SIIBER: Keisrilõige nüüd suurel ekraanil - Meditsiiniuudised\nSIIBER: Keisrilõige nüüd suurel ekraanil\nCHANGSHA. Hiina Changsha linna Anzheni haigla näitas keisrilõike abil toimunud sünnitusest tehtud videot ostukeskusesse üles pandud ekraanil. Haigla näitas kaheksa minuti pikkust filmilõiku kolm korda.\n“Tahtsime emadepäeva jaoks midagi erilist. Leidsime- etkeisrilõige võiks selleks sobilik olla-” ütles haiglapressiesindaja. Pressiesindaja lisas- et nende video eesmärk oli kateavitada tulevasi emasid ning nende sünnituskartust vähendada.


Vetevool: saime tehase tööle, aga kirves on veel pea kohal - Majandus\nVetevool: saime tehase tööle, aga kirves on veel pea kohal\n2. jaanuar 2020, 11:45\n30 töötajat pääses koondamisest\nEesti suurima kalatööstuse üles ehitanud Mati Vetevool ütleb, et olukord on raske, kuid ta loodab parimat.\nEhkki Eesti suurim kalatootja M.V.Wool alustas Vihterpalus taas tootmist, pole raskused veel ületatud. Üks listeeriabakteri leid ja tehas võib jälle kinni minna.\nM.V.Wooli asutaja ja omanik Mati Vetevool pidas Vihterpalu tehase taasavamist oluliseks vahevõiduks, kuid ei tõtanud veel juubeldama. «Tuleb aru saada, et probleem säilib. Meile võidakse endiselt nuga selga lüüa,» kartis ta.\nLegendaarne ettevõtja pidas eelkõige silmas seda, et neile kehtib endiselt nulltolerants. See tähendab, et tehase pindadelt ja toodangust ei tohi leida mitte ühtegi grammi listeeriabakterit. Olgu öeldud, et tavatingimustel võib kalas listeeriat teatud ulatuses esineda. Nii on tänavu bakterit leitud mitmest teisest kalatehastest üle Eesti. Mingeid tagajärgi see kaasa toonud pole.\nNulltolerantsist hargneb mitu probleemi. Kuna seda nõuet on pika aja jooksul väga keeruline täita, ei saa välistada, et veterinaar- ja toiduamet (VTA) leiab tehasest uuesti bakteri. See tähendab, et tehas on järelevalvaja silmis rikkunud taas nõudeid, mis toob tõenäoliselt kaasa uued sanktsioonid, võib olla tehase sulgemise. Pea kohal rippuv kirves muudab omakorda ettevaatlikuks M.V.Wooli partnerid, eelkõige kaubandusketid.\n«Ei meil ega neil pole kindlustunnet, et saame rahulikult pikaajaliselt kala toota,» selgitas Vetevool. «Turg on lõhutud ja see on väga-väga pikaajaline protsess, et jõuda sinna, kus me varem olime. Kui bakter uuesti leitakse, võime uued sanktsioonid kraesse saada. Seetõttu on keeruline tarnekindlust tagada,» lisas ta. Samas andis M.V.Wool pressiteate vahendusel teada, et nende esimesed tootepartiid jõuavad kauplustesse järgmisel nädalal.\nVihterpalu tehases käib praegu tihe ettevalmistustöö, homme hommikul alustatakse kala rookimise, marineerimisega ja suitsutamisega. Süvapuhastuse läbinud Vihterpalu tehases valmivad soolaheeringas, külm- ja kuumsuitsutooted heeringast ja teistest merekaladest, samuti heeringas eri kastmetes ning marineeritud tooted. Vihterpalus ei valmistata lõhe- ja forellitooteid.\n«Kui palju kala me toodame, sõltubki nüüd peamiselt meie müügijuhtide tegevusest ja kaupluste soovist meie tooteid müüa,» rääkis ettevõtja. «Jään optimistlikuks, kuna praegu on poodide kalaletid tühjad ja meie tooteid armastatakse.»\nTöötajad stressiga haiguslehel\nAasta lõpus võttis VTA 105 pinnaproovi ka M.V.Wooli Harku tehasest, mis saadeti kontrollimiseks kolme akrediteeritud laborisse. Vetevool ütles, et juhul, kui proovid on puhtad, käivitub ilmselt järgmise nädala esimeses pooles ka suurem Harku tehas.\nKuigi tunneli lõpus paistab valgus, olevat majanduslik kahju Vetevoolu sõnul meeletu. «Täpselt ei ole kokku löönud, aga need on müstilised numbrid! Saage aru, et tehas pandi kinni kõige magusamal ajal, enne jõule! See oli maksimaalne sekkumine meie majandustegevusse,» pahandas Vetevool, lisades, et pankrotiohtu siiski praegu veel ei paista.\nDetsembri alguses andis M.V.Wool teada, et nad peavad koondama pea kõik töötajad, 125 inimest. Vihterpalu tehase avamine tähendab ühtlasi seda, et 30 töötaja koondamine jääb ära. Juhul kui keelu alt pääseb ka Harku tehas, on koondatavate arv veelgi väiksem. Ilmselt päris kõik tööd tagasi ei saa, kuna tootmismahud on esimestel nädalatel väiksemad kui varem. Suhted kaupluste ja kohvikutega tuleb ju uuesti üles ehitada.\nVetevoolu sõnul on seni nende töötajad olnud väga lojaalsed ja rahulikult oodanud. Keegi töökohta vahetanud veel pole. «Ütle ainult ja tulevad tagasi,» kiitis ettevõtja. «Paljud on muidugi stressiga haiguslehel. See on listeeriahüsteeria tagajärg. Üks töötaja on saanud isegi infarkti, aga õnneks nüüd ta paraneb,» kirjeldas Vetevool.\nOhtlik tüvi on tapnud inimesi\nVTA tegi mullu 25. novembril M.V.Woolile ettekirjutuse, millega sulges päevapealt kalatootja Harku ja Vihterpalu tehased. VTA põhjendas radikaalset otsust sellega, et hoolimata tehase korduvast pesemisest pole ettevõte suutnud lahti saada ohtlikust listeeriabakteri tüvest ST1247.\nEuroopa Toiduohutusamet (EFSA) saatis tänavu märtsis VTA-le kirja, kus seisis, et just see tüvi on viies Euroopa riigis põhjustanud 15 haiguspuhangut, mille käigus on inimesed hukkunud. Ehkki Euroopas suri sellesse mullu kolm inimest, pole Eestis ST1247sse haigestumist viimase aasta jooksul tuvastatud.\nST1247 peetakse kõrgema patogeensusega tüveks, millel on võrreldes teiste sarnastega suurem võimalus ellu jääda ja kasvada. Seetõttu peetakse seda tihti ohtlikumaks kui teisi listeeriatüvesid.


PÄIKESEVALGUS - LOODUS - 2021\nPõhiline - Loodus - Päikesevalgus\nSelgitame, mis on päikesevalgus, mis on selle päritolu ja koostis. Lisaks, miks on selle riskid ja eelised nii olulised.\nMaa saab oma ekvatoriaalpiirkondades umbes 4000 tundi päikesevalgust aastas.\nMe kutsume päikesevalgust meie päikesesüsteemi kesktähe Päikese kogu elektromagnetilise kiirguse spektriks . Selle olemasolu taevas määrab päeva ja öö erinevuse ning moodustab olulise osa meie maailmapildi mõistmisest kõigil tasanditel.\nPäike on kõige olulisem ja pidevam valguse ja soojuse allikas, mida me teame, tänu millele on planeedil Maa ideaalsed tingimused eluks . Selle tähe kiirgav elektromagnetiline kiirgus tungib atmosfääri ja saavutab 93 valgustusjoone intensiivsuse elektromagnetilise võimsuse vatti kohta, selle kolme valgusspektri korral: infrapuna, nähtav ja ultraviolett.\nSee, kuidas päikesevalgus maa pinnale jõuab, sõltub suuresti planeedi orbitaalsest asendist, selle kaldest ja pöörlemisliikumisest, samuti energia protsendist, mis Seda hajutab atmosfäär, eriti osoonikiht.\nMeie planeet saab oma ekvatoriaalsetes piirkondades umbes 4000 tundi päikesevalgust aastas ja hinnanguliselt oleks ilma nende looduslike filtriteta selle intensiivsus selline, et meie planeet oleks palju kuumem ja palju soojem. See on kuivatusaine, sarnane meie naabri Marsiga.\nSee võib teid teenida: päikesepaneel.\nPäike tekitab erineval tasemel soojust ja elektromagnetilist kiirgust.\nPäikesevalgus on Päikese südames toimuvate tuumasünteesireaktsioonide toode, milles selle rikkalik vesinik muundub tähe tohutu raskuse tõttu (millel on rohkem kui 99) heeliumiks ja muudeks raskemateks elementideks % Päikesesüsteemi massist).\nSee igavene aatomipomm kosmoses tekitab erineva taseme soojust ja elektromagnetilist kiirgust, mis selle välimises kihis - fotosfääris - saavutab termilise tasakaalu ja kõrgeimad temperatuurid, samuti mitme elektromagnetilise laine, mille nähtava spektri järgi me seda kutsume päikesevalgus või loomulik valgus.\nKui päikesevalgus tungib läbi prisma, laguneb see erinevatel lainepikkustel.\nPäikesevalgus koosneb energia ja mitte aine levimisest kosmoses, see tähendab kiirguse vormis, mis läbib viit erinevat lainepikkuse piirkonda, mis on:\nUltraviolett C (UVC) valgus. Valgus kõrgeimal sagedusel, vahemikus 100 kuni 280 nm. Õnneks imendub suurem osa sellest atmosfääri, kuna sellel on intensiivne mõju elule ja DNA-le. Selle nimi pärineb sellest, et see on violetse valguse omast tunduvalt paremas vahemikus, kõrgeim, mida inimsilm suudab hõivata, see tähendab, et see on nähtamatu valguse tüüp.\nUltraviolett B (UVB) valgus. Laineala vahemikus 280–315 nm avaldab see tugevat mõju atmosfääri, kus see käivitab suurema osa fotokeemilistest reaktsioonidest, näiteks osoonikihi moodustumisest. Sel moel jõuab see ka väga väikestes kogustes maapinnale.\nUltraviolett A (UVA) valgus. Laineala vahemikus 315–400 nm on see kõrgsagedusliku kiirguse vorm, mis mõjutab kõige rohkem maa pinda, ilma et see oleks inimese silmaga nähtav. Tema jaoks võlgneme nahale päevituse, aga ka nahavähkide tekke võimaluse.\nNähtav vahemiku tuli. Laiendusvahemikus 400–700 nm on need valguse erinevad vormid, mis moodustavad nähtava spektri. Kui päikesevalgus tungib läbi prisma, nagu atmosfääri vihmapiisad, näeme, kuidas see laguneb erinevateks lainepikkusteks, mis meie silmis moodustavad erinevad värvid: violetne (umbes 400 nm), sinine (lähedal 450 nm), roheline (umbes 520 nm), kollane (umbes 600 nm), oranž (umbes 650 nm) ja punane (umbes 700 nm).\nInfrapunavalgus. Laiuse vahemikus 700–1000 μm annab Päikesest kõige rohkem soojust kiirgus. See on inimsilma poolt tuvastamatu ja võib omakorda jagada kolme tüüpi: infrapunakiirguse lähedal (800–2500 nm). keskmine infrapuna (2500 nm kuni 50 μm) ja kauge infrapuna (50 kuni 1000 μm).\nPäikesevalgus on oluline, et meie planeet oleks erinevatel viisidel selline, nagu ta on . Ühest küljest annab selle kiirgus energiat, mis on vajalik mitmesuguste keemiliste reaktsioonide käivitamiseks atmosfääris ja ürgses litosfääris, mille otsene tagajärg oli moodustumine osoonikihi muutumine ja maise kliima muutumine, mis viis lõpuks elu ilmnemisele soodsate tingimuste tekkeni.\nIlma päikesevalguseta pole fotosüntees võimalik ja elu oleks pidanud tootmiseks, massiseerimiseks ja arendamiseks kasutama teisi meetodeid . Päikesevalgus annab atmosfääri soojust, võimaldades loodustsüklit moodustavaid klimaatilisi aastaaegu. Ilma päikesevalguseta on tõenäoline, et meie maailm oli külm ja surnud, nagu ka Päikesesüsteemi välisplaneedid.\nFotosüntees koosneb päikeseenergia ajendatud keemiliste reaktsioonide seeriast.\nTaimed jäävad ellu tänu anorgaaniliste elementide ( nt vesi, süsinikdioksiid (CO2) ja päikesevalgus) kasutamisele tänu biokeemiliselt kasutatavate suhkrute sünteesiprotsessile, mida tuntakse kui fotosünteesi. See on põhjus, miks taimed peavad päikese käes olema (kraadides vastavalt liigile, muidugi).\nFotosünteesi viivad läbi vetikad, sinivetikad ja kõik taimestiku vormid ning see koosneb mitmest Päikese energiast juhitud keemiliste reaktsioonide seeriast, mis võimaldab moodustada n glükoosi vastavalt järgmisele valemile:\nNagu näeme, toodab see protsess atmosfääri eralduvat hapnikku, muutes selle loomadele hingavaks. Kui glükoos on fotosünteesi teel saadud, saavad taimed seda regulaarselt oksüdeerida (rakuline hingamine), saades ATP, mis on vajalik nende ainevahetuse jätkamiseks, kasvamiseks, paljunemiseks jne.\nPäikesevalgus toodab kolekaltsiferooli, looduslikku antidepressanti.\nPäikesevalguse mõjutamisel on inimkehale mitmeid positiivseid mõjusid, mis ületavad meile soojuse ja tajutava valguse pakkumise ümbritseva maailma tajumiseks. Selle eeliste hulgas on:\nD-vitamiini metaboliseerumine on hädavajalik kaltsiumi fikseerimiseks.\nLämmastikoksiidi eraldumine. Kelle mõju organismile hõlmab vererõhu reguleerimist.\nKolekaltsiferooli tootmine. Looduslik antidepressant, mille tase langeb pimeda talvega kokkupuutuvates populatsioonides ja on seotud suvise depressiooniga.\nPalju on vaieldud selle üle, kas päikesevalgus on täiesti kasulik või on see ka teatud tüüpi nahavähi melanoomi riskifaktor. On teada, et kõrgeima sagedusega ultraviolettkiirguse vormid mõjutavad DNA-d dramaatiliselt, sedavõrd, et neid saab laborites kasutada bakteritsiididena. Selle valguse tase, mis tavaliselt mõjutab Maa pinda, pole siiski kõrge; olukord, mis oleks võinud muutuda aastate jooksul, kui osooni kiht oli atmosfääri saastamise tõttu nõrgenenud, 20. sajandi lõpus.


Nõude esitamine AS-i Baltika tütarettevõtja vastu\nAvaldatud: 2020-03-12 15:15:00 CET\nAS Baltika (registrikood 10144415, aadress Veerenni 24, Tallinn, Eesti) tütarettevõtja OÜ Baltika Retail (registrikood 12014257) on 11. märtsil 2020 saanud OÜ Aquabene (registrikood 11220495) („avaldaja“) avalduse nõudega omandada avaldajale kuuluv Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järve linnas Ahtme linnaosas Õpetajate tn 5 (registriosa number 69207) asuv kinnistu („kinnistu“).\nOÜ Baltika Retail on viidatud kinnistu müünud avaldajale 4. märtsil 2010. aastal sõlmitud müügilepinguga. Müügilepingu kohaselt on OÜ-l Baltika Retail kinnistu tagasiostukohustus. Kinnistu müügi järgselt on Baltika Grupp üürinud kinnistut tootmistegevuseks. Tagasiostu hind on nõudeavalduse kohaselt 1 167 172 eurot. Esitatud avalduse kohaselt on OÜ-l Baltika Retail kohustus kinnistu tagasi osta hiljemalt 25. märtsil 2020. AS Baltika on andnud välja garantii OÜ Baltika Retail kohustuste tagamiseks.\nOÜ Baltika Retail peab hetkel läbirääkimisi avaldajaga seonduvalt esitatud nõudega ning ka läbirääkimisi võimalikuks kinnistu edasimüügiks.\nBaltika Grupp ei kasuta kinnistut enam tootmistegevuseks. Vastavalt puuduvad kinnistu tagasiostul või selle edasimüügil mõjud kontserni majandustegevusele. Rahaline nõue ülaltoodud tingimustel võib omada olulist negatiivset mõju kontserni finantsseisundile.\nAS Baltika avalikustab võimalikud muudatused ülaltoodus kohalduvates reeglites sätestatud korras.


Kala liigeste haigustele.\nKala liigeste haigustele. Enamlevinud luu- ja liigesehaigused\nToimeainet naprokseen sisaldav ravim osutus Kui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Lisaks tasub proovida toidulisandeid, mis on esitletud allolevas tabelis. Hoidke liigesed liikumises Igasuguste liigesehaiguste, ka reumatoidartriidi korral peaks hoidma liigeseid aktiivses liikumises.\nTihti tuntakse jäikust, mis kala liigeste haigustele tavaliselt alla poole tunni ja mille korral on liikumise alustamine raske. Haiguse arenedes valu tugevneb ja kestab kauem.


Õnnetu lapselaps: meediakajastused on vanaema pimestanud, ta arvab, et üritan kinkelepingu abil ta kodu varastada - DELFI Naistekas\nÕnnetu lapselaps: meediakajastused on vanaema pimestanud, ta arvab, et üritan kinkelepingu abil ta kodu varastada\nMaarika kirjutab oma kummalisest olukorrast, kus ta vanaema on võtnud kinnisideeks, et tütretütar ihub hammast tema kodu peale.\nKui olin väike, rääkis üks sõbranna, et tema vanavanaema on võtnud pähe, et tema oma pojapoeg on mafioosnik, kuna käis kunagi koolis ühe kurikuulsa suliga, kellest meedias pidevalt kirjutati. Too viimane kõmmutati mõni aeg hiljem ka maha, need verised 90ndad... Mis aga puutub sõbranna isasse ehk "mafioosnikusse", siis tegelikult oli ta lihtne ehitaja.\nSee totter lugu meenus mulle seoses mu enda kurbnaljaka looga, õigemini vanaema kinnisideega. Mul on väga väike perekond - vanaema ja ema (vanaisa on surnud, isast ja tolle sugulastest ei tea midagi. Tabu teema me kodus). Juba nelja aasta eest, mil vanaema sai 80, tegi ta mullegi üllatuseks kinkelepingu notaris, et tema korter jääks tema lahkumise järel mulle. Ma veel isegi ütlesin talle, et kas ta kindel, et vaja - pere on väike ja mu ema on arvestanud, et mina korteri saaks, küll me kunagi klaariks. Ent vanaema ise nõudis seda, et tal süda nii rahulikum. Mingeid klausleid, et vanaemal võimalik surmani korteris elada, sisse ei läinud. Me ei näinud selleks ka vajadust, tundus ka lihtsalt üks formaalne paber.\nNüüd on aeg edasi läinud ja vanaema otsesõnu kardab, et ma võtan temalt korteri ära. Juba tükk aega tagasi hakkas mulle rääkima, et kindlasti ma ju jälgin kinnisvarahindu, tahaks juba tema vara müüa. Jah, materiaalselt on see kindlasti palju väärt - avar korter Tallinnas vaikses piirkonnas ühes viisakas kortermajas. Palju see reaalselt väärt? Ma ei tea, ma pole lasknud seda hinnata ja pole praegu minu asigi. Ma pole ebausklik, aga ma tunnen, et see oleks kuidagi väär ja tooks halba õnnegi hakata ette ja taha tegelema kinnisvaraga, mis pole praegu minu. See on vanaema oma ja pikka iga talle!\nEnt vanaema on mures. Ilmselt nägi ta ohumärki selles, et kui tal vahepeal oli tervisega raskusi, siis me emaga uurisime, et kas ta vajaks abi, hooldajat. Ja ehk mõtleksime selle peale, et ta koliks emaga kokku või tõesti mõni vanadekodu. Oi, sellest läks tal selline ohutuli põlema. Ta järeldas, et see on mingi minu skeem, et ta korterist välja saada.\nTa on üpris jonnaka iseloomuga ja kui midagi pähe võtab, siis seda ka usub. Ta vaatab väga palju televiisorit ja loeb ajalehti. Ta on lugenud igasugu juhtumite kohta, kus lapsed vanavanematelt kodu ära võtavad. Viimati läks talle väga korda "Pealtnägija" lugu, kus juttu, et idüllilisel Begoonia tänaval Viimsis on üks pere nii hirmsas tülis, et pojapoeg üritab 81-aastast vanaema 40 aastat koduks olnud majast kohtutäituri abil välja tõsta.\nMulle vanaema midagi selle kohta ei öelnud, aga pihtis emale, et sellised asjad on nii murettekitavad ja äkki mul sarnased mõtted. Ema rääkis mulle. See lugu oligi väga vastik ja piinlik juhtum, aga raske on memmele selgeks teha, et säärased asjad on siiski erandid. Kahjuks on neid nn erandeid muidugi aina rohkem. Kuna teema on kuum, sai vanaema sellega kokku puutuda isegi oma lemmikseriaali "Õnne 13" vahendusel. Seda vestis ta nii mulle kui emale, kuidas sarjas üks plika Laine ja Kristjani kodumajast ilma jättis.\nMa võin rääkida ja rääkida, aga paistab, et vanaema meelt ma enam ei muuda. Eks pean ka mõistma, et ta on praeguseks 84, mõtleb osasid asju teisiti. Kahju on sellest, et me pere on nii väike ja siis taoline juhtum. Ma olen mõelnud peas kõige hullemate stsenaariumite peale. Näiteks, kui tõesti tervise pärast tuleb ta vanadekodusse panna, äkki on ta selleks ajaks olukorra oma peas nii üle vindi ajanud, et tahab minu vastu kohtusse pöörduda, et kinkeleping tühistada. Loodan, et midagi säärast ei juhtu ja lõppude lõpuks ta mõistab, et ma hoolin temast.


Ansambel Punkentsefaliit avaldas albumi “Haigused farmis” | NordenBladet.ee\nAnsambel Punkentsefaliit avaldas albumi “Haigused farmis”\nAnsambel Punkentsefaliit avaldas oma esimese täispika stuudioalbumi “Haigused farmis”. Viieteistkümne looga plaat on salvestatud Alar Aigro käe all ning sisaldab nii bändi varasema loomingu paremikku kui ka täiesti uut materjali.\n“Kuna bänd on seitsme aastase karjääri jooksul teeninud vaid 25 krooni ja ühe punase õuna tundus, et aeg on esimese stuudioplaadi lindistamiseks piisavalt küps,” lausus bändi kitarrist Kurmet Kahju.\nEnamus plaadil olevaid lugusid on kontsertidelt juba tuttavad ning koos senikuulmatu uudisloominguga saab neid kuulda ka plaadi ilmumise puhuks korraldatud kontsertturneel, kuhu on kampa võetud ka teisi Saaremaa ja Muhumaa bände.\nPunkentsefaliidi inspiratsiooniallikaks nimetab laulja, showmees ja tekstimeister Indrek Paas elu ennast: “Et mingi hea tekst sünniks, peab midagi lahedat kõigepealt läbi elama. Arvatavasti meil niipea need läbielamised otsa ei saa, kui just raha käest ära ei lõppe. Varsti anname teada kõikide bändimeeste arvenumbrid ja siis võib aastaringselt ning ööpäev läbi meile raha saata, soovitavalt suurte kogustes. Hea oleks, kui eurodes, sest mine seda krooni tea.”\n“Haigused farmis” on salvestatud ja miksitud Alar Aigro stuudios, jaanuarist 2008 kuni augustini 2009. Kujunduse on teinud Harri Lehis.\n7. november – Pärnu, Rock Club Dekadendz (+ Monstercöuq, The Dööög, Twins, Inc.)\n14. november – Tartu, Rock&Roll (+ Monstercöuq, Maleva, John Stuart Mill, Sodi)\n11. detsember – Viljandi, Puhas Kuld (+ Monstercöuq, Maleva, John Stuart Mill, Spermik)\n12. detsember – Tallinn, Kinomaja\n19. detsember – Saaremaa, Luki baar (+ Liha, Kadunud Generatsioon)\nIndrek Paas – vokaal\nKurmet Kahju – kitarr\nAndo Õispuu – basskitarr\nPriidu Peegel – trummid\nVaata ka Punkentsefaliidi MySpace lehte SIIT\nAlar AigroAndo ÕispuuHaigused farmisHarri LehisIndrek PaasKurmet KahjuPriidu PeegelPunkentsefaliit


Teisipäeval, 22. aprillil tutvustab maavanem Aivar Kokk Riigikogu majanduskomisjoni liikmetele Jõgevamaa arenguvisioonide elluviimist. Kella 14 – 17 on Kiigemetsa kooli nõukogu koosolek. Kolmapäeval, 23. aprillil kella 14 – 17 toimub Kiigemetsa koolis atesteerimiskomisjoni istung.\nJõgeva Ühisgümnaasiumis on saksa keele nädal. Kolmapäeval, 23. aprillil kell 10 algab Betti Alveri Muuseumis teabepäev “Vooluveekogude tõkestamine”. Kell 13 on jüripäeva kontsert Jõgeva Ühisgümnaasiumis. Kell 18 algab kultuurikeskuses huvikooli laulustuudio kontsert. Neljapäeval, 24. aprillil on “neljandike” päev Jõgeva Ühisgümnaasiumis. Kell 17 esineb muusikakoolis kandleansambel Sotto Voce. Kell 18 algab kultuurikeskuses huvikooli muusikastuudio kontsert. 26. ja 27. aprillil on sangpommi noorte maailma ja Euroopa meistrivõistlused spordikeskuses Virtus. Laupäeval, 26. aprillil kella 14 – 15 on linnaraamatukogus muinasjutuhommik “Külas muinasjutul”. Pühapäeval, 27. aprillil kell 14 näidatakse kultuurikeskuses animafilmi “Ratatouille”, kell 18 “Rambo”.\nKuremaa Lasteaed-Algkoolis on poistenädal. Kolmapäeval, 23. aprillil kell 12 algab Kuremaal arengukava seminar. Laiuse lasteaias korraldatakse jüripäeva maastikumäng “Tere, Jüri!“, Kassinurme külas on jüriöö jooks, Kurista lasteaias jüripäeva orienteerumismäng, jüripäeva peetakse Vaimastvere koolis ning lasteaias organiseeritakse orienteerumismäng. Reedel, 25. aprillil on Siimusti lasteaia vanemas rühmas Siirikese ja Siimukese valimised. Kell 20 korraldab spordiklubi Illi jüriöö tõrvikutega teatejooksu Kärde-Vaimastvere mäel. Laupäeval, 26. aprillil on Kassinurme mägedes jüripäeva talgud. Pühapäeval, 27. aprillil kell 12 algab X Jõgeva tervisekäimine. Start Jõgeva spordihoone ja Siimusti mänguväljaku juurest.\nKolmapäeval, 23. aprillil kell 21 antakse Pala kultuurimaja juurest start jüriöö jooksule. Laupäeval, 26. aprillil kell 19 on Pala kultuurimajas Viljandi Kultuuriakadeemia üliõpilaste draamaringi etendus “Söögituba”.\nPalamuse Gümnaasiumis on tervisenädal. Teisipäeval, 22. aprillil peetakse Palamuse Gümnaasiumis XII klassi tutipidu. 22. – 26. aprillini on Palamuse rahvamajas Palamuse tantsupäevad. Kolmapäeval, 23. aprillil korraldatakse Palamuse Gümnaasiumis jürijooks. Neljapäeval, 24. aprillil kell 16 on vallavolikogu istung. Kell 19 on Palamuse rahvamajas Kristo Käo kitarrikontsert ja tema uue sooloplaadi “The Dance Album” esitlus. Reedel, 25. aprillil kell 12 algab Kaarepere rahvamajas eakate õdus õhtupoolik.\nTeisipäeval, 22. aprillil kell 15 algab volikogu sotsiaalkomisjoni koosolek. Kolmapäeval, 23. aprillil on vallavalitsuse istung. Puurmani eakad saavad kokku spordi- ja kultuurimajas. Kell 17 tähistatakse Puurmanis jüripäeva orienteerumisvõistlustega.\nKolmapäeval, 23. aprillil kell 11 on muusikakoolis kontsert lasteaia Mari mudilastele. Kell 16 avatakse kiriklas kunstikooli vilistlaste Maigi Omleri ja Lea Maisvälja maalinäitus “Male”. Neljapäeval, 24. aprillil kell 19 on kultuurikeskuses näitetrupi etendus: H. Lindepuu “Memmed-taadid”. Pühapäeval, 27. aprillil kell 16 algab muusikakooli õpetajate Maria Krjukova, Hiie Taksi ja Kristjan Tamme kontsert kirikus.\n21. – 25. aprillini on valla koolidel külas Soome Vilppula valla kooliõpilased. Teisipäeval, 22. aprillil algab Adaveres kooliümbruse ja alevi koristamine, mis lõpeb volbriõhtuga. Võisiku-Kundressaare Külaseltsis EWA on koristuspäev. 22. ja 24. aprillil on Lustivere külaseltsi heakorratalgud. Kolmapäeval, 23. aprillil teevad Lustivere kooli I – III klassi õpilased animafilmi. Adaveres tähistatakse jüripäeva: kell 18 tegevusVaba Aja Keskuse juures (batuudid, mängud, võistlused), kell 20 jüriööjooks. Toimub klassidevaheline võistlus lastele ja tänavatevaheline võistlus täiskasvanutele. Kõik valla külaseltsid sõidavad Riigikokku. Õhtu lõpetatakse Adavere Tuulikus. Laupäeval, 26. aprillil on maakondlik laskejooksu päev Kamaris (seltsimaja juures).\nReedel, 25. aprillil kell 15 algab vallavolikogu istung Tabivere vabaajakeskuses. Kell 19 on Maarja rahvamajas kohvik-klubi. Külaline on Ardo Juhkov. Laupäeval, 26. aprillil kell 11 algab valla tervisepäev. Kell 20 alustatakse Maarja rahvamaja juurest jüriöö jooksu. Pühapäeval, 27. aprillil algusega kell 12 toimub Tabivere rahvamajas valla laste lauluvõistlus “Laulupärlike 2008”.\nTorma rahvamajas on avatud Soome Lottade ja Eesti Naiskodukaitse näitus “Õed Soome lahe kahelt kaldalt“. Kolmapäeval, 23. aprillil on jüriöö teatejooks. Neljapäeval, 24. aprillil kell 19 saab Torma kooli saalis vaadata kooli näiteringi OFF etendust “Teisele poole“.