiljutisemate edukate turgude hulka, mille müügimaht on märkimisväärselt kasvanud, kuuluvad Jaapan ja Austraalia oma hiljuti ümberstruktureeritud turustusvõrguga.\nMüügitulemused olid üldiselt kõigi tootekategooriate puhul positiivsed – hea aasta oli nii atrade, äkete, kultivaatorite ja külvikute müügis.\nLiitumine kasvatas tooteportfelli. 2018. aasta keskel omandas LEMKEN Hollandi ettevõtte Steketee, kes toodab erinevat mullaharimistehnikat. Üks põhjus selle firma omandamiseks oli kasvav nõudlus mehaaniliste umbrohutõrjeseadmete järgi, seda just mahesektoris. Näiteks on Steketee tootevalikus olemas 12-meetri laiune kõrgtehnoloogilise kaamerasüsteemiga varustatud vaheltharija/kobestaja, mis sobib nii köögivilja-, kui teraviljakasvatuses kasutamiseks.\nLemkeni ader DIAMANT 16.\nSuured investeeringud. LEMKEN on investeerinud 8,5 miljonit eurot tehase laiendamisse ja moderniseerimisse. Ettevõte on alustanud uue, tervikliku logistikapargi arendamist, mille tulemuseks on tõhusam materjalide tarnimine ja parem ruumikasutus ladudes.\nEelmise aasta lõpu seisuga oli LEMKENi töötajaskond kokku kasvanud 165 töötaja võrra, kokku 1635 töötajani, seda nii Steketee'st üle võetud 49 töötaja kui ka tehase töötajate märkimisväärse kasvu tõttu. LEMKEN India on samuti suure hulga töötajaid juurde võtnud.\nLEMKEN on üks juhtivamaid põllumajandusmasinate tootjad Euroopas, kes toodab põllumajandusmasinaid professionaalsetele põllumeestele nii mullaharimiseks, külvi ettevalmistamiseks, külviks kui ka taimekaitseks.\nTegu on perefirmaga, kus töötab üle 1600 inimese. Lemkeni peakontor asub Alpenis, Alam-Reini piirkonnas Saksamaal. Lemkeni tehas toodab umbes 15 000 masinat aastas koguväärtusega 380 miljonit eurot. Lemkeni adrad omavad ca 40% Saksamaa turust. Ettevõte ekspordib 77% oma toodangust.\nEestis müüb LEMKENI tooteid Konekesko Eesti AS.\nUus majandusaasta tõotab tulla hea. 2019. aastaks prognoosib pereettevõte veel üht edukat majandusaastat. „Seni on tellimused olnud head, mis on tõestuseks pidevalt kasvavale nõudlusele professionaalsete põllumajandusmasinate järele. 2019. aasta tootevalikus on mitmeid uuendusi, näiteks rullrandaal Rubin 10 ja ader DIAMANT 16. Uut tehnikat tasub küsida oma piirkonna edasimüüjatelt,“ ütles Anthony van der Ley.


Miks on kanep illegaalne? | 24tundi\nMiks räägib kanepist ja selle mõjust Kaido Kõplas, Põhja Politseiprefektuuri narkokuritegude talituse juht? Mida teab ja oskab rääkida „propagandamasina vedurijuht”, kes arvab, et probleemiga tegelemise asemel on inimeste kinnipüüdmine ja isoleerimine ühiskonnast parim lahendus reaalselt mitte-eksisteerivale probleemile.\nNiisiis väidetakse, et kanep on narkootiline aine, mille kasutamine tekitab sõltuvust ja avab ukse\nteiste, s.o raskemate narkootikumide tarvitamiseni.\nVõin julgelt ümber lükata väite nagu oleks kanep esimene aste narkootikumide trepil. Selle väite põhjal\npeaksid pea kõik minu sõbrad-tuttavad praegu Balti jaamas süstla otsas istuma. Sellist väidet on keeruline kummutada just enda olemuse tõttu – näiteks võiksin väita, et liigne kohvijoomine võib viia alkoholismini, sest kõik, kes on kas või kunagi õlut joonud, on suure tõenäosusega kogenud ka kofeiini stimuleerivat toimet.\nTeine väide – kanep tekitab sõltuvust – on samuti kergelt püstitatav, kuid raskelt kummutatav. Kanep ei sisalda selliseid sõltuvust tekitavaid aineid nagu seda on näiteks nikotiin. Kanep tekitab samasugust sõltuvust nagu kõik poeletil olevad tooted. Ülekaalulisuse põhjuseks on sageli toidu liigtarbimine ehk sõltuvus söömise näol. Kui sellisest loogikast lähtuda, siis peaksime ka söömise ära keelama ja Ronald McDonaldi vangikongi viskama.\nIgale vähegi mõistlikule ja elu üle arutlevale inimesele peaks olema selge, et kui kogu raha ja ressurss, mis hetkel kanepi vastu võitlemisele kulutatakse, suunataks hoopis selle legaliseerimisele, oleks lõppkokkuvõte kordades edulisem ja kasulikum kui praegune „tuulega võitlemine”.


Hüpnotisöör Maris Saar: „Kaasa mõtlemata pole kristallidel ega eeterlikel õlidel toimet – neisse tuleb uskuda!“ | Tarbija\nTuuli Mäemat, 20. oktoober 2019 16:53\nÄra määri nahale lahjendamata eeterlikku õli. See võib nahka põletada.Foto: Laura Strandberg\nSaatesarjast «Hüpnotisöör» tuntud selgeltnägija Marissa on leidnud viisi, kuidas inimesed saavad end kodus ise aidata. «Toime on üllatavalt kiire,» lubab naine.\nHüpnoosi- ja tulevikuterapeudi Maris Saare ehk Marissa (32) teraapiatoas Tartus on hinge paitav rahu – helges ruumis põlevad rahustavad küünlad ja kannus aurab Taevavõtme tee, mis koosneb maiseid probleeme vaigistavast nurmenukust, õnnetunnet suurendavast vaarikast ja maagilisest lillest, mis avab tärkava elu. Maris asetab kannu sõelale ka ametüstkristalli. «Igal kristallil on oma eesmärk – see laeb tee energiaga,» ütleb naine.Maris jõudis kristalliteedeni, kui oli 2016. aasta oktoobris avamas oma teraapiatuba ja sai aimu, kui paljud inimesed oma hirmude, ülemõtlemisest tingitud probleemide ja ärevusega abi vajavad. «Tundsin, et pean leidmaveel mõne aitamise viisi, et abivajaja ei peaks tingimata kohale tulema,» selgitab hüpnotisöör. Ooteaeg vastuvõtule on sageli siiski pikk, sest Maris võtab teraapiasse nädalas vaid paar inimest.Abi distantsilt«Tänu kristalliteele saavad inimesed end ise kodus aidata, kuni minu juurde hüpnoosiseansile või konsultatsioonile pääsevad,» selgitab Maris üllast eesmärki. Nii segab ta vastavalt vajadusele kokku ürdid tee jaoks ja valib välja kristalli. Samal põhjusel segab ta teraapiatoas kokku ka eeterlikke õlisid. Nii saab Maris hädasolijaid aidata ka eemalt, tunnetades inimese energeetikat distantsilt.Terapeuditöö kõrval peab ta teede ja õlide tegemist oma hobiks. «Klassikalinekäsitöö pole mind kunagi paelunud. Mul pole näputöö jaoks piisavalt püsivust ja see ei paku mulle ka sellist rõõmu nagu kõik muu, millega tegelen,» selgitab naine, kallates meie tassidesse valminud kristalliteed.\nKristallitee tervendab seestpooltKristalliteesid on tehtud juba väga ammusest ajast, ka Eestis, aga sellest väga ei räägita. Kristalliteed saab teha kahte moodi. «Üks võimalus on asetada toorkristall teekannu sõelale. Teeaur läheb kristalli peale ja tilgub tagasi tee sisse. Nii saab jook tänu kristallile laetud. Teine võimalus on korjata meelepärased taimed ja panna need koos soovitud kristallidega päikese kätte kuivama,» õpetab Maris.Toorkristalle soovitab asjatundja osta spetsiaalsest kristallipoest. Neid valides tuleks kuulata oma sisetunnet või juhinduda sellest, millisele murele leevendust on vaja, ja võtta vastava omadusega kivi. Seejuures võib appi võtta kristalliraamatu. «Mõnes poes on kristallid hästi puhta energiaga ja juba puhastatud, teises mitte. Tundlikud inimesed tunnetavad selle kergelt ära,» julgustab sensitiiv oma sisetunnet kuulama. Kristalliteed saab inimene ka ise kodus teha ja end nii aidata. Tuleb valida õige kristall ja tee, mis omavahel hästi kokku sobivad.Eeterlik õli toimib minutitega«Eeterlike õlidega töötamine on võimas, sest need on väga tugeva energeetilise toimega. Õlid leevendavad väga kiirelt, lausa minutitega, inimesivaevanud muresid, ka depressiooni või stressi,» räägib Maris, kes õppis eeterlike õlidega ümberkäimist Suurbritannias, samas koolis, kus õppis ka hüpnoosi. «Sain teada, kuidas õlid erinevate inimeste peal töötavad ja kuidas neid kokku tohib segada. See on omaette teadus,» ütleb ta. Tänu eeterlikele õlidele, mida määritakse randme siseküljele või meelekohtadesse, on väga paljud inimesed Marise juurest abi saanud. Ehkki vähihaigeid see terveks ei ravi, tekitavad õlid rõõmutunnet ja rahustavad raskel ajal.Kõik õlid toetavad eri inimesi isemoodi. Mõnda aega tagasi tuli Marise juurde naine, kes oli endast väljas ega suutnud rahuneda. Sensitiiv lasi tal määrida nahale piparmündiõli ja naine rahunes paari minutiga. «Eeterlike õlide puhul ongi hea see, et need toimivad juba mõne minuti jooksul,» on hüpnotisöör rahul. Mõnel kestab õli mõju tükk aega, teisel kaob paari tunniga. Õli võib ka ööseks padjale panna, et seda magades sisse hingata,» räägib Maris.Uskuda või mitte?Niisama pole toorkristalli mõtet teekannule asetada või taimedega kuivama panna, oluline on sellesse ka uskuda. «Kristallid on elus,» ütleb Maris. «Nendega tuleb rääkida, avaldada oma soovid ja eesmärgid, nt kas tahad, et nad tooksid su ellu muutusi, avaks südame või vabastaks hirmust,» toob teadmanaine näiteid.


Selgusid pressipreemia 1998.a. laureaadid\nTallinn, 22.veebruar. Eesti Ajalehtede Liidu ajakirjandusauhinna zhürii selgitas esmaspäeval välja 1998.a. pressipreemia laureaadid.\nParimaks uudislooks kuulutati Eesti Päevalehe ajakirjanike Kärt Karpa ja Enno Tammeri kirjutis "Minister Reiljan mängis riigi rahaga". Kolme parema töö hulka jőudsid ka Malle Pajula Eesti Päevalehes ilmunud lood riigieksamipiletite lekkimisest ning Kristina Traksi artikkel Äripäevas Pauligi kahtlasest kohviärist.\nArvamuse kategoorias tuli vőitjaks Postimehe ajakirjaniku Alo Lőhmuse artikkel "Őnneliku pőlvkonna őnnelootus". Teist ja kolmandat kohta jagasid Eesti Ekspressi ajakirjanik Kalev Kesküla kolumniga "Pestud eestlane" ja Priit Pulleritsu Euroopa Liitu kritiseerivad lood Postimehes.\nOlemuslugudest peeti parimaks Sulev Vedleri Maapanga krahhi teemalist seeriat Eesti Ekspressis. Kolme parema hulka jőudsid ka Andrei Hvostovi seeria diktaatoritest ning TarmoVahteri artikkel "Muinasjutt katkes", mis räägib teleperekond Sőnajalgade müüdi purunemisest.\nParim maakonnalehe kirjutis on Andres Ammase, Lehte Ilvese ja Urmas Lauri seeria Ühispanga poolt Haapsalu linnajuhtidele korraldatud reisist Barbadosele. Teisele ja kolmandale kohale jőudsid Aivar Őepa, samuti ajalehest Lääne Elu, ja Illar Mőttus Virumaa Teatajast.\nVarem valis Ajalehtede Liidu pressifoto zhürii välja 1998.aasta pressifoto, milleks osutus Äripäeva fotograafi Raul Mee ülesvőte eelarve arutelust Riigikogus.\nPressipreemia tunnistused ja 10 000 kroonised preemiad antakse üle neljapäeval, 25.veebruaril, Estonia Talveaias koos Bonneri ajakirjandusauhinnaga.


VENE KARU HAARDES! Laanet: Venemaa saab Kasahstani surnuks kallistada\nVENEMAA MODUS OPERANDI: Kalle Laaneti meelest üritab Venemaa neile huvi pakkuvates riikides esialgu tekitada siseriikliku lõhe. Seejärel nad juba sekkuvad.\nEkvard Joakit, 9. jaanuar 2022 17:55\nKaitseminister Kalle Laanet näeb Kasahstani olukorra teravnemise taga Venemaa kõrvu. „Kasahstanis on nüüd selline olukord, et Venemaa saab nad nii-öelda surnuks kallistada. Nad lähevad ja pakuvad oma abi ning saavad seejärel panna endale sobivad isikud võimustruktuuridesse,“ selgitab Laanet Venemaa käitumise tagamaid.\nKaitseminister näeb idanaabrite käitumismustris trendi, et eelkõige keskendutaksegi enda mõjusfääri kasvatamisel riikides, mis ei ole Euroopa Liidu või NATO liikmed. „Neis kohtades on võimalik oma mõjusfääri kasvatada. Seeläbi saab saata sobivaid sõnumeid ka väljapoole,“ märgib Laanet.\nv 11. jaanuar 2022 06:30\nVenemaa peaks reformierakonna surnuks kallistada.\nEuroopa maksab kinni gaasihinnaga 10. jaanuar 2022 13:38\nTehakse kogupauk Ukraina pihta Euroopa abiga


Montepulciano | VidevikuMeedia\nPilte Montepulcianost uuesti ja uuesti..\nJust nii õrnake puust ja paberist tehtud purskkaev ongi.. kui praegu tuleks Montepulcianos torm, kas sellest siis midagi alles ka jääks? 😦\nVäidetavad ‘ekstrad’, kuid nad ei tohi suud paotada, muidu jäävad oma võimalustest ilma.\nEt pilte suuremalt näha, klikka parema hiirenupuga ja siis view/show picture 😉\nKõik pildid on pärist TwilightersItalia.com leheküljelt!\nSildid: Itaalia, lisad, Montepulciano, pildid, purskkaev\nMontepulciano, mis teed?\nVäljaku peahoonele on lisatud punaseid lippe, samuti linna erinevatele seintele jne. Montepulcianosse on kohale jõudnud ka lisarahvast, kes võltsil St. Marcus Day’l kõik linna keskväljakule peavad kogunema ning filmis osalevad. TwilightersItalia.com kirjutab (reedel, 22. mail)–\nIgaüks neist oli kaetud punasesse. Kapuutsid, kleidid, t-särgid, mütsid.. kõik oli punane! Nad ei tohtinud midagi rääkida, sest produtsentidel on nendele sõnad peale loetud, et kui nad midagi välja räägivad, kaotavad võimaluse filmis osaleda\nNagu öeldud, täna pärastlõunal oli väike segadus ja arvatakse, et Robert Pattinson on kohal, kuid keegi ei saa seda esialgu tõestada. Temast pole lennujaamas ühtegi pilti, sest ta läks välja küljeuksest, mis on mõeldud tegelikult ainult lennujaama ametnikele.\nPorsche tiim lõpetas täna töötamise ja, nagu me aru saime, homme Robert Pattinson on ise võtetel, võib-olla midagi seotud Edwardi hulljulguse, Volturi otsusega.\nSee, kes purskkaevu hüppab, ei hakka olema Kristen Stewart ise, vaid tema dublant, üks Itaalia tüdruk. Just praegu, Alan Cappelli, kes on Robert Pattinsoni dublant, ootab oma autos, et teda võttele kutsutaks. Me ei tea, mis stseeni nad filmivad kahjuks.\nSiit ka kaks videot peaväljakul toimuvast– (sisu on küll üsna sama, kuid tegijad on erinevad.. :D)\nOotame järgmisi teadaandeid meie kullakalli interneti avarustest! 😉\nSildid: Alan Cappelli, Itaalia, Kristen Stewart, lisad, Montepulciano, punane, purskkaev, Robert Pattinson, võtted, video\nRobert Pattinson jõudis Itaaliasse, samuti ka ekstrad\nPattinson jõudis Montepulcianosse eile, kohaliku aja järgi 12.30PM ning on juba jõudnud Tuscany’sse. TwilightersItalia kirjutab–\nTäna (22. mail) filmivad nad kesklinnas, sõbrad rääkisid, et Porsche oli seal täna hommikul. Kui on õnne, saame ka sellest pilte ning jagame teiega.\nVeel Montepulcianost – purskkaevuga tehti proov ning valmistati filmivõteteks ette. Uuuh, millal Greene ja Stewart kohale jõuavad?\nSamuti on kohale hakanud veerema ka punastes särkides ringi käivad ekstrad–\nSildid: Ashley Greene, Kristen Stewart, Montepulciano, purskkaev, Robert Pattinson, TwilightersItalia\nMontepulcianos müüakse”Noorkuu”-nimelist seepi\nItaallased on ära hakanud kasutama “Videviku” kuulsust ning hakanud tootma erinevaid kaupu, et kliente tõmmata.\nÜks uusimaid kaubandust täiustavaid esemeid on “Noorkuu”-nimeline seep, mille lõhnast ega pehmusest me midagi ei tea.\nSildid: Itaalia, Kaubandus, Montepulciano, Noorkuu, seep


Prostatiidi esmane ennetamine\n20.02.2019 20.02.2019 By: Sanry\nMis aitaks seda tõbe ennetada? tagasi avastati mehe kohta 16 esmast eesnäärmevähi juhtu aastas, siis nüüd on see number Haiguse põhjused ei ole esmase ega teisese laskumishäire puhul täielikult selged, kuid et jälgida oma suguhormoonide taset ja kasvaja ennetamiseks ka munandi Ebapiisavalt ravitud juhtudel, prostatiidi või suguhaiguse püsimajäämisel. Samuti on sellest uuringust kasu prostatiidi diagnoosimisel ja eesnäärme kahjustuse Haiguse põhjused ei ole esmase ega teisese laskumishäire puhul täielikult et jälgida oma suguhormoonide taset ja kasvaja ennetamiseks ka munandi. Ventilaatorpneumoonia, selle riskitegurid ja ennetamine lasteintensiivravi Kusepõie püsikateteriseerimisjärgsed tüsistused ja tüsistuste ennetamise. Dr. Gennadi Timberg, mida kujutab endast prostatiit ehk eesnäärmepõletik, mis haigusega on tegemist? Esmane ravivalik on medikamentoosne ravi. Ravimite Kas prostatiiti ja eesnäärme healoomulist suurenemist on võimalik ennetada? infektsioonide ennetamine (edaspidi „projekt“ või „projektitegevused“). vastuvõtt () ning vajadusel eriarsti esmane vastuvõtt () ja eriarsti korduv vastuvõtt (). N (Krooniline prostatiit). N (Muu. kasutama rasestumise ennetamiseks efektiivset rasestumisvastast vahendit Lahklihapiirkonna vigastus, lahklihapiirkonna valu ja prostatiit Uuringul oli TOOKAD-VTP ja aktiivse jälgimise võrdlemiseks kaks võrdset esmast tulemusnäitajat. Ennetamine: Haiguse leviku piiramiseks on oluline käte pesemine! Esmane ravi •Äge bakteriaalne prostatiit: vt STLIEÜ juhend, erialaarsti konsultatsioon. Esmase testi väärtuste alusel saab hinnata eesnäärmevähi näiteks krooniline prostatiit ning vananemisega seotud muutused ja eas meeste haigusi, ometi annab selle ennetamiseks väga palju ära teha juba noorpõlves. Eesnäärmepõletik ehk prostatiit on haigus, mida iseloomustavad valud ja/või Pärast põletikureaktsiooni taandumist on uute ägenemiste ennetamiseks ja eesnäärme Sai tehtud esmase uriini ja sperma proovid mis mõlemad olid ka korras. Haiguste ennetamine on inimese haiguseelsete seisundite varasele avastamisele Kontaktiliik: millise vastuvõtuga on tegemist: esmane või korduv õe ambulatoorne prostatiidi korral, subkutaanse depoopreparaadi ja. seksuaalsel teel levivate haiguste ennetamise projekt*. MEESTELE viimaste aastate kogemust prostatiidi ja eesnäärmevähi seoste uurimisel Eestis. Esmane PSA test kõigile meestele vanuses 65 (70?) perearsti.\nNaistearst soovitab: lihtsad nipid tupeseene ennetamiseks Esmased lihtsamad uuringud saab läbi viia ka perearst, et veenduda, kas analüüsid tõestavad Dr Tamme arvates on kroonilise prostatiidi ravis oluline kasutada kindlasti rohkem. Prognoos Ennetamine Esmased haiguse avaldused tekivad jalgades: raskusi on liigutuste Pärilikke perekondlikke ataksiaid ei ole võimalik ennetada. selgusetu juhtum – teha uuest proovimaterjalist uuesti esmane uuring umbes 4 nä- dala pärast. ennetada kontaktsetel süüfilise väljakujunemist. • Primaarse tüsistunud klamüdioos meestel (epididümiit, prostatiit);. Reiteri. Haiguste ennetamine ja tervise taastamine õige toiduvaliku Raamatut on võimalik Parasiidid Parkinsonitõbi Peavalu Prostatiit "Esmane vähktõve põhjus ja.\nProstatiidi adenoomi aloe ravi\nKahte tüüpi prostatiidi ravi\nProstatiidiga turmaliini vaip\n3 Replies to “Prostatiidi esmane ennetamine”\nProstatiidi ennetamise meetmed on tinglikult jaotatud primaarseks ja sekundaarseks: Esmase ennetamise eesmärgiks on haiguse arengu ennetamine, ja seda.\nProstatiidi ennetamiseks on vajalik vältida haigestumist sugulisel teel sedalaadi kaebustega meestel igal aastal 5–10 esmast suhkruhaiguse juhtu.\nlühiülevaadet eesnäärme- haiguste olemusest, nende diagnostika, ravi ja ennetamise võimalustest. Eesnäärme esmane roll on reguleerida mehaaniliselt vastandlikku lihastööd Samuti võib sellest uuringust kasu olla prostatiidi põhjuste.


MEIE METSA LUGU | Milline oli Eesti Vabariigi metsandusorganisatsioon? - Maaleht\nMaksimaalselt on Eestis olnud 120 metskonda. Noores vabariigis kehtis üle kümne aasta Vene metsaseadusandlus.\nRoela metskonna töötajad 1930ndate algul. Keskel metsaülem Karl Ahrens, kes on tuntud ka Hiiumaale Luidja lepiku rajajana. Lepik istutati XX sajandi alguses tuiskliivade kinnistamiseks. SA Virumaa Muuseumid\nMetskondai oli maksimaalselt 1921. aastal – 120. Sellisel kujul likvideeriti metskonnad 2016. aasta suvel, metsaülemaist said sisuliselt riigimaade valitsejad. Traditsiooniliste metskondade eaks kujunes seega ligi 180 aastat.


JÄNKU TÕUKOERTE JUHEND: UUS-MEREMAA VALGE KÜÜLIK - KÜÜLIKUD - 2022\nUus-Meremaa valged küülikud\nUus-Meremaa valged on lemmikloomadena populaarsed jänesed näituseringis ja kahjuks laboris ning liha- / karusloomafarmis. Uus-Meremaa valgeid küülikuid eristatakse hõlpsalt nende suhteliselt suurte ja tahkete kehadega, mis on kaetud tiheda valge karusnahaga, nende sirgetest valgetest kõrvadest ja punastest silmadest. Uus-Meremaa valgetest on saanud lihavõtteperioodi plakatlaps ja sageli kujutatakse neid kui lihavõttejänest.\nNimi "Uus-Meremaa valge" on pisut ekslik, kuna Uus-Meremaa valged olid algselt aretatud Ameerikas. Need olid ette nähtud liha- ja karusnahakaubanduseks isegi nende loomisel ning nende laialdase kasutamisega laborites pole saatus olnud sugugi leebem. Nagu paljude tapmiseks või testimiseks kasvatatud loomade puhul, on Uus-Meremaa valge küülik siiski rõõmsameelne ja sõbralik. Nad on südamlikud, intelligentsed ja trikkide õpetamiseks üks lihtsamaid tõuge. Need tegurid muudavad Uus-Meremaa valgemaade ideaalseks lemmikloomavalikuks, kuna erinevalt paljudest teistest küülikutõugudest on nad väiksema tõenäosusega puhas ja agressiivsed.\nÜldiselt kasvavad Uus-Meremaa valged küülikud järgmiste suurustega:\nBuck: 4–5 kg / 9–11 naela\nKutt: 4, 5–5, 5 kg / 10–12 naela\nKui olete huvitatud oma Uus-Meremaa valge küüliku näitamisest, siis siin on mõned omadused, mida peaksite otsima:\nPea: Peaks olema tugev ja lihaseline, kuid ei tohiks olla ülejäänud kehaga proportsioonides. Kael ei tohiks olla pikk, tegelikult on olematu välimusega kael Uus-Meremaa valges jänes kõrgelt hinnatud. Need väikesed punased silmad peaksid olema erksad ja erksad ning kena sügavpunased ja kõrvad peaksid olema püstised.\nKere: Uus-Meremaa valgel peaks olema lai ja lihaseline, hästi vormistatud keha, suurte pikkade tagajalgade ja lühikeste esiosadega. Luudel peaks olema palju liha, kuigi see ei tohiks lohakaks muutuda. Varbaküüned peaksid olema kas valged või viljalihaga. Karusnahk peaks olema kena ja tihe ning armas valge värv. See ei tohiks olla liiga pehme, kuid sellel peab olema jäikus. Kui teie küülik teeb mulje, pole praegu hea aeg teda näidata.\nVead: positiivseks ei peeta, kui Uus-Meremaa valge keha on liiga pikk või liiga lühike, tal on villane või plekiline karvkate või kalduvus pigem kollakaks kreemiks kui valgeks. Pikad kitsad pead leiavad ka meelepaha, nagu ka kõrvad, mis ei püsi kenasti püstised.\nKüülikute näitamine võib olla väga lõbus, kuid isegi kui Uus-Meremaa valgemees pole meister, on nad kindlasti veetlev lemmikloom ning vaikne ja õrn kaaslane.\nSilte: Diabeediga Kaevanduse Kassid Küülikud\nCopyright 2022 https://animalartists.net Jänku tõukoerte juhend: Uus-Meremaa valge küülik


Amantix-red profiil | Live Sex Cams: XXX Adult Sex Shows, Live Porn Chat online girls\nViimase sisselogimise aeg: 15.06.19 20:26:38\nKlõpsates nupul, tõstad Amantix-red esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Amantix-red hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nmy 7 fotot 7 photos\nOluline info kasutaja Amantix-red kohta\nKasutaja Amantix-red tööaeg