FORD TRANSIT 300L TREND 2.2 TD 96 kW -07, müük, kuulutus 82254778 - Kuldne Börs\nFORD TRANSIT 300L TREND 2.2 TD 96 kW -07\nPakiautod ja väikebussid (1004)\nID: 82254778, muudetud 14:47 15.10.2018\nkaubik, heleroheline metallik, odomeetri näit 287900, diisel, esivedu, manuaal, 4 ust, 3 kohta, toodetud 02.2007, hooldusraamat, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, immobilaiser, signalisatsioon, lisastopptuli, veojõukontroll, udutuled, tulede korrektor, suverehvid, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 2x elektriaknad, välistemperatuuri näidik, mootori eelsoojendus, püsikiirusehoidja, konks, topsihoidjad ees, 6cd box stereo, CD, CD stereo, kõlarid, istmed (istmesoojendused), käetugi (ees), jalamatid, jalamatid kummist, tühimass (kg): 1831, täismass (kg): 3000, kandevõime (kg): 1169, kütusepaagi maht (l): 75, kütusekulu keskmine (l/100km): 7, ülevaatus kehtib 03.2019\nelektrilise soojendusega esiklaas, salongi lisasoojendus, päevasõidutulede automaatne lülitus, turvavööde eelpingutid esiistmetel, esi- ja tagarataste porikummid, vahesein aknaga, kliimaseade konditsioneer, vihmasensor; reisiarvesti; logarid; kaubaruumis riiulid ja laes kondensivastane isolatsioon ning led valgusti; 2 akut ostetud 06.2016; kabiini peal lisa panipaik, BRONEERITUD REMONTI VAJAV ; HIND ON LÕPLIK JA KAUPLEMISELE EI KUULU. Ostetud uuena Eestis ning olen teine omanik. Sõitnud olen sellega 200 000 km. Autot on hooldatud korrapäraselt. Viimase 30t km jooksul vahetatud mootoris sidurikomplekt, ketikomplekt, rullid, rihmaseibid, nookurid jms. Paar nädalat tagasi hakkas mootorist kostma tiksumist, mis viitab kulunud kepsusaalele. Ilmselt vaja vahetada väntvõll ja saaled. Jupid pole kallid, küll aga on töö suur mistõttu ei soovi ise enam asjaga tegeleda. Auto on küll sõidukorras, kuid kui kauaks on vaid aja küsimus. Veermikus on kevadel vahetatud kõik laagrid ja tagumised vedrud. Tagumised piduriklotsid vajaksid praegu ülevaatamist. Kere on suhteliselt heas korras. Esineb väiksemaid mõlke, kriime ja pindmist roostet. Mingeid auke ei ole ja keevitada pole vaja. Lisaraha eest võin juurde müüa ühe talve sõitnud 16 tollised Bridgestone velgedel naastrehvid 400eur. On ka kauplemise varu. Videoklipp mootorihäälest http://toru.ee/view/cc05202ab244.


Emakeelepäeval tunnustati parimaid etteütluste kirjutajaid | Paide Põhikool\nEmakeelepäeval tunnustati parimaid etteütluste kirjutajaid\nEmakeelepäeval kuulutasid maakonna emakeeleõpetajad välja klasside parimad õigekirjatundjad, kes selgitati välja 6. märtsil Türi põhikoolis kirjutatud etteütlusega. Meie koolist osales klasside parimatena kaheksa õpilast alates 5. klassidest. Kõige edukam oli 6. b klassi õpilane Ana Claudia Klausen, kes kuulutati maakonna parimaks 6. klasside õigekirjatundjaks. 9. klasside arvestuses saavutas 2. koha Kärt Kirsimägi 9. a klassist. Sel aastal oli etteütluste keskne teema kokku- ja lahkukirjutamine.\nIgas klassis korraldasid emakeelepäeval õpetajad töö tunnis veidi teistmoodi. 5. klassid olid just õppinud kokkuvõtte koostamist ning lühendamist. Nemad proovisid konspekteerida õpetaja lühiloengut Kristjan Jaak Petersonist, kelle sünnipäeval me tänapäeval emakeelepäeva tähistamegi. Hiljem vaatasid kõik koos Eesti Keele Instituudi kodulehel keelesüntesaatori võimalusi ning kirjutasid sõnumeid tujukujusid ehk emotikone kasutades. Ka vanemates klassides kõneldi sel päeval eesti keele olukorrast ning uuriti keele arengut piltkirjast tujukujudeni.


Nädalavahetusel toimub Eesti-Soome-Rootsi maavõistlus mitmevõistluses 30. mai 2012\nLahkunud on Martin Kutman 29. mai 2012\nTäna lahkus meie hulgast Eesti kergejõustiku Grand Old Man Martin Kutman (12.07.1928 - 29.05.2012). Avaldame kaastunnet omastele, sõpradele, õpilastele ja kogu Eesti kergejõustikuperele. Langetame leinas pea.\nBIGBANK Kuldliiga saab avalöögi Tartus 28. mai 2012\nBruno Junk'i mälestusvõistlustel käimises jäeti koju kaks esikohta 28. mai 2012\nEesti teatejooksude meistrivõistlustel oli edukaim TÜASK 28. mai 2012\nEile Rakvere staadionil peetud Eesti teatejooksude meistrivõistlustel viis enim medaleid koju Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi.\nEesti teatejooksude meistrivõistlustel osaleb rekordarv klubisid 25. mai 2012\nPühapäeval, 27. mail Rakvere staadionil toimuvatel Eesti teatejooksude meistrivõistlustel stardib meistritiitlite nimel rekordarv kergejõustikuklubisid – 19.\nOlümpianädala raames toimuv kergejõustikupäev on 28. mail 25. mai 2012\n26. mai - 1. juuni toimub Solarise keskuse aatriumis London 2012 Olümpianädal.\n« Eelmine Järgmine » 1 2 ... 176 177 178 179 180 ... 183 184


Miks Kylie Cosmetics Instagrami kustutas? - Kylie Cosmetics Rebrandi teooriad - Kuulsused\nKylie Cosmetics kustutas kogu Instagrami, välja arvatud * üks * pilt ja kõik on supermüügis\nIlmselt on midagi tulemas. 👀\nTundub, et Kylie Jenneri miljardi dollari ilubrändis Kylie Cosmetics on tulemas mõned olulised muudatused. Ja selle all mõtlen, et fännid märkasid, et ettevõteterveInstagram on kustutatud, välja arvatud ainult üks foto:\nKõnealune foto on Polaroid, milles Kylie jahutab üleni roosat, ja selle all on lihtsalt pealkiri: Midagi on tulemas.\nPostitus, mida jagas Kylie Cosmetics (@kyliecosmetics)\nVahepeal, kui suundute KylieCosmetics.com , näete ainult allolevat avalehte, mis pakub külastajatele võimalust registreeruda ja teada saada, mis on tulemas:\nNo ja mis siin toimub? Fännid veebis spekuleerivad, et Kylie teeb kogu kaubamärgi, mis võib tähendada kõike alates täiesti uutest pakenditest kuni uute toodeteni.\nkylie kosmeetika rebrand omg pic.twitter.com/hVx2QBY2ZD\n- ms tyga uuendused (@califxrna) 4. mail 2021\noota hetk. kas rebrand tuleb? 👀 @KylieJenner @kyliecosmetics pic.twitter.com/6LOqkWMsvL\n- Chloe (@Khlomoney98) 4. mail 2021\nMõlemal juhul on Kylie praegune inventar Ulta kohta praegu supermüügis. Nagu näiteks, saate selle peitekreemi 20 dollari asemel 5 dollari eest:\nKylieCosmetics.comNaha peitekreemKYLIE KOSMEETIKA ulta.com5,00 dollaritOSTA NÜÜD\nTuletame meelde, et Kylie sai Kylie Cosmetics'i tõttu maailma noorimaks isetehtud miljardäriks. Kuid juba 2019. aastal ütles ta Harperi basaarAraabia et ta ei loonud kaubamärki lihtsalt raha teenimiseks.\nMa ei tee seda tegelikult raha teenimiseks ega mõtle kaugele tulevikku, kui see saab olema üliedukas. Ma lihtsalt teadsin oma andeid ja olin kirglik meigi, huulte ja huulepulkade vastu, selgitas ta. See on olnud minu tõeline armastus nii kaua, kui ma mäletan. Ma isegi ei teadnud, et saate oma kire tõesti äriks muuta. Ma lihtsalt järgisin oma südant ja läksin oma tunnetega kaasa. Nüüd tunnen end iga päev nii õnnistatuna, et ärkan, naudin seda, mida armastan, ja teen sellest karjääri. See on hämmastav!\nKylie Cosmetics kustutas kogu Instagrami, välja arvatud üks foto, ja kustutas nende veebisaidi sisu - üksikasju leiate siit.\nnaiste aluspesu jaotustüübid\nmis on kapuutsi augustamine


Vabaerakonna juht aeglustuvast kasvust: Ratas riisub koore ja jätab kõik rasked otsused jä - Vabaerakond\nVabaerakonna juht aeglustuvast kasvust: Ratas riisub koore ja jätab kõik rasked otsused jä\nEesti Panga värske majandusprognoosi järgi liigub Eesti majandus väga headest aegadest headesse aegadesse. Tänavu kasvab majandus 3,5 protsenti, kuid aeglustub 2020. aastal 2,5 protsendiseks kasvuks. Hinnatõus tasapisi aeglustub: 2018 jääb see 2,9 protsendi piiresse, kuid kahe aasta pärast langeb protsendi võrra. Palgakasv jääb 2020. aastani kiireks, ulatudes 6 – 7 protsendini.\nVabaerakonna esimees Andres Herkel ütleb Eesti Panga prognoosi kommenteerides, et praegune valitsus on nagu köis, mis lohiseb majanduses toimuva järel, mitte ei püüa olukordi ette näha ja lahendada. “Teen sellest kaks karmi järeldust: peaminister Jüri Ratas riisub olukorralt koore ja jätab kõik rasked otsused järgmiste valitsuste teha. Teiseks, kui Eesti ise innovatsiooni ja tarka majandust ei toeta, siis peatuvad ka investeeringud,” kritiseerib Herkel.\nJärgmiste aastate majandusoludesse sobib riigi eelarvestrateegias (RES) ette nähtud eelarveülejääk. Nominaalses ülejäägis ja struktuurses tasakaalus riigieelarve aitab tasakaalustada majandust ajal, mil see on üle oma jõukohase taseme. Eesti Panga hinnangul võib aga tulude prognoos osutuda liialt optimistlikuks ja RES-i eesmärk ei pruugi täituda, kui valitsus pole valmis tegema kulukärpeid maksutulu oodatust väiksema kasvu korral. Oodatust väiksem maksutulu võib tuleneda nii maksupoliitika muudatuste arvatust väiksemast mõjust kui ka majanduskasvu oodatust järsemast aeglustumisest. Kuna nii kulukärped kui ka vajadus leida kiiresti uusi tuluallikaid vähendavad majanduskeskkonna usaldusväärsust, on eelseisvates oludes kohane koostada eelarve väikese varuga.\nMajanduskasvu aeglustumine on Eesti Panga hinnangul loomulik, sest vabu tootmisressursse, mille arvelt kasvada, on jäänud vähemaks ja investeeringustatistika näitab, et uut tootmisvõimsust tekib juurde pigem tagasihoidlikult.\nInvesteeringute vähesust on seni aidanud korvata hõive suurenemine, mis on saanud võimalikuks tänu viimaste aastate netosisserändele, tööealise elanikkonna ajutisele suurenemisele ja aktiivsemale tööjõus osalemisele, kuid nende soodne mõju väheneb.\nEttevõtlussektori vähese investeerimise tagajärjeks on pikaajalise majanduskasvu aeglustumine. Ettevõtete investeeringukulutuste suhe lisandväärtusesse on viimasel kolmel aastal jäänud kriisiaegsele\ntasemele, mis jääb Euroopa Liidu riikide keskmisele alla. Ka välisinvesteeringute jaoks on Eesti jäänud pigem väheatraktiivseks.\nEeldusel, et rahastamistingimused püsivad soodsad ning arvestades, et edukad ärimudelid nõuavad investeeringuid uude tehnoloogiasse, seda eriti tööjõupuuduse tingimustes, peaks kapitalisoetus kahel järgmisel aastal hoo sisse saama, kuid väljavaade selleks on ebakindel. Riik peaks ettevõtete investeeringuplaane toetama stabiilse majanduspoliitikaga. Euroopa Investeerimispanga uuringu kohaselt näevad ettevõtted poliitilises ja regulatiivses keskkonnas suuremat lühiajalise ebakindluse allikat kui üldises majanduskliimas, tegevusvaldkonna\nväljavaates või rahastamistingimustes ning seda peaks riik lisaks otseselt ettevõtlust arendavatele meetmetele majanduspoliitika kujundamisel arvesse võtma.\nEttevõtted ja kodumajapidamised on majandusolude halvenemise eest varasemast paremini kaitstud. Isegi kui majandust peaks tabama ootamatud tagasilöögid, on nii ettevõtted kui ka kodumajapidamised selleks\nparemini ette valmistunud, sest varasematel aastatel on kogutud sääste ning võlakoormus on väiksem.\nTarbijahindade kasv aeglustub. Tarbijahindade kasv läbis kõrgtaseme 2017. aasta lõpus, mil see oli 4% lähedal. 2018. aasta alguses aeglustuma hakanud hinnakasv jõuab 2020. aastaks umbes 2%ni, mis on ligilähedane\nülejäänud euroala hinnakasvule, ehkki sellest pisut kiirem. Kiirema hinnakasvu peamiseks põhjuseks on siinne kiirem kulude, ennekõike tööjõukulude kasv.\nTööjõukulude kiire kasv ei näita vaibumise märke. Väga tugevat survet palkade tõusuks näitab see, et 2018. aasta alguses jõustunud efektiivse tulumaksumäära alanemine ei kahandanud brutopalga kasvu, st tööandjatel tuli palgakulusid suurendada peaaegu sama kiiresti kui varem, ehkki suurel osal töötajatest suurenes netopalk tänu maksumuudatusele niigi.\nJärgmistel aastatel on oodata 6% lähedusse jäävat palgakasvu ning tööandjatel tuleb endiselt hakkama saada kiirelt kerkivate palganõudmistega. Tööturul osalemise aktiivsust suurendab pensioniea ja oodatava eluea tõus ning tervisenäitajate paranemine. Tööjõus osalemist turgutab muu hulgas töövõimereform, mille eduka käivitumise ühe põhjusena võib esile tuua soodsad majandusolud. Headel aegadel on ka vähese erialase ettevalmistusega inimestel olnud lihtne tööd saada. Samas võib majanduse ootamatu jahtumise korral oodata tööpuuduse äkilist suurenemist, sest majanduse tõusuvoolu lõppedes muutub olukord keeruliseks esmajoones madala tootlikkusega töökohti pakkuvate ettevõtete jaoks.


Vabad sõidueksami ajad - Korduma Kippuvad Küsimused\nMida peaksin teadma enne aja broneerimist?\nKuna ajad võivad kaduda kiirelt, siis soovituslik oleks korra eelnevalt olukord läbi mängida, et täpselt aru saada, kuidas broneerimine käib. Võib juhtuda, et kui süsteemis juba sees olla, siis süsteem ei näita uusi äsja avanenud aegu või ei lase neid broneerida. Siis tuleks kiiresti süsteemist välja-sisse logida. Kõige kiirem oleks seda ilmselt teha ID kaardiga, kuid kui seda pole siis paremuselt teine on Smart-ID ning siis Mobiil-ID.\nMida teha kui mul on juba aeg broneeritud?\nSoovituslikud sammud on järgnevad:\nSaa SMS teavitus.\nLogi sisse e-teenindusse. klikkides lehe üleval paremal pool nuppu "Sisene".\nEnne enda praeguse aja maha võtmist vaata Maanteeameti lehelt kas antud aeg on veel alles.\nKui on alles, siis võta kiirelt maha praegune aeg ja vali uus aeg.\nJuhul kui see ei toimi, siis valida uuesti vana aeg ning oodata järgmist teavitust.\nMillal peaksin kõige valvsam olema ja mis juhtudel ajad vabanevad?\nKõige valvsam peaks olema argipäevade hommikuti, kuid kindlasti vaata Statistika lehte, et näha, millal kõige rohkem aegu vabaneb. Ajad vabanevad juhtudel kui näiteks eksamineerija otsustab viimasel hetkel, et tahab järgmine päev tööd teha. Sellisel juhul vabaneb tavaliselt ühe hetkega mitu aega. Teine võimalus on see, kui eksaminand näiteks ise tühistab aja.\nMiks peaksin seda teenust kasutama?\nSelleks, et autojuhiload võimalikult kiiresti kätte saada.\nMida kauem aega jääb autokooli ja sõidueksami vahele, seda suurem võimalus on vahepeal nn. ''rooste'' minna.\nJuhul kui enne ARKi eksamit jääb kaua aega vahele, siis on soovitatav vahepeal lisasõite võtta, kuid mis läheks rohkem maksma, kui antud teenus.\nSelleks, et mitte enda väärtuslikku aega raisata lootusetult maanteeameti lehel refreshides.\nMiks ma ei näe e-teeninduses uusi aegu?\nOleme klientidelt kuulnud vastuolulist informatsiooni, et juhul kui aeg on juba broneeritud, siis e-teenindus ei pruugi näidata uusi aegu. Samas mõnel oleks siiski nagu näidanud. Juhul kui ei ole näha, siis oleks vajalik korraks riskida ning vana aeg üles öelda, et see järel uusi aegu näha. Kui peale seda ikka ei ole näha, siis kas vana aeg tagasi panna või sisse välja logida ning näha kas peale seda e-teenindus näitab uusi aegu. Tundub võib olla riskantne, aga Teie otsustada kui suurt riski on varem lubade kättesaamine väärt.\nÜhelt kliendilt saime tagasiside, et e-teenindus ei näidanud kõiki aegu kuna ta oli alaealine ning tegi eksamit teist korda. Selle info sai ta transpordiametilt endalt. Ehk juhul kui Te mingil põhjusel ei näe kõiki aegu mis on vabade aegade lehel, siis oleksime väga tänulikud kui uuriksite maanteeametilt järgi, et miks see nii võib olla. Selle info meile edastamisel kanname ka hea meelega raha tagasi.\nKas võtta 1-päevane või 7-päevane pakett?\n1-päevane pakett on hea, et süsteemi testida ja tutvuda sellega, võimalusel saada ka vaba aeg sõidueksamiks. 1-päevast paketti ei ole soovituslik võtta nädalavahetusel, sest siis on eksamiaegade vabanemise tõenäosus väiksem. Vabu aegu on soovituslik argipäeval, vaadates enne kodulehel olevalt Statistika lehelt, mis päev oleks selle jaoks parim. 7-päevane pakett on soovituslik, kuna mõni päev ei pruugi vabu eksamiaegu tulla, samas mõni teine päev on saadaval aga mitmeid vabu aegu.\nTeenused hinnad on järgmised:\n1-päevane pakett: Saa teavitusi 24 tundi: 9.99€\n7-päevane pakett: Saa teavitusi 7 päeva: 29.99€\nKas see süsteem töötab ka automaatkastiga sõidueksamite jaoks?\nKahjuks mitte. Me ei tea ühtegi viisi, kuidas näha aegu automaatkasti jaoks ehk siis kahjuks ei saa ka lubada, et tulevikus selline võimalus tekiks.


Inimese liigesed haiget - Hurt jalgade ulaosad kondides kondides\nInimese liigesed haiget. A nagu artroos. Liigesekulumuse tundemärgid on just sellised | plinkplonk.ee\nNäiteks Soomes on liigesepõletikust tingitud amüloidoos täielikult kadunud ning vähenenud on juveniilsest artriidist tingitud enneaegsed surmad. Vaevused on tingitud luumurdudest. Hoia haiget kohta soojas või aseta sellele kuuma vette kastetud käterätik.\nTavaliselt haigestuvad esmalt sõrme- randme- ja jalalaba liigesed, hiljem tekib põletik ka küünar- õla- põlve- hüppe- ja lõualiigestes. Võib esineda nahaaluseid sõlmekesi, mis tekivad ja kaovad. Haigusele on iseloomulik liigeste sümmeetriline haaratus, näiteks valutavad korraga mõlemad põlved. Reumatoidartriit on lainelise kuluga: haigusnähud tekivad hooti ja võivad seejärel teatud perioodiks kaduda. Valu korral võtta paratsetamooli ja kasutada lokaalseid valu- ja põletikuvastaseid salve, mis on saadaval apteegis käsimüügis.\nÄrritatud ja kehv liigesevalu liikmele võib asetada ka külmageeli või -koti. Kui turse püsib, tuleb pöörduda arsti vastuvõtule. Rasket ja valulikku puusa- ja põlveliigeste artroosi ravitakse tänapäeval tehisliigeste paigaldamisega. Profülaktilises mõttes ei ole mõtet kanda ortoosi — see ei kaitse, pigem on sel vastupidine efekt, sest see takistab liikumist.\nSöö mitmekülgselt — see on põhjendatud ja tõenduspõhine soovitus. Tasakaalus ja mitmekülgne söömine on oluline, ka kaloraaži ei tohiks ületada. Tugeva valuga mine arsti juurde Erakorraliselt peaks arsti poole pöörduma, kui on trauma ja liiges näeb välja väga teistsugune või liigub teistmoodi kui tavaliselt ja on väljakannatamatu valu. Haiguse arenedes lisandub valu rahuolekus ja öösiti, liigutamisel on liigestes kuulda naksumist, raginat. Aegamööda liiges jämeneb ning moondub. Mõnikord on märgata paistetust.\nRaputavas bussis ei ole haigel hea seista, kuna keharaskuse koormusele lisandub rappumine, mis mõjub liigestele nagu tagumine. Kui liiges on pärast koormust ärritatud ja turses, võib arst sellesse süstida steroidhormooni. Rasket ja valulikku puusa- ja põlveliigeste artroosi ravitakse tänapäeval tehisliigeste paigaldamisega. Koduste vahenditega võid liigesekulumust ravida nii, et väldid haige liigese liigset koormamist: kasutad liikudes tugikeppi või tugiraami, pigem istud kui seisad, ei kanna raskusi, vähendad liigset kehakaalu.


Miks mu kanaarilind ei laula?\nPapagoimaja :: Liigid :: Papagoid ja kakaduud :: Kanaarilinnud\nPealkiri: Miks mu kanaarilind ei laula? Reede 02 Juul 2010, 23:32\nTere! Mul on niisugune probleem, et minu kanaarilind ei laula. Kas asi on selles, et ta peremees ära suri? Aidake mind, alati äratas ta mind ülesse hommikuti, aga nüüd..... väikus\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Laup 03 Juul 2010, 10:45\nKurb sündmus, tunnen kaasa.\nKas linnul oli vaja ka üle elada asukoha muutus või see on endine? Esialgu ei oska midagi öelda, miks nii... ehk läheb ikka üle ja linnuke tõesti leinab, tunneb puudust lähedasest kellega harjunud oli.\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Püh 04 Juul 2010, 13:06\nKirjelda linnu olukorda natuke rohkem lahti.\nSee võib olla tingitud sellest, et inimest, kes temaga tegeles, ei ole enam... aga võib olla ka muu.\nKui teda tuli uude kohta transportida on tõenäoliselt stress.\nKui vana lind on?\nKas lind on üksi/kaaslaseta?\nMis tema elukorralduses on muutunud?\nKas on uusi/võõraid inimesi liikvel?\nOletan, et on vaja saavutada uuesti mingi rütm ja stabiilsus.\nKanaarilind on sotsiaalne ja sotsiaalsest keskkonnast seega ka mõjutatud.\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Laup 10 Juul 2010, 17:37\nVanasti tegeles temaga vana inimene. Tal ei ole kaaslast. Ta elas Viljandis ja tõime ta nüüd Tallinnasse. Kuigi üks päev kuulsime kuidas ta laulis. Püüame talle anda samat süüa mis tal ennem oli ja ostsime talle natukene avarama puuri.... Olen kuulnud, et kanaarilindudele ei tohi peeglit panna, et ka see tekitab stressi. Meie linnukesel, aga on peegel. Äkki peaks selle ära võtma? Kuigi arvan, et ikkagi koha vahetus tekitas talle stressi. Ja kui ongi stress, mida peaksin tegema?\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Laup 10 Juul 2010, 20:30\nKas sellest võib teile olla abi?\nPeegli soovitaksin ära võtta, ei mõju linnu psüühikale hästi. Kui vana linnuke on umbes? Kas ta sulgib?\nJa siis veel kusagilt lugesin et kanaarilindudele on vajalik ööpimeduse ja päevavalguse tsükkel võimalikult tema loomuliku keskkonna sarnaselt. See tähendab, õhtul lina peale katteks (ma küll ei tea kuidas selle palavusega siis on praeguste ilmadega) ja hommikul varakult maha.\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Laup 10 Juul 2010, 20:48\nSaan aru, et lind on täiesti uues keskkonnas - nii iminesed kui koht. See tekitab kindlasti stressi ja on mööduv. Hea märk, et olete juba laulu kuulnud.\nKui me oma linnukestega suveks suvilasse kolime siis on nad samuti umbes nädal aega ära ootaval seisukohal, kääksuvad niisama ja ei laula. Aga see möödub alati ja kordub sügisel linna kolides.\nPeegel kanaarilinnule ei sobi tõepoolest, eriti isasele, kuna kanaarilind on territoriaalne ning teine isane tema territooriumil on lisastressiallikas. Soovitan peegli kindlasti ära võtta.\nEi tea, kui suure osa linnu toidulauas võtab värske toit, seega soovitan igaks juhuks üle, et kanaarilinnul oleks alati võimalus midagi värsket süüa - salatid, õun, suvel ka pehmem ümbrohi jne.\nMis puudutab puuri räti/linaga kinni katmist pimeduse saavutamiseks siis oleksin selles suhtes natuke ettevaatlik - kas seda on temaga varem tehtud? Linnud kohanevad muutuva päeva pikkusega üldjuhul paremini kui puuri kinnikatmisega, mis on pahatihti liiga kaootiline ja järsk. Seda soovitatakse põhjusel, et kanaarilinnul peaks uneaega olema u. 10h. Linnud aga jäävad ilusti unele ka hämaras ja piisab vajadusel kardinate liigutamisest.\nPS! Kuu, paari pärast võin linnutüdruku näol seltsilist pakuda.\nAsukoht : Eesti Harjumaa\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula? Püh 26 Sept 2010, 11:58\nkui mu emane kanaarilind oli väga haige ei laulnud mu isane tibuke üldse. Tahtis vist emasele vähem haiget teha.\nNüüd aga pean ma piinlema selle KÕVA laulu käes hommikuti\nÜkskõik kas on pime või mitte, hommikul alati laulab nii kõvasti kui saab.\nKui koolist koju tulen, ole ma tibusid nädal otsa näinud ja siis tunnen rõõmu laulust, kuid pühapäeval juba tahaks, et ta vaiksemini laulaks. Kuid ta ei kuula sõna\nPeegel hmm... mul on puuris peegel, talle see väga meeldib (isasele). kui ta end seal imetleb hakkab ta ilusat laulu laulma ja teeb sellist liigutust nagu tunneks end tähtsa ja ilusana\nPealkiri: Re: Miks mu kanaarilind ei laula?


Kuidas printida korraga kahele printerile\nMitmetele printeritele printimine võib säästa aega, kui saadate memosid, reklaami koopiaid ja muid olulisi väikeettevõtete dokumente. Selle asemel, et saata sama prinditööd mitmele printerile ikka ja jälle, saate need saata printeritele samal ajal. See suurendab teie ettevõtte töövoogu, võimaldab paremat suhtlemist kogu oma tööjõu ulatuses ja hoiab teie tööd töökorras. Kui kasutate kogu oma kontoris sama marki ja printerite mudelit, saate Windows 7 seadistada printerite ühendamiseks. Kui kasutate erinevaid printereid, võib kolmanda osapoole tarkvara pakkuda mitut printimist võimaldavaid lahendusi.\nInstallitud printerite loendi laadimiseks klõpsake ikooni „Seade ja printerid”.\nParemklõpsake peamise arvuti printeri nime ja valige "Properties". Klõpsake hüpikaknas vahekaardil "Pordid".\nSirvige installitud printerite loendit ja klõpsake teise printeri kõrval asuvat märkeruutu.\nKlõpsake kasti kõrval asuva printeri ühendamise lubamise kõrval.\nValige "Apply" ja klõpsake "OK", et väljuda dialoogi "Properties".\nPrintige testimisdokumendi kaks koopiat igast rakendusest ja üks koopia igast printerist.\nKolmanda osapoole tarkvara installimine\nLaadige alla ja installige kolmanda osapoole printerirakendus. Kolm programmi, mis võivad üheaegselt printida kahele printerile, on "LeadTools ePrint Professional", "INTELLIscribe" ja "Print Distributor".\nMäärake kaks printerit, mida soovite samaaegselt kasutada. Liidesed on kõikides rakendustes põhimõtteliselt ühesugused.\nAvage tarkvara, mida soovite printida.\nValige ekraanil olevate printerite loendist tarkvara digitaalne printer. Näiteks kuvab ePrint Professional tarkvara loendist "eprint_digital" printeri. Kui see printer on valitud, luuakse digitaalne väljatrükk, mida toidetakse tarkvara kaudu automaatselt ja tarkvara teab, millised printerid selle saata.\nValige printimiseks ainult üks koopia. Kuigi see saadab koopia igale printerile, jaotab tarkvara need prindid automaatselt.


Arvo Kukumägi: tahaksin surra oma lemmiklinnas Buenos Aireses ja tuhk tuleks puistata Setumaale - Eesti Päevaleht\nLP 21. jaanuar 2017\nArvo Kukumägi: tahaksin surra oma lemmiklinnas Buenos Aireses ja tuhk tuleks puistata Setumaale\n„Ära kunagi kaota inimpalet. Mitte üheski olukorras. Ole inimene ja jää inimeseks,” mõtiskleb tuntud näitleja Arvo Kukumägi, kui temalt küsida elus kõige tähtsama kohta.\nPaljud Arvo Kukumäe sõbrad on siitilmast läinud. Aga ta läheb ikka kalmistule nendega rääkima. Pudel või kaks kaasas – on selline komme, et tuleb hauale viina kallata. Foto: Ilmar Saabas\nSelgub, et Arvo Kukumägi (58) on tõbine ja toriseb pisut, kui mind oma Tatari tänaval asuva avara kodu uksest sisse laseb. Külmetushaigus teeb liiga ja on võtnud igasuguse tuju. Aga rääkida on paljustki. Tal on ju silmapaistev roll veebruari alguses esilinastuvas filmis „November”, kauaoodatud loos, mis on tehtud Andrus Kivirähki „Rehepapi” ainetel.\n„Kuule, tahad sa teed või kohvi? Ma ise ei joo kohvi juba kolm ja pool aastat. Varem jõin ikka oma kolm liitrit päevas. Aga ühel hommikul tegin jälle oma pätikohvi – kolm-neli lusikatäit puru tassi põhja ja kuum vesi peale – ja tundsin, kuidas kohvi lõhn hakkas jubedalt vastu. Ajas öökima. Päevapealt jätsin järele ja pole siiani enam tahtnud. Joon nüüd rahulikult teed,” ütleb ta.\nIstume suurde tuppa kamina ette. Arvo paneb laual küünlad põlema ja süütab suitsu. Osutab seinale, kus on neljast fotost koosnev pilt. Ühes servas on Kukumägi eestvaates ja profiilis „Novembri” võteteks kasvatatud tohutu habemega, teises servas tema puhta lõuaga portreed.\n„Vaat see on hea pilt! Niisugune nägin habemega välja. Mul oli selline habe, et mõtlesin: see ulatub varsti põlvini, jääb talla alla kinni, raisk. „Rehepappi” või õigemini „Novembrit” tehti ju kaks aastat. Kogu aeg oli mul habe ees. Mingil hetkel arvasin, et täid on sees. Sügeles nii hirmsasti.”\nSellise habemega mängis Arvo Kukumägi peagi linastuvas „Novembris”. Varsti tuleb see tagasi kasvatada, sest ees seisab uus film, kus Kukumägi kehastab Setu teejuhti.\nFoto: Foto: Ilmar Saabas\nMa pole ise filmi näinud, aga treileri järgi paistab paljulubav. Kuidas sulle tundub?\n„Rehepapp” ehk see „November” on tõepoolest hea film, julgen kõigile soovitada. Hoopis teistsugune film, kui tavaliselt meil tehakse. Visuaalne külg on väga võimas. Ja noored näitlejad Rea Lest ja Jörgen Liik on seal pagana head. Ja palju on ses filmis n-ö tänavalt mehi. Vittorio De Sica [kuulus Itaalia filmilavastaja] tegi enamiku oma filme isetegevuslastega, inimestega tänavalt. Väga mõjus. Tihtipeale on tänavalt inimene huvitavam kui näitleja. Ega „Novembriski”, ma ütlen, ei mängi isetegevuslased sugugi kehvemini kui kutselised näitlejad. Huvitav.\nVaatan, kuidas suitsetad, ja tuleb meelde tähelepanek ühest vanast intervjuust. Ütlesid siis, et tõmbad samu sigarette, mida tõmbas Marcello Mastroianni.\nPrantsuse sigaretid Gauloises. Ega neid Eestis saada ei ole, Prantsusmaalt saadetakse. Mul on ju seal palju sõpru.\nTuleb meelde aastatetagune lugu, kui kutsusin sind portreeraamatu puhul raadiosse rääkima. Tulidki, aga olid väga löödud, sest öösel oli tulekahjus hukkunud vana lapsepõlvesõber Heino. Ratastooli aheldatud mees, keda nimetasid külavanemaks.\nMitte ainult ei nimetanud. Me panimegi Heino külavanemaks. Vaata, see film, mis lõpuks minust tehti [Andres Maimiku „Kuku: mina jään ellu”], pidi tegelikult olema ikka Heinost. Aga kuna raha oli selleks ajaks, kui ta suri, juba palju kulutatud, tuli kogu film minu peale ümber mängida. Tegin ennast seal jotaks. Paljud ei saanudki aru, et pooled asjad on ses filmis mängitud.\nPalja persega ma lavale ei roni. Tihtipeale näed, et asja kogu eesmärk ongi käia palja tilliga üle lava ja… Arvatakse, et äkki see iseenesest ongi huvitav. No ei ole ju.\nVäga veenvalt mängitud sel juhul. Paljudele jäi mulje, et oledki selline hirmus tsüklimees.\nEnamik uskuski, et olin kogu aeg juua täis. Aga ega see lõpuni päris dokfilm ei olnudki.\nOled ikka öelnud, et sul on palju sõpru, sellepärast oled rikas inimene. Aga tuntud inimeste ümber liigub palju n-ö teresõpru. Patsutavad õlale ja teevad head nägu, aga kaovad kohe, kui elus raskem on. Kuidas sul sõpradega on?\nEinoh, päris sõpru on mul ka palju. Tihti öeldakse, et on üks või kaks päris sõpra ja ülejäänud on pigem head tuttavad, aga mul on ikka igas maakonnas mitu väga head sõpra. Eestimaal ja väljaspool Eestit ka.\nKunagi rääkisid, et sulle meeldib vahel minna kalmistule oma vanade sõpradega rääkima. Käid seniajani?\nKäin seal kogu aeg. Olen läinud Metsakalmistule ka keset ööd, koer kaasas. Läksin jumala sügispimeduses, dünamoga taskulambiga näitasin teed, aga ega ei olnud suurt midagi näha. Läksin Krjuksi [Jüri Kjukov] ja Sulev Luige hauale. Nad olid mu sõbrad. Läksin sinna, istusin ja rääkisin juttu.\nAga siis tuli see kuradi kalmistuvaht, tahtis mind vangi viia, raisk.\nKuidas sellega siis seis jäi? Saite kokkuleppele?\nEi saanud. Tegin mõned kiiremad liigutused – olen ju kaheksa aastat karated teinud – ja läksin minema. Hea jutuga ei saanud seal midagi klaaritud.\nMa ei käi ainult Metsakalmistul, vaid ka Setumaal kodukalmistul… Igal pool, kus mu sõbrad on. Vahel lihtsalt tuleb tahtmine nendega suhelda. Näen tihtipeale unes oma isa – ta oli läbi elu mu kõige parem sõber. Tuleb hauast välja, pühib tolmu pintsaku pealt maha ja räägib minuga juttu.\nAnnab nõu. Räägib, kuidas edasi toimetada. Ja ma usun sellesse. Tuleb nii rasketel aegadel kui ka rõõmsamatel momentidel.\nAga kui sa Krjukovi ja Luigega kalmistul räägid, siis, saan aru, pole nemad sinu jaoks sugugi surnud?\nEi-ei. Kus nad siis surnud on? Nad elavad minus ikka edasi.\nKõigest. Sellest, mida kunagi tegime, mida hakkame tegema. Selline südamlik suhtlemine. Minul on sisemine tahtmine nendega suhelda. Setumaal ka – paljud mu sõbrad on siitilmast läinud.\nAga ma lähen ikka kalmistule nendega rääkima. Pudel või kaks kaasas – seal on selline komme, et tuleb hauale viina kallata. Siin sellist kommet pole.\nKui tuleb tahtmine suhelda inimestega, kellega olen olnud lähedane, siis lähen suhtlema. Vahel lähen Rein Areni hauale, keda pean oma suurimaks õpetajaks üldse.\nEks ta oligi võimas näitleja.\nEga temast tänapäeval palju ei räägita, aga ta oli ikka väga võimas näitleja.\nRäägime veel pisut filmist. „November”. Sul on seal Räägu Reinu roll?\nPeaosi mängivad muidugi noored. Mina olen vanamees, kes oma tütart ühele kuradi tegelasele maha kupeldab.\nEga see pole lihtne mees, keda sa mängid?\nEi ole muidugi, ta on ikka päris kaval vend. Ei tunnista mõisat ega neid, kes mõisaga on kokku puutunud. Selline sünge erak, suhteliselt karm vana.\nOli raske sellist tüüpi mängida?\nOlen elus nii palju mänginud – ei olnud ta raske midagi. Ega Sarnet [lavastaja Rainer Sarnet] mulle midagi ei öelnud. Ise oma tarkusest tegin selle rolli.\nKivirähki „Rehepapi” raamatust oli ilmselt tüüp silme ees?\nOlen raamatut mitu korda lugenud, aga kui filmi vaadata… Tead, filmi puhul tuleks Kivirähki raamat üldse ära unustada. Film on film, omaette lugu.\nOlen Ladina-Ameerikas palju ringi käinud, aga Buenos Aires meeldib eriti. Anonüümsus ja vabadus.\nMõni ütleb, et Räägu Rein olevat mõneti eestlase arhetüüp – selline kiuslik ja omaette pujään.\nEks ta ongi selline küüned-enda-poole suhteliselt ränk vend, mis seal rääkida.\nSa ise pole inimesena justkui selline tüüp?\nEks rolli tehes tuleb ennast niikaugele viia, et õige tüüp välja tuleks. Muide, see on mu elus teine film, kus ma üleüldse kärakat ei pannud. Null! Ei läinud kunagi võtteplatsile pohmakaga ega purjus peaga. Aga ma ütlen, seda filmi maksab vaadata. Hoopis midagi teistsugust. Ma polegi Eestis midagi sellist näinud. Polegi tehtud.\nOn ta pigem naljakas või süngem?\nHuumorit pole seal nii palju, kui on Kivirähkil raamatus. Jumalale tänu, et film nüüd valmis sai, kuigi ma jumalat ei usu.\nAga mida sa siis usud?\nJumala sõna lipsab mul tihtipeale üle huulte, aga usun rohkem saatusesse.\nSaatus annab sulle ikka filme teha. Ja filmitegemine ajab elu sisse ning paneb vere kiiremini käima?\nNo ikka paneb, isegi kui haige oled. Ses filmiski oli ju pidevalt jahe ja rõske. Mõnel rasvasemal mehel polnud ehk nii raske, aga ma, kurat, kaalun alla 60 kilo. Mul tikkus läbi kasuka külm ligi. Ses mõttes oli ta ikka väga raske tegemine.\nOled sageli korrutanud, et filmitegemine on su kirg, armastus ja ka haigus. Mis selle haiguse kõrvale mahub?\nSee ongi kirg ja haigus, millest ma lahti ei saa. Nojaa, kõiki rolle ma enam ei tee, kõiki pakkumisi enam vastu ei võta. Ei viitsi. Mul n muid tegevusi peale selle ju veel.\nNäe, Setumaal mu kodukülas ostsin maad juurde, hakkasin ka ehitama. Kavatsen sinna teha turismitalu. Praegu on ehitus pooleli, aga kevadel jätkame jälle. Bassein on vaja kaevata ja… Eks turismitalu juures on vaja igasugust värki.\nMa saan paljuga hakkama, kui tarvis, võin kasvõi metsa langetada, ütleb Arvo Kukumägi.\nEhitamine ja muu füüsiline töö sulle siis meeldib?\nNo ikka. Ma saan ju paljuga hakkama. Võin metsa ka langetada, kui tarvis. Võin sitta visata. Olen siin meie korteriski igasugust tööd teinud. Kui me siin elama hakkasime, polnud meil isegi peldikut mitte. Käisin Heino Seljamaa juures [üle tee pisut eemal] peldikus.\nNüüd on tipp-topp. Pean olema siin majapidamises hea kubjas. Karmilt ei pea ütlema.\nAga kui ikka mõni mees tuleb pidevalt juua täis peaga tööle, siis tuleb öelda, et ära tule enam. Kurat, külmavärinad tulevad peale. (Käib ära ja tuleb tagasi, jope seljas.)\nMida sa praegu teed? Mõtlen, et iga päev.\nTäna, näed, olen haige. See tuleb ära põdeda. Siis tuleb ehk hakata uueks filmiks valmistuma.\nTuleb jälle habet kasvatada… Hardi Volmeril on tulemas film Johannes Pääsukesest. Ma olen seal Setu teejuht. Äkki läheb varsti selle tegemiseks. Stsenaarium on küll jube hea.\nFilmidega on nüüd hakanud hästi minema, mängid ühes ja teises. Vahepeal justkui ei kutsutud?\nEks ma olen siis mujal teinud – Taanis ja Saksamaal ja... Üpris erinevad rollid on olnud. Mul on ju oma teater ka – teatri nimeks on „Kukun ikka”.\nOleme seal teinud ühe tüki koos Piret Kaldaga, Kivirähk kirjutas näitemängu „Kaheksa varbaga kuningas”. Kolm aastat tagasi mängisime. Võib-olla sügisel mängime uuesti.\nTeatrimaailm tõmbab sind endiselt?\nOleneb ikka hästi palju tükist, mida teha. Tare-tarekest ma enam mängima ei hakka.\nJa palja persega ma lavale ei roni. Tihtipeale näed, et asja kogu eesmärk ongi käia palja tilliga üle lava ja… Arvatakse, et äkki see iseenesest ongi huvitav. No ei ole ju.\nOn veel mõni tükk, mida tahaksid oma teatris teha?\nPlaane on, aga praegu ei ole mõtet neist rääkida.\nKülm on. Arvo Kukumägi on pisut tõbine, ta meenutab „Novembri” võtteid ja tõdeb, et sealgi oli pidevalt jahe ja rõske.\nKas mõni Eesti film on sind viimasel ajal vaimustanud?\nGrusiinidega koos tehtud „Mandariinid” oli selline. Okei, viie minutiga oli mul enam-vähem selge, mis juhtuma hakkab, aga Ulfsaki Lembit teeb seal ikka väga vägeva rolli.\nAga mis on viimase aja välismaa filmidest meeldinud?\nMine vaata filmi „Elle” [Paul Verhoeveni psühholoogiline triller]. Väga hea lugu. Igaühele vast ei sobi, aga… no hea lugu. Seda peab nägema.\nMulle läks viimati väga hinge, kui lugesid teleris Aleksander Suumanni luuletust „Ei hõbepajust ma mööduda saanud”.\nKukumägi teeb pausi ja loeb siis vaikselt omaette: „Ei hõbepajust ma mööduda saand, sest pingil istus mu ema…” Loeb terve luuletuse. Pisut teisiti kui kunagi teleris, aga mõjub ikka vägevalt.\nMul on peas 500 luuletust. Tuletasin praegu selle ka uuesti meelde.\nIga tavaline jope seda luuletust nii ei loeks?\nIgaüks loeb erinevalt. Mõni mees ei sobigi luuletust lugema.\nMõne luuletuse lugemiseks pead ise olema kogenud elu kogu selle kirevuses, et mõjuks usutavalt?\nEks iga luuletuse lugemiseks ole hea, kui tunned, millest jutt käib.\nKukumägi loeb jälle värsse: „Mannakreem ja õllevaht, mina armastan neid kaht.”\nTead seda lugu? Kes kirjutas, arva ära? Runnel! Akadeemik Hando Runnel kirjutas, kujuta ette.\nSinust tehtud dokfilm meeldis mulle väga. Ehkki sa ütled, et seal oli palju mängu, oli lugu siiski usutav. Ja Evelin Kivimaa raamat sinust [„Alasti elu”] – ma julgeksin öelda, et see on üks köitvamaid biograafiaid, mida olen lugenud. Sul pole raske ennast nii avada?\nMu naine Marit oli filmis hea.\nTema kohta öeldi, et ta on Eesti filmikunsti päästja.\nJah! Eks seal filmis oli päris dramaatilisi hetki ka. Aga ei ta jätnud mind, armastab tänase päevani.\nAga jah, mul ei ole raske ennast avada. Mida on mul häbeneda? Siis ei maksa üldse elada, kui oma elu häbened. Ja kui oled natukenegi avaliku elu tegelane, siis võiksid ennast pisut ka avada. Inimesed tunnevad ju huvi. Kui tahad kapi taga elada, siis ega sedagi ei saa keelata, aga siis ei saa vast näitleja olla.\nJa oleme ausad, ega ma raamatus ju kõigest ka ei rääkinud. Palju on jäänud rääkimata. Olen oma päevikut pidanud, seal on palju rohkem. Tindiga kirjutatud õrn asi. Juba kolmkümmend aastat olen seda pidanud. Iga päev muidugi ei kirjuta. Ei kirjuta, et näe, täna on väljas kraad külma. Ei. Ikka siis, kui midagi tähenduslikku juhtub. Aga ega ma päevikut enne oma surma ei taha avaldada.\nKuidas sulle meeldivad vana teatrimehe Voldemar Panso päevikud?\nOlen lugenud. Seal, mulle tundub, on pisut bluffi. Ta pole aususega päris lõpuni läinud, ma arvan.\nSina oled oma päeviku vastu lõpuni aus?\nIkka, kuidas muidu? Sellepärast ei tahagi ise praegu avaldada. Äkki avaldab kunagi mu poeg?\nKunagi sa ütlesid, et oled looduslaps – sööd siis, kui kõht on tühi, ja magad, kui oled väsinud. Kas tänapäeva Eestis on selline elu võimalik?\nOn, kui nii sättida. Mina ju elan ikka oma rütmis, oma mõtetes. Okei, kui mul on miski leping sõlmitud, siis teatud aeg tuleb elada nende reeglite järgi. Teen ära ja siis elan jälle omas rütmis. Kui tahan lugeda või kala püüda või mis iganes, on see ainult mu enda teha.\nJa kui tahad, lähed kõnnid paarkümmend kilomeetrit jutti?\nJah, niimoodi pikalt jalutades lähevad mõtted paika.\nJalgsi Madridi – nii sa kunagi unistasid?\nSee plaan jääb vist täitmata, kuna mu selg on nii tuksis. Aga Hispaanias käin muidu sageli. Mitte ainult Madridis, vaid igal pool – Hispaania on ju suur. Nüüd varsti läheme naisega Indiasse. Aga tead, surra ma tahaksin Buenos Aireses. Mulle meeldib see linn.\nOlen Ladina-Ameerikas palju ringi käinud, aga see linn meeldib eriti. Anonüümsus ja vabadus. Ja ma saan seal väga odavalt läbi. Teine plaan, mis on mul suremise kohta, on ammu poistega kokku lepitud: kui olen krematooriumis põletatud, siis puistavad tuha helikopteri pealt Setumaa peale laiali. Saan maaks, kus olen kasvanud. Mitte mingil juhul ei taha ma, et maetaks. Seda ma ei taha. Ikka ahju.\nKuidas selle setu maailmaga on – te, setud, hoiate ka Tallinnas kokku? Ka rasketel päevadel?\nIkka-ikka, siis veel eriti. Näe, Ivari Padar on mu naabrimees – temaga, kui näeme, räägime ikka setu keeles.\nTal on siin mu kõrval Burmani [arhitekt Karl Burmani projekteeritud] majas uhke korter. Tead sa, et see on esimene veevärgiga maja Eestis? Seal on sellised korterid, et…\nTulen dokfilmi juurde tagasi. See kinnistas paljude pähe teadmise, et oled hirmus kärakamees. Nüüd räägid, et ei võtnud tilkagi, kui viimast filmi tegite. Kuidas sul selle kärakaga lood on?\nEi ole pikka aega võtnud. See soon hakkab aastatega ära kaduma, kärakas ei lähe enam sisse. Vahepeal oli nii, et ei võinud terava alkoholi – viina või viski – lõhnagi tunda. Kohe hakkas vastu.\nKuidas tervisega on?\nEi, mu tervis on üldiselt hea, ainult see selg… Sain omal ajal külge mingi Aafrika näriliste bakteri. Elasin ju kunagi päris pikalt Hispaanias ja käisin sealt sageli Aafrikas. Sealt saingi bakteri. Kohalikele ei hakka see külge, aga valgetele inimestele ilmselt hakkab. Bakter ronis selgroogu ja sõi seal kahel selgroolülil otsad ära. Sellepärast on mul teinekord raske autoga sõita. Kui teen järske liigutusi ja selgroolüli terav serv läheb vastu närvi, lööb pildi eest ära. Niisugune valu, et kusi tuleb püksi. Eks ma võtan valuvaigistit, see leevendab. Aga kui vastu närvi läheb, siis selle vastu ei ole midagi teha.\nAga bakterist, mis su keha laastas, said võitu?\nSeda bakterit mul kehas enam ei ole, olin ju tükk aega haiglas. Esialgu ei saadud jupp aega aru, milles on asi. Käisin neljakäpakil peldikus, arstid ütlesid, et mul on neerupealsete põletik... Kui neid teravaid selgroolülide servi saaks lõigata, siis ei käiks nad vastu närvi...\nMiks sa siis ei lase lõigata?\nMa ei taha ratastooli jääda. See oht on 99%, olen kõik paremad kirurgid läbi käinud.\nKas see, et sinu puhul on kärakavõtmisest nii palju räägitud...\nMind see üldse ei loksuta. Mind loksutab kvaliteet, mida teen. Ma poleks nii palju asju teha saanud, kui oleksin olnud kogu aeg juua täis.\nAga tuleb muidugi tunnistada: eks ma ole muidugi ise ka otsapidi propageerinud, et olen jube kõva kärakamees. Ja ei hakkagi ütlema, et ma seda üldse pole olnud. Muide, ma ei tea ei Venemaal ega üle maailma ühtegi väga head näitlejat – OK, mina olen keskpärane tegija –, kes ei oleks kärakamees.\nKunagi rääkisid, et sinu joomine on kurb ja ränk, mitte mõnus olemine.\nTavaliselt on ju alguses väga lõbus, aga pärast läheb muidugi hulluks, kurat. Olen korda 30 Wismari haiglas käinud.\nEks seegi, ma usun, ole hirmutanud. Ei taha enam sellisesse olukorda sattuda?\nMind ei hirmuta. Mulle lihtsalt ei lähe kange alkohol enam sisse. Okei, pärast sauna võin pool õlut juua, see ei tee midagi. Ei tee purju. Aga et ennast pidevalt plämakile tõmbaksin nagu vanasti, seda enam ei ole.\nKui palju sa satud kodukanti Setumaale? Rääkisid, et ehitad turismitalu.\nMöödunud aastal olin seal kaks kuud jutti. Ja järgmine suvi ka, ma arvan. Ehitus oleks vaja ära lõpetada.\nKui seal juba sellise majapidamise püsti lööte, siis ilmselt plaaniga jäädagi Setumaale püsivalt elama?\nEi, sugugi mitte. Selleks et seal majandada, on teised inimesed. Ise ma sinna alaliselt elama ei kipu. Praegu küll mitte.\nMis sind Tallinnas kinni hoiab, muidugi peale elukaaslase, kes on Tallinna inimene?\nMu tutvusringkond ja sõbrad on siin... Miks on setud kõik kodumailt ära põgenenud? Sest seal ei ole ju tööd, pole midagi teha.\nPaljud kipuvad hiljem ehk tagasi?\nPaljud enam mitte.\nKuidas mõjub sulle praegune närviline aeg? Sõjad, terroristid, rahvusvahelised pinged.\nMind ei loksuta see üldse. Absoluutselt mitte. Tead, ma ikkagi ei usu, et sõda tuleb, sest venkul pole ressursse, et hakata ka siin sõda pidama. Eks propaganda ja poliitika on ju kahepoolne: meie omad räägivad üht ja nemad teist... Aga ma siiski ei usu sellesse, et sõjaks läheb.\nKui tuleb surra, siis tuleb surra – mis seal ikka teha, kui pomm just mind tabab. Laste ja lastelaste pärast on muidugi mure, et nendega midagi ei juhtuks.\nSul on kokku neli last ja kolm lapselast. Kui saladus pole, millega lapsed tegelevad?\nNad ei tegele selle alaga, millega mina. Kõige nooremal tütrel oli valida, kas minna Heidelbergi ülikooli majandust või Tartusse arstiks õppima. Läks arstiks. Ta sai just 20. Kõige vanemal tütrel on kaks last ja ta töötab Tallinna linnavalitsuses. Poeg õppis Hispaanias ja nüüd töötab seal. Ja veel üks tütar on mul samuti arst. Ütleme nii: lapsed on kõik heal järjel.\nMa saan ju paljuga hakkama. Võin metsa ka langetada, kui tarvis. Võin sitta visata. Olen siin meie korteriski igasugust tööd teinud.\nKäite te omavahel palju läbi?\nPraegu jah. Oli aeg, kus mu eelmine naine ei lasknud kahe lapsega suuremat suhelda, aga nüüd on juba OK.\nKuidas sul vanaisa roll õnnestub?\nEks seda jääb ikka väheks. Et olla tõsine vanaisa, tuleb muud asjad jätta ja kogu täiega sellele pühenduda. Praegu on mul veel tunne, et endalgi tuleb üht-teist korda saata. Mõlemat korraga ei saa. Tead, ega ma seda Setumaa asja ei tee kellegi teise pärast – ikka oma lastele ja lastelastele. Äkki neil kunagi tekib selle vastu huvi.\nTunnevad nad praegu oma setu juurte vastu huvi?\nIkka-ikka. Käivad seal. Võib-olla rohkemgi kui mina ise.\nMulle on jäänud mulje, et sa ise otsid oma elu keerulisematel päevadel eeskätt Setumaalt varju?\nVõib nii öelda. Aga võin ka mujale pageda, näiteks Napolisse, mis on samuti üks mu lemmiklinnu. Selle linna õhkkond mulle meeldib. Seal on hea olla. Sealt on ju pärit Enrico Caruso.\nOn sul unistus, mida elus veel tahaksid?\nMa ei taha endale laeva, ei taha lennukit... Paat mul on. Aga mida ma veel tahan? Näiteks hobust. Olen ju hobustega koos kasvanud, mulle nad väga meeldivad. Muide, kunagi läksin Inglismaal Lääne-Sussexis lolli peaga polohobuse selga. Argentinast toodud ilus loom, aga väga äkiline oli. See sõit tegi mu seljale väga kõvasti liiga.\nMõtlen, et võib-olla tahaks ühte last veel. Just nimelt praegu. Ma pole oma lapsi ju suurt ise kasvatanud, aga praegu tahaks kasvatada oma käe järgi. Nii nagu minu isa mind. Suur osa minust on pärit isalt: mu hing, loomus ja tõekspidamised – kõik on temalt pärit.\nMis oleks sinu arvates kõige olulisem sõnum, mida lapsele ellu kaasa anda?\nÄra kunagi kaota inimpalet. Mitte üheski olukorras. Ole inimene, jää inimeseks. See võib tänapäeval olla päris raske. ￼\nRaamat, mis on mind mõjutanud?\nViimasest ajast Keith Richardsi elulooraamat. Väga aus.\nFilm, mida vaataks veel?\nKehva tujuga „Ristiisa” I.\nTeatrietendus, mis on jäänud hinge?\nAdolf Šapiro lavastatud „Isad ja pojad” Linnateatris. Üheksa korda käisin vaatamas.\nTelefoniäpp, mis on teinud elu lihtsamaks?\nEi kasuta mingeid äppe.\nKohvik, kus tulevad head mõtted?\nKüllap Pariisis on õige mitu sellist kohvikut. Tallinnas ma üldiselt kohvikutes ei käi.\nMuusika, mis ei lähe meelest?\nLed Zeppelin ei lähe mul kunagi meelest.\nInimene, kelleta ma ei saa?\nMarit, mu elukaaslane. Ilma temata ma ei saaks hakkama.\nSeeder: EKRE ülbus hakkab meenutama Reformierakonna oma 60\nKapieestlane, kes riietab USA staadionid sinimustvalgesse 2\nRassismisüüdistused pühivad tuntud tooted ajaloo prügikasti 12


Soome loovutab osa koroonavaktsiinidest teistele ELi riikidele, kaasa arvatud Eestile - eestinen\nSoome loovutab osa koroonavaktsiinidest teistele ELi riikidele, kaasa arvatud Eestile\nEuroopa Liidu riigid otsustasid läinud neljapäeval, 1. aprillil, et osa vaktsiinidest loovutatakse riikidele, mis on koroonast enim räsitud. Andjate seas on Soome ja saajate seas Eesti.\nAsi otsustati ära liikmesriikide Euroopa Liidu saadikute mitu päeva kestnud kõnelustel, vahendab Reuters.\nTegemist on Pfizer-BioNTechi koroonavaktsiiniga Comirnaty, mida on Euroopa Liidule lubatud käesoleva aasta viimases kvartalis 100 miljonit doosi. Sellest 10 miljonit tarnitakse kiirkorras käesoleva aasta aprillis-mais.\nSellest kogusest saavad Austria, Tšehhi ja suvest ELi eesistujamaana tegevust alustav Sloveenia oma koguse täies osas kätte. Lisaks annavad ülejäänud ELi riigid oma osast 2,85 miljonit doosi Bulgaariale, Horvaatiale, Eestile, Lätile ja Slovakkiale, kus koroona olukord on kõige hullem.\n10 miljonist doosist ülejääv osa ehk 6,61 miljonit jagatakse ära ülejäänud ELi liikmesriikide vahel. See tähendab, et kui Soome oleks pidanud esimesest 10 miljoni doosi satsist saama 120 000 doosi, siis peale neljapäevast otsust saab Soome 86 000 doosi.\nSelline lahendus mõjutab Soome vaktsineerimist, aga mitte oluliselt. Soome ei anna oma vaktsiine lõppkokkuvõttes ära, aga vaktsiinide jaotus muutub veidi.\nLisavaktsiine saavad 5 Euroopa Liidu riiki on koroona käes palju kannatanud, nende seas on ka Eesti. Praegu on Eesti nakatumiste poolest rahvaarvu arvestades Euroopas 8. kohal.\nSoome jaoks on Eesti abistamine oluline, kuna Eestist käib Soome tööle palju inimesi. Eesti saab kiirkorras 62 000 doosi vaktsiini.


Kiiruse arvutamine – Taccle3 Eesti\nHome / Kiiruse arvutamine\n6 years ago by jyri with no comments and 1535 Views\nEdasijõudnudII kooliasteIII kooliasteKesktasetunnikavad ja õpiloodWeDo\nÕpilaste vanus: II kooliaste/III kooliaste\nÕppeaine(d): Matemaatika, tehnoloogia, informaatika\nVajalike materjalide loetelu: LegoWedo 2.0 komplekt, tahvelarvuti, mõõtejoonlaud, stopper\nAjakava: 2-3*45 minutit\nII kooliaste – kiiruse teema. Matemaatika tunnis antakse mõisted: teepikkus, kiirus ja aeg. Valemi õppimine.\nIII kooliaste – kiiruse teema, ühtlane ja mitteühtlane liikumine. Loodusõpetus ja matemaatika 7. klassis.\nII kooliaste. LegoWedo komplektiga konstrueeritakse masin, mis pannakse peale programmeerimist liikuma. Õpilased mõõdavad masina poolt läbitud teepikkust ja läbimiseks kulunud aega. Arvutavad kiiruse. Masinal saab muuta ülekandega mootori kiirust. Teha uued mõõtmised ja arvutused. Samuti on võimalik programmi koostamisel muuta mootori kiirust.\nIII kooliaste- Lisaks eelnevale on võimalik teha nüüd sellised programmid, et masin liiguks erineva kiirusega (kord kiiremine, siis aeglasemalt). Vastavalt teema arendusele saab joonestada ka liikumise graafikuid.\nKokkuvõttev tegevus: Kogu tegevuse võiks jäädvustada – pilt või video legoga konstrueerimisest ja mõõtmise läbi viimisest. Mõõtmistulemused kantakse aga töölehtedele, ülesande lahendused samuti. III kooliastmes lisanduvad graafikud. Koostatakse nn õpimapp.\nHindamisvõimalused: Võib hinnata õpimappi. Hinnata saab ka õpitud mõistete omandamist ja kiiruse valemi kasutamist ülesannete lahendamisel. Graafikute joonestamist või graafikult andmete lugemist.


Kuidas ravida glaukoomi kassidel\nKasside glaukoomi põhjustab silmasisese rõhu normaalsete väärtuste suurenemine ning sellega kaasnevad sageli sellised sümptomid nagu silmakahjustus ja nägemise kaotus. Hüpertensioon võib olla eelmine glaukoomi kalkun, kuigi see ei pea toimuma. On loomi, kes kannatavad stressiprobleemide tõttu ja võivad lõpuks tekitada pikaajalisi vigastusi. Seega, kui tekib kahtlus glaukoomi suhtes, soovitame teil kohe veterinaararsti juurde minna .\nVäikestel kassidel on normaalne silmasisene rõhk 15 kuni 25 mm Hg, kõik see on ohtlik. Kui see juhtub, võib nägemisnärv ja / või võrkkesta kahjustada, mis põhjustab ilmset muutust teie kasside silma tervises. Silmasisese rõhuga üle 30 mm Hg on see väga selge märk glaukoomi diagnoosimiseks; me anname teile rohkem teavet glaukoomi sümptomite kohta kassidel.\nSelle seisundi varajane ravi on hädavajalik hea nägemise tagamiseks, kuna üle ühe päeva kestnud glaukoomil võib olla pöördumatu toime. Mitu korda ei täida kasside omanikud probleemi seni, kuni on liiga hilja ja silmamuna tuleb eemaldada.\nKõige tavalisem glaukoomi ravi kassidel on paiksete, parenteraalsete või suukaudsete hüpotensiivsete ravimite kasutamine. Seda tüüpi ravimitega saate kontrollida teatud tüüpi glaukoomi ja see on tavaliselt elukestev ravi isegi nägemise kaotanud silmis. Kroonilise glaukoomi ravi võib hõlmata karboanhüdraasi ja pilokarpiini inhibiitoreid paikselt või suukaudselt. Lisaks tuleb ravida kõiki täiendavaid silmahäireid, mida on võimalik jälgida, et tagada teie kassi parim elukvaliteet.\nArvatakse, et osa glaukoomide poolt sekundaarsetes närvides põhjustatud kahjustustest on tingitud raku keemilisest glutamaadist. See on aminohape, mis on väga mürgine võrkkesta ganglionrakkudele, mis stimuleerib neid liigselt. Nägemisnärvi ja võrkkesta kaitseks kasutatakse ravimeid, mis blokeerivad glutamaadi retseptoreid ja kaltsiumikanali blokaatoreid. Seda tüüpi ravimit hinnatakse glaukoomi võimaliku ravina.\nMõnel juhul kasutatakse ravivastuse puudumisel silmaoperatsiooni, kui nägemisvõime säilitamise potentsiaal on olemas. Seda tüüpi sekkumine võib püüda vähendada vedeliku tootmist või isegi suurendada silma voolu kiirust, et vähendada rõhku. Kui glaukoomi ei saa kontrollida, on soovitatav teha siseelundite proteeside paigutamiseks siseelundite eemaldamine või teatud juhtudel, kui teie kassi silmad põhjustavad palju valu.\nTeine viis glaukoomi raviks on võrkkesta kaitsjate kasutamine, millel on tavaliselt head tulemused pikaajalise nägemisega silmis, mis viib pimeduse tekkeni või võib isegi takistada selle välimust.\nKui tegemist on ägeda glaukoomiga, on see tõsine haigusseisund, mis eeldab oftalmoloogilist hädaolukorda. See juhtum võib nõuda haiglaravi ja toimida silmasisese rõhu vähendamiseks, seega peame parima võimaliku tulemuse saavutamiseks kiiresti tegutsema. Alati on parem mitte jõuda sellele punktile, mistõttu on oluline varajane diagnoos, et vältida suuremaid probleeme teie kasside silma tervisele.


Teisenda Petabait SI mõõtühikuks Jottabitt SI (Bait / Bitt)\nPetabait SI to Jottabitt SI\nKui palju on Jottabitt SI ühes Petabait SI?\n1 Petabait SI = 0,000 000 008 Jottabitt SI - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Petabait SI mõõtühikuks Jottabitt SI teisendamiseks.\nTeisenda Petabait SI mõõtühikuks Jottabitt SI:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '817 Petabait SI'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Bait / Bitt'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '74 Petabait SI na Jottabitt SI' või '9 Petabait SI to Jottabitt SI' või '19 Petabait SI -> Jottabitt SI' või '46 Petabait SI = Jottabitt SI'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(99 * 24) Petabait SI'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '817 Petabait SI + 2451 Jottabitt SI' või '14mm x 63cm x 4dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Roheline kool: Räpina Aianduskooli projekt "Sõprusetera"\n2.a klass võtab teist aastat järjest osa Räpina Aianduskooli projektist "Sõprusetera". Eelmisel aastal kasvatasime projekti raames aed- ja lillherneid. Sellel aastal on fookuses kurgid. "Sõprusetera" projekt algab traditsiooniliselt sõbrapäeval ja nii külvasime meiegi kurgiseemned 15. veebruaril, mis oli esmaspäevane päev ja ühtlasi ka koolis päev sõpruse tähistamiseks. Enne kurkide külvamist lugesime aianduskooli poolt saadud õpetust ja vaatasime videot ning asusime tegutsema.\nOotasime põnevusega taimede tärkamist ning siis juba loendasime pärislehti, et saaks kurgitaimed suuremasse potti ümber istutada. Jätkasime taimede kastmist ning 29. märtsil istutasime taimed ümber veel suuremasse potti ja lisasime pillirookõrtest tugikepid.\nAprillis kolisid kurgitaimed õpetajatetoa aknalauale, sest meie klass jäi neile liiga pimedaks. Nüüd külastame neid paar korda nädalas kastekann ühes.\nJuba kuu aja pärast, kui õpilased lähevad suvevaheajale, siis kolivad kurgid koos lastega nende päriskoju ja rõõmustavad neid puhkuse ajal edasi. Praegu aga saavad nad veel nautida päikest ning õpetajate ja laste lahkeid pilke koolimajas.


7. aprillist 2017 7. juunini toimus hajaasustuse programmi taotluste vastuvõtt Rannu vallas.\nRannu Vallavalitsuse korraldus hajaasustuse programmist toetuste maksmise kohta, 21. juuni 2017 nr 190\nKorralduse lisa (toetuste saajad)\nHajaasustuse programmi taotluste hindamise komisjoni moodustamine\n1) Ants Luik Kaldamäe talu projektid\n2) Carmen Mets Teeääre talu juurdepääsutee lõpparuande kinnitamine\n3) Keljo Komissarovi projekti „Kuusalu talu juurdepääsutee rekonstrueerimine“ lõpparuanne\n4) Vaido Petseri projekti „Mõtsa kinnistu imbväljaku ja septiku paigaldamine“ lõpparuanne\n5) Ainar Kinsigo "Kinsigo kinnistu kanalisatsiooni projekt" lõpparuanne\n6) Laine Saareots "„Peetri kinnistu septiku ja imbväljaku ehitamine“ ja „Peetri kinnistu veetrassi ja kaevupumba paigaldus“lõpparuanne.\n7) Margo Ratassepp „Lombi talu septiku ja imbväljaku ehitamine“ lõpparuanne.\n8) Viive Vink „Maasika kinnistu kanalisatsioonitorustiku ja imbväljaku rajamine“ lõpparuanne.\nAruandevormid leiate EAS kodulehelt: http://www.eas.ee/teenus/hajaasustuse-programm/\n2016. aasta taotlusvoor on lõppenud\n22. märtsist 2016 algab hajaasustuse programmi taotluste vastuvõtt Rannu vallas.\nTaotlus koos lisadokumentidega esitatakse Rannu Vallavalitsusele. Töid tohib alustada alles pärast seda, kui projekti osas on tehtud rahastamisotsus ning toetuse saajaga on sõlmitud toetusleping.\nSelleks, et Teie taotlus vastaks kehtestatud nõuetele, lugege enne taotluse koostamist kindlasti läbi programmdokument ja konsulteerige taotluse osas - vallavanem Maano Koemets, tel 53425242, maano.koemets@rannu.ee\nHajaasustuse programmi hindamiskomisjoni moodustamine 05.04.2016\nHindamiskomisjoni koosseisu muutmine 20.06.2016\nHajaasutuse programmist toetuste rahuldamise otsus 28.06.2016\nToetuse saajate nimekiri 28.06.2016\nLõpparuande kinnitamine, Kalev Arras\nLõpparuande kinnitamine, Silvi Rasva\nLõpparuande kinnitamine, Jaano Kaaver\nLõpparuande kinnitamine, Jüri Tobber\nLõpparuande kinnitamine, Jaan Eensaar\nLõpparuande kinnitamine, Lauri Koni\nLõpparuande kinnitamine, Kulno Tõldsepp\nLõpparuande kinnitamine Aive Reismaa\n2015 hajaasustuse programmi programmdokument\nProjekti eelarve blankett\nRannu valla hindamiskomisjoni koosseisu kinnitamine\nRannu valla hindamiskomisjoni koosseisu muutmine\nToetuse saajate otsus, taotluste rahuldamine\nTäiendav otsus toetuse saajate osas\nLõpparuande kinnitamine Sigrid Kitsing\nLõpparuande kinnitamine Nele Mägi\nLõpparuande kinnitamine Elvi Naudi\nLõpparuande kinnitamine Meelis Kask\nTartu Maavalitsus annab teada, et algas hajaasustuse programmi taotluste vastuvõtt Haaslava, Kambja, Konguta, Laeva, Luunja, Mäksa, Meeksi, Nõo, Puhja, Rannu, Rõngu, Vara, Võnnu ja Ülenurme vallas.\nHajaasustusega maapiirkondades elavad lastega pered ja pered, kus elab kuni 35-aastane määratud puudega isik, saavad taotleda toetust majapidamiste veesüsteemide, kanalisatsioonisüsteemide, juurdepääsuteede ning autonoomsete elektrisüsteemidega seotud tegevusteks.\nToetatavate tegevuste ja abikõlblike kulude loetelu ning taotlemise tingimused leiate regionaalministri 18.03.2014 käskkirjast nr 1-4/57 “Hajaasustuse programm“, mis on koos taotlusvormidega kättesaadav kohalike omavalitsuste veebilehtedel ja Tartu Maavalitsuse veebilehel tartu.maavalitsus.ee.\nNõuetele vastavaid taotlusi võtavad vastu majapidamise asukohajärgsed vallavalitsused kuni 27. maini 2014.\nProgrammi infopäev toimub 16. aprillil 2014 algusega 14.00 Tartu Maavalitsuses IV korrusel (Riia 15 Tartu). Registreeruda heili.uuk@tartu.maavalitsus.ee või tel 7305 237 (Heili Uuk).\nRannu Vallavalitsuse korraldus, toetuse saajad\nRannu Vallavalitsuse hajaasutuse komisjoni koosseis\nProjekti "Pilliroo AÜ 16 veepuhastusseadme paigaldamine" aruande kinnitamine\nProjekti Küti kordoni puurkaevu rajamine aruande kinnitamine\nProjekti Soovere talu puurkaevu rajamine aruande kinnitamine\nHajaasustuse programm 2013 toetab maapiirkonnas elavate lastega perede elutingimuste parandamist 4 valdkonnas:\nTaotlemise üldine eeldus on:\n-taotleja peab olema füüsiline isik,\n-taotleja alaline elukoht peab olema majapidamine, millele projektiga toetust taotletakse,\n-taotleja elukoht rahvastikuregistri andmetel peab olema alates taotlemise aasta 1. jaanuarist kuni toetuslepingu sõlmimiseni majapidamine, millele projektiga toetust taotletakse,\n-taotleja leibkonnas peab olema taotlemise ajal vähemalt üks alla 18-aastane isik, kelle alaline elukoht on majapidamine millele toetust taotletakse ja rahvastikuregistri andmetel on see majapidamine alaealise elukoht olnud taotlemise aasta 1. jaanuarist kuni toetuslepingu sõlmimiseni,\n-majapidamine, millele toetust taotletakse asub hajaasustusalal.\nHajaasutuse programmi toetuse suurus ühe projekti kohta on maksimaalselt 6500 eurot. Toetuse taotleja omaosalus peab olema vähemalt 33,33% abikõlblikest kuludest.\nRannu vallavalitsus võtab hajaasustuse programmi taotlusi vastu 22.08. kuni 06.10.2013 tööpäeviti Rannu vallamajas. Taotlused koos nõutud lisadega esitada allkirjastatult paberkandjal. Taotlusi võib esitada ka digitaalselt vallavalitsus@rannu.ee\nSoovitame enne taotluse esitamist põhjalikult tutvuda kõigi alltoodud programmi dokumentidega, täita taotluse blankett ja lisada sinna juurde täidetud lisad ja hinnapakkumised.\nKüsimuste korral pöörduge vallavanem Maano Koemetsa poole tel 53425242 või maano.koemets@rannu.ee\nNB! Rannu Vallavalitsus on programmdokumendi alusel järjestanud toetatavad valdkonnad prioriteetsuse järgi järgmiselt:\nRannu Vallavalitsus on programmdokumendi alusel seadnud eelistatavaks sihtrühmaks puudega isikud.\nProjektide toetusraha tuleb 50% ulatuses riigilt ja 50% ulatuses valla eelarvest. Täna ei ole selge, kui palju Rannu vald riigi poolt toetust saab, see selgub peale taotlusvooru lõppu oktoobrikuu jooksul.\nLisa autonoomne elektrivarustus\nLisa garantiikirja blankett\nBlanketid EAS-i veebilehel\nRannu vallavalitsuse korraldus programmi rakendamise kohta\nRannu Vallavalitsuse otsused 2013 .a aasta hajaasusutuse programmis:\n1. Rannu vallavalitsuse korraldus hindamiskomisjoni moodustamise kohta\n2. Rannu vallavalitsuse korraldus toetuse saajate kohta\n3. Aruande kinnitamine Alvar Tamm\n4. Aruande kinnitamine Magdalena Kalev\n2011 aasta hajaasustuse veeprogramm\nRannu Vallavalitsus otsustas hajaasustuse veeprogrammi projekte toetada järgmiselt:\nToetuse saajate aruannete kinnitamine:\nToetusrahade jaotamise korraldus:\nRannu Vallavalitsus võtab hajaasustuse veeprogrammi toetuse taotlusi vastu perioodil 25. aprill kuni 31. mai 2011.\nHajasustuse veeprogrammi eesmärk on hajaasustusega piirkondades majapidamistele joogivee kättesaadavuse tagamine või parandamine. Toetatakse järgmisi tegevusi:\n2) olemasolevatest või uutest kaevudest joogiveetorustiku ehitamine ja selle ühendamine hoonesisese veesüsteemiga;\n3) kaevude varustamine vee pumpamiseks ja puhastamiseks vajalike tehniliste seadmete ja tarvikutega, sealhulgas selleks vajalike elektritööde teostamine;\n4) rajatud hooneteväliste veesüsteemide teostusmõõdistamine;\nToetust saab taotleda füüsiline isik või MTÜ. Taotlusi võetakse vastu füüsiliselt isikult, kes rahvastikuregistri andmete järgselt elab Rannu vallas hiljemalt alates 01.01.2010.\nToetust saab taotleda kuni 66,67 % projekti maksumusest. Ise tuleb panustada 33,33 % kogumaksumusest.\nToetuse taotleja saab avaldust esitada kohapeal vallamajas tööaegadel või täidab ise blanketi, mis on saadaval allpool lingi kaudu ja edastab dokumendid digiallkirjaga e-kirjaga.\nSoovitame enne taotluse esitamist kindlasti tutvuda programmi tingimustega, sest taotluse lisana peab esitama ka mõnel juhul veeproovid, igal juhul eelarve ja hinnapakkumised.\nProgramm, eelarve blankett ja taotluse blankett on saadaval siin:\nInfo 53425242, Maano Koemets.


Aeroobset - 104 õppematerjali - Annaabi.ee, lehekülg: 6\n"aeroobset" - 104 õppematerjali\nHistoloogia-alased mõisted Histoloogia- teadus rakkude, kudede ja organite arenemisest, ehitusest ja talitusest Ehituselt ja funktsioonilt ühtsed rakud moodustavad koe o Kude koosneb rakkudest ja nende tekistest- rakuvaheaine ja koevedelik, mis on toodetud rakkude poolt ja rakkude vaheliss...\nMakrotsükli (psühho-motoorsed, kognitiivsed, afektiivsed) eesmärgid: Eesmärk võistelda jaanuaris koolidevahelises ujumisvõistluses Mesotsükli (psühho-motoorsed, kognitiivsed, afektiivsed) eesmärgid: Ettevalmistavas faasis tõsta maksimaalse hapnikutarbimise taset ja arendada jõudu, Mikrotsükli (psühho-motoorsed, kognitiivsed, afektiivsed) eesmärgid: Arendada aeroobset vastupidavust Tunni (psühho-motoorsed, kognitiivsed, afektiivsed) eesmärgid: Harjutada jalgade tööd ja tõmmete tehnikat Tunniks vajalikud õppevahendid Käelapatsid, kummilint Üliõpilane : Eliise Saska Tunni Harjutuse Harjutuse tegevuse kirjeldus Dosee- Metoodilised ja osa, toime ring organisatoorsed aeg...\nSpordiüldainete küsimused ja vastused kokku pandud\n->B-rühma vitamiinidel ja C-vitamiinil on suur tähtsus organismi energiavarustusega seotud protsesside regulatsioonis. Nende vitamiinide vaeguse korral inimese töövõime langeb ja kehalisel pingutu- sel tekib kiiresti süvenev väsimus. ->foolhape ja vitamiin B12 reguleerivad heemi sünteesi ja vererakkude loomet, tagades sellega kehas hapniku transpordi ning mõjutades aeroobset töövõimet. ->vitamiinid A, C ja E toimivad antioksüdantidena, aidates kontrolli all hoida nn vabade radikaalide kahjustavat mõju organismi struktuuridele. Kehalisel tööl vabade radikaalide produktsioon eelkõige kontraheeruvate lihaserakkude mitokondrites suureneb ja nende hulga kontrollimatu kasv seaks ohtu organismi normaalse talitluse. 7.Kirjeldage lühidalt peamisi seoseid, mille kaudu erinevad mineraalained võivad mõjutad...\nToit, toitumine ja sportlik... -


Millest on eestlased poeletid juba puhtaks teinud? Ikka kärakast ja vetsupaberist! - Postimees TV - videod, saated, ülekanded\nGaasimaskis ostleja toidupoes. / Foto: Kuvatõmmis Facebookist\nKOROONAKRIIS ⟩ Millest on eestlased poeletid juba puhtaks teinud? Ikka kärakast ja vetsupaberist!\nElu24 12. märts 2020 20:54\nPeaministri Jüri Ratase sõnul on Eestis koroonaviiruse tõttu hädaolukord. Rahva muret olukorra suhtes peegeldavad ehk kõige paremini toidupoed ja sotsiaalmeedia, kus leidub kõike head ja paremat — aga kange kärakas ja vetsupaber on kahjuks otsas!\nElu24 lugejale vaatas täna õhtul Lasnamäe Maximas alkoholiletis otsa kummaline vaatepilt. Alkoholi oli küllaga, kuid kõige kangem oli otsas.\nNimelt oli 14,29 eurot maksev 80-kraadine Viru Valge Vägev ainus, mis Maximas otsa oli saanud.\nHuvi just selle kange alkoholi vastu võib põhjendada aga tõsiasi, et käte desinfitseerimiseks peab alkoholisisaldus olema vähemalt 60 protsenti, vahendab Kodustiil.\nKõike muud Lasnamäe Maximast saab, aga kõige kangem viin on otsas. / Foto: Raigo Pajula\nAinuke viin, mis otsas oli Lasnamäe Maximast ära ostetud, oli muidugi kõige kangem, Viru Valge Vägev. / Foto: Raigo Pajula\nNähtud on kahte Viru Valge Vägevat! Nagu oli ka arvata on need nüüd mõeldud desinfitseerimiseks.\nViru Valge Vägev on 80-kraadine ning aitab kaitsta koroonaviiruse vastu. Kodanik on oma kangest kärakast teinudki puhastusvahendi, küllap eesmärgiga pindu puhastada. / Foto: Lugeja foto\nSotsiaalmeediasse sattus ka koomiline video-lugu, kus eestlane imestas Prismas ostlejate üle. Nimelt jäid silma tühjad letid, millelt olid kadunud vetsupaber, konservoad, päikseprillid ja mähkmed.\nMehhikos toodetav Corona õlu oli video-loo autori rõõmuks õnneks alles!\nNeljapäeva õhtul tekkis Facebooki ka uus konto, mis sai nimeks «Märgatud: koroona Eestis». Mõne minutiga tekkis kontole pilte kui ka video olukorrast, mis toidupoes silma jäi. Grupp muutus esimese õhtuga väga populaarseks ning kogus mõne tunniga ligi 400 jälgijat.\nMuidugi ilmus sinna kohe ka tõestus sellest, mis on Eestis hetkel kõige kuumem kaup — tualettpaber! Kas sinul on vestupaberit ikka koju varutud?\nTelliskivi Rimist on samuti kõik vetsupaber ära ostetud! / Foto: Lugeja foto\nMuidugi tähendab vetsupaberi (tõusev? - toim) populaarus seda, et sellest on saanud hea toode kauplemiseks. Juba on tekkinud Facebooki grupp, mis tegeleb vetsupaberi ostu, müügi, vahetuse ning muidugi ka rendiga.\nGrupp on loodud 12. märtsil umbes kaheksa ajal õhtul ning sel oli mõne tunniga rohkem kui 3000 liiget. Tualettpaberile pühendatud grupi populaarsus tõestab aga veelgi, et vetsupaber on hetkel väga trendikas!\nFacebooki on juba loodud grupp, mis tegeleb vetsupaberi kauplemisega. Soovi korral saab vetsupaberit ka rentida. / Foto: Kuvatõmmis Facebookist\nNeed, kel on huvi vetsupaberi vastu või soovivad ise sellega kaubitseda, leiavad avaliku grupi SIIT.\nTelliskivi Rimis olid ostetud ära ka kõik makaronid ja purgisupid. Muna riiul oli samuti hõre. Kõike muud oli aga küllalt.\nTelliskivi Rimis on olnud kuumaks kaubaks ka munad. / Foto: Lugeja foto\nÜks Facebooki kasutaja jagas toidupoest tühja saia- ning leivaletti.\nLisaks tühjadele riiulitel on poodides ja ka ühistranspordis silma jäänud veel üks omapärane nähtus. Koroonahirmu tõttu on mõni otsustanud avalikkuses liikuda vaid gaasimaskiga.\nMärgatud ühistranspordis — tallinlane ja gaasimask. / Foto: Lugeja foto\nPrismas oli samuti näha ostlejat, kes kaitses end koroona eest gaasimaskiga. / Foto: Kuvatõmmis sotsiaalmeediast\nMärgatud: koroona Eestis Facebooki konto kasutaja valis gaasimaskiga ostleja endale lausa profiilipildiks.\nTundub, et ühel koroonaviiruse kartjal gaasimaski käepärast võtta ei olnud. Õnneks leidis vanem naisterahvas endale toidupoe külastuseks siiski sobiva maski!


Tuunika Elbe (muster 100-1; lõngast Bomull-Lin) - Rubentirts-Looduslikud lõngad\nDROPSi heegeldatud motiividega kolmveerand varrukatega tuunika lõngast “Bomull-Lin”\nSuurus: S – M – L – XL -XXL\nLõng: Garnstudio DROPS Bomull-Lin,\n50 g / 85 m350-400-400-450-500 g värv nr 03, helebeež\nja kasuta: Garnstudio DROPS Cotton light,\n50 g / 110 m 100 g kõikidele suurustele värv nr 17, helebeež\nDROPSi RINGVARDAD: 7 mm – või sobivad, et saavutada koetihedus 14 silmust x 17 rida parempidises koes Bomull-Lin lõngaga = 10 x 10 cm.\nDROPSi heegelnõelad: 4,5 mm – ruutude jaoks ja 3,5 mm – ruudu viimase ringi jaoks. Heegeltihedus – 1 ruut = 12 x 12 cm.\nTuunika juhendid saad vaadata ja välja tükkida siit: https://www.garnstudio.com/pattern.php?id=3238&cid=29\nVaata skeemi M.1. NB! Heegelda skeemi M.1 viimasel ringil kinnissilmuseid 3,5 mm heegelnõelaga.HEEGELDATUD ÄÄRIS\nVaata skeemi M.2.RIPSKUDE (edasi-tagasi kududes): koo kõik read parempidi.\nLoo üles 98-106-110-118-128 silmust (sisaldab 1 ääresilmust mõlemal serval) 7 mm varrastele Bomull-Lin lõngaga. Koo 4 rida ripskoes ja edasi koo parempidises koes.\nKui töö pikkus on 6 cm, kahanda ühtlatse vahedega 5 silmust (umbes 16-17-18-19-20 silmust iga kahanduse vahel). Korda kahandamist iga 5-5,5-6-6-6,5 cm järel kokku 7 korda – kahanda töö PP kududes 2 pr kokku = 63-71-75-83-93 silmust.\nKui töö pikkus on 53-54-55-56-57 cm, koo maha käeaukude jaoks mõlemal serval igal teisel real: 3 silmust 1-1-1-2-2 korda, 2 silmust 1-2-2-2-3 korda ja 1 silmus 1-2-3-3-5 korda = 51-53-55-57-59 silmust.\nKui töö pikkus on 70-72-74-76-78 cm, koo maha kaelaaugu jaoks keskmised 33 silmust ja järgmisel real kahanda 1 silmus kaelakaarel = 8-9-10-11-12 silmust on õlal. Koo silmused maha, kui töö pikkus on 72-74-76-78-80 cm.\nLoo üles ja koo nagu seljaosa, kuni töö pikkus on 39-41-43-45-47 cm (kahandamised on tehtud). Koo 4 rida ripskoes keskmiste 41 silmustega, ülejäänud silmused koo nagu enne ja siis koo maha keskmised 35 silmust kaelakaare jaoks = 14-18-20-24-29 silmust on mõlemal poolel.\nJätka parempidises koes ja esiserva 3 silmust koo ripskoes.\nKui töö pikkus on 53-54-55-56-57 cm, koo maha käeaugu jaoks nagu seljaosal = 8-9-10-11-12 silmust on õlal.\nKoo silmused maha, kui töö pikkus on 72-74-76-78-80 cm.\nLoo üles 31-32-34-36-37 silmust (sisaldab 1 ääresilmust mõlemal serval) 7 mm varrastele Bomull-Lin lõngaga ja koo 4 rida ripskoes.\nKui töö pikkus on 5-5-5-6-6 cm, kasvata 1 silmus mõlemal serval iga 2,5-2,5-2,5-2-1,5 cm järel kokku 10-10-10-11-13 korda = 51-52-54-58-63 silmust.\nSAMAL AJAL, kui töö pikkus kõikidel suurustel on 8, 13 ja 22 cm, koo 2 rida ripskoes kahekordse lõngaga (mõlemast sordist 1).\nKui töö pikkus on 33-31-31-30-29 cm, koo maha varrukakaare jaoks mõlemal serval igal teisel real: 3 silmust 1 kord, 2 silmust 2-2-2-2-3 korda, 1 silmus 1-2-3-3-5 korda ja siis 2 silmust mõlemal serval, kuni töö pikkus on 40-40-41-41-42 cm.\nNüüd koo maha 3 silmust mõlemal serval 1 kord ja siis koo silmused maha.\nVarruka pikkus on 41-41-42-42-43 cm.\nHeegelda 4 ruutu 4,5 mm heegelnõelaga Cotton Viscose lõngaga– vaata skeemi M.1.\nHeegelda 4 ahels ja ühenda 1 aass-ga ringiks. Heegelda 3 ahels ja 11 sammast ringi jne. – vaata skeemi M.1.\nÕmble ruudud kahekaupa kokku, säti nii, et 1 silmus on igas kinnissilmuses. Heegelda rida ühekordseid sambaid ruutude ümber 3,5 mm heegelnõelaga Cotton Viscose lõngaga.\nÕmble ruudud tuunika kaeluse avause allääres ühele poolele ripskoe silmuste reale.\nKülje pool pane ruudud üle kahe äärmise silmuse ja kinnita väikeste pistetega. Ruudud peavad olema õlast 6 cm kaugusel.\nÕmble samamoodi ka 2 teist ruutu teisele poole.\nÕmble õlaõmblused. Õmble külge varrukad. Õmble varruka- ja küljeõmblused 1 ääresilmuse kõrvalt.\nHeegelda skeemi M.2 järgi 4,5 mm heegelnõelaga Cotton Viscose lõngaga varruka ja kaelkaare ümber.\nLõpetuseks tee 1 rida kinnissilmuseid varruka serva, kaelakaare ja lõhiku ümber.\nHeegelda 4 ahels 4,5 mm heegelnõelaga Cotton Viscose lõngaga ja ühenda 1 aass-ga ringiks.\nNüüd heegelda ahelsilmuste kett, kuni paela pikkus on 60 kuni 70 cm ja lõpetuseks tee 1 aass lõpus olevasse neljandasse ahels-sse.\nTõmba pael esiosa kahe ruudu vahelt läbi.\nTee mõlemale paelale tutt järgmiselt: lõika Cotton Viscose lõngast 20 lõngajuppi pikkusega 25 cm. Murra kokku, tõmba ringist aas ja tõmba lõngajupid aasast läbi.\n= NUPP: heegelda 4 poolikut väga lõtva poolsammast ilma viimast lõnga läbitõmmet tegemata (= 9 aasa heegelnõelal). Võta lõngakeerd ja tõmba lõng läbi esimese 8 aasa heeglenõlela. Võta lõngakeerd ja tõmba läbi kahe viimase aasa heegelnõelal.\nPluus Avalon (muster 113-13 ; lõngast Kid-Silk ja Safran)


Max Dehn kirjutas üks esimesi süstemaatilisi väljapanekuid ja topoloogia (1907) ja hiljem sõnastati olulised probleemid grupi esitlusi, nimelt sõna probleem ning isomorphism probleem.\nDehn õppis Göttingeni all Hilbert 's järelevalvet saada doktorikraadi aastal 1900 kohta väitekirja õigus Die Legendreschen Sätze über die Winkelsumme im Dreieck. Alates 1921 kuni 1935 oli ta juhataja Pure and Applied Mathematics Ülikooli Frankfurt kuid ta oli sunnitud lahkuda oma postitus natsistliku režiimi 1938.\nAastal 1940 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, reisimine on läbi Skandinaavia, Venemaa ja Jaapan. Kui USA õpetas ta mitmete ülikoolide ja kõrgkoolide, näiteks ülikooli Idaho in Pocatello, Illinois Institute of Technology ja St John's College in Annapolis. Kuid ta ei suuda leida täiskohaga seisukoht ja Saunders Mac Lane hiljuti kirjutas:\n... Kõige matemaatikud põgenevad Euroopas olid aidanud mingi positsiooni Ameerika Ühendriigid ... Mäletan, kaks juhtumit rikete: Max Dehn, märkis töötamiseks topoloogiast, sain ainult nõrk positsioon.\nNõrgal positsioonil, millele Mac Lane, oli Black Mountain College. See kolledž ei olnud akrediteeritud kraadi ja õpetanud peamiselt loovate kunstide. Puudus koolitatud matemaatik töötajate kohta, kui Dehn oli kutsutud kaks loenguid seal 1944. Ta mõistis, et ta ei saanud loengu arenenud matemaatika nii ta andis oma loenguid Üldine juured matemaatika ja ornamentics ja mõne hetke arengu matemaatiliste ideid.\nTa pakkus alaline ametikoht seal 25 $ kuus. Ta pidas läbi $ 40 kuus, mis oli kokku lepitud. Dehn liitunud teaduskonna 1945 ja püsis seal kuni oma surmani. Dehn oli ainult matemaatik kunagi õpetada Kolledžis, mille lõpetas 1956.\nDehn silmapaistva teadustöö rekord on teravas vastuolus tema madal lõplik postiga. Ta oli intuitiivne geometer, stimuleerib Hilbert 's enesestmõistetav lähenemine teemale. Dehn oli lahendatud kolmandiku Hilbert 's 23 probleemid ühilduvust polyhedra. Aastal 1907 Dehn kirjutas üks esimesi süstemaatilisi väljapanekuid ja topoloogia koos Heegaard. Tol ajal topoloogiast kutsuti "analüüs Armastus".\nDehn töö topoloogiast tõi talle arvesse uuringu rühmade, eelkõige grupi esitlusi, mis tekivad loomulikul topoloogiline kaalutlustel. Dehn sõnastada olulised probleemid grupi esitlusi, nimelt sõna probleem ning isomorphism probleem.\nSõna probleem nõuab põhimõttelist küsimust, kas on olemas algoritmi, kas sõna rühma antud esitus on tühine. See on nüüdseks näidanud, et sellist algoritmi ei eksisteeri üldse. Teadusuuringud, mis käsitlevad küsimused sedalaadi on endiselt suur tähtsus kombinatorisista grupi teooria.\nDehn ka kirjutas staatika, Projektiivinen lennukid ja ajalugu matemaatika.\nPaul L Chessin on kirjeldatud mõned huvitavad isiklikud mälestused Dehn:\n1945, [Dehn] asendatakse Rudolph Langer, siis juht matemaatika osakond Madison, Wisconsin, kes läks hingamispäeva Ülikoolis Texases. Prof Dehn tuli õpetada mitmeid kraadiõppe kursused. Ma käisin oma kursuse Mittelineaarsed osaline Diferentsiaalvõrrandid.\nMeil oli hea meel on saksa keelt kõnelev õpetaja, sest meil oli võtta meie saksa keele eksamite (nõutav doktorikraad). Ta on omakorda keeldus, sest see oli see termin, et ta pidi võtma oma kontrolli USA kodakondsuse!\nMax pidurdaks toodud Rathskellar (ainult ülikoolilinnaku õlle loomist Big Ten ülikoolid). Me õppisime rohkem õlut stube - näiteks tema isiklik elu. Ta oli must lammas tema pere. Nii kaua kui ta jäi oma ülikooli, ta toetas. Seega on ta saanud palju doktoriõppe.\nTa kõnelema kreeka keeles, mõned lõigud alates klassikast, õlu Stein käsikäes. Sel ajal, millega sätestatakse lõplik klasside, ta lihtsalt kutsus osalemise ja ükshaaval palus peamiselt pealkirju peatükid õpik. Selge, et me võiks lühidalt edasi, et olla kindel õige vastus. Ma arvan, et ta tegi midagi 18's ja 3-4 B's.\nKogu klassi istungid ta katkestab mõned väljendanud muret läbib oma kodakondsust uurimist.


Peaminister Ansip lubab tulumaksu vääramatut langust - Maksumaksja Portaal\nPeaminister Ansip lubab tulumaksu vääramatut langust\nAvaleht » Maksu-uudised » Peaminister Ansip lubab tulumaksu vääramatut langust\nPeaminister Andrus Ansip andis kolmapäeval üheselt mõista, et Reformierakonnale on püha tema lubadus alandada üksikisiku tulumaks nelja aastaga 18 protsendini. “On ilmselge, et valimiste võitjaerakond oma pealubadusest ei tagane,” teatas Reformierakonna esimees kõneluste avavooru järel. Ansipi sõnade kohaselt on just maksupoliitiliste erimeelsuste tõttu Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide kokkulepe veel väga kaugel. Ühise keele leidmist pidas ta aga võimalikuks. Ansip vihjas, et kompromissina võib Reformierakond nõustuda tulumaksuvaba miinimumi tõstmisega. Sarnane maksude vähendamise skeem kirjutati neli aastat tagasi sisse ka Juhan Partsi valitsuse võimuleppesse. Maksuteema ongi uue valitsuse moodustamise peamine valupunkt. Kui Reformierakonna eilsed konsultatsioonid nii Isamaa ja Res Publica Liidu kui ka rohelistega läksid suhteliselt libedalt, siis seda vaevalisemalt kulgesid need sotsidega. Loe täpsemalt: http://www.epl.ee/artikkel/377414


Warlocks liha ei tea, kuidas süüa kõike. See on ebatavaline tassi hakkliha ja kartulid võib leida ainult Valgevene, Poola ja Leedu kööki.\nMaking sellised tooted võivad olla erinevad. Täna tutvustame teile kolme retseptid, mis ei sisalda kalleid tooteid, kuid nõuab palju vaeva.\nKas sortsude maitsev (pannkoogid liha): samm-sammult retsept\nEsitatud tassi osutus mitte ainult rõõmsameelne ja maitsev, vaid ka ilus, on vaja rangelt järgima retsept. Sest alguses on soovitatav osta järgmisi tooteid:\nkartul keskmiselt - umbes 2,5 kg;\nviljaliha koos väikese koguse pekki - umbes 500 g;\nmõru pirn sibul - 2 pead;\nVäiksemad meresool, piment must, ükskõik maitsetaimed ja maitseained - kasutada omal äranägemisel;\nkoor salvestada rohkem rasva - umbes 2 supilusikatäit suur;\nmaamees suur muna - 1 tk.,\nnaturaalne või õli - 30 g;\nprofiltirovannuyu joogivesi - paar suur lusikad;\ndeodoreeritud taimeõli - praadimiseks tooteid.\nTee aromaatne jahvatatud sealiha\nHuvitav, kuidas kokk liha nõiad? Kõigepealt teha aromaatne täitematerjaliks. Selleks, sealiha viljaliha vaja head pesu ja seejärel haki väikesteks tükkideks. Soovi korral saab kasutada hakklihamasin.\nJärgmine maapinnale toote lisamiseks meresool, erinevate vürtside, hakitud sibul pea, paprika ja hakitud peterselli. Kui te arvate, et täidis on liiga kuiv, tuleb lisada see lisada ostude suur rasva hapukoor ja paar lusikatäit joogivesi. Kokkuvõttes kõik osad vaja segada ühtlaseks.\nCooking kartul aluse\nWarlocks liha- nõuda kohustuslikku kasutamist pehme aluse. Kuid see ei tohiks olla eraldi sõtkudes tainas, alus on valmistatud kartulid.\nSeega mugulad köögiviljade nõuab head pesu ja puhas. Järgmine, mida nad vajavad hõõruda suur riiv. Kui teil on köögikombain, siis lihvimine kartuli saab rakendada seda.\nPärast töötlemist köögiviljad tuleb panna marli kott tihedalt ja riputada üle sügava kausi. Suurim jättes kartulid niiskust väljendatakse vees tuleb tühjendada kaussi ja tärklise väljakujunenud allosas jällegi lisades pulbrilise mugulad.\nTeostades toimige, on ta kohustatud panna kartul riivitud sibul, lahtiklopitud munaga ja soola maitse koostisosi. Selle tulemusena, siis on plastikust taimsed baasi tuleks moodustatud, mis sobib hästi modelleerimine.\nMoodustamise protsessis võluriteks\nWarlocks liha- moodustatud väga lihtsalt. See nõuab, et võtta natuke kartuli tainas ja seejärel muuta see ei ole väga paks kook. Lisaks keset toodet tuleb asetada maitsestatud jahvatatud sealiha 1,5 magustoit lusikad. Ühendamine servad köögiviljade viilud, sa peaksid kena kartul pallid liha sees. Allesjäänud toote tuleks moodustatud samal viisil.\nProtsessi praadimine pliidi\nMe mõistame rohkem kui süüa liha nõiad. Nüüd peame võtma suure pann ja kuumuta seda tugevalt taimeõli deodoreeritud, segatud toiduõli. Järgmine pannil on vaja panna kartul pallid hakkliha ja praadida kõiki osapooli üles tugev pruunistamine. Sel juhul tuleks toode regulaarselt lülitage lusika või spaatli, et nad ei põlenud.\nKüpsetamine ahjus tooted\nÜldjuhul võlurid liha keedetud ainult pannil. Aga nagu me tegime ringi toote, siis nad ei saa praadida sees. Sellega seoses soovitame dopech neid ahjus.\nSelleks vala vesi veidi sügavamale kuju (võib puljong), ja seejärel panna kõik praetud toodet. Pärast seda, iga palli soovite panna lusikatäis hapukoort. Sellisena Nõu tuleb küpsetatakse ahjus umbes 25 minutit temperatuuril 185 kraadi.\nTeenib loominguline köök tabelis\nNüüd sa tead, kuidas küpsetada võlurid koos liha ahjus. Pärast selle aja möödumist toodet tuleb eemaldada ja korraldada plaadil. Serveeri neid õhtusöök on vaja koos tomatikastme ja värskeid ürte.\nKuidas kokk liha võlurid kiiresti ja maitsev?\nKui teil on vaja kiiresti koostada rõõmsameelne ja toitev eine, soovitame kasutada järgmisi konkreetseid retsept. See ei hõlma suur hulk komponente ja ei nõua palju aega.\nNiisiis, teha oma nõiad kartul liha, peame:\nkartulid on väikesed - umbes 1 kg;\nKanarind jahutatud - 500 g;\nKeskmine muna maamees - 1 tk.,\nKvaliteetsed jahu - 3 spl suur;\nsalat sibul pirn - 2 pead keskmise;\nkeskmise suurusega soola, pipra, purustatud piment - maitsta kohaldada;\ndeodoreeritud nafta - kasutatud praadimiseks;\nkõrge rasvasisaldusega koor - 300 ml (kaste);\nküüslauk murulauk - paar tükki. (Kaste);\ntilli ja peterselli - paar oksakest (kaste).\nMe kanahakklihast rinnad alates\nPannkoogid liha võlurid osutuvad rohkem pehme ja mahlane, kui nende valmistamiseks kasutada kanahakklihast. Et oleks, pead pesta jahutatud rinnad ja siis katkestas oma nahka ja eemaldada kõik luud. Seejärel ülejäänud fileed vaja purustada veski koos ühe vibu juht. Järgmine koostisosad lisatakse pipar ja meresool, seejärel segatakse põhjalikult käed ja jäta kõrvale.\nNagu eelmises retsept, esitas variandi ettevalmistamine kartuli pannkoogid täidisega köögiviljade baasil rakendus nõuab. Et oleks, pead puhastada kõik mugulad, ja siis lihvima neid koos peaga vibu, hõõruda trahvi riiv.\nPärast seda protseduuri koostisosad vaja lisada pipart, lahtiklopitud munaga, soola ja kerge eine. Segage nimega tooteid, mida vaja, et saada ei ole väga vedel baasi. Vajadusel on võimalik lisada veidi jahu.\nKujundamine ja praadida tooteid pann\nKuna kartulitärklise tootmise alused ei saa midagi pime, vormi võlurid peaks olema otse pan. Selleks, nõud on vaja valada õli ja hea soojendada. Järgmine pannil kartuleid peaks panema tainas, nii et saad natuke kooki. Pärast seda on vaja panna bitochek tehtud kanahakklihast. Lõpus toodet vaja katta kartul alusel uuesti.\nFry moodustatud nõid on soovitav, kui selle alumine osa on kergelt pruunistunud ja ülemine - veidi kuivama. Seejärel tuleb toode lülitage tera ja valmistada analoogselt.\nServeeri lauas koos vürtsika koorekastmega\nPärast röstimist kõik nõiad tuleb panna plaat ja serveeri kastmega aromaatne. Ta on järgmine: Et lisada hapukoor riivitud küüslauguküünt ja hakitud maitseroheline, seejärel segatakse põhjalikult.\nKas sortsude kartul kapsas ja hakkliha\nNeed tooted on väga populaarsed meie riigis kui nendes riikides, mis olid esindatud alguses see artikkel. Et neid vajame toodete komplekti:\nkartul väike - umbes 1,5 kg;\npakkumise veiseliha - 500 g;\nkapsas noor kapsas - 1/3 kahvel;\nPiimarasv - terve klaasi;\nnaturaalne või õli - 60 g;\nCooking aromaatne hakkliha vasikaliha\nEnne nõiad liha ja kapsas peaks olema hästi pestud vasikaliha ja hakkige hakklihamasin mõru pirn. Pärast, et tooted on vaja lisada soola ja pipart, seejärel segatakse käsitsi.\nErinevalt eespool kirjeldatud valmistamisviisid võlurid esitatud retsepti ei nõua hakitud kartul ja hõõrutud sellest. Selleks, mugulad tuleks puhastada, lõigata pooleks ja keeda soolases vees. Kui köögiviljad on pehmed, neid on vaja tühjendada puljong, siis puder sisse hõõrutud tolkushkoy eelnevalt purustamine kaks muna ja lisage piim ja sulatatud keedetud toiduõli.\nEt rohkem toitev toodete liha alusena tuleks kasutada mitte ainult kortsus kartulid, kuid praetud kapsas. Selleks pead loputada köögiviljad, tarbetut osades, ning seejärel peeneks hakkida. Siis toodet vaja praadida pannil täielik pehmust varem kogenud soola ja deodoreeritud õli.\nKokkuvõtteks, praetud kapsas soovite avaldada kartuliputru, segatakse hästi ja veidi jahtuda.\nKihistu ja küpsetamiseks tooteid pann\nEnne liha praadida koos nõidade ja kapsas pannil, peaksid nad olema hästi arenenud. Selleks, korja kaks suurt lusikat alusel ning need kooki. Lisaks kesklinnas toode, mida soovite panna tükk liha. Zaschipnuv sokli seda, siis tuleb kõigepealt teha palli ja siis trampima nii et sa lõpuks koos Pooltoode, nagu meatball.\nSamuti moodustavad kõik tooted, on vaja jätkata nende küpsetamiseks. See nõuab väga kuum pruunistatud pannil õli ja seejärel panna kõik kartuli lippudega täidisega. Pooltoode olla, kui nad on hästi pruunistunud.\nKui te arvate, et abil kuumtöötlemist on raske saavutada täielik täitmine küpsetatakse nad saavad lisaks küpsetada ahjus. Selleks kõik võlurid porumyanivshiesya pannakse pannile ja seejärel valmistuda ¼ tund 210 kraadi.\nKuidas serveerida õhtusöögiks?\nTee maitsev, pehme ja toitev tooteid, tuleb need panna plaat ja praegu leibkonnaliikmed. Lisaks nõiad saavad valada mõned kaste ja puista maitsetaimed. Nagu garneering, siis esitab selle koos nõiad ei ole soovitatav, sest see on täielik sööki, mis ei jää ükskõikseks ükski teie pereliikmed.\nKookidest kalamarjaga - ilus disain ja rafineeritud maitse\nSalat ja supp kala - proovige süüa!\nLihtne retsept valgu raputada kodus\nHispaania ründaja Borja Mayoral\nDXnews.com - radiomir millest sa ei teagi\nLühianalüüs luuletus "Enne võimalus" Nekrasov\nMiks unistada porgandid? Me õpime!


Indrek Riigor, Author at Järveküla kool\nAbout Indrek Riigor\nMeanwhile lets just say that we are proud Indrek Riigor contributed a whooping 11 entries.\nEntries by Indrek Riigor\nJärveküla Koolis õpiti täna taas teist moodi\n18. aprill 2019 /in Uncategorized, Uudised /by Indrek Riigor\nTäna, 18. aprillil 2019, viisime Järveküla koolis läbi järjekorras juba kolmanda Teistmoodi õppimise päeva peateemaga “Tervis, puhtus ja vesi ning digimaailm”. Meie koolis on saamas traditsiooniks, et kaks korda õppeaastas, kevadel ja sügisel enne koolivaheajale minekut korraldame õppetöö rikastamiseks Teistmoodi õppimise päeva, millal kutsume kooli töötube läbi viima ja esinema erinevate elukutsete esindajaid ja noortele suunatud […]\nEsimese digioskuste võistluse võitis Järveküla Kooli võistkond\n16. aprill 2019 /in Uncategorized, Uudised /by Indrek Riigor\n10. aprillil 2019 toimunud esimese Kesk-Harjumaa koolide digioskuste võistluse võitis Järveküla Kooli võistkond (koosseisus Joonas, Daniel ja Marten) Peetri Lasteaed-Põhikooli ja Tabasalu Ühisgümnaasiumi ees. Kodukooli aulas toimunud võistlusel osales Kesk-Harjumaa üheksa valla 16 kooli 26 võistkonda 78 õpilasega. Võistluse ellukutsumise esmaseks eesmärgiks oli välja selgitada ja tunnustada parimate digioskustega 8. klasside õpilasi Kesk-Harjumaal, innustada nende huvi […]\n50 õpilast osaleb Õpilaste teadusfestivalil Tartus\n16. aprill 2019 /in Uudised /by Indrek Riigor\n16.-17. aprillini on Järveküla Kooli õpilaste uurimistööd väljas Õpilaste Teadusfestivalil Eesti Rahva Muuseumis (vt uudist festivalile välja valitud 8 õpilase töödest). Räägitakse 3E klassi mitmetahulisest metsauuringust ning 4. klasside õpilaste toitumis- ja joogiharjumustest. 50 õpilast, kes olid varasemalt osalenud erinevatel õpilasvõistlustel ja olümpiaadidel, veetsid terve päeva õpilasfestivali töötubades ja toetasid meie kooli õpilaste teadustööde esitlusi […]\nJärveküla Koolis toimus esimene Kesk-Harjumaa digioskuste võistlus\n10. aprill 2019 /in Uudised /by Indrek Riigor\nKolmapäeval, 10. aprillil 2019 toimus Kesk-Harjumaa digioskuste võistlus 8. klasside õpilastele, mis on esimene omataoline maakonnas. Järveküla kooli aulas astus võistlustulle Kesk-Harjumaa üheksa valla 16 kooli 26 võistkonda 78 õpilasega. Jõelähtme, Kiili, Kose, Raasiku ja Rae vallast tulid võistlema Aruküla põhikooli, Järveküla kooli, Jüri gümnaasiumi, Kiili gümnaasiumi, Kose gümnaasiumi, Kostivere kooli, Lagedi kooli, Loo keskkooli, Oru […]\nKaheksa meie õpilase tööd valiti välja Õpilaste Teadusfestivalile\n20. märts 2019 /in Uudised /by Indrek Riigor\nEilne päev tõi rõõmusõnumeid Eesti Teadusagentuurist, kes andis teada, et on välja valinud kaheksa Järveküla Kooli õpilase tööd tutvustamiseks 16.-17. aprillil 2019 Tartus Eesti Rahva Muuseumis toimuval Õpilaste Teadusfestivalil (loe festivali kohta: https://www.etag.ee/tegevused/teadpop/opilaste-teadusfestival/festivali-programm/). Festivalile on kutsutud 3E klassist Marten Saarpuu ja Aaron Reinsberg ning Nora Klais ja Joanna Riisalu uurimustega “Mine metsa!” (neid juhendab klassijuhataja Merike Sepp); 4A […]\nSaabuvat Vabariigi aastapäeva tähistasime ühise rahvakultuuri peona\n22. veebruar 2019 /in Uudised /by Indrek Riigor\nTäna tähistasime Eesti Vabariigi saabuvat 101. aastapäeva ühise rahvakultuuri peona. Piduliku kontsertaktuse asemel otsustasime hoida oma kultuuri elavana õppides ja õpitut jagades. Peo juhatas sisse Järveküla Kooli kogukonna naiskoori setu tantsu saatel lauldud “Kergotamine”. Kõik klassid olid õpetaja Gerli Jahimaa juhendamisel selgeks saanud ühe rahvatantsu. Muusikaõpetajate eestlaulmisel tervitati ühiselt regilauluga Järveküla Kooli, kõiki maakondi ja […]\nÕpilased pidasid meeles Vabadussõja kangelast Aleksander Seimani\nVabariigi aastapäeva eel teghid Järveküla Kooli õpilased endale selgeks, kes oli Rae vallast pärist Vabadussõja kangelane ning ennesõja aegne kõrge kaitseväelane ja kunagine Kaitseliidu ülema kolonel Aleksander Seiman. Ajalooõpetaja Kettrud Väisaneni juhendamisel uurisid 5B klassi õpilased koloneli elulugu. Väike väljavõte õpilaste uurimistööst: “Oma mälestustes on kindralmajor Aleksander Tõnisson Seimani tegevusest Vabadussõja ajal kirjutanud järgmist: “Seimani […]\nTänane päev õpetas mulle: Ära tee seda, mida ei oska!\n20. veebruar 2019 /in Uudised /by Indrek Riigor\nKäimas on üleriigiline projekt „Tööle kaasa!“. See on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja algatus, millega Järveküla Kool sellel aastal liitus. Algatusega kutsutakse tööandjaid, lapsevanemaid ja koole koostöös looma lastele ja noortele tööeluga tutvumiseks uusi võimalusi. Niisamuti on algatus otseses seoses meie kooli õppekava ja seda toetava EluKutse programmiga, mille kaudu toetame kõige laiemas mõttes elukestvat õppimist – mõtestatud […]\nStardipauk Kesk-Harjumaa koolide digioskuste võistlusele\n13. detsember 2018 /in Uudised /by Indrek Riigor\nNeljapäeval, 13. detsembril 2018 kogunesid Järveküla Kooli kutsel külalised Rae, Jõelähtme, Kiili, Kose ja Raasiku valdade koolidest, et arutada 8. klasside õpilastele mõeldud digioskuste võistluse korraldamise teemadel. Osalesid 10 kooli esindajad, kes olid entusiastlikult valmis kaasa lööma. Ühiselt otsustati, et võistlus toimub 10. aprillil 2019 Järveküla Koolis. Võistluse korraldusmeeskond koguneb taas jaanuari lõpus. Järveküla Koolist […]\nIsadepäeva tähistamisele tuli üle 400 inimese\n16. november 2018 /in Uncategorized, Uudised /by Indrek Riigor\nKogedes möödunud aasta õnnestumist kutsusime ka seekordse isadepäeva puhul kõiki isasid vendi, onusid ja teisi pereliikmeid koos lastega kvaliteetaega veetma. Järveküla Kooli õpetajad, töötajad ja nende sõbrad viisid läbi 14 töötuba, kus osales kokku ligi 400 inimest. Koos oli võimalik orienteeruda koolimajas, harjutada golfilööke, võistelda ujumises, korvpallis ja lauatennises, mängida sportlikke mänge staadionil, tungida robootika, […]


Lennupiletid Mount Valley (Austraalia)-s, odavad lennupiletid Mount Valley (Austraalia) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Mount Valley, Austraalia kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Austraalia > Mount Valley\nLennupiletid linna Mount Valley (MNV)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Mount Valley. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Mount Valley. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Bridgeport.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Mount Valley, Austraalia ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Mount Valley\nLennupiletite hind linna Mount Valley linnast Bridgeport sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Mount Valley? Millised lennujaamad on linnas Mount Valley?\nLinnas Mount Valley on järgnevad lennujaamad: Mount Valley.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 3107669888


Vaata perspektiivikaid suvekodusid, mille omanikuks võib saada vähem kui 18000 euroga - Moodne Kodu\nUurisime kinnisvaraportaalidest, millise perspektiivika maja või suvekodu endale soetada saab, kui eelarve just kuigi suur ei ole. Uut ja armastavat omanikku otsivad mitmed väga erilised elamised ja suvilad Eesti eri paigus ning mitte kõige eest ei küsita üüratut hinda. Mõni neist vajab küll põhjalikku renoveerimist ja remondihuvilise töökat kätt.\n1. Endine Voltveti vallamaja ja ligi hektar maad, 12 000 eurot\nSuvepealinnast Pärnust vaid pooletunnise autosõidu kauguselt Allikukivi külast leiab põneva arhitektuuriga tsaariaegse punastest tellistest maja. Voltveti vallamajana tuntud hoone ajaloost on teada, et tellisseinad laoti meister Peeter Feldmanni juhendamisel kohalikust savist põletatud eriliselt punakatest tellistest 1887. aastal. Hoone interjööris püüavad pilku suured ja avarad ruumid, kõrged laed ja huvitavad originaaldetailid. Huvi korral vaata lähemalt SIIT.\n2. Kuigatsi mõisakompleksi teenijatemaja, 17 900 eurot\nKuigatsi mõisakompleksi juurde kuulunud teenijatemaja asub looduslikult atraktiivses piirkonnas — läheduses mõisapark, Kuigatsi oja ja paisjärv. Mõisa teenijatemaja on tunnistatud kultuurimälestiseks, mis annab tunnistust selle kohta, et tegu on äärmiselt väärtusliku ja arhitektuurselt olulise hoonega. Maja võlub oma põneva väljanägemise ja kõrgete lagedega ning renoveerimise käigus saab sellest kujundada tõeliselt luksusliku ja erilise suvekodu. Huvi korral vaata lähemalt SIIT.\n3. Hooldatud aiaga suvila Sultsiorus, 13 990 eurot\nKui otsid lihtsalt soodsat suvekodu, kus kohe suvitamisega pihta hakata ja suurt remonti eelarvesse ei mahu, siis pisikese, kuid mõnusa ja mugava suvila leiab Viljandimaalt Sultsiorust. Kahekorruseline suvila 40 ruutmeetril mahutab kõik eluks vajaliku ja on hooajaliseks elamiseks piisavas seisukorras. Põhikorrusel asuvad kaminaga elutuba, pisike pliidiga varustatud köök ja veranda. Teiselt korruselt leiab magamistoa. Suvilat ümbritseb kena ja hooldatud aed, kus köögivilju ja lilli kasvatada ning värsket maaõhku nautida! Huvi korral vaata lähemalt SIIT.