Read KATTETULU 2009\nRead KATTETULU 2009 text version\nKATTETULU ARVESTUSED TAIME- JA LOOMAKASVATUSES\nInfomaterjal "Kattetulu arvestused taime- ja loomakasvatuses" on mõeldud eelkõige põllumajandustootjatele ja konsulentidele. Kattetulu metoodika tundmine on abiks sissetulekute planeerimisel ning teisest küljest aitab meeles pidada, milliste kulutustega peab kindlasti arvestama antud taimekasvatuskultuuri viljelemisel või loomaliigi kasvatamisel.\nPõllumajandusministeerium Helle Persitski, Marju Aamisepp\nEksperthinnangud: Ene Milvaste Ivi Randmaa Enno Koik Aigar Suurmaa taimekasvatus loomakasvatus masinatööd lihaveisekasvatus\nISSN 1406-8346 ©Maamajanduse Infokeskus, 2009\nMÕISTED JA METOODIKA ............................................................................. 4 TAIMEKASVATUS .......................................................................................... 6 MASINATÖÖD ............................................................................................. 10 ODER ....................................................................................................... 15 KAER........................................................................................................ 17 SUVINISU ................................................................................................ 19 TALINISU ................................................................................................. 21 RUKIS ...................................................................................................... 23 SUVIRAPS ................................................................................................ 25 TALIRAPS ................................................................................................. 27 ÕLILINA ................................................................................................... 29 KARTUL ................................................................................................... 32 ROHUMAAD ................................................................................................ 34 LOOMAKASVATUS ...................................................................................... 37 LEHM....................................................................................................... 42 NUUMPULL ............................................................................................. 44 AMMLEHM ............................................................................................. 45 EMIS ........................................................................................................ 48 NUUMSIGA ............................................................................................. 49 UTT.......................................................................................................... 50 KOKKUVÕTTEKS .......................................................................................... 51\nKattetulu on kogutoodangu väärtuse ja muutuvkulude vahe. Kattetulu arvestuste abil saab võrrelda erinevate toodanguliikide tasuvust. Kogutoodang on aasta jooksul toodetud toodangu väärtus turuhindades. Toodang võib olla toodetud müügiks, kasutamiseks ettevõtte siseselt või jääda varudeks. Kogutoodangu väärtus sisaldab ka antud toodanguliigiga seotud otsetoetusi. Muutuvkulud on antud toodanguliigi tootmiseks vajalikud kulud. Taimekasvatuses on muutuvkuludeks seemned, väetised, taimekaitsevahendid, tasu hooajatöölistele, põllutöömasinate renditasu jne. Loomakasvatuses on muutuvkuludeks söödad, mineraalained, ravimid, veterinaarteenused jne. Muutuvkulude tase muutub proportsionaalselt antud toodanguliigi tootmise mahu kasvu või kahanemisega. Masinatööd taimekasvatuskultuuri kasvatamisel arvutatakse lähtuvalt vajalikest töödest antud saagitasemel. Kuna iga konkreetse ettevõtte võimalused masinatööde tegemiseks on väga erinevad, arvutatakse masinatööde kulu muudest muutuvkuludest eraldi ja vastavalt sellele leitakse kattetulu 1 ja kattetulu 2. Liites muutuvkuludele masinatööd, saame tootmiskulud, mida võib välja tuua toodangu kilogrammi kohta. Kattetulu leitakse iga põllukultuuri hektari ja loomaliigi pea kohta, seejärel arvutatakse olenevalt külvipinna suurusest ja loomade arvust kattetulu kogu ettevõttes (joonis 1). Kui kattetulu on positiivne, siis võib tootmine anda kasumit. Negatiivse kattetulu korral ei kata toodangu väärtus selle tootmiseks tehtud kulutusi. Püsikulud on tootmise teatud tasemeni kindel suurus, vaatamata toodangu mahu või liigi muutumisele. Neid on raske konkreetse tootmisharuga siduda. Võrreldes erinevaid ettevõtteid omavahel võib märgata suuri erinevusi püsikulude osas. Püsikulud on näiteks töötasu koos maksudega, ehitiste, masinate ja seadmete hoolduskulu, kütus, elekter, posti- ja sidekulu, kulum jne. Kogukulud = muutuvkulud + masinatööd + püsikulud. Kogukulude alusel arvutatakse välja tootmise omahind toodangu kilogrammi kohta.\nJoonis 1. Kattetulude süsteem\ntalinisu 1 ha suviraps 1 ha oder 1 ha nisu 1 ha taliraps 1 ha kartul 1 ha kaer 1 ha rukis 1 ha lüpsilehm 1 pea ammlehm 1 pea utt 1 pea emis 1 pea teenustööd\nR O H U S Ö Ö D A D\nEttevõtte kattetulu kokku\nkasum / kahjum\nKäesolevas väljaandes on kattetulu arvestused taimekasvatuses välja toodud peamiste põllumajanduskultuuride kolmel erineval saagitasemel, kusjuures need ei ole agronoomilised soovitused, vaid üks näide võimalikest lahendustest.\nToodanguna arvestatakse teravilja, seemnete või kartuli väärtus turuhindades vastavalt saagitasemele. Võrreldes 2007. a, kui teravilja realiseerimise hinnad tõusid üle kahe krooni kilogrammi kohta, on 2009. a hinnad tugevasti langenud. Kõrvaltoodanguna tuleb arvesse teravilja põhk, kui seda on võimalik realiseerida või kasutada loomakasvatuses (sööt, allapanu). Toodud näidetes on arvestatud, et koristatakse 55% teravilja põhust (rukis 30%). Kartuli puhul tuleb arvestada, kui suur osa toodangust vastab kvaliteedi poolest müügikartulile ning vastavalt sellele määrata toodangu väärtus. Toodangu poolel on toetustena kajastatud ainult tootmisega otseselt seotud toetused (ühtne pindalatoetus ja põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus (v.a kartul)). Kui lisaks saadakse veel muid toetusi, mida tootmisega seotult ei maksta (põllumajanduskultuuri täiendav otsetoetus, põllumajanduslik keskkonnatoetus, ebasoodsamate piirkondade toetus, mahetoetus jne), võib ka need juurde arvestada. Kuna ühtse pindalatoetuse ja põllukultuuri kasvatamise täiendava otsetoetuse lõplikud ühikumäärad 2009. a olid trükise väljaandmise ajaks veel kinnitamata, on arvestustes kasutatud prognoositavaid määrasid taotletud hektarite alusel: ühtne pindalatoetus 1 097 kr/ha, põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus 308 kr/ha.\nKõik sisendite (seeme, väetised, taimekaitsevahendid jmt) hinnad on võetud Farm Plant Eesti AS 2009. a hinnakirjadest (ilma käibemaksuta). Väetiste ja taimekaitsevahendite hinnad sõltuvad ostmise ajast, kogusest ja müügifirma poolt kehtestatud tingimustest. Mõnede kultuuride puhul on esimesel saagitasemel seemne kulu hektari kohta planeeritud kõrgem, eeldusel, et sellise tootmistaseme juures kasutatakse madalama kvaliteediga seemet.\nVäetamine Kultuuride väetamise vajaduse arvutamiseks erinevatel saagitasemetel tuleb aluseks võtta konkreetsed mullaanalüüsi näitajad. Antud väljaandes on eeldatud, et mulla väetistarbe aste on keskmine, mulla lõimis on kerge liivsavi, pH 6,8, C org 1,5%, P sisaldus 40 mg/kg ja K sisaldus 140 mg/kg mullas. Väetamisel on arvestatud põhimõttega, et mulda tuleb viia sama palju toiteelemente kui saagiga eemaldatakse. Eelkultuuri järelmõju ei ole arvesse võetud. Kuna erinevate väetiste koostis on väga erinev, tuleb lisaks väetise maksumusele kindlaks teha, millises koguses on antud väetises toiteelemente ja milline on toiteelementide maksumus (tabel 1). Näiteks, üks tonn lämmastikväetist AN 34,4 sisaldab 34,4% lämmastikku (N). Toiteelemendi maksumus saadakse väetise maksumuse (4 492 kr/t) jagamisel lämmastiku sisaldusega ühes tonnis (344 kg), seega ühe toiteelemendi maksumus väetises AN 34,4 on 13,06 kr/kg. Kompleksväetise puhul arvutatakse välja keskmine toiteelemendi hind. Näiteks, kompleksväetise Rossosh NPK 24-6-12 märgistus näitab, et ühes tonnis väetises on 240 kg N, 60 kg P2O5 ja 120 kg K2O. Järgnevalt on vaja teada, kui palju üks tonn väetist sisaldab põhitoiteelemente, mis on planeeritud saagitasemeks vajalik. Selleks korrutatakse väetises sisalduva oksiidtegevaine kogus vastava lihtelemendi ja oksiidtegevaine vahelise koefitsiendiga: N 24% = 240 kg N x 1,00 = 240,0 kg N P2O5 6% K2O 12% = 60 kg P2O5 = 120 kg K2O x 0,44 x 0,83 = 26,4 kg P = 99,6 kg K 366,0 kg N-P-K\n1 tonn kompleksväetist sisaldab\nSeega, kompleksväetis Rossosh NPK 24-6-12 sisaldab 366 kg põhitoiteelemente ja ülejäänud 634 kg koosneb muudest elementidest ja nn ballastainest. Kui antud väetis maksab 6 158 kr/t, siis ühe toiteelemendi maksumuseks kujuneb keskmiselt 16,83 kr/kg. Vastavalt planeeritavale saagitasemele ja võttes arvesse, millised on mullaanalüüsi näitajad, arvestatakse väetusplaani abil välja vajalik toiteelementide kogus. Näiteks oder, saagitasemel 3,0 t/ha, vajab toiteelemente vastavalt väetusplaanile 96,00 kg N; 10,56 kg P ja 39,84 kg K.\nTegelikkuses huvitab tootjat ka see, kui palju ta peab füüsilise koguses ühele hektarile panema kompleksväetist, et tagada planeeritud odra saagikus. Jagades toiteelementide vajaduse (väetusplaani järgi) ühes tonnis väetises sisalduvate põhielementide kogusega, saame vajaliku kompleksväetise koguse ühele hektarile. Sama näite puhul tuleks odrale anda kompleksväetist 400 kg/ha: 96,00 / 240,0 kg N x 1 000 = 400 kg/ha 10,56 / 26,4 kg P 39,84 / 99,6 kg K x 1 000 = 400 kg/ha x 1 000 = 400 kg/ha\nVastupidise tehtega saame teada, kui palju toiteelemente antakse mulda näiteks 400 kg kompleksväetisega ühe hektari kohta: 240,0 kg N x 400 kg/ha / 1 000 = 96 kg N/ha 26,4 kg P x 400 kg/ha / 1 000 = 11 kg P/ha 99,6 kg K x 400 kg/ha / 1 000 = 40 kg K/ha Tabel 1. Taimekasvatuskultuuride kattetulude arvutustes kasutatud väetised (Farm Plant Eesti AS, 2009) Väetise hind Lämmastikväetis AN 34,4 Rossosh NPK 24-6-12 Yara Mila 18-8-16 ARVI NPK 8-15-30 PRO Magna NPK 11-11-21 OptiCrop 16-30 4 492 kr/t 6 158 kr/t 7 075 kr/t 6 500 kr/t 8 742 kr/t 9 325 kr/t Toiteelemendi maksumus, kr/kg 13,06 16,83 20,33 16,46 26,28 29,20\nTaimekaitse Taimehaigused, kahjurid ja umbrohud põhjustavad saagi kvaliteedi ja koguse olulist langust. Ilma kahjustajate tõrjeta võivad kõik eelnevad kulutused kõrge saagi saamiseks osutuda asjatuks. Arvutustes on aluseks ühele hektarile kuluvate pestitsiidide rahaline maksumus.\nNäiteks, odrale kasutatav insektitsiid Fastac 50 maksab 169 kr/l, kulunorm 0,30 l/ha, seega üks kord pritsides kujuneb insektitsiidi maksumuseks 51 kr/ha. Kui on teada, et kõiki põlde ei pritsita, võib pritsimiskordade arv olla ka väiksem kui üks. Näiteks kaera puhul (4,5 t/ha), on fungitsiididega pritsimise arvuks planeeritud 0,5. Kultuuridele planeeritud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine (väetise hind ja kogus hektari kohta, preparaadi hind ja kulunorm hektari kohta ning ühe pritsimiskorra maksumus) on detailsemalt lahti kirjutatud iga taimekasvatuskultuuri tabeli lõpus. Põhu pakkimiseks kasutatava pallinööri kulu sõltub hektarilt koristatava põhu kogusest ja pallide suurusest. Käesolevates kalkulatsioonides on arvestatud kulunormiga 0,46 kg nööri tonni põhu kohta, arvestusega, et keskmiselt koristatakse ühelt hektarilt 55% põhust (v.a rukis (30%) ja raps, mille põhku enamasti põllult ei koristata). Nagu joonisel 2 näha, on antud väljaandes toodud kattetulu arvestuste puhul teravilja tootmine saagitasemel 3,0 t/ha kõige kulukam.\n2,00 1,50 1,00 0,50 0,00 Oder Kaer Suvinisu Talinisu Rukis\n3,0 t/ha 4,5 t/ha 6,0 t/ha\nJoonis 2. Tootmiskulud ühe kg teravilja tootmisel erinevatel saagitasemetel, kr/kg\nMasinatööde kulud ettevõttes arvutatakse iga konkreetse ettevõtte masinapargist, töötingimustest ja kehtivatest hindadest lähtuvalt. Tellides teenustööd, on kulud suuremad kui oma masinate kasutamisel, sest teenustöö puhul lisandub otsestele kuludele ka risk, ettevõtja kasum ja käibemaks. Jõumasin (traktor) võib töötada väga erinevate töömasinatega ja lisaseadmetega. See tingib vajaduse eraldi arvestada traktorite ja töömasinate kasutamise kulud. Töömasinate ja agregaatide kulud arvutatakse kas hektari või toodanguühiku kohta. Töömasina ja kasutatava jõumasina kulude liitmisega saamegi kulud agregaadi kohta antud konkreetsel tööl. Erineva võimsusega ja tootlikkusega agregaatide kulude võrdluse alusel saame leida kõige sobivama agregaadi antud tööks. Masinatööde maksumus hektari kohta iga kultuuri viljelemisel sõltub ka sellest, millist viljelemise tehnoloogiat kasutatakse. Tehnoloogia valikul tuleb arvestada olemasolevaid masinaid, pinnasetingimusi, põllutükkide suurust, toodangu mahtu ja mitmeid muid tegureid. Viljelustehnoloogia täiustamine on oluliseks teguriks tootmiskulude vähendamisel. Eestis kasutatavad masinad võimaldavad rakendada erinevaid tehnoloogiaid esmajoones just külvieelsetel mullaharimistöödel, seemne külvil ja saagi kuivatamisel. Üha rohkem levib teravilja ja rapsi kasvatamisel pindharimine ja otsekülv, mis võrreldes künnitehnoloogiaga annavad märgatavat kulude kokkuhoidu. Kulude suurust mõjutavad ka masinate ja diislikütuse hinnad, töötasu suurus, mulla kivisus ja lõimis, põllutükkide suurus, mulla niiskus, ilmastik, saagikuse tase, saagi veokaugused, masinate aastane töökoormus ja mitmed muud tegurid. Masinatööde kulusid võib arvutada EMVI-s koostatud algoritmide abil mis asuvad kodulehel www.eria.ee. Vajalikud algandmed Iga masina või agregaadi kasutamiskulude arvutamiseks on vaja teada järgmisi lähteandmeid. Soetushind (ostuhind koos kohaletoomise ja töölerakendamise kuludega); Masina tööressurss (kui suure töömahu jaoks see masin on ehitatud) ja aastane töömaht ettevõttes (ha, töötundi jne). Masina eeldatav kasutusiga aastates;\nMasina keskmine tunnitootlikkus antud tööl; Kui masin on ostetud laenu või liisingu abil, siis on vaja teada ka laenu või liisingu tingimusi; Mootorikütuse ja määrdeainete kulu ja hinnad; Masinajuhi ja abitööliste töötasu koos maksudega; Masina korrashoiukulud (tehniline hooldamine ja remont); Muud kulud (masina hoiustamise, kindlustamise jms kulud); Ettevõtte üldkulud. Tabelites 2-4 toodud erinevate kultuuride masinatööde maksumuse arvutuste aluseks on järgmised andmed: Kõikide jõu- ja töömasinate hindadeks on Lääne päritolu uute masinate hinnad; Diislikütuse hinnaks koos kohaleveoga on arvestatud 9,00 kr/l (sinine diislikütus); Kõik hinnad (masinad, kütus jne) on arvestatud käibemaksuta; Töötasuks masinatöödel on arvestatud 60,00 kr/h + maksud, kõik tööd tehakse palgatööliste poolt; Kulud sisaldavad otsekulude kõrval ka 9% tootmise üldkulusid; Riski, kasumit ja käibemaksu ei ole kuludesse arvestatud; Arvestuste aluseks on võetud masinate keskmine tunnitootlikkus 5 ha suurustel põllutükkidel ja väikese kivisusega pinnases; Teravilja kuivatuskulude puhul on arvestatud, et koristatud terade algniiskus on 22% ja kasutatakse sahtkuivatit; Teravilja ja rapsi masinakulude arvutamisel on eeldatud, et ettevõtte külvipind on 400...500 ha; Teraviljade põhk pallitakse osaliselt: tavaliselt rukkil 30%, teistel teraviljadel keskmiselt 55% ulatuses. Osa teraviljade põhust ja rapsi põhk küntakse mulda. Alljärgnevates tabelites on kõikide kultuuride viljeluskulud arvestatud künnitehnoloogia põhjal ja ainult mineraalväetise kasutamise variandina, näitena on toodud ka masinatööde maksumus suvinisu kasvatamisel otsekülvi korral. Pindharimise ja otsekülvi korral on tootmiskulud ühe ha kohta madalamad kui künnitehnoloogia kasutamisel, sest otsekülv sobib põldudel, kus umbrohtu on vähe, põllud on hästi tasandatud ja muld ei ole tihenenud.\nTabel 2. Suviteravilja tootmise masinatööde maksumus, kr/ha\nODER Saagitase, t/ha Tüü randaalimine Umbrohutõrje (glüfosaat) Kündmine pöördadraga Kultiveerimine Kivide koristamine Libistamine, kerglibisti Min. väetiste ja seemne vedu Külvamine kombikülvikuga Taimekaitsetööd Pealtväetamine Kombainkoristus Vilja vedu kuivatisse Vilja kuivatamine (21%-13%) Vilja hoiustamine Põhu rullimine (55%) Põhurullide vedu (55%) Muud (abi)tööd Masinatööd kokku 3,0 271 871 234 177 56 106 415 99 953 201 1 014 165 184 125 120 4 991 4,5 271 871 234 177 56 137 436 198 93 976 302 1 521 248 276 158 150 6 104 6,0 271 871 234 177 56 166 459 245 98 1 000 402 2 028 330 368 196 185 7 086 3,0 271 871 234 177 56 106 415 99 953 201 1 014 165 194 131 120 5 007 KAER 4,5 271 871 234 177 56 137 436 148 93 976 302 1 521 248 290 166 150 6 076 6,0 271 871 234 177 56 166 459 198 98 1 000 402 2 028 330 387 206 180 7 063 SUVINISU, künnitehnoloogia 3,0 4,5 6,0 271 271 271 871 234 177 56 106 415 198 953 201 1 014 165 194 131 120 5 106 871 234 177 56 137 436 228 93 976 302 1 521 248 290 166 150 6 156 871 234 177 56 166 459 248 98 1 000 402 2 028 330 387 206 180 7 113 SUVINISU, otsekülv 3,0 4,5 6,0 342 342 342 99 99 99\n106 704 198 953 201 1 014 165 194 131 120 4 227\n137 739 248 93 976 302 1 521 248 276 206 150 5 337\n166 774 297 98 1 000 402 2 028 330 387 206 180 6 309\nTabel 3. Talinisu, rukki ja talirapsi tootmise masinatööde maksumus, kr/ha\nSaagitase, t/ha Põldheina kamara purustamine Kündmine pöördadraga Kultiveerimine Kivide koristamine Libistamine, kerglibisti Mineraalväetiste ja seemne vedu Külvamine, kombikülvik Külvamine, peenseemnekülvik Taimekaitsetööd Pealtväetamine Kombainkoristus Vilja vedu kuivatisse Vilja kuivatamine (teravili 13%, raps 7%) Vilja hoiustamine Põhu rullimine (55-30%) Põhurullide vedu Muud (abi)tööd Masinatööd kokku 3,0 342 871 234 177 56 106 415 149 93 953 201 1 014 165 194 125 120 5 215 TALINISU 4,5 342 871 234 177 56 137 436 248 93 976 302 1 521 248 290 158 150 6 239 6,0 342 871 234 177 56 166 459 248 98 1 000 402 2 028 330 387 196 185 7 179 3,0 342 871 234 177 56 106 415 99 93 953 201 1 014 165 106 68 120 5 020 RUKIS 4,5 342 871 234 177 56 137 436 149 93 976 302 1 521 248 159 86 150 5 937 6,0 342 871 234 177 56 166 459 248 98 1 000 402 2 028 330 212 107 180 6 910 2,0 342 871 234 177 56 98 154 297 93 953 134 720 110 TALIRAPS 3,0 342 871 234 177 56 126 154 327 93 976 201 1 080 165 4,0 342 871 234 177 56 152 154 347 98 1 000 268 1 440 220\n120 4 359\n150 4 952\n180 5 539\nTabel 4. Suvirapsi, õlilina ja kartuli tootmise masinatööde maksumus, kr/ha\nSaagitase, t/ha Põldheina kamara purustamine Kündmine pöördadraga Kultiveerimine / libistamine ribistiga Korduskünd Kivide koristamine Libistamine, kerglibisti Min. väetiste ja seemne vedu ja külvamine Külvamine peenseemnekülvikuga Põllu rullimine Kartuliseemne hoiustamine ja sorteerimine Sorteerimisjääkide äravedu Seemnekartuli laadimistööd ja vedu Kartuli mahapanek Taimekaitsetööd Vaheltharimine Pealtväetamine Pealsete eemaldamine Kombainkoristus Seemnete vedu kuivatisse / kartuli vedu Seemnete kuivatamine Seemnete hoiustamine Muud (abi)tööd / kartuli vihmutamine Masinatööd kokku\n1,5 342 871 234 177 56 98 154 134\nSUVIRAPS 2,5 342 871 234 177 56 126 154 134\n3,0 342 871 234 177 56 152 154 134\n1,0 342 871 234 177 56 90 154 134\nÕLILINA 1,5 342 871 234 177 56 106 154 134\n2,0 342 871 234 177 56 128 154 134\n20,0 342 871 385 177 56 98\nKARTUL 35,0 342 871 385 177 56 126\n45,0 342 871 385 177 56 152\n248 93 953 201 540 82 120 4 303\n347 93 976 302 900 138 150 5 000\n347 98 1 000 402 1 080 165 185 5 397\n5 260 120 460 1 632 396 855 675 9 225 2 953\n5 260 130 460 1 632 594 855 675 9 225 3 971\n5 260 140 460 1 632 693 855 675 9 225 4 525\n953 134 345 55 120 3 893\n976 201 518 82 150 4 328\n1 000 268 690 110 180 4 671\n700 24 205\n1 400 26 159\n1 400 26 848\nHind, kr TOODANG Vili Põhk Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid Retardandid Pakkimisnöör KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1\nKokku 3 600 103 1 097 308 5 108 1 155 4,5 t 1,6 t Hind, kr 1 200 100 Kokku 5 400 155 1 097 308 6 960 1 100 6,0 t 2,1 t Hind, kr Kokku 1 200 7 200 100 206 1 097 308 8 811 5,50 1 100 13,06 2 246\n3,0 t 1,0 t\n200 kg 172 kg\n96 kg 11 kg 40 kg 1 kord\n16,83 16,83 16,83 47\n1 616 185 673 47\n132 kg 15 kg 55 kg 1 1 1 1 0,71 kord kord kord kord kg\n16,83 16,83 16,83 47 254 51 55 32\n2 222 252 926\n28 kg 100 kg kord kord kord kord kg\n29,20 818 29,20 2 920 47 619 51 55 32 47 619 51 55 30 7 885 926\n15 3 691 1 417\n47 1 254 1 51 1 55 1 23 0,95 4 929 2 031\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg odra tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg odra tootmiseks koos toetustega, kr/kg * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n1 417 4 991 -3 574 8 682 7 277 2,89 2,43\n2 031 6 104 -4 073 11 033 9 628 2,45 2,14\n926 7 086 -6 160 14 971 13 566 2,50 2,26\nVäetise hind, kr/t Lämmastikväetis AN 34,4 Kompleksväetis Rossosh NPK 24-6-12 Kompleksväetis OptiCrop 16-30 4 492 6 158 9 325 Preparaadi hind, kr/kg; kr/l 93 508 825 169 55 3,0 t/ha 4,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 500 400 550 400 Kulunorm, l/ha; kg/ha 0,50 0,50 0,75 0,30 1,00 Ühe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 47 254 619 51 55 6,0 t/ha\nHerbitsiid Estet 600EC Fungitsiid Tilt 250EC Fungisiid Amistar Extra Insektitsiid Fastac 50 Retardant Cycocel 750\nHind, kr TOODANG Vili Põhk Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid Retardandid Pakkimisnöör KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 3,0 t 1,0 t 1 000 100 Kokku 3 000 103 1 097 308 4 508 1 050 4,5 t 1,6 t Hind, kr 1 150 100 Kokku 5 175 155 1 097 308 6 735 1 045 6,0 t 2,1 t\nHind, kr 1 150 100 Kokku 6 900 206 1 097 308 8 511 1 045\n132 kg 15 kg 55 kg 1 0,5 0,5 1 0,71 kord korda korda kord kg\n2 222 252 926 47 127 25 55 23 4 721 2 013\n168 kg 18 kg 70 kg 1 1 0,5 1 0,95 kord kord korda kord kg\n2 827 303 1 178 47 254 25 55 30 5 765 2 747\n15 3 586 922\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg kaera tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg kaera tootmiseks koos toetustega, kr/kg * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n922 5 007 -4 085 8 593 7 188 2,86 2,40\n2 013 6 076 -4 063 10 797 9 392 2,40 2,09\n2 747 7 063 -4 316 12 828 11 423 2,14 1,90\nVäetise hind, kr/t Kompleksväetis Rossosh NPK 24-6-12 6 158 3,0 t/ha 400 4,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 550 6,0 t/ha 700\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 93 508 169 55 Kulunorm, l/ha; kg/ha 0,50 0,50 0,30 1,00 Ühe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 47 254 51 55\nHerbitsiid Estet 600EC Fungitsiid Tilt 250EC Insektitsiid Fastac 50 Retardant Cycocel 750\nHind, kr TOODANG Vili Põhk Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid Retardandid Pakkimisnöör KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 3,0 t 1,0 t 1 500 100 Kokku 4 500 103 1 097 308 6 008 1 320 4,5 t 1,6 t Hind, kr 1 500 100 Kokku 6 750 155 1 097 308 8 310 1 045 6,0 t 2,1 t\nHind, kr 1 500 100 Kokku 9 000 206 1 097 308 10 611 1 045 2 024\n190 kg 155 kg\n108 kg 12 kg 45 kg 1 kord 1 kord\n16,83 16,83 16,83 47 254\n1 818 202 757 47 254\n132 kg 15 kg 55 kg 1 1 0,3 1 0,71 kord kord korda kord kg\n2 222 252 926 47 254 15 55 23 4 838 3 472\n32 kg 112 kg 1 1 1 1 0,95 kord kord kord kord kg\n29,20 29,20 47 619 51 55 32\n934 3 270 47 619 51 55 30 8 075 2 536\n15 4 413 1 595\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg suvinisu tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg suvinisu tootmiseks koos toetustega, kr/kg * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n1 595 5 106 -3 511 9 519 8 114 3,17 2,70\n3 472 6 156 -2 684 10 994 9 589 2,44 2,13\n2 536 7 113 -4 577 15 188 13 783 2,53 2,30\nVäetise hind, kr/t Lämmastikväetis AN 34,4 Kompleksväetis Rossosh NPK 24-6-12 Kompleksväetis OptiCrop 16-30 4 492 6 158 9 325 3,0 t/ha 4,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 450 450 550 450 6,0 t/ha\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 93 508 825 169 55\nKulunorm, l/ha; kg/ha 0,50 0,50 0,75 0,30 1,00\nÜhe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 47 254 619 51 55\nHerbitsiid Estet 600EC Fungitsiid Tilt 250EC Fungitsiid Amistar Extra Insektitsiid Fastac 50 Retardant Cycocel 750\nHind, kr TOODANG Vili Põhk Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Seemne puhtimisvahend Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid Retardandid Pakkimisnöör KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 3,0 t 1,0 t 1 600 100 Kokku 4 800 103 1 097 308 6 308 900 97 849 329 280 1 020 93 25 15 3 609 2 699 4,5 t 1,6 t Hind, kr 1 600 100 Kokku 7 200 155 1 097 308 8 760 900 97 1 345 461 378 1 432 93 254 25 55 23 5 063 3 696 6,0 t 2,1 t\nHind, kr 1 600 100 Kokku 9 600 206 1 097 308 11 211 900 97 1 802 658 543 2 057 93 825 25 55 30 7 086 4 125\n200 kg 0,25 l 65 kg 20 kg 17 kg 62 kg 1 kord 0,5 korda 0,47 kg\n4,50 390 13,06 16,46 16,46 16,46 93 51 32\n200 kg 0,25 l 103 kg 28 kg 23 kg 87 kg 1 1 0,5 1 0,71 kord kord korda kord kg\n4,50 390 13,06 16,46 16,46 16,46 93 254 51 55 32\n200 kg 0,25 l 138 kg 40 kg 33 kg 125 kg 1 1 0,5 1 0,95 kord kord korda kord kg\n4,50 390 13,06 16,46 16,46 16,46 93 825 51 55 32\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg talinisu tootmiseks Tootmiskulud 1 kg talinisu tootmiseks koos toetustega * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n2 699 5 215 -2 516 8 824 7 419 2,94 2,47\n3 696 6 239 -2 543 11 302 9 897 2,51 2,20\n4 125 7 179 -3 054 14 265 12 860 2,38 2,14\nVäetise hind, kr/t Lämmastikväetis AN 34,4 Kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30 4 492 6 500 3,0 t/ha 4,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 190 300 250 350 6,0 t/ha 400 500\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 390 93 508 825 169 55 Kulunorm, l/ha; kg/ha 1,25 l/t 1,00 0,50 1,00 0,30 1,00\nÜhe pritsimiskorra maksumus, kr/ha\nPuhtimisvahend Bariton Herbitsiid Estet 600EC Fungitsiid Tilt 250EC Fungitsiid Amistar Extra Insektitsiid Fastac 50 Retardant Cycocel 750\n93 254 825 51 55\nHind, kr TOODANG Vili Põhk Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Seemne puhtimisvahend Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid Retardandid Pakkimisnöör KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 3,0 t 0,6 t 1 300 100 Kokku 3 900 56 1 097 308 5 361 900 98 901 329 280 1 021 93 254 4,5 t 0,8 t Hind, kr 1 300 100 Kokku 5 850 84 1 097 308 7 339 810 90 1 345 527 428 1 646 93 254 15 83 12 5 302 2 037 6,0 t 1,1 t\nHind, kr 1 700 100 Kokku 7 800 113 1 097 308 9 318 810 90 1 802 658 543 2 058 93 825 25 83 17 7 003 2 314\n200 kg 0,25 l 69 kg 20 kg 17 kg 62 kg 1 kord 1 kord\n4,50 390 13,06 16,46 16,46 16,46 93 254\n180 kg 0,23 l 103 kg 32 kg 26 kg 100 kg 1 1 0,3 1 0,39 kord kord korda kord kg\n4,50 390 13,06 16,46 16,46 16,46 93 254 51 83 32\n180 kg 0,23 l 138 kg 40 kg 33 kg 125 kg 1 1 0,5 1 0,52 kord kord korda kord kg\n4,50 384 13,06 16,46 16,46 16,46 93 825 51 83 32\n8 3 883 1 478\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg rukki tootmiseks Tootmiskulud 1 kg rukki tootmiseks koos toetustega * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n1 478 5 020 -3 542 8 903 7 498 2,97 2,50\n2 037 5 937 -3 900 11 239 9 834 2,50 2,19\n2 314 6 910 -4 596 13 913 12 508 2,32 2,08\nVäetise hind, kr/t Lämmastikväetis AN 34,4 Kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30 4 492 6 500 3,0 t/ha 4,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 200 300 250 400 6,0 t/ha 400 500\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 390 93 508 825 169 55\nKulunorm, l/ha; kg/ha 1,25 l/t 1,00 0,50 1,00 0,30 1,50\nÜhe pritsimiskorra maksumus kr/ha\n93 254 825 51 83\nHind, kr TOODANG Vili Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 1,5 t 3 800 Kokku 5 700 1 097 308 7 105 660 2,5 t Hind, kr 3 800 Kokku 9 500 1 097 308 10 905 660 3,0 t\nHind, kr 3 800 Kokku 11 400 1 097 308 12 805 660\n63 kg 12 kg 46 kg 1 kord 0,5 korda 2 korda\n20,33 20,33 20,33 847 375 51\n1 281 244 935 847 188 101 4 256 2 849\n90 kg 18 kg 66 kg 1 1 1 2 kord kord kord korda\n20,33 20,33 20,33 847 375 415 51\n1 830 366 1 342 847 375 415 101 5 936 4 969\n108 kg 21 kg 80 kg 1 1 1 2 kord kord kord korda\n2 196 427 1 626 847 375 415 101 6 647 6 158\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg suvirapsi tootmiseks Tootmiskulud 1 kg suvirapsi tootmiseks koos toetustega * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n2 849 4 303 -1 454 8 559 7 154 5,71 4,77\n4 969 5 000 -31 10 936 9 531 4,37 3,81\n6 158 5 397 761 12 044 10 639 4,01 3,55\nVäetise hind, kr/t Kompleksväetis YARA MILA 18-8-16 7 075 1,5 t/ha 350 2,5 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 500 3,0 t/ha 600\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 375 339 415 169 Kulunorm, l/ha; kg/ha 1,00 2,50 1,00 0,30 Ühe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 375 847 415 51\nHerbitsiid Agil 100 EC Herbitsiid Butisan Fungitsiid Folicur EW 250 Insektitsiid Fastac 50\nHind, kr TOODANG Vili Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus* KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Lihtväetis N Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1 2,0 t 4 000 Kokku 8 000 1 097 308 9 405 720 3,0 t Hind, kr 4 000 Kokku 12 000 1 097 308 13 405 720 1 123 395 326 1 229 246 332 415 51 4 837 8 568 4,0 t\nHind, kr 4 000 Kokku 16 000 1 097 308 17 405 720 1 572 527 434 1 639 246 332 415 51 5 936 11 469\n6 kg 86 kg\n120 13,06 16,46 16,46 16,46 246 332 415 51\n6 kg 120 kg 32 kg 26 kg 100 kg 1 1 1 1 kord kord kord kord\n16 kg 13 kg 50 kg 1 kord 1 kord\n16,46 16,46 16,46 246 415\n263 217 819 246 415 2 681 6 724\n24 kg 20 kg 75 kg 1 1 1 1 kord kord kord kord\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg talirapsi tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg talirapsi tootmiseks koos toetustega, kr/kg * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus Väetamine: Väetise hind, kr/t Lämmastikväetis AN 34,4 Kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30 Taimekaitse: Preparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 123 415 415 169 4 492 6 500\n6 724 4 359 2 365 7 040 5 635 3,52 2,82\n8 568 4 952 3 616 9 789 8 384 3,26 2,79\n11 469 5 539 5 930 11 475 10 070 2,87 2,52\n3,0 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 250 200 300\n4,0 t/ha 350 400\nKulunorm, l/ha; kg/ha 2,00 0,80 1,00 0,30\nÜhe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 246 332 415 51\nHerbitsiid Treflan Super Fungitsiid (suvel) Folicur EW 250 Fungitsiid (sügisel) Folicur EW 250 Insektitsiid Fastac 50\nHind, kr TOODANG Vili Ühtne pindalatoetus Täiendav otsetoetus * KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Tsinksulfaat Boor Pestitsiidid Herbitsiidid Herbitsiidid Herbitsiidid Insektitsiidid KOKKU KATTETULU 1 1,0 t 7 000 Kokku 7 000 1 097 308 8 405 525 1,5 t Hind, kr 7 000 Kokku 10 500 1 097 308 11 905 800 2,0 t\nHind, kr 7 000 Kokku 14 000 1 097 308 15 405 1 125\n60 7 25 4 3 1 1 1 0,3\nkg kg kg kg l kord kord kord korda\n16,83 16,83 16,83 300 55 67 375 325 51\n1 010 118 421 1 200 165 67 375 325 15 4 220 4 185\n72 8 30 4 3 1 1 1 0,3\n1 212 135 505 1 200 165 67 375 325 15 4 798 7 107\n96 11 40 4 3 1 1 1 0,3\n1 616 185 673 1 200 165 67 375 325 15 5 746 9 659\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Muutuvkulud + masinatööd Muutuvkulud + masinatööd - toetused Tootmiskulud 1 kg õlilina tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg õlilina tootmiseks koos toetustega, kr/kg * Põllukultuuri kasvatamise täiendav otsetoetus\n4 185 3 893 292 8 113 6 708 8,11 6,71\n7 107 4 328 2 779 9 126 7 721 6,08 5,15\n9 659 4 671 4 988 10 417 9 012 5,21 4,51\nVäetise hind Tsinksulfaat YARA Vita Boor Kompleksväetis Rossosh NPK 24-6-12 300 kr/kg 55 kr/l 6 158 kr/t 1,0 t/ha 4 kg/ha 3 l/ha 250 kg/ha 1,5 t/ha Väetise kogus hektarile 4 kg/ha 3 l/ha 300 kg/ha 2,0 t/ha 4 kg/ha 3 l/ha 400 kg/ha\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 13,30 kr/g 375 1 083 169\nHerbitsii Clean 75 DF Herbitsiid Agil 100 EC Herbitsiid Lontrel 300 Insektitsiid Fastac 50\nKulunorm, l/ha; kg/ha 5 g/ha 1,00 0,30 0,30\nÜhe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 67 375 325 51\nKartul Kartuli kattetulu arvestustes on kogutoodangu väärtus sõltuvuses kartuli kaubalisusest erinevatel saagitasemetel: 20 t/ha (kaubalisus 60%), 35 t/ha ja 45 t/ha (kaubalisus 71%). Kvaliteetse toidukartuli hind oli 2009. a 2,70...2,80 kr/kg, madalama kvaliteediga kartulil 2,00 kr/kg. Siin on võetud kartuli realiseerimise keskmiseks hinnaks 2,50 kr/kg. Otsetoetusena on juurde arvestatud ühtne pindalatoetus 1 097 kr/ha. 2009. a näites on kasutatud kompleksväetist PRO Magna NPK 11-11-21. Taimekaitsetööd on kartulikasvatuses olulise tähtsusega ja suurema saagi saamiseks tuleb erilist tähelepanu pöörata seenhaiguste tõrjele. Masinatööd on kuni kartuli mahapanekuni enam-vähem ühesugused kõigil kolmel saagitasemel. Kuna II ja III tase vajavad rohkem taimekaitsetöid (osa taimekaitsevahendeid saab pritsida korraga) ja ka toodangu äravedu on mahukam, siis on ka masinatööde kulu vastavalt suurem. Masinatööde juures on arvestatud, et omakasvatatud kartuliseemne puhul lisanduvad hoiustamise kulu, seemnekartuli vedu sorteerimisele, sorteerimine ja jäätmete äravedu. Sel juhul on seemnekartuli hind küll odavam, kuid säilitamise kulu küllaltki kõrge. Igal aastal tuleks uuendada vähemalt 20% seemnekartulist kallima ostuseemnega ning vastavalt ostetud ja omakasvatatud seemnekartuli osakaalule kujuneb seemnekartuli keskmine hind. Kui uuendatud seemnekartuli osakaal on suurem, siis hoiustamise ja sorteerimise kulud vähenevad, jäävad ära või asenduvad transpordikuludega hankijate käest. Säilituskaod: spetsiaalse hoidla puudumisel võivad kartuli säilituskaod ulatuda kuni 20%-ni kogutoodangust, mis antud näite puhul on 4 385...6 960 kr/ha. Turustamine: lisaks kattetulu tabelites märgitud kulutustele on vaja arvestada ka turustuskuludega, mis moodustab ca 20% realiseeritud kartuli sissetulekust. I tasemel ei kasutata pakkeliini (võib-olla ainult kottide vm kulu). Turustuskuludeks võiks arvestada 6 000-16 000 kr/ha. Arvestades juurde ka eelpoolnimetatud kulutused, kulub ühe kg kartuli tootmiseks sõltuvalt saagitasemest 1,69 kuni 2,62 kr. Kuigi I saagitasemel ei ole tehtud suuri väljaminekuid seemne, väetise, taimekaitse jmt peale ning on otsitud odavamaid võimalusi kartuli tootmiseks ja säilitamiseks, muudavad suur tööajakulu ja säilituskaod tootmise lõpptulemuse negatiivseks.\nHind, kr TOODANG Müügikartul Söödakartul Ühtne pindalatoetus KOKKU MUUTUVKULUD Seeme Väetise toiteelemendid: Kompleksväetis: Lämmastik N Fosfor P Kaalium K Pestitsiidid Herbitsiidid Fungitsiidid Fungitsiidid Fungitsiidid Insektitsiidid KOKKU muutuvkulud KATTETULU 1\nKokku 30 000 4 800 1 097 35 897 8 100 24,9 t 10,1 t 35,0 t 2 700 kg 4,50 Hind, kr 2 500 600 Kokku 62 125 6 090 1 097 69 312 12 150 31,9 t 13,1 t 45,0 t 2 700 kg 5,00 Hind, kr 2 500 600 Kokku 79 875 7 830 1 097 88 802 13 500\n12,0 t 8,0 t 20,0 t 2 700 kg\n66 kg 29 kg 105 kg 1 1 1 1 kord kord kord kord\n26,28 26,28 26,28 450 750 200 458\n1 734 762 2 759 450 750 200 458\n99 kg 44 kg 157 kg 1 1 3 2 3 kord kord korda korda korda\n26,28 26,28 26,28 450 750 376 458 51\n2 602 1 156 4 126 450 750 1 127 915 152 23 428 45 884\n143 kg 63 kg 227 kg 1 1 4 2 3 kord kord korda korda korda\n3 758 1 656 5 966 450 750 1 502 915 152 28 649 60 153\n15 214 20 683\nKATTETULU 1 Masinatööd kokku KATTETULU 2 Säilitus- ja turustuskulud Muutuv- ja muud kulud + masinatööd Muutuv- ja muud kulud + masinatööd toetused Tootmiskulud 1 kg kartuli tootmiseks, kr/kg Tootmiskulud 1 kg kartuli tootmiseks koos toetusega, kr/kg\n20 683 24 205 -3 522 12 960 52 379 51 282 2,62 2,56\n45 884 26 159 19 725 19 247 68 834 67 737 1,97 1,94\n60 153 26 848 33 305 20 360 75 857 74 760 1,69 1,66\nVäetise hind, kr/t Kompleksväetis PRO Magna NPK 11-11-21 8 742 20 t/ha 35 t/ha Väetise kogus hektarile, kg/ha 600 900 45 t/ha 1 300\nPreparaadi maksumus, kr/kg, kr/l 15 000 300 100 2 288 1 252 169\nKulunorm, l/ha; kg/ha 0,03 2,50 2,00 0,20 0,30 0,30\nÜhe pritsimiskorra maksumus, kr/ha 450 750 200 458 376 51\nHerbitsiid Titus 25 DF Fungitsiid Ridomil Gold MZ 68 WG Fungitsiid Dithane NT Fungitsiid Ranman Fungitsiid Shirlan 500 SC Insektitsiid Fastac 50\nRohusöötasid tavaliselt müügiks ei kasvatata, seetõttu ei ole vajadust neile kattetulu arvestustes reaalset müügihinda määrata. Küll aga on vaja arvutada, millised on tootmiskulud rohusööda kilogrammi kohta, et saaks arvestada söödakulusid loomakasvatuses heina, silo ja karjamaarohu kasutamisel. Rohusöötade tootmisega kaasnevad kulud jagatakse kahte gruppi: kulud rajamisaastal ja kasutusaastal. Mida pikema kasutuseaga on rohumaa, seda odavamaks kujunevad keskmised rajamiskulud. Rohumaade saagikuse määramisel tuleb lähtuda sellest, milline on juhtliik antud rohumaal ja milline on rohusööda tootmise tehnoloogia. Kui rohumaalt saadakse kaks niidet, millest esimest kasutatakse silo valmistamiseks ning teist karjatamiseks, siis arvestuslikult on esimene niide 2/3 ja teine niide 1/3 kogusaagist. Osa kogutoodangust (20-30%) läheb kaduma nii karjatamise kui ka haljasmassi kogumise ja sileerimise käigus. Samuti võiks söötmiskadude katteks arvestada lisaks vähemalt 10% ning madalakvaliteedilise sööda puhul on kaod kindlasti suuremad. Lisaks muutuvkuludele (seeme, väetis, taimekaitse jne) arvestatakse rohusöötade maksumusele juurde ka masinatööde maksumus ja abimaterjalid (kile, konservant, nöör jmt). Alljärgnevalt on näitena toodud tootmiskulude arvestused põldheina, kultuurkarjamaa ja kultuurniidu kohta. Põldheina kasutatakse peamiselt silo valmistamiseks, kultuurkarjamaad karjatamiseks ning kultuurniitu heina tootmiseks. Need arvestused on aluseks rohusöötade (silo, hein, karjamaarohi) maksumusele, mida on kasutatud loomakasvatuse kattetulude arvestustes. Kui rohusöötade tootmine toimub looduslikelt rohumaadelt, on kulud kindlasti palju väiksemad kui kultuurrohumaadelt, kuid sel juhul tuleb silmas pidada, et ka rohusöötade saagikus ja söödaväärtus on tunduvalt madalamad. Põldhein Põldheina on soovitav külvata ilma katteviljata. Haljasmassis on ristikut üle 50%. Kasutatakse siloks, sügisel võib ädala peal karjatada. Tavaliselt saadakse 2-3 niidet või kaks niidet ja karjatamine. Kasutuskestvus on lisaks külviaastale veel kaks aastat. Seemnesegu: Punane ristik 61 kr/kg x külvisenorm 12 kg/ha = 732 kr/ha Harilik timut 35 kr/kg x külvisenorm 6 kg/ha = 210 kr/ha Kokku põldheina seemnesegu: 18 kg/ha 942 kr/ha, seemnesegu keskmine maksumus => 52,33 kr/kg\nVäetamine: rajamisel kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30, kulunormiga 500 kg/ha. Väetise hind 6 500 kr/t (toiteelemendi hind 16,46 kr/kg). Kultuurkarjamaa Rajamine ainult katteviljata külviga. Karjatamine keskmiselt 5-6 ringi aastas. Keskmine kestvus intensiivse kasutuse korral 4 aastat. Seemnesegu (>30% valget ristikut): Valge ristik 86 kr/kg x külvisenorm 3 kg/ha = 258 kr/ha Harilik timut 35 kr/kg x külvisenorm 6 kg/ha = 210 kr/ha Diploidne karjamaa-raihein 32 kr/kg x külvisenorm 6 kg/ha = 192 kr/ha Tetraploidne karjamaa-raihein 33 kr/kg x külvisenorm 6 kg/ha = 198 kr/ha Kokku karjamaa seemnesegu: 21 kg/ha 858 kr/ha, seemnesegu keskmine maksumus => 40,86 kr/kg Väetamine: rajamisel kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30, kulunormiga 500 kg/ha. Väetise hind 6 500 kr/t (toiteelemendi hind 16,46 kr/kg). Kasutusaastal lämmastikväetis AN 34,4 hinnaga 4 492 kr/t (toiteelemendi hind 13,06 kr/kg), kulunorm 200 kg/ha ja igal teisel kasutusaastal kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30 pealtväetisena 400 kg/ha, mis arvestuslikult teeb aasta kohta keskmiselt 200 kg/ha. Kultuurniit Rajamine soovitav katteviljata külviga. Kõrreliste seemnesegu: Harilik timut 35 kr/kg x külvisenorm 6 kg/ha = 210 kr/ha Karjamaa-raihein 32 kr/kg x külvisenorm 4 kg/ha = 128 kr/ha Harilik aruhein 39 kr/kg x külvisenorm 12 kg/ha = 468 kr/ha Kokku heina seemnesegu: 22 kg/ha 806 kr/ha, seemnesegu keskmine maksumus => 36,64 kr/kg Väetamine: rajamisel kompleksväetis ARVI NPK 8-15-30, kulunormiga 500 kg/ha. Väetise hind 6 500 kr/t (toiteelemendi hind 16,46 kr/kg). Kõrrelised heintaimed vajavad korralikku väetamist, seetõttu tuleb lisaks anda lämmastikväetist AN 34,4, maksumusega 4 492 kr/t (toiteelemendi hind 13,06 kr/kg). Kasutusaastal kasutada lämmastikväetist AN 34,4 kulunormiga 200 kg/ha ja iga teine kasutusaasta ARVI NPK 8-15-30 pealtväetisena 400 kg/ha, mis arvestuslikult teeb aasta kohta keskmiselt 200 kg/ha. Korraliku hoolduse ja väetamisega kestab kultuurniit keskmiselt 6 kasutusaastat. Jagades rajamisaasta ja kasutusaasta keskmised kulud rajamis- ja kasutusaastate keskmise saagiga, saame silo maksumuseks 0,47 kr/kg, karjamaarohu maksumuseks 0,28 kr/kg ja heina maksumuseks 0,98 kr/kg (tabel 5)\nTabel 5. Rohusöötade tootmise kulud\nm/ü Kasutusaastad Seemne kulu Väetise toiteelemendid: Kompleksväetis: N P K Lisaväetis kasvuajal N Masinatööd Rajamiskulud kokku Rajamiskulud kasutusaasta kohta Lihtväetis: N Kompleksväetis: N P K Masinatööd Konservant, kile Keskmiselt aastas Ühtne pindalatoetus Kulu 1 ha kohta kokku Saak külviaastal Saak kasutusaastal Keskmine saak 1 kg maksumus aasta kg/ha kg/ha kg/ha kg/ha kg/ha kr/ha kr/ha kr/ha kg/ha kg/ha kg/ha kg/ha kr/ha kr/ha kr/ha Põldhein, > 50% ristikut Kogus ühiku kokku, hind kr 3 18 52,33 942 40 33 125 16,46 16,46 16,46 658 543 2 058 3 402 7 603 2 534 69 16 30 60 6 854 765 10 279 1 097 9 182 11 538 23 846 19 743 26% KA Silo 8 333 25 200 20 983 18% KA Karjamaarohi 13,06 16,46 16,46 16,46 Kultuurkarjamaa, > 30% ristikut kogus ühiku kokku, kr hind 4 21 40,86 858 40 33 125 16,46 16,46 16,46 658 543 2 058 3 389 7 507 1 877 901 263 494 988 2 511 7 034 1 097 5 937 1 446 6 446 5 613 83% KA Hein\nKultuurniit, kõrreliste segu kogus ühiku kokku, hind kr 6 22 36,64 806 40 33 125 69 16,46 16,46 16,46 13,06 658 543 2 058 901 2 806 7 772 1 295 901 263 494 988 2 633 6 575 1 097 5 478\n69 16 30 60\n13,06 16,46 16,46 16,46\nkg/ha kg/ha kg/ha kr/kg\nLoomakasvatuses tehakse kattetulu arvestused põhimõtteliselt samamoodi, kui taimekasvatuseski - kõigepealt arvutatakse kogutoodangu väärtus ja sellest lahutatakse muutuvkulud. Kattetulu väljatoomisel käsitletakse iga loomaliiki eraldi tootmisharuna. Toetusena on alljärgnevates loomakasvatuse kattetulude arvestustes juurde lisatud ammlehma ja ute kasvatamise täiendav otsetoetus. Kui lisaks saadakse ka muid toetusi, mida on võimalik antud loomaliigiga seostada, kuid mida tootmisega seotult ei maksta (ute täiendav otsetoetus, veise loomühiku alusel makstav otsetoetus, piima tootmiskvoodi alusel makstav täiendav otsetoetus, loomade karjatamise toetus jne), võib ka need juurde arvestada. Lüpsilehmad Arvutused tehakse karja keskmiste näitajate alusel. Lüpsikarjast saadava sissetuleku ja söödavajaduse planeerimisel on vaja kindlaks teha, milline on karja struktuur (lüpsilehmade ja noorloomade keskmine arv). Kogutoodang Kattetulu arvestused on tehtud neljal erineval tootmistasemel: piimatoodang 5 000 kg, 6 000 kg, 7 000 kg ja 8 000 kg aastas lehma kohta. Lehma kehakaaluks on võetud vastavalt toodangu tasemele 600 ja 650 kg. Kõige suurema osa lüpsilehmade kogutoodangust moodustab sissetulek piima tootmisest. Arvesse võetakse kogu aasta jooksul toodetud piim, nii realiseerimiseks, vasikatele jootmiseks kui ka oma pere tarbeks toodetu. Näites on arvestatud rasvasisalduseks keskmiselt 4,0% ja valku 3,2%. Kui 2007. a lõpuks tõusis piima kokkuostuhind üle 5 kr/kg, siis 2009. a juuliks langes hind isegi alla 3 kr/kg (joonis 3). 2009. a I pooles on piima hind pidevalt langenud, IV kvartali hind on prognoositud 3,25...3,30 kr/kg ning kokkuvõttes on antud kattetulu arvestustes aluseks võetud keskmine piima realiseerimise hind 3,26 kr/kg. Loomade realiseerimisest planeeritava sissetuleku arvestamisel on aluseks karja taastootmisskeemi põhjal arvutatud koefitsiendid, mis näitavad, kui palju lehmvasikatest tuleks prakeerida, milline osa jätta karja täienduseks ja realiseerimiseks. Olenevalt sellest, kas loomi realiseeritakse vasikate, mullikate või tiinete mullikatena, on müügihind ning kogutoodangus kajastuv sissetulek loomade realiseerimisest erinev.\n2005 2006 2007 2008 jaan veebr märts 3,89 3,86 3,85 5,24 3,91 3,91 3,87 5,26 3,59 3,51 3,84 3,86 5,25 3,30 apr 3,91 3,80 3,87 4,88 3,16 mai 3,96 3,78 3,87 4,56 3,09 juuni 3,93 3,72 3,87 4,52 3,03 juuli 3,93 3,72 4,01 4,40 2,98 aug 3,87 3,76 4,10 4,39 3,03 sept 3,87 3,76 4,37 4,36 3,20 okt* 3,87 3,83 4,81 4,35 3,25 nov* dets* 3,87 3,88 4,94 4,31 3,30 3,86 3,81 5,16 4,13 3,35\nJoonis 3. Piima realiseerimise hind, kr/kg 2005-2009, (*2009.a IV kv hinnad on prognoositud) Kui karja suurus on 100 lehma ja igal aastal vahetatakse välja 25 lehma (ehk ¼ karjast), siis kari vahetub 4 aasta jooksul (joonis 4). Arvestada tuleb kindlasti ka loomade haigestumise ja hukkumisega. Antud näites hukkub 2 lehma ning kokkuvõttes on vaja aastas karja täiendada 27 loomaga. 100 lüpsilehma kohta võib planeerida 100 vasikat aastas, sest ligikaudu pooled prakeeritud lehmadest poegivad enne karjast väljaviimist. Eeldades, et 8% vasikatest hukkub, jääb järele 92 vasikat, kellest omakorda 46 on pull- ja 46 lehmvasikat. Kui lehmvasikatest hukkub 2 ja prakeeritakse 10, jääb järele 34 seemendusele minevat mullikat, kellest 27 tuleb jätta karja täienduseks ja 7 võib realiseerida mullikatena. Seega on 100 lehma kohta võimalik realiseerida 25 praaklehma, 46 pullvasikat, 10 lehmvasikat ja 7 lehmmullikat. Tähtis on arvesse võtta, kas loomad realiseeritakse vasikate, mullikate või tiinete mullikatena, sest müügihind on erinev. Vastavalt skeemile kujunevad selles karjas järgmised koefitsiendid, mis näitavad realiseerimisele minevate vasikate, mullikate ja praaklehmade arvu keskmiselt ühe lehma kohta: · pullvasikad realiseerimiseks 46 : 100 = 0,46 · lehmvasikad realiseerimiseks 10 : 100 = 0,10 · lehmmullikad realiseerimiseks 7 : 100 = 0,07 2009. a maksti piima tootmiskvoodi alusel toetust 0,24 kr/kg, kuid kuna see on tootmisest lahtiseotud toetus, siis antud kattetulu arvestustes seda arvesse ei ole võetud.\nArvestuslikult toodab üks lehm koos noorloomadega aastas keskmiselt 12...20 tonni sõnnikut, mille väärtus läheb samuti kogutoodangus arvesse. Joonis 4. Veisekarja taastootmise skeem\n25 lehma prakeerimisele Lüpsikarja suurus 100 lehma 2 lehma hukkunud\n8 vasikat hukkunud sünnib 100 vasikat 46 pullvasikat nuumale\nvalitakse 46 lehmvasikat 10 lehmvasikat nuumale\n2 lehmvasikat hukkunud\n34 mullikat seemendusele\n7 mullikat prakeerimisele\n27 tiinet mullikat põhikarja täienduseks\nKõige suurema osa muutuvkuludest moodustavad söödakulud. Lisaks lüpsilehma söödavajadusele tuleb kindlaks määrata ka see, kui palju on karjas keskmiselt vasikaid ja mullikaid ühe lüpsilehma kohta ning milline on nende söödavajadus. Antud näites on söödavajaduse planeerimise juures võetud arvesse, et lüpsilehma juurde kuulub 0,8 noorlooma. Kuna loomale on eelkõige vaja söödast omastatavat energiat, siis on otstarbekas loomade söödatarvet arvestada energiaühikutes (MJ). Lüpsikarja söödabilanss peab alati olema positiivne, soovitavalt väikese varuga, ning söödavajadus kaetud karja tootmispotentsiaalile vastava söödaga. Loomad vajavad küllaldaselt kvaliteetset karjamaarohtu suvel, see on ka kõige odavam ja kättesaadavam sööt. Ülejäänud osa lüpsikarja söödavajadusest rohusöötade osas tuleb katta silo ja heinaga. Lisaks rohusöötadele vajab lüpsikari ka jõusööta. Kui jõusöödana kasutatakse omatoodetud teravilja, tuleb see arvesse võtta turuhinnaga. Peab silmas pidama, et 2009. a on taas erandlik, kuna teravilja realiseerimise hinnad on madalamad kui tegelik tootmise omahind ning ostusööda kasutamine võib osutada kasulikumaks. Eeldades, et söödakulu moodustab ligikaudu 50% piimatootmise kogukuludest, saame piimatootmise omahinnaks 4,52 kr/kg (tasemel 5 000 kg). Asendades kattetulu arvestustes piimalehma söödaratsioonis oleva ostuteravilja hinna omatoodetud teravilja hinnaga, tõuseb piima tootmise omahind ligi krooni võrra kilogrammi kohta. Arvestustes on aluseks võetud silol põhinev söödaratsioon. Olenevalt söötmisviisist (käsitsi etteandmine, jõusöödarobot, miksersöötmine) ja tootmisüksuse võimalustest kasutatakse valmis jõusööta või ostetakse komponendid (rapsikook, soja, mais, mineraalid) ning lisatakse juurde teraviljasegu. Sageli ei kata omatoodetud söödad täielikult loomade proteiinivajadust. Olenevalt rohusöötade kvaliteedist ning laktatsiooni staadiumist, vajavad lehmad 15...17% proteiinisisaldusega jõusööta. Kuna odras on ainult 11% proteiini, siis õige taseme saavutamiseks tuleks anda jõusööta, milles on 70% otra ja 30% rapsikooki või mõnda muud proteiinsööta. Suvel, hea kvaliteediga karjamaarohu olemasolu korral, võib jõusöödas olla vähem proteiini (11...12%). Jõusööda arvestuslikku kulu on vajalik korrigeerida 10...20%, kuna enamasti kulub jõusööta rohkem kui teoreetiliselt vaja on.\nKõrgema piimatoodangu taseme juures tuleb hakata juurde lisama lisasöötasid (energiasöödad, rasvad, pärmid), et tagada loomale kõik vajalik piima tootmiseks ja looma tervise korras hoidmiseks. Vasikatele antakse piima, peale selle saavad lehmvasikad ka täispiimaasendajat. Kui täispiimaasendajat ei kasutata, on piima kogus söödakulus vastavalt suurem. Vasikatele joodetud piim arvestatakse kuluks piima realiseerimishinnaga. Muutuvkulude alla arvestatakse veel mineraalsööda, allapanu, jõudluskontrolli, seemenduse, ravimite ja veterinaarteenuste kulud ning muud kulud mida saab otseselt lehmale arvestada. Seemenduskulude suurus sõltub sperma maksumusest. Keskmiselt tehakse Eestis 2,1 seemendust lehma kohta (2008. a Jõudluskontrolli Keskuse kokkuvõtted), kuid kõrgema toodangutasemega lehmadele võiks arvestada vähemalt 2...3 seemendust. Sperma doosi hind on väga erinev, ulatudes 35...600 kroonini. Sellele lisandub veel seemendusteenus ca 250 kr. Nuumpullid Kattetulu leidmiseks arvestatakse nuumlooma realiseerimisest saadav sissetulek ja kõik tema üleskasvatamisega seotud muutuvkulud vasikast kuni tapaküpse loomani. Kogutoodangu leidmiseks tuleb kõigepealt kindlaks teha, kui suur on keskmine väljalangevus karjas ning selle võrra korrigeerida kattetulu arvestuses vasikate ja tapaküpsete loomade väärtust. Vasika maksumus, mida on suurendatud väljalangevuse protsendi võrra, tuleb toodangu väärtusest maha arvestada. Antud näites on väljalangevus 3%, nuumpull realiseeritakse eluskaaluga 430 kg, s.o ca 215 kg tapakaalus. Veise loomühiku alusel makstav täiendav otsetoetuse ühikumäär oli 2009. a 938,65 kr, kuid kuna see on tootmisest lahtiseotud toetus, siis ei ole seda antud näites juurde arvestatud. Arvestuslikult toodab üks nuumpull keskmiselt 9 t sõnnikut, mille väärtus läheb samuti kogutoodangus arvesse. Muutuvkuludest on kõige suurema osatähtsusega söödakulud. Näites on arvestatud, et rohusöötade tootmine ja karjatamine toimub kultuurrohumaadel. Jõusöödana on kasutatud teraviljasegu, millele on lisatud mineraalaineid. Teravili on arvestatud ostuhinnaga, omatoodetud teraviljaga tuleb söödakulu 2009. a tunduvalt kallim. Kattetulu arvestus näitab, et ühe eluskaalu kg tootmiseks kulub 17,30 kr.\nKeskmine lehma kaal TOODANG ühiku hind Piim 3,26 kr/kg Mullikad Praaklehmad Pullvasikad Lehmvasikad Sõnnik 15 000 kr/pea 10 kr/kg 1 000 kr/pea 900 kr/pea 90 kr/t 600 kg kg koef 5 000 0,07 0,27 0,46 0,10 kokku, kr 16 300 1 155 1 620 460 90 1 350 20 975 64 000 MJ kg 10 000 2 800 8 500 3 995 500 490 1 510 200 26 40 70 1 812 580 546 130 770 181 11 305 450 350 500 800 800 14 205 6 770 2,84 4,52 600 kg kg koef 6 000 0,07 0,27 0,46 0,10 kokku, kr 19 560 1 470 1 620 460 90 1 620 24 820 72 000 MJ kg 11 000 3 080 9 000 4 230 500 490 2 000 230 26 40 80 2 400 667 546 130 880 240 12 663 450 350 600 900 850 15 813 9 007 2,64 4,22\nKOKKU Söödavajadus* MUUTUVKULUD Karjamaarohi 0,28 Silo 0,47 Hein 0,98 Jõusööt Oder 1,20 Rapsikook 2,90 Piimapulber 21,00 Piim 3,26 Mineraalained 11,00 Söödakulu korrigeerimine Söödad kokku Allapanu Jõudluskontroll Seemendus Ravimid ja veterinaarteenindus Muud kulud KOKKU KATTETULU 1 Tootmiskulud 1 kg piima tootmiseks Tootmise omahind 1 kg piima tootmiseks**\nMJ 20 500 20 400 3 750 19 925 17 365 2 560\nMJ 22 550 21 600 3 750 24 884 22 294 2 590\n10% 64 575\n10% 72 784\n*Söödakulu arvestamisel on eeldatud, et lüpsilehma juurde kuulub 0,8 noorlooma **Piima omahind eeldusel, et söödakulud moodustavad ca 50% kogukuludest\nKeskmine lehma kaal TOODANG ühiku hind Piim Mullikad Praaklehmad Pullvasikad Lehmvasikad Sõnnik 3,26 kr/kg 18 000 kr/pea 10 kr/kg 1 000 kr/pea 900 kr/pea 90 kr/t 650 kg kg koef 7 000 650 0,07 0,27 0,46 0,10 kokku, kr 22 820 1 890 1 755 460 90 1 710 28 725 85 000 MJ MJ kg 22 550 11 000 24 000 10 000 7 500 1 000 30 994 26 450 2 300 4 544 355 26 40 100 10% 85 044 89 000 MJ MJ kg 23 165 11 300 24 720 10 300 7 500 1 000 33 755 28 635 2 490 5 120 400 26 40 110 10% 89 140 650 kg kg koef 8 000 650 0,07 0,27 0,46 0,10 kokku, kr 26 080 1 890 1 755 460 90 1 800 32 075\n3 080 4 700 980 2 760 1 030 546 130 1 100 276 14 602 450 350 600 1 000 1 000 18 002 10 723 2,57 4,17\n3 164 4 841 980 2 988 1 160 546 130 1 210 299 15 318 450 350 800 1 000 1 000 18 918 13 157 2,36 3,65\nVäljalangevus 1 kg toodangu saamiseks TOODANG Vasikad Nuumpullid Sõnnik KOKKU Söödavajadus MUUTUVKULUD Karjamaarohi Silo Hein Jõusööt Oder Nisu Kaer Piimapulber Piim Mineraalained Söödapõhk Põhk allapanuks Ravimid ja veterinaarteenindus Muud kulud 3 % 79 MJ kg 430 9t ühiku hind koef -1,015 0,985 1 000 16 90 kokku, kr -1 015 6 777 810 6 572 34 043 MJ MJ kg 6 150 3 000 15 120 6 300 750 100 12 898 4 920 4 940 3 038 410 380 310 40 30 40 100 150 1,20 1,30 1,00 21,00 3,26 9,50 0,10 0,10 492 494 310 840 98 380 10 15 400 500 7 438 -866 17,30\n0,28 0,47 0,98\n840 2 961 98\nKOKKU 34 918 KATTETULU 1 Tootmiskulud 1 kg eluskaalu tootmiseks\nLIHAVEISED Alates aastast 2004 on lihaveiste arv on igal aastal 4 kuni 6 tuhande võrra suurenenud. Seega kõigub nende puhul kattetulu arvestamisel keskmine tulemus väga suurtes piirides. Eestis kasvatatakse praegu 11 erinevat tõugu lihaveiseid. Kattetulu arvestamisel sõltub lõpptulemus suuresti täiskasvanud veiste kehamassist. Näiteks simmentali tõu puhul on see 800...1 000 kg, soti mägiveise puhul on aga 400 kg. Samuti oleneb tulemus söötmisviisist, kas tehakse seda intensiivselt (rohke jõusöödaga) või ekstensiivselt (suvel peamiselt\nkarjamaasööt, talvel silo ja põhk). Ka pidamistingimused on väga erinevad: ühed ei kuluta hoonetele peaaegu midagi, on vaid lihtsad varjualused, teised peavad loomi küllaltki kallites lautades. Viimastel aastatel on loomade realiseerimisel olukord muutunud paremaks. 2006. a loodi Eesti-Sveitsi-Itaalia ühisfirma Estonian ACB VIANCO OÜ, mille kaudu loomade realiseerimine on palju tulusam. 2009. a maksti Eestis ammlehma kasvatamise täiendavat otsetoetust 17,5 mln krooni 17 590 looma kohta (997,60 kr ammlehma kohta). Toetus on märgatavalt vähenenud võrreldes 2008. a (28,1 mln krooni 13 972 looma kohta, 2 013 kr ammlehma kohta). Kuna Eestile EL liitumislepingus kokku lepitud toetusõiguslike ammlehmade arv 13 416 looma on ületati juba 2008. a, siis jagati ammlehma kasvatamise täiendava otsetoetuse summa tegeliku arvu ammlehmade vahel. Kattetulude arvestustes toodud näide ammlehmade kohta ei ole mõeldud ettekirjutusena. Igal aastal lihaveiste arv suureneb, muutub tõugude struktuur ja tõuaretuse tulemusena paranevad loomade kasvuintensiivsus ning söödakasutus, mistõttu toodud arvestused võivad mõnes osas oluliselt muutuda. Ammlehmad Toodanguna arvestatud põhikarjaloom on karjas 7 kuni 8 aastat ja uue looma karja võtmine (omatoodetud karja täiendus või ostetud tõuloom) kajastub koefitsiendis 0,13. Tõulooma juurdetulek karja täienduseks on miinusmärgiga. Vasikas on ammlehma juures 6...8 kuud, seejärel võõrutatakse. Üle kuue kuu vanused lehmvasikad jäetakse enamasti oma karja täienduseks, kuid võib ka realiseerida. Pullmullikad realiseeritakse tavaliselt 1,5 kuni maksimaalselt 2 aasta vanuses, kusjuures kaheaastased pullid kaaluvad vähemalt 650 kg. Pooleteise aasta vanuse lihaveise eest saadi 2009. a paremates karjades keskmiselt 16 tuhat krooni, üksikute loomade puhul ka üle 20 tuhande krooni, seega keskmisena võiks arvestada noorlooma maksumuseks 12 tuhat krooni. Alates 5. oktoobrist 2009 makstakse kõrgendatud hinda ainult neile lihaveistele, kelle rümba kaal ületab 270 kg, kergemakaalulistele veistele makstakse piimaveistele rakendatud hinda. Noorpullide minimaalne kaaluiive peaks olema 800...1000 g ööpäevas, lehmikute puhul 100...150 g vähem. Noorveiste liiga madal kaaluiive võib olla tingitud viletsa sugupulli kasutamisest, halvasti korraldatud söötmisest jne. Mujal maailmas peetakse kaaluiivet 1 000 g ööpäevas väga madalaks\nnäitajaks. Lihaveiseid karjatatakse enamasti püsirohumaadel, mille alla kuuluvad looduslikud rohumaad ja pikaajalised kultuurrohumaad. Looduslikke rohumaid ei tohi ümber rajada ega väetada, tohib ainult karjatada ja niita. Pikaajalisi kultuurrohumaid tuleb üks kord 10 aasta jooksul ümber rajada ja igal aastal väetada. Seetõttu on looduslikel rohumaadel tehtavad kulutused väiksemad. Ammlehma kasvatamise täiendava otsetoetuse ühikumäär 2009. a oli 997,60 kr. Alljärgnevas näites on karjatamine planeeritud 50% ulatuses looduslikul rohumaal ja 50% pikaajalisel kultuurrohumaal, karjamaarohu maksumuseks on võetud 0,17 kr/kg. Heina ja silo maksumus on vastavalt kultuurrohumaal toodetud rohusöötade hinnaga (tabel 5). Söödaratsioonis on arvestatud, et ammlehma juurde kuulub 0,35...0,40 noorlooma. AMMLEHM\nKeskmine ammlehma kaal 650 kg TOODANG kg Tõuloomad Mullikad Praaklehmad 650 Pullikud 490 Lehmikud 380 Sõnnik 5t Ammlehma kasvatamise täiendav otsetoetus KOKKU MUUTUVKULUD kg Jahu / teravili 750 Mineraalained 120 Karjamaarohi Hein Silo Söödapõhk Ravimid ja veterinaarteenindus Muud kulud KOKKU KATTETULU 1 13 700 850 2 970 1 600 ühiku hind, kr koef 0,13 0,03 0,13 0,45 0,30 18 000 12 000 11 23 30 84 kokku, kr -2 340 360 930 5 072 3 420 420 998 8 859 900 1 320 2 329 833 1 396 160 300 500 7 738 1 121\nMJ 8 625\n1,20 11,00 0,17 0,98 0,47 0,10\n27 400 6 375 7 128\nSEAKASVATUS Seakasvatuses tehakse kattetulu arvestused eraldi emistele (koos põrsastega) ja nuumikutele. Samasugune arvestus toimub ka kombineeritud tootmise korral, st majapidamises peetakse nii emiseid kui ka nuumsigu. Arvestuse aluseks on üks aastaemis ja ühe nuumiku üleskasvatamine tapaküpsuse saavutamiseni. 2009. a on olnud seakasvatusele soodne, sealiha hind alustas tõusu 2008. a teisel poolel ja tõus jätkus 2009. a esimesel poolel. Liha hind on teisel poolaastal veidi langenud, kuid samas on ka viljahinnad teisel poolaastal tugevalt langenud. Need tootjad, kes on saanud litsentsi elusloomade realiseerimiseks Venemaale, saavad 3...4 kr/kg rohkem. Otsetoetusi seakasvatuses ei maksta. Kõige suurem kuluartikkel on söödakulu, mis sõltuvalt söötmisviisist ja tootmise organiseerimise eripärast moodustab ca 70% kogukuludest. Emised Emiste puhul moodustavad kogutoodangu aasta jooksul saadud põrsad: ühelt emiselt kahe pesakonna kohta keskmiselt 20 põrsast (parimates farmides poegib emis kuni 2,5 korda aastas ja saadakse kuni 25 võõrutatud põrsast aastas). Põrsaid võib kasvatada 10 või 25 kg-ni ja siis realiseerida. Osa emistest prakeeritakse ja realiseeritakse, nende asemele ostetakse uued nooremised. Arvestada tuleb ka väljalangevusega. Arvestuslikult toodab üks emis keskmiselt 2,2 t sõnnikut aastas, mille väärtus läheb samuti kogutoodangus arvesse. Muutuvkulud kujunevad vastavalt söödaratsioonile ja veterinaarteenuste maksumusele. Tootja peab otsustama, kas põrsaid on otstarbekam realiseerida 10 või 25 kg-selt. Esimesel juhul peab emise söödaratsioon katma vajadused imetamisperioodi sööda, vaba- ja tiinusperioodi sööda ning imikpõrsaste prestarteri järele. Teisel juhul lisandub emise kattetulu arvestuses söödaratsiooni põrsaste startersööt. Antud näites on põrsad kasvatatud 10 kg-ni. Sigade söödavajaduse planeerimisel tuleb lisaks energiavajaduse katmisele pöörata tähelepanu ka proteiini, lüsiini, S-aminohapete, Ca:P jne tarbe rahuldamisele. Söödateraviljaga (oder, nisu, tritikale jne) söötmisel tuleb anda lisaks söödalisandeid, mineraale, vitamiine ja valgusöötasid.\nSöötmist on võimalik korraldada mitut moodi: käsitsi, osaliselt või täielikult mehhaniseeritult. Võimalus on kasutada valmissöötasid kõikidele vanusegruppidele või segada võimaluse korral sööt farmis ainult teatud vanusegruppidele. Valmissöötade ostmisel on võimalik pidada hinna osas läbirääkimisi, kuid hinnasoodustust saab enamasti vaid suurte koguste puhul. Planeerides kasutada omatoodetud söötasid tuleb arvesse võtta ka sööda tootmise kulud (veski, segaja, elektrienergia, tööjõukulu jne). Vajalik on vastava tehnoloogia ja seadmete olemasolu. Samuti tuleb arvestada sellega, et teravilja ja lisandite kasutamisel peab olema tagatud korralik segamine olenevalt kontsentraatsöötade lisamismäärast. Alljärgnevas näites toodud kattetulu arvestus emise kohta on tehtud arvestades ostujõusöötade kasutamist (Farm Plant Eesti AS hinnad, lisandub transport). EMIS\nühiku hind, kr TOODANG Põrsad Praakemised Ostetavad nooremised Sõnniku väärtus KOKKU MUUTUVKULUD Söödad: Imetavad emised (84 päeva) Vabad ja tiined emised Põrsaste prestarter Ravimid ja veterinaarteenindus Muud kulud KOKKU KATTETULU 1 kg 10 200 90 2,2 t MJ 5 400 7 866 1 370 pea, koef 20 0,25 -0,25 kokku, kr\n40,00 11,50 30,00 93,00\n8 000 575 -675 205 8 105\nkg 400 656 100 3,97 2,83 5,70 1 588 1 856 570 400 500 4 914 3 190\nNuumsead Kattetulu arvestused nuumsea kohta on tehtud ühe nuumiku kohta põrsast (10 kg) kuni tapaküpsuseni (eluskaal 107 kg), s.o tapakaalus 75...78 kg. Lihakehasid hinnatakse SEUROP süsteemis, sõltuvalt lihakeha kvaliteedist määratakse klass ja vastavalt sellele kujuneb hind. Praegu kehtiv baasiline\ntailiha protsent on 57%. Kui tailiha protsent on baasilisest kõrgem, siis lisandub igale ületatud protsendile veel 0,30 krooni. Sealiha kokkuostuhinna kõrgpunkt oli 2001. a juunis, mil keskmine hind ulatus 27,81 kr/kg. Sellest ajast alates on sealiha keskmine kokkuostuhind langenud. Enam kui kuus aastat väldanud langust on vaid ajutiselt katkestanud lühiajalised tõusuperioodid. 2008. aastal Eestis sealiha keskmine kokkuostuhind tõusis, jõudes novembriks 25,78 kr/kg. 2009. a II kvartalis odavnes sealiha 6,7% ehk 1,61 kr/kg ja 12 kuuga 8,4% ehk 2,03 kr/kg (Lihaturg nr 2, 2009). Toodud näites on sealiha realiseerimishinnaks arvestatud 18,50 kr eluskaalu kilogrammist. Põrsa maksumus tuleb nuumsea kattetulu arvestades toodangu väärtusest maha arvestada. Sõnnikut arvestatakse nuumsea kohta keskmiselt 0,9 t. Söödavajaduse planeerimisel on arvestuste aluseks ööpäevane juurdekasv, millest lähtudes arvutatakse realiseerimisküpsuse saavutamiseks vajalik päevade arv. Juurde lisatakse 7 päeva desoks ja jagades 365 päevaga, saame teada, mitu nuumsiga on võimalik kasvatada ühel kohal. Söödavajaduse katmine on planeeritud ostujõusöötadega (Farm Plant Eesti AS hinnad). NUUMSIGA\n1 kg massi-iibe kohta, väljalangevus 3% TOODANG Nuumsiga Põrsas Sõnniku väärtus KOKKU Söödavajadus MUUTUVKULUD Söödad: Starter I Starter II Kesiku sööt Nuumiku sööt 45 MJ kg koef 107 0,985 10 -1,052 0,9 t 3 850 MJ MJ 195 504 1 125 2 030 ühiku hind 18,50 40,00 93,00 kokku, kr 1 950 -421 84 1 613\nkg 15 40 90 165 4,99 4,06 3,40 3,04 75 162 306 502 10 70 1 050 563\nRavimid ja veterinaarteenindus\nMuud kulud KOKKU KATTETULU 1 3 854\nLAMBAKASVATUS Lambakasvatus on traditsiooniline loomakasvatusharu piirkondades, mis ei sobi intensiivseks taime- ja loomakasvatuseks (saared ja rannikualad). Kuna hoonete peale ei ole vaja palju kulutada, on investeeringuvajadus küllaltki väike. Kattetulu arvestuses on toodangu poolel arvestatud 1,6 järglast ühe ute kohta eluskaaluga 50 kg (tapakaal 23 kg). Iga viie aasta järel toimub karja uuendamine, mistõttu rakendatakse koefitsienti -0,2. Praakuted (keskmiselt 0,2 pead ühe põhikarja looma kohta) eluskaaluga 70 kg realiseeritakse. Lisaks võib toodanguna märkida ka villa ja naha realiseerimisväärtuse. Sõnnikut arvestatakse ute kohta keskmiselt 0,3 t. Ute kasvatamise täiendava otsetoetuse määr 2009. a oli 143,60 kr ute kohta (2008. a 219 kr). Seda toetust maksti 914 taotlejale 41 821 ute eest kokku ligi 6 mln krooni. Muutuvkuludes on karjatamine on planeeritud nii looduslikul kui ka pikaajalisel kultuurrohumaal, mistõttu karjamaarohu hind on muutuvkuludes arvestuslikult odavam kui tabelis 5 (0,17 kr/kg). UTT\nühiku hind TOODANG Noorutt Praakutt Liha Vill Sõnniku väärtus Ute kasvatamise täiendav otsetoetus KOKKU Söödavajadus 5 650 MUUTUVKULUD Teravili Mineraalained Karjamaarohi Hein Põhk allapanuks Ravimid ja veterinaarteenindus Pügamine Muud kulud KOKKU KATTETULU 1\nkokku, kr -200 182 1 360 40 40 144 1 566\nkg 50 70 50 4 0,3 t\nkoef -0,2 0,2 1,6 1,0\n20 13 17 10 133\nMJ MJ 1 047 1 200 3 375\nkg 91 4 600 450 166 1,20 11,00 0,17 0,98 0,10 109 44 102 441 17 70 30 150 963 603\nKattetulu metoodika tundmine on abiks sissetulekute planeerimisel ning teisest küljest aitab meeles pidada, milliste kulutustega peab kindlasti arvestama antud taimekasvatuskultuuri viljelemisel teatud saagitasemel või loomaliigi kasvatamisel. Kattetulu arvestused võimaldavad ettevõtjal enne oluliste otsuste tegemist kaaluda, millised toodanguliigid vajavad edasiarendamist, et ettevõtte suudaks üha tihenevas konkurentsis püsima jääda. Käesolevas trükises toodud kattetulu arvestused ei ole mõeldud ettekirjutusena, vaid näidisena, mida tuleks planeerimise käigus silmas pidada. Iga tootja peaks kasutama konkreetseid oma ettevõtte andmeid ja järgima trükises esitatud arvutusmetoodikat. 2009. a oli taimekasvatuses väga keeruline, kuna teravilja realiseerimise hinnad langesid erakordselt madalale, samas sisendite hinnad ei ole nii palju langenud. Loomakasvatuses oli 2009. a eriline selle poolest, et ostusöötasid kasutades kujunes söödakulu tunduvalt odavamaks kui omatoodetud söödaga. Kui 2007. a lõpuks tõusis piima kokkuostuhind üle 5 kr/kg, siis 2009. a juuliks langes hind isegi alla 3 kr/kg. Eeldades, et aasta lõpul piima hind pisut tõuseb, jääb piima realiseerimise keskmiseks hinnaks 2009. a ca 3,26 kr/kg. Piimatootmise omahind ulatub aga olenevalt tootmise tasemest 3,65 kr/kg (8 000 kg) kuni 4,52 kr/kg (5 000 kg). Seega iga toodetud piimakilogramm toob tootjale 0,39 kuni 1,26 kr kahjumit. Keerulises majanduslikus olukorras on eriti tähtis endale selgeks teha, kui palju millegi tootmise maksab ja kui palju sellega on võimalik teenida. Praeguste teravilja ja piima kokkuostuhindade juures ei ole kuidagi võimalik positiivse tulemuseni jõuda, küll aga näitab arvutus kätte need kohad, mille arvelt saaks kulutusi koomale tõmmata. Enamasti ei ole võimalik tootmist päevapealt lõpetada ja juba võetud kohustused tuleb samuti tasuda. Mõelda tuleks sellele, kuidas maksimaalselt kõik võimalused toetuste saamiseks ära kasutada. Samuti tuleks otsida võimalusi mitmekülgse tootmistegevuse (nn segatootmise) arendamiseks. Analüüs on näidanud, et segatootjatel on suhteliselt rohkem võimalusi ka majanduslike või looduslike tingimuste poolest raskematel aastatel positiivse tulemusega lõpetada.


JAVO2019 OÜ (14774596) - Overview @ Inforegister.ee\nJAVO2019 OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020\nJAVO2019 OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. M. ja J. M., seda juhtima hakkasid. V. M.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat ja J. M.'l 1 aastat.JAVO2019 OÜ valdkond on restoranid jm toitlustuskohad. Samas valdkonnas (EMTAK 56101) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 2451 tükki, kes annavad tööd kokku 23208-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 1.27...\nJAVO2019 OÜ: Sünnilugu 02.11.2020\nJAVO2019 OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 02.08.2019 ja äritegevuse tulemusi näeb ehk mõne aja pärast. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6...\nJAVO2019 OÜ: Palgarallilugu 27.10.2020\nAasta 2020 III kvartalis kuulus JAVO2019 OÜ meeskonda 1 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 650 EUR/kuus.Võrdlus eelmise...\nJAVO2019 OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020 JAVO2019 OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. M. ja J. M., seda juhtima hakkasid. V. M.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat ja J. M.'l 1 aastat.JAVO2019 OÜ valdkond on restoranid jm toitlustuskohad. Samas valdkonnas (EMTAK 56101) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 2451 tükki, kes annavad tööd kokku 23208-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 1.27...\nJAVO2019 OÜ: Sünnilugu 02.11.2020 JAVO2019 OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 02.08.2019 ja äritegevuse tulemusi näeb ehk mõne aja pärast. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6...\nJAVO2019 OÜ: Palgarallilugu 27.10.2020 Aasta 2020 III kvartalis kuulus JAVO2019 OÜ meeskonda 1 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 650 EUR/kuus.Võrdlus eelmise...\nReg. Code 14774596\nV. M. 70 punkti Board member\nJ. M. 70 punkti Board member\nLegal address Harjumaa, Tallinn linn, Kesklinna linnaosa, Kaupmehe tn 10-12, 10114\nPhone +37253644277, +37257841073\nMobile (+372)53644277, (+372)57841073\ne-mail address(es) vitaliimineev6@gmail.com\nV. M. Position... Log in > (+372) 536...\nJ. M. Position... Log in > (+372) 536...\n2020 II 0 € 48 € 55 € 1 55 €


Põlveliigese ravi sisemine menisk\nÜks inimkeha kõige keerukamaid struktuure on nii suured kui ka väikesed liigesed. Põlveliigese strukturaalsed omadused näitavad, et see on kõige enam vastuvõtlik erinevate vigastuste, näiteks luumurdude, verevalumite, hematoomide, artroosi, mediaalse meniski tagumise sarvipurunemise rebendi suhtes. See on õigustatud asjaoluga, et ühiste (reieluu, tibiaali), sidemete, menistikute ja kaelaeba luid, kes töötavad koos, tagavad normaalse paindumise kõndimise, istumise ja töötamise ajal. Siiski võivad suured koormused põlvel, mis on talle tekitatud erinevate manipulatsioonide käigus, võivad põhjustada meniski tagumise sarve purunemist.\nArthroscopy koe on siledad servad.\nÜhine ravi hüaluroonhappega.\nKipsi paigaldamine (vastavalt arsti soovitustele).\nTäielik ja osaline õlarihma rebend\nAnküloseeriv spondüliit on lülisamba ja liigeste krooniline põletik (enamasti kahjustatakse selgroogu). Haiguse mõjul asuvad selgroolised järk-järgult "ühendavad" üksteisega ja seljaosa kaotab paindlikkuse ja liikuvuse, muutudes terviklikuks ja liikumatuks luustiku struktuuriks - seda fenomenit nimetatakse anküliseerivaks ja patoloogia alternatiivne nimetus on anküloseeriv spondüliit.


Tallinnas algas lapsevanemate teavitamine elukohajärgsetest koolidest > Tallinn\nTallinnas algas laps...\n3. mail alustas Tallinna Haridusamet lapsevanemate teavitamist elukohajärgse kooli määramisest lastele, kes astuvad esimesse klassi 1. septembril 2016. Määratud koolikoht tuleb lapsevanematel kindlasti kinnitada.\neKooli kaudu taotluse saatnud lapsevanemad saavad ka teate eKoolis. Koolid saadavad lapsevanematele eKooli kaudu kutsed, misjärel saavad vanemad eKoolis lapse kooli tuleku kinnitada. eKoolis esitas taotluse 3536 lapsevanemat.\nPabertaotluse esitanud ja taotlust mitte esitanud vanemad saavad kirjaliku teate lapse rahvastikuregistrijärgsele aadressile. Kui lapsevanem ei ole eKooli kasutaja, tuleb tal koolikoha kinnitamiseks lapsele määratud kooliga ühendust võtta. Pabertaotluse esitas 275 vanemat, taotlust ei esitatud 209 lapse kohta.\nMääratud koolikoha kinnitamine on väga oluline, sest vastuvõtmata koht muutub vabaks. Koolikohta saab lapsevanem kinnitada 10. juunini, peale seda täidetakse vabaks jäänud kohad kooli vastuvõtukorra alusel ja seda saavad taotleda kõik soovijad.\nKoolikoht munitsipaalkooli määrati käesoleval aastal 4533 lapsele, sh 513 õpilast, kes asuvad õppima ülelinnalise komplekteerimisega koolides või klassides.


6. Loenda oma õnnistusi | Eesti Lastemisjon\n+372 5665 3521\nAita nukuteater ratastele\n6. Loenda oma õnnistusi\nViljakandev elu: 1. Kannatlikkus; 2. Ära ole laisk; 3. Õiged prioriteedid; 4. Kasuta oma talente;\n5. Taevased aarded; 6. Loenda oma õnnistusi.\nEESMÄRK: Lapsed tunnevad ära õnnistused, mis neile Jeesuse Kristuses on antud ning ja tänavad Teda õnnistuste eest.\nTEEMAD: Viljakandmine, õnnistused, tänulikkus\nLASTE SAABUMINE (10 min)\nÕigete kroonid (Nuputamine)\nALGUSPALVE JA ÜLISTUS (5 min)\nPIIBLISALM (12 min)\n“Ja kõik need õnnistused saavad sulle osaks ja tabavad sind, kui sa võtad kuulda Issanda, oma Jumala häält..” 5. Moosese 28:2\nLase see salm lastel Piiblist üles leida ja lugege seda koos mõned korrad. Siis pange Piiblid kinni ja vastake küsimustele: Kes? Mis? Miks? Millal?\nPIIBLI LUGEMINE JA VESTLUS (15 min)\nSissejuhatus: Millised on need õnnistused, mida me tähele panema peaksime? Mille järgi me õnnistuse ära tunneme? Kui palju neid õnnistusi on? Meie tänane kirjakoht aitab neile küsimustele vastused leida.\nLugege 5. Moosese 28:1-13 (Sõnakuulelikkuse õnnistus)\nLoe salmid lastele ette, samal ajal lase neil neid oma Piiblitest jälgida. Seejärel lase neil lugeda kirjakohast kokku kui mitu korda on seal mainitud sõnu: õnnistused, õnnistatud, õnnistust, õnnistades. (10 korda)\nMida me peaksime tegema selleks, et olla Jumala poolt õnnistatud? See on esimeses salmis kirjas. (Kuulama Jumalat ja pidama Tema käske.)\nKus me võime olla õnnistatud? Salmid 3 ja 6. (Linnas, maal, tulles ja minnes – igal pool.)\nMillised on selles kirjakohas mõned näited õnnistustest? (Sa võid need tahvlile kirjutada: lapsed, vili, loomad, toit, kaitse vaenlaste eest, täis viljaaidad, kõik sinu teod, rikkus ja vihm.)\nMida tähendab 12. salmis see, et Jumal avab sulle oma rikkaliku varaaida, taeva? (Taevas on õnnistusi täis ja Jumal tahab neid meile anda.)\nTEGEVUS (15 min)\nPungil õnnistused (Mäng)\nTEGEVUS (7 min)\nJumala õnnistused (Esemesõnum)\nRAKENDUS (4 min)\nÕnnistused ümbritsevad meid, kuid me ei tohi neid iseenesest mõistetavateks pidada. Jumal jagab meile õnnistusi, nagu: vihm, mis hoiab looduse rohelisena ning aitab kõigel kasvada; toit, mida saame süüa; inimesed, kes meie eest hoolitsevad; koht, kus me saame Jumalat kiita; riided, mida saame kanda; sõbrad; kodud, kus meil on hea ja soe olla; pehmed voodid, kus magada ja see nimekiri läheb aina edasi.\nVõta täna aega ja mõtle kõigile neile õnnistustele, mis Jumal sulle on andnud. Kirjuta need üles ja täna Jumalat palves kõigi õnnistuste eest.\nLÕPUPALVE (2 min)\nAnna igale lapsele koju kaasa võtmiseks koopia tänases tunnis õpitust. Lehe leiad siit.\nCopyright 2014 Kids Sunday School Place, Inc.\nTõlge: Eesti Lastemisjon\nToeta meie tööd\nKõik lastetundide lehel olevad ideed on tasuta allalaetavad.\nSamas nõuab sellise töö tegemine tegijatelt aega ning on seotud mitmete kulutustega.\nKui sa oled siit leidnud midagi, mis on sinu kaudu lastele õnnistuseks olnud ja leiad, et selline töö peaks jätkuma, on sul võimalus selle töö toetuseks oma panus anda.\nEesti Lastemisjon MTÜ\nA/a: EE302200001120083485, Swedbank\n2022.05.22 Taanieli proov\n2022.06.05 Tallinna Vanalinna päevad EKNK kogudus\n2022.06.07 Noa proov 14. juuniks\n2022.06.14 Mustmäe Maarja Magdaleena koguduses Noa\n2022.07.21 Pärnu Agapes lastepäev.\nMTÜ Eesti Lastemisjon\nLemmiku 34, Tallinn\nCopyright 2021 Eesti Lastemisjon MTÜ


Vastuvõtule registreerimine või aja tühistamine - Naistekliinik\nEnne vastuvõttu pöörduge registratuuri. Registratuuris võtke järjekorranumber, mida ära visata ei tohi. Sama järjekorra number on Teie vastuvõtukabinetti sisenemise aluseks, mis kuvatakse Teie järjekorra saabumisel elektroonilisel tablool.\nNaistearsti vastuvõtule on järjekord kuni 2 kuud. Naistearsti vastuvõtule võib registreeruda klienditeeninduse telefonil 731 9100 (8:00-18:00) ilma saatekirjata ja elukohast sõltumata. Enne esmast arstikülastust tuleb maksta visiiditasu. Visiiditasu suurus on 5.00 EUR.\n– naistearsti saatekirjaga\n– perearsti/ üldarsti korduva saatekirjaga\n– kliinikumi erialaarsti saatekirjaga\n– kliinikumi erialaarsti korduv konsultatsioon\n– rasedatelt (v.a esmane visiit)\n– Seksuaaltervise keskusesse pöörduvatelt kuni 26 aastastelt noortelt. Kuni 26 aastasetele Eestis elavatele noortele on Seksuaaltervise keskusesse pöördumisel ka ravikindlustuse puudumisel teenused tasuta.\nKui järjekorra pikkus Teid ei rahulda, võite kasutada tasulise vastuvõtu võimalust. Naistearsti tasulise vastuvõtu eesmärk on pakkuda alternatiivset arstiabi saamise võimalust neile, keda ei rahulda arsti jutule pääsemise ooteaeg. Patsiendi soovil on võimalik teostada ka üksikuid tasulisi meditsiiniuuringuid (nt ultraheli). Naistearsti esmase vastuvõtu tasu on 50 €, korduva visiidi tasu 35€. Vastuvõtu hinna sisse kuuluvad läbivaatus, raviplaani koostamine, retsepti väljastamine ning lihtsamad analüüsid (vere- ja uriiniproov). Muude uuringute ja analüüside eest tuleb tasuda täiendavalt, seda ka siis, kui teil on kehtiv Haigekassa kindlustus. Tasulise vastuvõtuga seoses tehtud kulutusi Haigekassa isikule tagantjärele ei hüvita. Tasulisele vastuvõtule saab aja kinni panna klienditeeninduse telefonil 7319 100 (8.00-18:00).\nÄmmaemanda vastuvõtt toimub Teile etteantud aegadel naistekliinikus Puusepa 8 (korpus G2, ruumid 149, 150), naistekliiniku perekeskuses Puusepa 6 (1 korrus, ruumid 1-9) või Tartu Tervisekeskuses (Mõisavahe 34B, ruumid 125, 126).\nplaneerite rasedust ja soovite eelnevat nõustamist,\nolete rase ja soovite raseduse jälgimiseks arvele tulla,\nolete sünnitanud ja soovite sünnitusjärgset nõustamist ja läbivaatust,\nsoovite nõustamist ja/või korduvretsepti rasestumisvastaste vahendite osas,\nsoovite teha emakakaelavähi sõeluuringut (PAP testi).\nÄmmaemanda vastuvõtt Tartu Tervisekeskuses Mõisavahe 34b. Registreerumine telefon: Kabinett 125: +372 5331 9927; Kabinett 126: +372 5331 9976; Üldregistratuuri telefon: +372 731 9100; Kliinikumi veebilehekülg: www.kliinikum.ee; ePatsient: epatsient.kliinikum.ee: Digiregistratuur: www.digilugu.ee\nPerekeskuse protseduuride toas (G2 152), mis töötab E, K, R 9.00-15.00, toimub sünnitusjärgne vastsündinute kaalu kontroll, vaktsineerimine, vastsündinu hoolduse nõustamine, imetamise nõustamine ja järelvalve, keisrilõike järgne haavahooldus jne. Täpsemat infot ja registreeruda ( juhul kui Teid pole suunatud otse sünnijärgsest osakonnast) protseduuride toa ämmaemanda vastuvõtule saab telefonil 7319977 (E; K; R 9:00-13:00). Juhul kui Te ei saa broneeritud ajal tulla või on vaja aega muuta, siis andke sellest teada telefonil 7319977 ( E; K; R 9:00-13:00) või kirjutage anne.ilves@kliinikum.ee Telefonile helistades varuge kannatust, kuna protseduuride teostamise ajal ei ole ämmaemandal võimalik koheselt vastata.\nÄmmaemanda tasulise vastuvõtu tasu on 30€. Kui järjekorra pikkus Teid ei rahulda, võite kasutada tasulise vastuvõtu võimalust. Tasulise vastuvõtu eesmärk on pakkuda alternatiivse abi saamise võimalust neile, keda ei rahulda ämmaemanda juurde pääsemise ooteaeg.\nToimub naistenõuandla perekeskuses Puusepa 6 ruumis 4 ja Tartu Tervisekeskuses Mõisavahe 34b ruumis 126. Registreerumine ämmaemand- imetamisnõustaja vastuvõtule toimub üldregistratuuri telefonil 7319100 E – R kell 07:30-18:00\nJuhul kui Te ei saa tulla broneeritud ajal või on vaja aega muuta, siis andke sellest teada üldregistratuuri telefonil 7319099 E-R kell 07:30-18:00 või kirjutage anne.ilves@kliinikum.ee\nImetamisalane nõustamine meili teel: imetamine@kliinikum.ee\nPerioodil 01.07-03.09 töötab Naistenõuandla protseduuride tuba (G2 159 E-R kell 8.00-16:00.\nUriini analüüse saab tuua ruumi G2 155 E-R kell 8.00-10.00. Kirjutage katsutile kindlasti analüüsi võtmise aeg ja kuupäev. Uriini analüüs tuleb võimalusel võtta esimesest hommikusest uriinist ja toimetada kliinikumi esimesel võimalusel kuna toatemperatuuril säilib uriin kvaliteetsena 1 tund. Kui selle aja jooksul ei ole võimalik uriini laborisse toimetada, siis säilitage see +2…+8º C juures ja tooge ära hiljemalt 3 tunni jooksul.\nKardiotokograafia ruumis (G2 158) toimub sünnieelne loote seisundi hindamine. KTG`le suunab Teid oma ämmaemand või naistearst. Kõhule asetatakse kaks andurit – üks registreerib loote südame sagedust ja teine emaka toonust. Uuring kestab 20-30 min.\nOmal soovil 2D ultraheliuuring on tasuline, hind 22€. Pakume rasedatele ka loote 3D/4D ultraheliuuringu võimalust. Kuna Haigekassa hinnakirjas seda uuringut ei ole, siis on see rasedale tasuline, uuringu hind on 34.50 EUR. 3D/4D uuringuks on sobivaim aeg 24. – 28. rasedusnädalani, kuid ka sellel ajal võib juhtuda, et lapse asendi tõttu ei ole näost pildi saamine võimalik. Piltide väljatrükke ei tehta, samuti ei ole lubatud uuringu ajal ise pildistada või filmida.\n• raseduskriisi nõustajad Margit Luiga, Liina Annuk, Maris Raude, Gertrud Saage ja Erle Randala (Puusepa 6, ruum 6)\nViimati uuendatud: 12.07.2021


Jumalikkuse meister (Mdiv), Vancouver, Kanada 2022\nMINISTEERIUMI ÕPPE KESTUS: 6 AASTATJumalikkuse meisterprogramm (MDiv) on välja töötatud veendumusega, et teenistuseks valmistumine on kõige tõhusam, kui see asub kohalikus kirikus. Õpilasena jääte juurduma oma esmasesse kogukonda, jätkates kasvamist ja õppimist oma elu- ja teenistuses. Teie õpingud ja teenimine täiendavad teineteist, kui jätkate Jumala kutse ellu viimist oma elule ja kutsumusele. M.Divi ettevalmistamine ei kahjusta ministeeriumi kohustuste jätkamist. Tegelikult edendatakse õppimist individuaalse kontekstualiseerimise abil, kuna iga õpilane integreerib oma õppetöö oma konkreetse ministeeriumi seadusega. NÕUDEDTunnustatud bakalaureusekraad akrediteeritud asutuses Vähemalt B-keskmine bakalaureuseõppesPURSUE IF ...Te valmistute ametisse ordineerimiseks ja pastoraalseks juhtimiseks kogudustes ja mujal.


AruCAD Süsteemid | AruCAD Süsteemid koolituste õppekorralduse alused\nAruCAD Süsteemid koolituste õppekorralduse alused - AruCAD Süsteemid\nAruCAD Süsteemid koolituste õppekorralduse alused\nTäienduskoolituste õppekorralduse alused ja üldsätted\nAruCAD Süsteemid OÜ lähtub täienduskoolitusasutuse tegevustes täiskasvanute koolituse seadusest, täiendkoolituse standardist ja majandustegevuse seadustiku üldosa seadusest.\nAruCAD Süsteemid OÜ poolt korraldatavate täienduskoolituste valdkonnaks on projekteerimistarkvara koolitused, õppekavarühm: arvutikasutus.\nTäienduskoolituse läbiviimise koht ja kord\nTäiendusõppekoolitusi viiakse läbi õppetööks sobilikes ruumides koolituse eripärast lähtudes.\nAruCAD Süsteemid OÜ õpperuum asub aadressil Lõõtsa 4, Tallinn. Vajadusel kasutatakse ka koostööpartnerite ruume.\nEttevõttesisesed meeskonnakoolitused võidakse sobivusel läbi viia koolituse tellija kliendi koolitusruumides.\nKoolitused jagunevad avatud grupikoolitusteks, meeskonnakoolitusteks ja individuaalkoolitusteks. Meeskonnakoolituste ja individuaalõppe puhul viiakse koolitus läbi koolitusel osaleja(te) vajadustest lähtuvalt koostatud koolituskava alusel.\nKoolitused toimuvad valdavalt kas eesti või vene keeles, vajadusel inglise keeles.\nKoolituste tasu sisaldab õppematerjalide ja -vahendite ja toitlustuse maksumust.\nKoolitusele registreerumine ja koolitusgrupi komplekteerimine\nKõikidele koolitustele tuleb eelnevalt registreeruda.\nRegistreeruda saab AruCAD Süsteemid OÜ veebilehe kaudu aadressil https://www.arucad.ee/koolitused/, e-posti teel koolitus@arucad.ee või telefoni teel +372 6306551.\nRegistreerumiseks vajalikud andmed on osaleja nimi, isikukood, e-posti aadress, telefoninumber, arve saaja nimi ja aadress. Isikukoodi esitamine on vajalik täienduskoolituse tõendi väljastamiseks.\nRegistreerumisel saadetakse tellimuse kinnitus koos kohalejõudmise juhistega koolitusel osaleja e-posti aadressile.\nAvatud grupikoolitused toimuvad üldjuhul siis, kui on registreerunud vähemalt neli osalejat.\nJuhul kui ühest ettevõttest registreerub vähemalt kaks osalejat on võimalik koolituse hinna osas läbi rääkida.\nKoolituse ärajäämine ja edasilükkumine\nAruCAD Süsteemid OÜ-l on õigus koolitusgrupi mittetäitumisel koolitus ära jätta või koolituse toimumist edasi lükata.\nKoolitusele registreerunuid teavitatakse kursuse ära jäämisest või edasi lükkumisest esimesel võimalusel telefoni või e-posti teel.\nKoolituse ärajäämisel kantakse makstud koolitustasu soovi korral üle mõnele teisele koolitusele või makstakse tagasi täies ulatuses.\nTäienduskoolituse lõpetamise eelduseks on täies mahus ja aktiivne osalemine koolituspäeva õppetöös ning praktilistes harjutustes.\nTäienduskoolitusel osalenutele väljastatakse tõend koolituse läbimise kohta.\nKoolitusel õpiväljundid omandanud ja õppetöö käigus toimuva praktilise töö läbinud osalejatele väljastatakse tunnistus lähtuvalt kehtivast täienduskoolituse standardist.\nAutodesk tarkvara koolituste puhul on koolituse lõpetanutel võimalik saada ametlik Autodeski sertifikaat tõendamaks koolituse läbimist. Eelduseks Autodeski sertifikaadi väljastamisel on koolituse lõpus täidetav tagasiside ankeet.\nTäienduskoolituselt väljaarvamise tingimused ja kord\nTäiendkoolituselt väljaarvamine toimub enne koolituse algust koolitusele registreerunu kirjaliku avalduse põhjal.\nKui õppija ei saabu kokkulepitud koolituspäeval täienduskoolitusasutusse, siis arvatakse õppija koolituselt välja.\nTäienduskoolitusasutusel on õigus õppija koolituselt välja arvata juhul kui koolituse kohta esitatud arve on tasumata ja maksetähtaeg ületanud.\nTäiendkoolituse õppetasu maksmine\nKoolituse eest tasumine toimub arve alusel, mis väljastatakse üldjuhul vähemalt üks nädal enne koolituse algust või registreerumise hetkel. Arve saadetakse reeglina e-posti teel.\nArve tuleb tasuda täies mahus enne kursuse algust, vastavalt arve maksetähtajale.\nKui koolitusele registreerunul ei ole võimalik koolitusest osa võtta, tuleb sellest teavitada viivitamatult e-kirja teel koolitus@arucad.ee või telefonil +372 6306551.\nTäiendkoolituse õppetasu tagastamise alused ja kord\nKoolitusest loobumise teatamisel vähem kui 3 päeva enne koolituse toimumise algust, koolituse tasu ei tagastata, koolituse eest on kohustus tasuda täies ulatuses.\nKoolitusest loobumise teatamisel 3-6 päeva enne koolituse toimumist – tagastatakse 75% koolituse tasust.\n7 päeva enne koolituse toimumist loobumisest teavitamisel tagastame 100% koolituse tasust.\nKoolituse pooleli jätmisel tasu ei tagastata. Kui katkestamiseks on mõjuv põhjus (tervislik seisund, töölähetus), on võimalik liituda järgmise koolitusgrupiga vabade kohtade olemasolul.\nKui õppija on registreerinud ennast koolitusele, aga ei ilmu kohale ning ka ei teata enda mitte ilmumisest, siis kuulub tema poolt tasumisele 100% koolituse maksumusest.\nTäiendkoolituse õppetasust vabastamise alused ja kord\nÕppemaksust vabastamise üle otsustab täienduskoolitusasutus iga juhtumi korral eraldi.\nKoolitustega seotud eriarvamused ja vaidlused lahendavad pooled eelkõige läbirääkimiste teel. Kui läbirääkimised tulemust ei anna, lahendatakse vaidlus Harju maakohtus.\nLisainfo ja küsimused: koolitus@arucad.ee, +372 6306551\nRevit Architecture baaskoolitus 2. päev\nRevit Kasutajapäev 2022\nRevit Architecture baaskoolitus 3. päev\nMaintenance Trade-in pakkumine püsilitsentsilt Subscriptionile ülem...\nMulti-user Trade-in Single-user Subscriptionile üleminekuks\nAUTODESK MAINTENANCE TO SUBSCRIPTION ÜLEMINEKU SOODUSPAKKUMUS - uue...


Baoji High Tech tsooni ehitada uus Hiina Titanium Valley - Uudised - Uudised - Shaanxi Yunzhong tööstuse arengu Co., Ltd\nBaoji High Tech tsooni ehitada uus Hiina Titanium Valley\nKui te võtate on iPhone6 käes, te võite arvata, et 44 kruvid Baoji tootmise titaanist valmistatud titaanist. Praegu Baoji kõrgtehnoloogia tsoonis on mitu töötlemisettevõtteid osalema titaanist kruvi manufacturing, titaan on saanud olulist tarnija Apple'i mobiiltelefoni. Ja riigi esimene uue olulise tööstusharu demonstratsioon baasi, Baoji hi tech tsooni kogutud rohkem kui 400 tegelevad titaan ja titaani sulam tootmise, töötlemise ja ettevõtete arengut, titaani tootmine moodustab umbes 85% kogutoodangu, maailma, mis moodustab 15% maailma ekspordist, mis on väga pikk nautisin Hiina titanium valley maine. Core seisukoha titaandioksiidi tööstuse ning rahvusvahelisi ja siseriiklikke hinnakujunduspoliitika.\n-titaan on olnud maailma tuntud ruumi metallist, metallist ja strateegilise metallist materjale, on võimas riik peab olema vältimatu.\n-Baoji on kahe väljapaistva sissemaksed Hiina metallurgiatööstuses ". Tänapäeva titanium tööstusele on muutunud tööstuse heritage kirjutab uus visiitkaart Baoji. Vastavalt statistika, 2014 Baoji Titanium tööstuse alus peaks titaandioksiidi tööstuse müügitulu 3,3 miljardit jüaani, Baoji tsoon on muutunud kodu- ja välismaal viib titaandioksiidi tööstuse kõrgtehnoloogia on esmatähtsaks, pikendamine volfram ja molübdeen, tantaal, nioobium, Tsirkoonium ja hafniumi, lahjendatud väärismetallide teadus- ja arendustegevuse töötlemise, müügi alus. "Titaan sponge titanium titanium valuplokkide sepistamine - titaan - titanium osi ja varustust" täielik titanium töötlemise tööstus keti moodustamine. Titaan, titaani sulam, titaan ja titaani sulami pulber, titaan seadmed, Tsirkoonium, hafnium, tantaal skaala, Nioobiumi ja muud sarja suund. Moodustades seeria toodete, näiteks titaani materjali main line, pealiin toodetega, lennundus, meditsiini-ja titaani jne..\n-2020, Baoji titanium tööstusharu klaster aru müügi aastatulu 1000 jüaani, aastane toodang 2000 tonni tuumatehnoloogilise puhtuseastmega titaan, 500 tonni tuumatehnoloogilise puhtuseastmega tsirkooniumi toodete ja tööstuse tsirkooniumi 500 tonni. Baoji tõeliselt muutunud maailma juhtiv uue materjali ja kõrgtehnoloogilise tööstuse baasi Hiinas. Baoji kõrgtehnoloogia tsooni muutub maailma titanium materjalid tööstuse innovatsiooni võrgu sõlmi, suurim kodumaiste ulatuse ja klastri tootmisbaasi, Baoji's Hiina Titanium Valley brändi maailma tuntud.\nTitaan Valley tooted ei lõpe tehingu lõpus allkirjastatud 188 investeeringute\n2015 Hiina Titanium aastakonverents ja titaani tööstuse arengu Foorum - Hiina Titanium Valley (Baoji) toodete mess lõppenud mai 23 pärastlõunal, 2,3 miljonit, Kokku 188 kaubandus- ja koostööprojektide arv allkirjastatud, Expo eksponentide summa 9.83 miljardit jüaani.\n-sellele koosolekule kutsutud osales 1000 inimest, Välisfirmade ja oluliste äriandmete hotelli 800 inimest läbi murda. Expo kestis 3 päeva, umbes 2,3 inimest, mille üle 10 Vene ja välismaa kaupmehed näitust külastada näituse Külastajate arv. BaoTi rühma kui vastuvõttev üksus kuvada tooteid, mis hõlmab kogu tootmisharu keti titaanist.\n-Expo, Kokku 188 investeerimisprojektide allkirjastatud, kokku summas 98.3 yuan. Neist 26 investeerimisprojektide teostatud investeeringute üldmaksumus 57,5 jüaani; 162 kaubanduse koostööprojekte, kaubanduse maht 40,8 jüaani. Need projektid hõlmavad lennunduse, ruumi, ookeani, laevade, relvade, kemikaali, metallurgia, tööstusvool, farmaatsia ja spordi ja muude väljade\n4500 meetri sügavusele mehitatud sukeldatavad kestad - Hiina sõltumatu teadus- ja arendustegevuse BaoTi tehases\nEsimene mehitatud sfäärilise kesta meie ise arendab 4500 meetrit sukeldatavad hiljuti BaoTi rühmas tehase kontrolli. Selle kaubamärkide Hiina mehitatud allveelaevad 4500 meetrit tase ulatus arenenud riikide tasemele. 10. september 2015 Hiina Academy of engineering, Hiina klassifikatsiooniühingu ja Zhejiang University ja muud kolledžid ja ülikoolid, eksperdirühma teostama kõiki mehitatud sfäärilise kesta test. Pärast kontrolli ekspertide rühma kokkulepitud mehitatud sfäärilise kesta plaat, sepis, sfääriline shell atribuudid ja gaasi pingul vee tihe tulemused vasta spetsifikaadi nõuetele, tehase kontrolli kaudu.\nVastavalt BaoTi rühma sukeldatavad uurimisgrupi Jia Shuanxiao, täis titaan, kokku 3 tonni kaaluvate mehitatud sfäärilise shell on praegu võimelised tootma maksimaalne mehitatud sfäärilise kesta, suurte valude tehases lõpeb Hiina pikaajaline sõltuvus impordi olukorda.\nAruannete kohaselt on sukeldatavad mehitatud sfäärilise kesta Sukeldumine on keskne osa, Silent Hunter liige on vee all mitu tuhat meetrit kinnises salongis tehtud töö. Projekteerimise ja tootmise suhet navigatsiooni ohutuse\n25. mai 2015, Hiina esimese kodumaise 4500 meetrit sügav mehitatud sukeldatavad surve laevakere Luoyang laeva materjali uuringute Instituudis. Palli kest ja "draakon", surve kere suurus päris, on teatatud kõnealuse "draakon", selle titanium sulamist survet tihe kest Vene valmistamist. Sest titanium sulamist keevitamine protsess, Venemaa seoses sellega maailmas esikohal selles valdkonnas, pärast seda, kui ainus Venemaa on teinud titanium sulamist surve korpusega tuuma submarines。 on raske\n"Draakon" sama tüüpi väike vend on esimene omamaisel turul. Aastal 25. mai Hiina esimene mehitatud 4500 m allveelaevad mehitatud sfäärilise kesta 725 tehas, mehitatud allveelaevad, suur samm edasi peamiste seadmete 4500 meetrit.\nTi80 on Hiina 1985 Ameerika Ti6211 asuvaid alfa titaani sulam, keskmise intensiivsusega, kõrge sitkus, korrosioonikindlus, keevitatavus ja head tulemused, kasutatud batüskaaf arengu põhjal on laialt kasutusel ookeani valdkonnas. Mehitatud ruumi kapsel on 4500 meetrit mehitatud allveesõiduk põhiosa kõige olulisem. See on kõige olulisem osa 4500 m mehitatud allveesõiduk peamiste seadmete lokaliseerimine.\nPaari: Titaan traat Spool poleeritud\nJärgmise: BaoTi - käivitatud "Era Custom" titaan Lamp taskulamp


Šal-lal-laa ning Krõõt ja Kraaded laulsid noore vibusportlase Reena Pärnati toetuseks – Külauudised\nVäga vaimukalt, hoogsalt, kohati ka hästi jõuliselt ja samuti pidevas liikumises laulsid ka Krõõt ja Kraaded. Naisansambliga oli kaasas ka üks meeshing, aga tema ei paotanud suud laulmiseks mitte kordagi. Siiski oskas ta igapidi muudmoodi esineda, lauljate ja kuulajate tähelepanu köita, näiteks parmupilli mängida. Rõõmusaare rääkis, et varem olnud ansambli nimi lihtsalt Krõõt, aga kui naised enam päris üksinda rahvakunsti ei teinud, sai nimetus täiendust. Sellest siis ka Kraaded.\nKrõõt ja Kraaded on Šal-lal-laast kümme aastat vanem, asutatud astal 1993. Nende eelistuseks on folkloor. Kontserdil kasutati saatepillina jauramit ja veel ühte pingi taolist pilli, millel sai mängu ajal istudes jalga puhata. Selle nimi ongi pingipill, aga öeldakse ka tuhkapill. Kannel jäeti sedakorda koju, aga kontsert kujunes selletagi pööraselt kaasakiskuvaks. Lõpuks vedasid Pärnjõe naised kättpidi sikutades ka kõige mugavamalt toolidel istuvad inimesed tantsima. Õigeid tantsusamme õpetas Rõõmusaare.\nRaeküla Vanakooli keskus teeb Pärnu Y-klubiga hästi tihedat koostööd. Klubi on väike, aga tubli rakuke rahvusvahelises Y’s Men liikumises, millel Eestis pea 100 aastat vanust. Mitme muu tegevuse kõrval on tähtis koht heategevusel. Nüüd on võetud nõuks koguda vähemalt 3000 eurot, millega toetatakse pärnaka Reena Pärnati ettevalmistusi osalemiseks Tokyo olümpial, mis toimub juba eelseisval suvel 24. juulist 9. augustini. Sarnaste kontsertide käigus nagu eile ja täna toimuval jõululaulude ühislaulmisel kogutakse raha, millest võiks Pärnatil olla olulist abi. Kogumisega jätkatakse veel vana aasta sees ja muidugi uue hooga uuel aastal.\nEsinejad saadeti koduteele kingitustega kohaliku loomingu varasalvest: kalender, raamat, vein jm heast paremat.\nKui keegi soovib uuel aastal Pärnu vibusportlase teekonda olümpiale toetada, siis võib seda teha lisaks annetustele ka oma kodu lähedal heategevuslike kontsertide korraldamisega. Sellisel juhul tuleks esmalt ühendust võtta Raeküla Vanakooli keskuse töötajatega.\nEelmine Eelmine postitus: Pühade ajal mitmekordistub perevägivalla juhtumite arv\nJärgmised Järgmine postitus: Matteuse evangeeliumi sõnumiga on ühinenud ka Eesti


Mis on Euroopa vabatahtlik teenistus? | Bioneer\nEuroopa vabatahtlik teenistus (EVT) annab võimaluse tuua organisatsiooni uut hingamist, häid mõtteid ja ideid, teistsugust vaatenurka. See on võimalus soovi korral kuni aastaks oma organisatsiooni töösse kaasata välisvabatahtlik, samuti on teil võimalus panustada kohalike noorte arengusse asudes Euroopa vabatahtliku teenistuse saatvaks organisatsiooniks. Euroopa vabatahtliku teenistuse alaprogramm on rahastatud Euroopa Komisjoni kodanikuhariduse programmi „Youth in Action“ raames.\nEestis on EVT organisatsioonide seas muutumas üha populaarsemaks, välja on joonistunud valdkonnad, kus vabatahtlikud on eriti aktiivsed. Nii oleks Euroopa vabatahtlik teenistus justkui oma „nišši“ leidnud, kuid kasu vabatahtlike tegevustest võiks olla palju laiem! Euroopa Komisjon ja programmi Euroopa Noored kohalikud bürood püüavad iga aastaga rohkem koondada tähelepanu väga olulistele keskkonnaga seotud teemadele: säästlik areng, keskkonnakaitse, kultuuripärandi säilitamine jne.\nKuigi infopäev on suunatud eeskätt organisatsioonidele, kes tegutsevad keskkonna valdkonnas, on uksed lahti ka teistsuguse profiiliga huvilistele! Kui teie tutvusringkonnas või koostööpartnerite võrgustikus on organisatsioone, kes võiks infopäevast huvitatud olla, siis palun e-mail ka neile edastada.\nOlge lahked – kui Teil tekkis huvi, kutsun Teid 28.septembril Euroopa vabatahtliku teenistuse infopäevale Tallinnas. Registreeruge palun hiljemalt 22.septembril aadressil: marika@noored.ee. Täpsem info koolituse kohta saadetakse teile e-posti teel mõned päevad enne infopäeva. Registreerudes märkige ära oma nimi, emailiaadress, telefon, organisatsioon ja erivajadused toitumise osas, kui neid on.