Kuidas see võimalik on? Tunde surnud olnud naine, ärkas ellu ja elab normaalset elu - Elu24\nKuidas see võimalik on? Tunde surnud olnud naine, ärkas ellu ja elab normaalset elu\nNorra väljaanne Aftenposten avaldas uskumatu loo, meditsiinilisest imest Annast, kes mitmeid tunde surnud oli. Tunde ilma ühegi südametukseta. Ühtäkki ärkas naine taas ellu ning tänaseks täiesti elab normaalset elu.\nVärskelt meditsiinikooli lõpetanud Anna Bågenholm otsustas oma residentuuri läbi viia Norras, Narviku nimelises linnas. Linn on tuntud oma imeliste mägede ja kuristike poolest, mis oli ka üks põhjustest, miks noor rootslane otsustas oma kotid pakkida ning sinna elama asuda. Siis ei osanud ei tema, ega ülejäänud maailm arvata, et naise uskumatu tagasitulek teispoolsusest on meditsiiniline müsteerium senini.\nHea suusatajana otsustas ta 1999. aasta 20. mail koos kahe töökaaslasega mäetippe avastama minna. Bågenholm oli enda võimetes kindel ning otsustas sissesõidetud rajalt kõrvale kalduda. Ühtäkki seisis noor naine silmitsi sügava kuristikuga, mis oli mäejõe poolt jää sisse uuristatud. Naine kukkus pea ees uhteauku, kus oli ka vesi. Päästjad reageerisid kiiresti, kuid päästetööd võtsid liialt kaua aega. Saatuse kiuste oli ka päästekopter lennanud abistama teist abivajajat.\nMärjas kevadises lumes oli raske suusatada, nii läks ka hädakutsele reageerinud Ketil Singstadil õnnetuskohta jõudmiseks väga kaua aega ning kaasas olnud tömbi otsaga labidast polnud mingit abi. Ka püüded naist jalgade ümber seotud köite abil välja tõmmata osutusid kasutuks.\nTeise päästetöötaja toodud terava otsaga labida abil suudeti auk lõpuks piisavalt suureks teha ning Anna tõmmati välja. Selleks hetkels oli ta jää ja vee sees olnud umbes 80 minutit. Kõik kohalolnud arvasid, et välja tõmmatakse vaid surnud inimene. Kohalolnud alustasid kohe kunstliku hingamisega, mis kestis kogu tunnise helikopterilennu vältel haiglasse.\nHaiglasse jõudes olid Anna pupillid täielikult avanenud, ta oli kange ja valge ning üleni märg. Kopteris külge ühendatud EKG aparaat ei näidanud ühtegi elumärki. Siis aga võeti vastu üllatav otsus: Annat ei kuulutata surnuks enne kui ta on täielikult üles soojenenud ning ka siis elutu.\nArstid lootsid, et külmades tingimustes viibinud keha ning aju ei vajanud nii palju hapnikku ning peale päästmist teostatud kunstlik hingamine oli piisav. Tema kehatemperatuur oli kõiges 13.7 kraadi. Mitte ükski inimene pole olnud nii kaua nii madala kehatemperatuuriga ning peale seda ellu jäänud.\nArstid otsustasid ühendada naise vereringe südame-kopsu masina külge, mis verd vähehaaval soojendas ning kehas ringi ajas. Rohkem kui kolm tundi peale Anna südame seiskumist seisis ta süda kaameraga vaadates täiesti paigal, ilma mingi liikumiseta. Ja ühtäkki see lihtsalt tegi kokkutõmbe. Väikse pausi järel toimus taas uus kokkutõmme ja järgmine ja järgminegi..\nTäieliku imena oli Anna teispoolsusest tagasi tulnud ning elus. Ees ootas muidugi pikk teekond taastumiseni. Ta oli halvatud peaaegu aasta kuid tänaseks on tema elu täielikult normaliseerunud ning ta töötab samas haiglas radioloogina, kus ta elu päästeti. Anna teeb taas sporti ning naudib endiselt suusatamist.\nBågenholm ise ei mäleta õnnetusest praktiliselt midagi, kuid elumuutev oli see igal juhul: «Ma pole enam nii emotsionaalne. Olen rohkem praktiline. Ma mõtlen!»\nAnnaga juhtunu on tõepoolest erakordne ning meditsiinilist müsteeriumi uuritakse tänini, et päästa ka teisi hüpotermia all kannatanuid. Ka laiemas perspektiivis andis see meditsiinile palju lootust - surnust on võimalik tagasi tulla. Anna elu päästnud arstide meeskond ütleb kokkuvõtvalt: «Mitte kunagi ei tohi alla anda, mitte kunagi ei tohi alla anda, mitte kunagi ei tohi alla anda!»\nVaata videost, kuidas naine taastunud on ning mida räägib õnneliku lõpu saanud õnnetusest:


dasatiniibravi (suukaudne) Enne kasutamist – Lisandro\ndasatiniibravi (suukaudne) Enne kasutamist\nVastavad uuringuid ei ole läbi viidud suhe vanus mõju dasatiniibravi lastel. Ohutus ja efektiivsus ei ole kindlaks tehtud.\nVastavad uuringud läbi kuni tänaseni ei ole näidanud geriaatrilise-spetsiifilisi probleeme, mis piiravad aga dasatiniibravi eakatel. Kuid mõned eakad patsiendid võivad olla tundlikumad kui nooremad täiskasvanud soovimatu mõju dasatiniibravi.\nPrevious Previous post: dipeptidüülpeptidaasi 4 inhibiitorid\nNext Next post: dolasetron suukaudse, intravenoosse


Kristalle kombineerides annavad nad ühe konkreetse väe sulle edasi ja neid saab niiviisi kanda endaga kaasas, et saada nende käest teatud maagiat, mis Aurasse kandub. See komplekt on maagiat täis, kui sa selle ise endale lood, see komplekt kannab veelgi suuremat maagiat, kui sa kellelegi teisele selle lood. Sellisel juhul peab komplekti saaja ise maagia läbi tegema.\nMALAHHIIT, ROHELINE AVENTURIIN ja TSITRIIN\n"Kristallid, mis toovad edu sulle tööalaselt ja loovad sinu ümber maagilise külluse energia."\nMalahhiit aitab sul tööalaselt uusi võimalusi saada, aidates uutel tuultel sinu poole puhuma hakata.\nRoheline Aventuriin avab tee eduni, aidates eesmärkideni jõuda ja tööalast küllust ligi kutsuda.\nTsitriin loob sinu ümber maagilise külluse energia, mis tõmbab enda poole häid võimalusi.\nLoo nendest kristallidest endale komplekt rohelise koti sisse ja kanna neid endaga tööjuures kaasas. Teine võimalus on neid hoida töö laua peal või kodu Kagu poolsesse tuppa asetada. Kagusse sobivad need siis, kui on loodud koju külluse nurk ja seal on ka juba teised külluse elemendid.\nKristallide sekka lisa enda ees- ja perekonna nimi koos sünnikuupäevaga rohelisel paberil. Kirjuta teisele poole soov, mida tööalaselt soovid saavutada ja korruta seda mõtet enda peas kuni oled komplekti kokku pannud, enne kristalli kotti paberi asetamist murra paber kokku.\nKui soov on täidetud ja universum koos kristallidega on enda eesmärgi täitnud, siis avatakse kristallide kott ning viiakse tänutäheks kristallid taimedele. Need kristallid võid edasi tööd tegema panna mõne külluse taime juurde, nagu näiteks Ahvileivapuu ehk Turdlehe poti sisse või näiteks Sulgvõhu potti. Paber põleta küünla leegis ära ja täna täidetud soovi eest universumit.


-24% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1344 / kuud € 22400 17t 38min. Tüdrukute jalgratas Azimut Kid Alu Girl 20" 2016, valge Soovitatav pikkusele: 113-144 cm Tootja: Azimut Raami mõõdud (toll): 11 "\n-23% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1764 / kuud € 29400 17t 38min. Poiste mägijalgratas Devron Man Riddle Susp. H 0.2, Kiwi Madness 11“ Soovitatav pikkusele: Pole täpsustatud cm Tootja: Devron Raami mõõdud (toll): 11 "\n-20% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1830 / kuud € 30500 17t 38min. Tüdrukute mägijalgratas Devron Lady Riddle Susp.LH 0.2, Lollipop 11“ Soovitatav pikkusele: Pole täpsustatud cm Tootja: Devron Raami mõõdud (toll): 11 "\n-20% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1830 / kuud € 30500 17t 38min. Tüdrukute mägijalgratas Devron Lady Riddle Susp.LH 0.2, Deep Purple 11“ Soovitatav pikkusele: Pole täpsustatud cm Tootja: Devron Raami mõõdud (toll): 11 "\n-20% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1830 / kuud € 30500 17t 38min. Poiste mägijalgratas Devron Man Riddle Susp. H 0.2, Orange Split 11“ Soovitatav pikkusele: Pole täpsustatud cm Tootja: Devron Raami mõõdud (toll): 11 "\n-13% 10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 1566 / kuud € 26100 17t 38min. Laste jalgratas Puky ZL 18-1 Alu Lillifee, 18" Soovitatav pikkusele: 107-124 cm Tootja: PUKY Raami mõõdud (toll): 11 "\n10€ SOODUSTUS ALATES 200€ € 2841 / kuud € 48700 17t 38min. Kokkupandav jalgratas Romet Wigry 8 2017 black-blue 20'' Soovitatav pikkusele: 160-170 cm Tootja: ROMET Raami mõõdud (toll): 11 "


Palmiõlivabad maiused - 5. Chocolatey Toffee Brownies | Ekolss - Ajaveeb\nÜha enam teadvustades palmiõlitööstuse keskkonnale avaldatavatest negatiivsetest mõjudest, on endiselt suur häbi, et seda näib sisaldavat üha rohkem igapäevaseid tooteid. Kuna ettevõtetel on lubatud lisada koostisosadesse taimeõli, ei saa tarbijad teadlikku otsust langetada.\nPaljude tarbijate tasemel palmiõli aktivistide jaoks pole kõige hullem mitte ainult asjaolu, et põhitooted seda sisaldavad, vaid ka see, et need haruldased indulgentsid on nüüdseks minevik, kuna palmiõli on leitud (kuid loetletud taimeõlina) igasugustest toodetest. maiustused, sh šokolaad, maiustused, jäätis ja arvukad biskviiditüübid. Niisiis, A-Z Animalsis oleme teile valmistanud mitmeid palmiõlivabu retsepte!\n5. maius: šokolaadised iirisepruunid\n350g orgaanilist ja õiglase kaubanduse tumedat šokolaadi\n250g pehmendatud võid\n250g tumedat muscovado suhkrut\n85g tavalist jahu\nKuumutage ahi temperatuurini 160 ° C / 320 ° F / gaasimärk 3. Määri ja vooderda nelinurkne madal koogivorm.\nEnne võiga sulatamist murra šokolaad tükkideks. Sega korralikult läbi ja pane jahtuma.\nMurdke munad suurde kaussi ja vahustage kahvatuks, seejärel lisage suhkur ja jätkake vahustamist, kuni segu on paks ja läikiv. Enne jahu ja küpsetuspulbri lisamist sega aeglaselt hulka sulatatud šokolaad ja või. Segage ettevaatlikult, kuni segu on ühtlane ja hästi ühendatud.\nVala segu vooderdatud koogivormi ja küpseta 30–35 minutit, kuni see on katsudes kindel (seda saab proovida, kui sisestad noa ettevaatlikult keskele, mille tagasitõmbamisel peaks olema vaid mõni puru). Pruunid peaksid olema keskelt veel pehmed, kuid jahtudes tahenevad.\nLase koogivormis jahtuda, enne kui lõikad need võrdse suurusega ruutudeks. Neid võib paar päeva hoida õhukindlas anumas.\nmis on 222 ingli number\nmida tähistab 222\nmillised näevad välja puidutäidised\nleo õnnenumbrid loterii jaoks


24-26.10 Nature-Based Solutions konverents Tallinnas – EKJA\nFoto: Ana Lisa Alperovich for Inhabitat via Flickr\n24.-26. oktoober toimub Tallinnas Eesti EL Nõukogu eesistumise kõrgetasemeline konverents “Nature-Based Solutions: From Innovation to Common Use“. Konverentsil tutvustatakse loodusest inspireeritud ökoinnovaatilisi praktikaid ja teadmisi, mis aitavad lahendada kliimamuutusest ja linnastumisest tekkivat koormust inimestele, linnadele ning looduskeskkonnale.\nLooduspõhised lahendused (i.k. nature-based solutions, NBS) pakuvad võimalusi selliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks nagu on kliimamuutused, veetaseme tõus, toiduga kindlustatus, inimeste tervis ning sealhulgas loodusressursside säästev kasutamine. Näiteks, mätaskatused või rohelised seinad hoonetel aitavad linnapiirkonnas hoida siseruumide temperatuuri kuumade ilmadega jahedamana, püüda sademevett, vähendada õhusaastatust ja suurendada bioloogilist mitmekesisust ning inimeste heaolu.\nLooduspõhised lahendused aitavad luua ka rohelisi töökohti ning aidata kaasa majanduskasvule läbi uute toodete ja teenuste arendamise. Need panustavad pigem loodusressursside efektiivsele kui nende raiskavale kasutamisele.\nKonverentsil osalevad juhtivad teadlased, poliitikud ja ettevõtjad üle kogu maailma, kes jagavad oma kogemusi looduspõhise innovatsiooni ja uuenduslike tehnoloogiate rakendamise kohta erinevates eluvaldkondades.\nKonverentsi korraldavad Tallinna Ülikool ja Keskkonnaministeerium ning osalemine on tasuta. Konverents toimub inglise keeles. Info ja registreerumine on leitav veebilehelt www.nbs2017.eu\n05.10 2017 seminar "Ringmajandus – uued ärimudelid ja võimalused"\nEMAS uudiskiri 3/2017


Männik: tähtsaim küsimus topeltkodakondsuse juures on emotsionaalne side riigiga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMännik: tähtsaim küsimus topeltkodakondsuse juures on emotsionaalne side riigiga\n15. jaanuar 2013, 22:17\nEesti Panga nõukogu esimees Jaan Männik.\n«Kui räägime prioriteetidest, siis just emotsionaalne - kas sa oled eestlane, kas tahad Eestis elada, see on tähtis küsimus,» lausus ta ETV saates «Vabariigi kodanikud».\n«Räägime Euroopa Liidust, kus võid ilma rohkemate dokumentideta liikuda ja teha tööd, peame aru saama, et mitme kultuuriga seotus kasvab ja siis peab kodakondsusseadust kuidagi selle järgi parandama,» lisas Männik.\nInimõiguste instituudi nõukogu liige, IRLi fraktsiooni kuuluv Mart Nutt märkis, et paljud riigid, kes otseselt mitmekordset kodakondsust ei keela, ignoreerivad muid kodakondsusi, nii teevad näiteks USA, Rootsi ja paljud Euroopa Liidu riigid.\n«Arvan, et Eestil ei oleks otstarbekas seda teed valida, minu isiklik seisukoht on, et Eesti peaks jääma selle juurde, et põhimõtteliselt me seadusega mitmekordset kodakondsust ei tunnusta, kuid me ei peaks sundima sünnijärgseid Eesti kodanikke seda valikut tegema, jäägu see nende enda otsustada,» lausus Nutt.


Ülevaated Life is Strange: Before the Storm\n5. september 2017, 14:24\nLife is Strange: Before the Storm on kolmest episoodist koosnev iseseisev lugu, mille tegevus leiab aset kolm aastat enne Life is Strange mängus toimunud sündmusi. Seekord on sündmuste keskmes mässumeelne teismeline Chloe Price ning tema sõprus kooli kõige populaarsema õpilase, Rachel Amber’iga.\nKui esimese mängu arendajaks oli Dontnod Entertainment, siis Life is Strange: Before the Storm loojaks on seekord hoopis mängustuudio Deck Nine (enne 2017 aastat oli stuudio nimeks Idol Minds, LLC). See oli ka üheks põhjuseks miks ma suhtusin uude mängu üsna skeptiliselt. Sest olgem ausad, Dotnod Entertainment seadis oma esimese mänguga selle lati üsna kõrgele. Kas Deck Nine ikka suudab vastata ootustele? Teiseks põhjuseks oli see, et Life is Strange ei vajanud mingit eellugu. Ma pole päris kindel kas Life is Strange üldse vajaks mingit järge, kuid mingit eellugu see mäng nüüd kindlasti ei vajanud.\nEsimene episood algab üsna vaikselt ja esialgu ei leia selles mängus midagi erilist. Mässumeelne teismeline Chloe, kes endiselt leinab õnnetuses surma saanud isa, ignoreerib oma ema ja hiilib üsna kahtlases kohas peetavale kontserdile. Loomulikult satub Chloe tänu oma tegemistele ja teravale keelele ka igasugustesse jamadesse või hoopis räägib end nendest jamadest välja. Tähelepanu pööratakse ka Chloe suhetele oma emaga, Joyce’ga, tema uue kavaleri Davidiga, kelle arvates Chloe vajab distsipliini, ja loomulikult suhetele koolikaaslastega. Ühesõnaga nagu ma juba eelpool ütlesin, ei midagi uut ega erilist.\nAja tagasi keeramise võime on asendatud “vastu rääkimisega” ehk “backtalk“’iga, kus tuleb valida sobivad vastulauseid, mille jaoks saab vihjeid vastaspoole jutust ning nii pakutakse mängijale võimalust erinevatest olukordadest teisiti välja tulla.\nHuvitavaks aga läheb mäng siis kui Chloe’ga hakkab sõbrustama kooli kõige populaarsem õpilane, Rachel Amber, kellega koos ta koolist poppi paneb. Nende kahe omavaheline värske suhe pakub tõsisemat teekonda Chloe mõtetesse ja tunnetesse, andes võimaluse tutvuda tema maailmaga, mõista teda ja elada kaasa tema tegemistele. Kooli populaarseim õpilane Rachel, kelle elu tundub pealtnäha särav ja suurepärane, aga on oma sisimas sama õnnetu ja eksinud nagu Chloe, mistõttu nad klapivad üsna kiirelt ja nende suhe areneb peadpööritava kiirusega. Need kaks usaldavad ja kiinduvad koheselt teineteisesse, nad sobivad omavahel suurepäraselt, täiustades üksteist.\nDeck Nine on teinud mänguga suurepärast tööd, tabamaks Chloe ja Racheli olemust, tuues nende mõtted, tunded mängijani, pannes sind neile kahele kaasa elama. Minu arvates on tegemist oluliselt parema mänguga kui seda oli Life is Strange, mis oli minu silmis rohkem selline Max Caulfieldi ninnunännu mäng. Before the Storm on oluliselt tõsisem mäng, mille sügavustesse võib ära eksida. Ühesõnaga on minu arvates Deck Nine väga hästi ära tabanud teismeliste olemust, paremini kui seda Dotnod Entertainment tegi. Viited popkultuurile või näiteks D&D mänguosa lisavad kogu mängule ainult vürtsi juurde ja aitavad sul paremini mõista teismelisi nende maailmas.\nMängumuusika eest on hoolt kandnud brittide indie folk bänd Daughter (palun mitte segi ajada ameeriklaste rockbändi Daugthersiga) ja see sobib samuti siia mängu suurepäraselt.\nLife is Strange: Before the Storm on minu selle aasta üks lemmikmängudest, mis on igati oma maksimumpunktid ära teeninud. Sest mängulugu oli hea, kaasahaarav ning kõik töötas selles mängus täpselt nii nagu peab. Ühesõnaga võrratu teos mida diivanil üksi või koos teistega nautida. Deck Nine mõistab suurepäraselt mis teeb ühe loo põnevaks ja tabades hästi ära noorte kangelaste hingeelu, tuuakse mängijateni üks ülimalt kaasahaarav lugu. Kui Life is Strange oli hea, siis Before the Storm on lihtsalt suurepärane, soovitan. Kui ma varem polnud kindel selles kas Life is Strange ikka vajab omale järge või eellugu, siis nüüd olen ma kindel, et näiteks Before the Storm vajab omale kindlasti järge.\nLõpetuseks kasutaksin Rachel Amber’i lauset, “I Like games” ja Life is Strange: Before the Storm on üheks selliseks heaks näiteks, miks mulle mängud meeldivad.\nPEGI soovitab seda mängu alates 16ndast eluaastast. Samas sobib see ka veidi noorematele, nii mõnigi neist võib leida mängu tegelastes ühiseid jooni ja mõtteid. Samuti peaks see mäng aitama teismelistel mõista, et igal nende teol on tagajärjed. Kuigi mu 12 aastast poissi nimetatud mäng ei tõmba, siis samal ajal peatselt kümneseks saavale pojale meeldis Life is Strange seeria väga ja Before the Storm on samuti tema lemmikute hulgas nüüd.\nIlmus: 30. august 2017\nArendaja: Deck Nine\nVäljaandja: Square Enix\n+ Suurepärane lugu\n+ Deck Nine on hästi ära tabanud teismeliste maailma\n+ Valitud muusika sobib väga hästi mängu juurde\n- Sissejuhatus oleks võinud kiirem olla\nThe Lost Bear – teater tuleb koju kätte


Proovivõtu pipett & mensuur 50cm @ Cider Mill e-pood\nEsileht » Tarvikud » Mõõdistamine » Muud mõõtjad, tarvikud » Proovivõtu pipett & mensuur 50cm\nIdeaalne lahendus teie õlle, veini, jne vedelike proovide võtmiseks kiirel ja lihtsal viisil. Võite seda isegi kasutada kui puhastussilindrit! Valmistatud kristallselgest plastikust, mis annab teile võimaluse värvi ja läbipaistvuse hindamiseks ja hüdromeetri näidu lugemiseks. Suleb automaatselt, nii et pole vajadus suruda sõrmega silindrile. 50 cm pikkune, lihtne ja automaatne täitmine ilma vajutamiseta. Hüdromeeter ei ole komplektis.\nKõrgus (m) 0.102\nLaius (m) 0.035\nPikkus (m) 0.582\nTootekood: 37156\t, EAN: 8711369462904\t, Laoseis: Laos\t, Pakend: , Hulgipakend:


Au ja tunnustus: mainekas väljaanne nimetas just selle Eesti hotelli maailma saja parima hulka - Reisile\n7. detsember 2018, 11:51\nReisiväljaanne Fodor's Travel pani pingeritta sada parimat hotelli, kuhu jõudis ka üks pärl Eestist. Me jõudsime Baltikumist mainekasse nimistusse ainsana, Euroopa hotellidest jõudis sinna vaid 15 hotelli.\nFodor's Travel pidas just Muhumaal asuvat Pädaste mõisa nimekirja jõudmise vääriliseks. Väljaande sõnul meenutab lambanahast vaipade, suurte akende ja kaminatega sisustatud Pädaste mõis kunagise Eesti aadliku maakodu, kust avanevad maalilised vaated Läänemere lahtedele, rannikule ja rannaniitudele.\nKiidusõnu pälvisid muuhulgas ka Põhjala saarte köögist inspireeritud Pädaste Alexandri restoran, mõisaaias kasvanud juur- ja köögiviljadest valmistatud hõrgutised ning kohapeal küpsetatud värske leib.\nSa tahad seda näha: Rootsis avati taaskord Jäähotell ja see pole kaugeltki tavaline vaatepilt Loe artiklit\nOotamatu olukord: eestlannad said lahkuvale lennukile vaid järele lehvitada, kuna nende broneering tühistati eksikombel Loe artiklit\nTänased reisileiud: külasta ajaloohõngulist Napolit vaid 137 euroga Loe artiklit\nPilk peale! Need on National Geographicu 10 kõige populaarsemat fotot sel aastal Loe artiklit\nTudeng jääb ilma oma lemmikloomast, sest neid ei lasta üheskoos lennukisse Loe artiklit\nReps: ministeeriumis tekkinud probleemidega tuleb tõsiselt tegeleda Loe artiklit\nTõnis Lukas etteheidetest Varrakule: loodan, et Eestis see põlvkond juhte vahetub, kes ei oska oma alluvatega käituda Loe artiklit


ISAFi president Carlo Croce külastas Kalevi Jahtklubi - Purjetamine\n20. aprill 2015, 13:33\nESS Kalev Jahtklubi võõrustas laupäeval, 18. aprillil Rahvusvahelise Purjetamisliidu (ISAF) president Carlo Crocet. Tema külaskäiku ja sõbralikku kohtumist Kalevi Jahtklubi liikmetega jääb meenutama klubihoone ette istutatud tamm.\nCarlo Croce, kes saabus Tallinnasse juba neljapäeval, 16. aprillil, kohtus oma külaskäigu ajal kultuuriministri, Tallinna linna ja Eesti Olümpiakomitee juhtidega ning esines reedel purjetamise tulevikuperspektiividest kõneleva ettekandega esmakordselt toimunud Eesti Purjetamise Kongressil KUMUs.\nLaupäeva hommikul tutvustas Crocele Tallinna Kalev Jahtklubi kommodoor Kalev Vapper näidates talle nii vanalinna kui ka meie mere- ja purjetamistraditsioone ning ajalugu tutvustavat Lennusadamat ja meremuuseumi. Croce, kes on ise Itaalias Genovas asuva meremuuseumi juhatuse liige, oli siinsest Lennusadama meremuuseumist vaimustuses ja eriti rõõmustas teda siinse purjetamise silmapaistva ajaloo ekspositsioon. Lennusadamast saabuti kaatriga üle lahe Tallinna siluetti vaadates Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse (TOP) juurde, kus Crocet tervitasid Kalev Jahtklubi liikmed ja head sõbrad. 1980. aasta Tallinna olümpiaregatiks rajatud keskuses töötab täna kolm jahtklubi: ESS Kalev Jahtklubi, Tallinna Jahtklubi ning Rein Ottosoni Purjespordikool. Olümpiatule juures meenutati 1980.a Moskva suveolümpiamängude Tallinna purjeregati aega ja ajalugu. Kalev Vapper rõhutas, et ilma Kalev Jahtklubi liikmete lobitööta poleks toonane purjeregatt kindlasti Tallinnasse jõudnud ja suuresti toonaste aktivistide abiga sai kogu purjeregatt ka ette valmistatud ja läbi viidud. Eriliseks tegi TOP-i külastuse teadmine, et olümpiaregati ajal oli ISAF-i presidendiks Carlo Croce isa Beppe Croce, kes pani 1976. aasta mais TOP-ile ka nurgakivi. Nurgakivi koht vaadati üle ja jäädvustati muidugi ka pildile. Beppe Croce oli ISAF-i president aastail 1969-1986 ning tema mälestuseks antakse välja prestiižset ISAF Beppe Croce Trophy nimelist elutööauhinda.\nTOPist liiguti Kalev Jahtklubi sadamasse, kus käis vilgas jahtide hooajaks ettevalmistamine. Kalev Jahtklubi klubihoone ette istutas Carlo Croce koos klubiliikmetega tammepuu, mis jääb tema külaskäiku meenutama. Sellega jätkati Kalev Jahtklubi puude istutamise traditsiooni oluliste inimeste ja sündmuste jäädvustamiseks. Klubi Kapteni kajutis veedeti koos klubi juhatuse liikmete ja heade sõpradega tunnike sõbralikus vestluses, kus ta rõhutas et on siin seltskonnas meelsamini purjetaja kui ISAFi president. Croce esindas 1972. ja 1976.a suveolümpiamängudel Itaaliat klassis Lendav Hollandlane. Vestluse käigus meenutati taas nii Tallinnas toimunud olümpiapurjeregatti kui ka teisi olulisi sündmusi, nende hulgas ka reedel toimunud Eesti Purjetamise Kongressi, mida Croce leidis olevat suurepärase algatuse ja pidas vajalikuks sarnase kongressi korraldamise idee ka Itaalias ellu viia. Kalev Jahtklubi jääb Crocele meenutama aga jahtklubi sümboolikaga lips, mille ta kohe ka kaela sättis. Järgmine Croce külaskäik Tallinnasse ei pidavat laskma end kaua oodata.


VICHY näokreem LIFTACTIV COLLAGEN SPECIALIST, 50 ml | Azeta.ee - apteek Sinu taskus!\nToote kood: 7007759\nTaastav päevakreem vananemistunnuste peitmiseks.\nVanusega kollageeni tootmine organismis aeglustub ja vananemisilmingud muutuvad nähtavamaks – tekivad kortsud, muutub näokontuur, nahk lõtvub, naha toon võib näida elutu ja ebaühtlane, kergete pigmendilaikudega.\nLiftactiv Collagen Specialist päevakreem soodustab naha uuenemist, vähendab silmnähtavalt kortse ja kaunistab näo kontuure, tasandab nahatooni.\nVõimas kompleks: sisaldab nahka kenamaks muutvaid peptiide I, vananemisvastase peptiidi II sünteetilisi molekule ja CG-vitamiini.\nEriti kiire toime: pärast esimest kasutamist paraneb naha tugevus 52%, vähenevad kortsud ja nahk saab tagasi oma jõu. Pikaajalise kasutamise korral on kliiniliste uuringute käigus tõestatud positiivne mõju vananemismärkidele: kortsudele, näoovaalile, ebaühtlasele jumele ja pigmendilaikudele.\n48 tundi kestev niisutav toime. Sobivust tundlikule nahale on testitud dermatoloogide järelevalve all.\nKasutage hommikul puhastatud näonahal.


Tartu loodusmajas avatakse seenenäitus „Seente mitu nägu“\nTartu Loodusmaja pressiteade\nFoto: Liina Vakrööm\n9 September / Tartu loodusmajas avatakse 10. septembril iga-aastane traditsiooniline seenenäitus, mille seekordne teema on „Seente mitu nägu”.\nTutvuda saab võimalikult erinevate Eesti seentega nii näitusel kui laboris ning kohal on ka seeneeksperdid.\nSeenehooaeg on juba mõnda aega tuure kogunud ja loodusmaja paneb taas neljal sügispäeval saali imetlemiseks ja tutvumiseks välja valiku meie metsade, niitude, parkide ja lodude seentest. Kirglikud seenekogujatest töötajad toovad värsket seenesaaki näitusele juurde iga päev, nii on näitus pidevalt kasvav ja muutuv sõltuvalt seeneõnnest.\nHuvilised saavad taas meelde tuletada, millised seened kuidas ja mis otstarbeks sobivad. Saab teada, mida tasub süüa ja mida mitte, millega lõnga värvida ja millel on looduses muu oluline roll. Väikeses seenelaboris on võimalik suurendusvahendite abiga sügavamale sukelduda – näiteks teha tutvust seeneniidistiku ja „seeneussidega“.\nIgal päeval alates kell 11 on näitusel kohal ka ekspert, kes seeneteemalistele küsimustele vastab ja võimalusel külastajate kaasatoodud seentele nime leiab. Seente määramisel on loodusmajal abiks seeneeksperdid Külli Kalamees-Pani ja Irma Zettur TÜ loodusmuuseumist.\nLoodusmaja pargiski tähistatakse kohalikud seened ja oodatakse põnevusega, kes pargi vähemalt 30 seeneliigist end viljakehade näol ilmutab.\nSel aastal on võimalik huvi korral mängida näitusel ka pere või sõpradega seeneteemalist Aliase mängu.\nKes näitusele kohale ei jõua, saab sellest soovi korral osa läbi virtuaalse näituse loodusmaja kodulehel ja FB lehel, kuhu ilmuvad näituse eksponaatidest tehtud fotod ja põnevad faktid.\nLisaks on registreeritud kooliklassidel võimalik täita töölehti ja vaadata seenefilme, lasteaiarühmadel aga mängida seenemänge ja tutvuda seente ABC-ga.\nNäitus on avatud Tartu loodusmaja saalis ja pargis 10.–13.09. kell 9-18.\nSeenenäitust toetab Keskkonnainvesteeringute Keskus.\nLast changed 09.09.2019\n95 429 inhabitants in Tartu


Kördiööbiku park | Visit Põltsamaa\nSelle vahva nime alla mahuvad Põltsamaa jõe vasakkaldal Suurest sillast allavoolu asuvad endised Pastoraadi ja Kultuurimaja park ning Roosisaar. See on väga eriilmeline roheala: mitmesuguses vanuses üksikpuud ja puudegrupid, kohisev vetetulv Kiisamaurul ja samas lummav vaikelu sammaldunud kividega, valguse ja varju mängud vanal kanalil ja Papiojal ning lõhnapilves kümblev Roosisaar.\nPõliste puudega pargi vanim osa, mis ümbritseb Kiriklasaarel asuvat pastoraadihoonet, pärineb tõenäoliselt 19. sajandi teisest poolest ja kandis kaua aega nimetust Pastoraadipark. Seda osa läbib looduslik oja, nn Papioja. Nimi tulnud sellest, et kiriklas elanud papid käinud end selles ojas pesemas. Ojale ehitatud saarega tiik ja astmeline vetesüsteem toimivad tänapäevani. Kunagise kihelkonnakooli juurest viib jõeni hariliku pärna allee. Noorem pargiosa on seljataguseks kultuurimajale. See on umbes hektari suurune ala, kuhu 1977. aastal istutati peamiselt kuuski ja nulgusid, põõsastest siberi kontpuid ja sireleid – kokku 270 puud ja põõsast. Osa puistust on nüüd juba tekkinud isekülvi teel (jalakad, saared).\nRoosisaarel on lisask roosidele leida nii mõnigi huvitav puu: üsna suur mandžuuria pähklipuu, keerdukasvanud tüvega siberi mariõunapuu ja püramiidjalakas oma kabjakujulise pookekohaga.\nKördiööbiku pargile andis nime enne sõda seal asunud kodutööstuskool, kus tüdrukuid õpetati keetma ja küpsetama, õmblema ja kuduma – peale selle pidid “kördikeetjad” oskama laulda kui ööbikud. Pargi pindala praegu, koos Roosisaarega, on 5,3 ha.\nRoosisaar | Liina Laurikainen


On aeg jätta hüvasti mõnede meie toodetega, et teha ruumi uute jaoks! Kasuta viimast võimalust säästa raha ja tuua koju mööblit, aksessuaare ja teisi tooteid, enne kui nad meie valikust igaveseks kaovad. Saadaval IKEA poodides ja veebipoodides. Toodete arv on piiratud.\nVali hinnavahemik: 1 - 99 €\nKogulaius: 34 - 150 cm.\nKogukõrgus: 8 - 239 cm.\nKogusügavus: 36 - 50 cm.\n150x200 cm sinine\npiparkoogivormid, 6 tk kmpl\nerinevad kujud roostevaba teras\nØ170 cm käsitöö tepitud/beež pruun\n50x50 cm käsitöö roheline\n239x Ø270 cm helesinine\n100x36x54 cm must


Tabasallu ehitatakse Rimi supermarket - Ehitusuudised\nTabasallu ehitatakse Rimi supermarket\nLäänemaa suurimat ostukeskust arendav Solution Management OÜ rajab Tabasallu uut Rimi supermarketit. 2010. aasta kevadel avatavasse supermarketisse on planeeritud 2200 ruutmeetrit kaubanduspinda.\nSolution Management OÜ juhatuse liikme Marko Kulli sõnul on tegemist väga perspektiivika projektiga. „Viimastel aastatel on Tabasalu alevik kujunenud populaarseks elu- ja suvituspiirkonnaks, kus on nüüdseks juba 3300 püsielanikku. Korralikule supermarketile on seal klientuur ja ootus olemas,“ kommenteeris Marko Kull uue projekti töösse võtmist.\nKeskust ehitava Nordecon Ehituse AS juhatuse liikme Priit Jaaganti hinnangul on keskuse maksumus ligi 16 miljonit Eesti krooni. Nordeconile on see järjekorras neljanda Rimi kaupluse ehitus.\nSolution Management OÜ on kinnisvarainvesteeringutega tegelev ettevõtte kes omab ja opereerib erinevaid ärihooneid üle Eesti. Ettevõttele kuulub ka Rannarootsi Ärikeskus OÜ, mis arendab 2010. aasta märtsis avatavat Läänemaa suurimat ostu- ja vaba aja keskust „Rannarootsi“.


Tokyo olümpiamängude tuli süüdatakse koroonaviiruse tõttu pealtvaatajateta - Sport\nTokyo olümpiamängude tuli süüdatakse koroonaviiruse tõttu pealtvaatajateta\nTokyo olümpiamängude tõrvikFoto: Thanassis Stavrakis, AP/Scanpix\nTänavuste Tokyo olümpiamängude tuli süüdatakse 12. märtsil traditsiooniliselt Kreekas Olympias, kuid seekordne pidulik tseremoonia toimub koroonaviiruse tõttu ilma publikuta.\nTänavu kannab olümpiatõrvikut esimesena laskmise olümpiavõitja Anna Korakaki. Kreeklannast saab ühtlasi esimene naine, kes saab au olümpiatõrviku jooksu alustada.\nOlümpiatõrviku teatejooks toimub 12. märtsist kuni 24. juulini, mil mängud algavad.\nViimati viidi olümpiatule süütamise tseremoonia läbi pealtvaatajateta 1984. aastal Los Angeleses.\nEsimest korda toimus tõrvikukandmine 1936. aasta Berliini olümpiamängudel, kui 3331 inimest kandsid olümpiatuld 3187 km vältel. Aasta aastalt on antud teekond pikenenud ning tõrvikukandjate arv kasvanud.\nKaspar Taimsoo vihjas, kes võivad kuuluda olümpiapiletit püüdvasse neljapaati\nMagnus Kirt: vigastus on osutunud kardetust kergemaks\nCaster Semenya kinnitas, et osaleb Tokyo olümpial: ma kavatsen teid üllatada...\nKoroonaviirus lõi sassi ka olümpiale pürginud Eesti korvpallinaiste plaanid\nJaapani minister: Tokyo olümpia võib toimuda ka aasta lõpus\nPange kookosõli valmis! Tonga spordimees tagas pääsme Tokyo olümpiale\nKoroonaviirus peatab Itaalias kogu sporditegevuse\nItaalia kehtestas üleriigilise karantiini


Prillidega sõidueksamile? - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 21 Mär 2019, 07:38\nLugemata postitus Postitas gitane » 23 Mai 2018, 22:56\nSõiduõpetaja xxxx xxxx õpilasel jõudis pärast pooleteistkuulist ootamist möödunud laupäeval kätte B-kategooria sõidueksami aeg. Naine ei jõudnud Saue büroos autossegi istuda, kui eksamineerija teatas, et eksam on lõppenud – nimelt olid juhikandidaadil ees prillid.\nPrille ei olnud aga märgitud tema tervisetõendile. Eksamiraportis on kirjas, et sõidule kulus null minutit. Naisel tuleb nüüd oodata üle kuu, et uuele katsele pääseda. Eksami eest tasutud riigilõivu – 40 eurot – otsustas amet pärast mõnepäevast kaalumist tagastada.\nSamasugune kogemus oli mõni aeg tagasi ka xxx ja xxx autokooli sõiduõpetajal xx xxxxx. «Minu õpilasele öeldi, et võta prillid eest ära ja kui oled suuteline eksamit tegema, siis võid teha,» rääkis xxxx. Kuna õpilane tundis end prillidega kindlamalt, ei tohtinud ta rooli istuda. Ta pidi uuesti riigilõivu tasuma ja ootab nüüd uut eksamit.\n«See on absurd,» leiab 35-aastase staažiga õpetaja xxxx, kes kirjutas maanteeametisse ja küsis, mis sätte alusel kehtiva tervisetõendiga inimesi eksamile ei lubata. Ta sai vastuseks, et maanteeametil on oma sisemine kord ning kontrollitakse ka tervisetõendeid. Ebatäpsete tõenditega eksamile ei lasta.\nRadiali autokooli juht xxxx peab järjekordadega kimpus oleva maanteeameti korraldust totruseks. xxxx selgitas, et eksamineerija ei ole arst ega saa autos istudes iialgi veenduda, kas kõik terviseandmed vastavad tegelikkusele.\nxxx küsis, kas amet hakkab hindama ka prillide ja päikseprillide tugevust või läätsede olemasolu.\nxxxx mõistaks eksami katkestamist juhul, kui prillikandja tuleks kohale prillideta. Temaga seotud värskel juhtumil olid õpilasel aga prillid ees, kuid eksamile ta ei pääsenud. Inimene oli rooli istumiseks sobivas seisundis, ent paber justkui ei olnud, rääkis xxxx.\nKui soovitada juhil teha eksam prillideta, muutuks olukord veelgi jaburamamaks – paberite järgi on ta siis liiklusesse sobiv, tegelikult mitte. «Ilmselt oli tegu inimliku eksimusega, aga eksaminaator ütles, et ta ei saa eksamile lubada, kuna tervisetõend ei vasta tegelikkusele,» ütles pea 20 aastat sõiduõpetajana töötanud xxxxx. «Argument oli tal see, et kui juhtuks õnnetus, siis kindlustus ei hüvitaks seda, vaid eksaminaator jääb süüdi. Samas on eksamisooritaja alati juhi staatuses.»\nTema hinnangul saanuks olukorra lahendada inimlikumalt – õpilane võinuks oma sõidu ära teha ning seejärel lasta vea tõendil enne juhiloa kättesaamist parandada.\n-Lubamatult palju vigu\nNäiteid on veel. Lubamatult palju, nagu ütleb maanteeameti eksamikeskuse juhataja Risto Kasemäe. «Prillid ja/või läätsed on juhiloale kantav eritunnus, samuti nagu käsitsi juhtimine või kuuldeaparaat. Maanteeamet on kohustatud kontrollima juhiloale kantavate andmete õigust,» ütles Kasemäe.\nTema sõnul on uus eksamiaeg ja riigilõiv paratamatu ressursikulu, mis valeandmete esitamisega kaasneb. «Väärade andmetega tervisetõendite kohta maanteeametis eriarvestust ei peeta, hinnanguliselt on neid ikkagi lubamatult palju, arvestades, et riiklike sõidueksamite järjekorrad ei ole just lühikesed ja selline probleem on üks neist põhjustest, mis järjekordi pikendab,» lisas Kasemäe.\nAlates 2015. aastast antakse välja vaid e-tervisetõendeid, mis jõuavad automaatselt liiklusregistrisse. Tervisetõendi kehtivust ja andmeid saab kontrollida maanteeameti e-teeninduses.\nKasemäe selgitas, et märke prillide kohta lisab tervisedeklaratsiooni õpilane ise ja see edastatakse perearstile, kes koostab andmebaasi sisestatava tervisetõendi. «Probleemid tekivad eelkõige just prillidega ja seepärast, et kui muude eriarstide juurde nõutakse enamasti perearsti suunamist, siis silmaarsti juures käimine ja prillide olemasolu jääb perearstile tihti teadmata,» rääkis eksamikeskuse juht.\nKasemäe sõnul on mitu viisi, kuidas tegutseda, kui juhikandidaat tuleb eksamile prillidega, millest tervisetõendil infot pole. Esiteks uurib eksamineerija, kas prillid pole dekoratiiv- või plussprillid. Viimaseid juhiloale ei märgita.\n-Kiire nägemiskontroll autos\nKasemäe näeb hoopis positiivsena seda, et miinusprillide kandjale pakutakse võimalust sooritada eksam prillideta. «Vajadusel palutakse kontrollküsimusena lugeda mõnda liiklusmärgi lisatahvlit või autonumbrit, et veenduda ohutuses enne sõidueksami algust,» ütles Kasemäe. «Seega lähtub eksamineerija kahest olulisest momendist: andmete õigsusest ja ohutusest. Kedagi ei sunnita eksamile puuduliku nägemisega ja ilma prillideta, vaid selgitatakse sama, millest siingi eelnevalt juttu oli, rõhutades õigete andmete edastamise kohustust.»\nSõiduõpetajate arvates ajab maanteeamet siin pilli lõhki ning tekkinud järjekorrad on selle tagajärg. Autokoolide mulluse eksamistatistika põhjal, mis hiljuti avaldati, teeb üha vähem Tallinna piirkonna õpilasi sõidueksami esimese korraga ära. Veel mõni aasta tagasi sooritasid vähemalt pooled õpilased eksami esimese korraga, kuid mullu vähenes see protsent peaaegu kõigis suuremates Tallinna autokoolides.\nTänavu võrdles maanteeamet esimest korda ka läbisaanute protsenti piirkondade põhjal ning sai tulemuseks, et Tallinnas ja Sauel sooritab sõidueksami esimese korraga 34 protsenti. Tartus on see protsent näiteks 66, Eestis keskmiselt 50.\nÜks suurim kukkuja on näiteks autokool Drive, kus veel 2013. aastal sai esimese korraga sõidueksami tehtud 52 protsenti õpilastest. Nüüd on see arv 28. «Uued eksamineerijad ei saa vist isegi aru, mida nad täpselt peavad kontrollima. Vanad eksamineerijad vaatasid, kas inimene saab liikluses hakkama. Uued kukutavad ka pisivigade pärast läbi,» rääkis kooli juht ja sõiduõpetaja xxx xxxxx.\nMaanteeametis on pärast 2015. aastal avalikuks tulnud altkäemaksuskandaali tööl uued eksamineerijad. Jaanuaris mõistis Harju maakohtus korduvas altkäemaksu võtmises süüdi neli endist eksamineerijat. Altkäemaksu vahendamise eest said karistada sõiduõpetajad Nikolai Katõšev ja Anatoly Kirienko.\nxxxx sõnul kurtis maanteeamet kehvade tulemuste üle juba siis, kui pooled läbi kukkusid. «Nüüd, kui on 28 protsenti läbisaajaid, ei ole mingit tagasisidet. Ma ei tea, mis me peame tegema.»\n«Sõidueksamite järjekord on Tallinnas praegu aprilli keskpaigas ja peamine põhjus on jätkuvalt selles, et juhikandidaadid saabuvad riiklikule sõidueksamile ebapiisava ettevalmistusega. Selline järjekord on üsna keskmine, arvestades viimase aasta keskmist,» ütles Kasemäe.\n«Midagi peab ju viga olema, kui ülejäänud Eestis on protsent 50 juures, aga Tallinnas 30. Ei ole loogiline, et Tallinnas ja Sauel on õpetajad kõik nii kehvad. Liiklus on muidugi keerulisem, aga välja otsitakse ka kõige keerulisemad kohad,» rääkis sõiduõpetaja xxxx. «Tallinnas on tehtud kõik, et eksam oleks ikka võimalikult raske, ja tulemused räägivad enda eest.»\nxxxxx tõi näiteks, et eksamitegijad viiakse peaaegu iga kord kõige tihedama liiklusega paikadesse. «Varem käidi ka Pärnu maantee alguses või Haabersti ringil, aga nüüd on ikkagi juba kindla peale eksamil sinna minek. Eksam ei pea lihtne olema, aga ei pea viima inimest ka kõige keerulisemasse kohta Eestimaal,» leiab xxxx.\n«Kuna nad juba maanteeametis näppe kõrvetasid, siis ilmselt on välja töötatud uus ametijuhend, mida need inimesed (eksamineerijad – toim) peavad järgima,» arvas xxxx autokooli juht xxx xxxx, kes tõi esile, et teiselt poolt on suurenenud liiklussagedus ja ilmselt muutubki juhiloa saamine aja jooksul raskemaks.\nxxxx meelest tuleks kaaluda nõutavate sõidutundide arvu suurendamist. Praegu on see 21 (üks tund vältab 45 minutit), kuid tegelikult ei ole inimesed sellise arvu tundidega võimelised eksamit sooritama. Õpilastel on aga ootus, et riiklikku õppekava täites saadakse sõitmine selgeks. «Kui keegi arvab, et õpib ühe päevaga autot juhtima ja Tallinna tingimustes liiklema, siis see kindlasti nii ei ole. Inimestega tuleb aus olla, sest vastasel juhul loeme foorumitest, kuidas autokool määrib tunde pähe,» rääkis xxxx.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 23 Mai 2018, 23:14\nSelle prillide asja peaks sealt tervisetõendilt ära kaotama,langetõbistele seda ju ei kirjutata.Tervislike puudustega ju tänapäeval lehvitada ei või.Järgmine samm on see et politsei hakkab kaasas tassima optimetristi varustust.\nLugemata postitus Postitas Ain » 23 Mai 2018, 23:16\nKokkuvõtvalt on huvitav üks lõik mis tähendab, et inimene ise on ju lammas kui ei tee märget prillide olemasolu kohta... Või siis püütakse tahtlikult prillide olemasolu varjata, sest ilmselt kui märgid, et on prillid siis teepeal kinnipeetuna peavad need ka ees olema. Aga ikka on teised süüdi:\nSamas kui ise käin perearsti juures tervisetõendit tegemas siis kontrollitakse reeglina ka nägemist ja värvipimedust.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 23 Mai 2018, 23:21\nMu viimane tervisetõend on tehtud siis kui ma prille ei kandnud kas nüüd kui ma kannan ,olen mingi kuradi kriminaal kui nendega sõidan ja sellega ohutu olen?\nLugemata postitus Postitas Urmas79 » 23 Mai 2018, 23:35\nAjuvaba lähenemine seadusele. Kui mul on juhiloal märge prillid, siis võin vabalt kanda ka kontaktläätsi. Ja ma ei usu, et mingil eksami vastuvõtjal oleks juriidiliselt õigus oma näppe mulle silma toppida, et kindlaks teha, kas ma ka reaalselt läätsi kannan. Sama keiss on ju prillidega, mida inimene võib kanda lihtsalt "aksessuaarina",ehk siis null klaasidega prillid. Mille kuradi alusel saab mingi maanteeameti tolbajoob öelda, et minu välimuse tõttu on sõidueksam lõppenud, kuna talle ei meeldi, et mul prillid ees on Tervisetõend on siin vabariigis niikuinii suur naljanumber. Tean nii mõndagi persooni, kellel ei tohiks tervise tõttu rooli taha asja olla, aga omavad täiesti veatut tervisetõendit ja peale selle veel tervet tähestikku kategooriaid.\nNii, et ma annaks sellele läbikukkunud eksamisooritajale nõuande see jama väga suure kella külge panna.\nLugemata postitus Postitas XTZ » 24 Mai 2018, 06:43\nMaanteeamet on meil üldse küllaltki imelik punt, viimase kokkupuute najal sain teada, et kui seadus ütleb üht, aga seal i imestel on seisukoht, et nii pole hea, siis seisukoht on tähtsam kui seadus ja kui sulle ei meeldi see, võid kohtusse pöörduda.\nAbsurd, aga kuhugi kaevata ka ei viitsi\nLugemata postitus Postitas roger » 24 Mai 2018, 10:07\nEndal oli A kat eksamil sama olukord - eksamineerija nägi, et prillid on ees ning keeldus eksamile laskmast, kuna tervisetõendi andmed ei vasta tegelikkusele. Tuli välja, et kuigi viimasele tervisetõendile märgiti, et olen prillikandja, unustas perearstikeskus laadida selle üles vastavasse e-keskkonda. Sai siis sealsamas platsil helistatud perearstikeskusesse ning palutud neil uuendatud tõend kiiremas korras üles laadida - õnneks uuenesid andme ka Maanteeameti süsteemis siis minutite jooksul ning ei pidanud seetõttu korduseksamile minema.\nLugemata postitus Postitas Prets » 24 Mai 2018, 11:15\nNägin Pärnus pealt sellist juhtumit, kui noormees tuli ARKi eksamile prillidega ja ei lastud rooli. Paluti tervisetõend ära parandada.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 24 Mai 2018, 14:02\nNeid ühte (-) või teistpidi (+) "pimedaid" ongi liiga palju sigienud, minu poolt 12pts MNT-le\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 24 Mai 2018, 15:54\nMaaks kirjutas: Neid ühte (-) või teistpidi (+) "pimedaid" ongi liiga palju sigienud, minu poolt 12pts MNT-le\nMinu poolt ka 12pts MNT-le\nJa millega need autokoolid tegelevad,kui ei suuda oma õpilastele enne eksamit selgeks teha,et arstitõend peab vastama tegelikkusele???\nKui on priillid vajalikud,siis peab see ka tõendil kirjas olema või vastupidi.Vaevalt,et keegi päikeseprillide pärast seda teeb,aga muud juhud peavad olema vastavuses tõendiga.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 24 Mai 2018, 16:52\nMa ilmselt juhm aga ma ei saa aru sellest prillideta ilma prillideta kottimisest.Kui sul on südame arütmia nt.kas siis on tervisetõendil või lubadel või kus iganes kirjas et võta tablett enne sõitma hakkamist.Mida keegi mis puhul targemaks saab sellest tervisetõendist.See on jälle see koht kus inimene otsustab kas ta näeb piisavalt või mitte.Mõnus ülereguleerimine.\nKas sinivatt käsib mul prillid eest võtta kui kinni peab sest mul pole neid kuskil kirjas.\nLugemata postitus Postitas Ain » 24 Mai 2018, 16:58\nKüsimus on ikka vastupidine. Kui lubadel on kirjas, et on prillid siis ilmselgelt ei ole need moe pärast. Aga on vastutustundetuid inimesi kes istuvad autorooli ilma prillideta- ehk siis poolpimedalt. Kui mõni selline poolpime vandersell Sulle otsa kärutab siis ilmselt hakkad aru saama..\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 24 Mai 2018, 18:46\nfranz125 kirjutas: Ma ilmselt juhm aga ma ei saa aru sellest prillideta ilma prillideta kottimisest.Kui sul on südame arütmia nt.kas siis on tervisetõendil või lubadel või kus iganes kirjas et võta tablett enne sõitma hakkamist.Mida keegi mis puhul targemaks saab sellest tervisetõendist.See on jälle see koht kus inimene otsustab kas ta näeb piisavalt või mitte.Mõnus ülereguleerimine.\nJust täpselt ja on ka neid ,kes on nii kehva nägemisega,et ei saagi lube. Mul üks tuttav oli mingi hullude pudelipõhjadega ja ei saanudki lube. Tänaseks on tal küll opp tehtud ja nüüd saaks,aga tegelane juba vana ja ei viitsi sellega enam tegeleda.\nNägemise kontroll ehk olemasolu on minu meelest üks vajalikumaid nõudeid kogu selle lubade saamise protsessi juures.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 24 Mai 2018, 19:23\nJa protsentuaalselt on neid liikluses õnnetuse põhjustanuid võrreldes joodikute,kiiruse ületajatega,pohhuistidega ,nutinäppijatega kui palju?Toob näiteid.\nNeed asjad on ju inimese otsustada jäetud.Ma ei vaidle ju selle vastu et nägemise kontroll tehakse vaid seda et see on mingiks kottimise eesmärgiks omaette saanud.Point siin ju selles oligi et kodanik tahtis sõita prillidega aga ei lastud kuna neid ei olnud kirjas.Tähendab et kui oleks poolpimedana sõitnud siis oleks jokk olnud.\nLugemata postitus Postitas Urmas79 » 24 Mai 2018, 21:03\nKle pange põlema ennast. Kui ikka inimene tunneb ennast kasvõi -0,5 prillidega eksamil (ja ka liikluses) kindlamalt, siis on ju äraütlemata ajuvaba sellepärast kuu aega oodatud sõidueksam tühistada. Ma tean väga hästi, mida tähendab poolpimedana sõitmine. Kunagi ammu suutsin töö juures relakaga metallikillu silma lasta. Kõne lähimale silmaarstile kell 16 tipnes sellega, et äsja ülikoolist tulnud arst oli nõus pärast koosolekut kell 20 tööle tagasi tulema ja mu silma üle vaatama. Kuna õnnetuseks sel päeval ma oma autoga tööl ei olnud, siis laenasin firma Hiluxi ja panin linna poole ajama. Krt, ma pidasin tee peal 15 km jooksul vähemalt 4 korda lihtsalt keset teed ohutuledega kinni, et silma kuivatada, et midagigi näha. Kohale ma sain, kraavi ei sõitnud ja metallitükk saadi kah magnetiga silmast kätte. Asi tipnes sellega, et tohter palus kahe nädala pärast tagasi tulla, kuna oli "midagi huvitavat" mu silmas näinud. Kaks nädalat hiljem arsti külastades leiti, et silmarõhuga on asi jama, ehk hall kae. Kaks nädalat hiljem Tallinnasse laseropile ja niipalju, kui ma hiljem uurinud olen, siis tänu sellele noorele tohtrile on mul täna silmanägemine alles. 80% sama diagnoosiga patsientidest kaotavad ca 90% nägemisest tänu liiga hilisele avastamisele. Kannan küll prille, aga -2,5 pole eriline probleem ja need mõned asjad, mida ma teha ei tohi ( benjihüpe, läätsede kasutamine) pole minu jaoks mingi probleem.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 24 Mai 2018, 21:08\nPuhake nüüd jalga. Kuna prillid kantakse ka lubadele, siis on elementaarne, et juhid, kellel arstitõendil pole nägemiskorrektsiooni märgitud, aga tulevad eksamile prillidega saadetakse koju.\nLugemata postitus Postitas Urmas79 » 24 Mai 2018, 21:12\nPuhka ise jalga. See pole küll eksaminaatori asi, kui ma null prillidega eksamile tulen.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 24 Mai 2018, 21:46\nfranz125 kirjutas: Ja protsentuaalselt on neid liikluses õnnetuse põhjustanuid võrreldes joodikute,kiiruse ületajatega,pohhuistidega ,nutinäppijatega kui palju?Toob näiteid.\nMa tean mõnda näidet oma tutvusringkonnast,mõlemad naisterahvad.\nÜks on minu oma naine kes on lubade peal ilma prillideta,aga ta ei näe tegelikult hästi kaugele ja kasutab autos miinus prille. Arsti juures silmakontrolliks vajalikul määral näeb,aga kaugemale mitte eriti.\nPani kunagi hämaras kruusateel kurvist otse,sest ei näinud kuhu tee pööras,aga ega see siis avarii põhjusena kirja läinud.Põhjuseks oli teelt väljasõit ja valed sõduvõtted.\nTulime koos peolt,mina kõrval,tema roolis.Talv, pime tee,kerge lumesadu, Paldiski mnt. enne Keilat,kiirus umbes 70,kaugtuled koos lisatuledega. Ma kergelt svipsis peaga nägin ,et inimene tuleb tee äärt mööda vastu a´300m kaugusel.Nii kui seda talle ütlesin,rabas kohe rooliga vasakule nagu oleks inimene 10m kaugusel olnud. Auto kaotas juhitavuse ja läks piruetti,jõudsin karjuda ,et ära vajuta midagi ja ma ise roolin.Sain auto peale teist piruetti peaaegu otseks ja jäime teele ning peatusime enne seda inimest,kes oli ka juba igaks juhuks kraavi hüpanud.Kõik jäid terveks,auto teele ja juhtus see ,sest inimene ei näinud piisavalt hästi(seekord isegi prillidega). Kuna arsti juures keegi ei küsinud kaugemale nägemise kohta ja ise ta selle peale ei tulnud,siis nüüd ongi kehva nägemisega ilma prillideta autojuht.\nÜks tuttav naisterahvas tuli koos mehega peolt ja pani mingile metsloomale otsa,kuigi mees karjus kõrvalt,et pidurda loom on teel. Naisterahvas ei näinud midagi,pidurdas aga kõrvale ei keeranud. Liiklusõnnetuse põhjus otsasõit metsloomale.\nJa ma olen kindel,et need ei ole ainukesed juhtumid Eesti vabariigis. Seda ei pane üldjuhul keegi kunagi põhjusena kirja,et ei näe. Neid pimekanasid on tänapäeval ikka palju ja autokoolis on võimalus pikalt seda asja arutada ning selgitada. Kui tegelane käib õppesõidus prillidega ,siis võiks ju ka arstitõend prille sisaldada? Või miks peab minema eksamile prillidega ,kui õppesõidus neid vaja ei läinud?\nLugemata postitus Postitas gitane » 24 Mai 2018, 22:21\nSiin tegelikult seaduses auk sees:\nLiiklusseadus (LS) § 101 näeb ette tervisekontrolli. Sama § 101 lõige (10) jällegi ütleb "Mootorsõidukijuhi ja mootorsõiduki juhtimisõiguse taotleja tervisekontrolli tingimused ja korra ning tervisenõuded, sealhulgas meditsiinilised vastunäidustused, mille korral mootorsõiduki juhtimine ei ole lubatud, kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega." See sama määrus annab ette nägemise piiri "korrektsiooniga (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) nägemisteravus mõlema silmaga koos nägemisel ei tohi olla väiksem kui 0,5".\nEhk silmanägemine (ilma, koos prillidega või koos läätsedega) kahe silmaga koos nägemisel peab olema vähemalt 0,5 (rahvakeeles 50%). Mõõdab terviseteenuseosutaja (arst).\nLiiklusseadus näeb ette, et kui arst näeb vajalikuks, siis näeb ta ette juhile piirangu või erilise kohustuse (ehk siit see "juhiloal on prillid"), et see 0,5 saavutada.\nOlukord, kus inimesel on kerge miinus (näiteks -0,5 mõlemal silmal) ei pea tegelikult arst sulle neid prille (või läätsesi) kohustuslikuks keerama.\nProbleemne on lihtsalt ameti tõlgendus sellele kõigele - kui kohustuslik ei ole, siis ei TOHI... (samas kõik tunnistavad, et kui eksamineerija ütleb, et minu prillid on moe pärast ja selge klaasiga (ilma korrektsioonita), siis keegi midagi ei ütle.\n..ja siis see, et see kõik on kirjas mingis ameti sisemises salajases dokumendis..\nLugemata postitus Postitas pühak » 24 Mai 2018, 22:40\nHuvitav, kas eksamineerija enne eksamit seda ka uurib, et ega eksaminandil kontaktläätsesid ees pole, kui tervisetõendile nägemiskorrektsiooni märgitud pole?\nLugemata postitus Postitas ttt » 25 Mai 2018, 11:57\nMinu arust on see tüüpiline ametniku suhtumine - kuidas oma perset kõige paremini kaitsta. Kõige rohkem muretseb selle pärast, et TEMA jääb süüdi. Selle asemel, et võtta vastutus, teha see kuradi eksam ära (ohtu liiklusele ei ole ju, ma saaks aru kui oleks vastupidi, et prillid vajalikud ja neid ei ole). Oleks võinud lihtsalt öelda, et tee paber korda, enne kui me su plastikut printima hakkame.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 25 Mai 2018, 14:02\nUrmas79 kirjutas: Puhka ise jalga. See pole küll eksaminaatori asi, kui ma null prillidega eksamile tulen.\nMax Kaur tsiklimeeste foorumis?\nLugemata postitus Postitas Urmas79 » 25 Mai 2018, 15:32\nMida v.... u see poliitik siin asjasse puutub?\nLugemata postitus Postitas mx77 » 25 Mai 2018, 15:35\nUrmas79 kirjutas: Mida v.... u see poliitik siin asjasse puutub?\nSee on selline hampelmann, kes käib 0-klaasidega prillidega ringi\nLugemata postitus Postitas Urmas79 » 25 Mai 2018, 15:37\nAa, ok siis puutub küll. Aga seekord see mina ei ole. Mul peavad päriselt prillid ees olema.\nLugemata postitus Postitas mrtn » 25 Mai 2018, 15:53\nmx77 kirjutas: See on selline hampelmann, kes käib 0-klaasidega prillidega ringi\nPool Kalamaja käib 0-klaasidega prillidega ringi, aga see pole vast probleem, kuna nad sõidavad niikuinii jalgrattaga.\nNali naljaks, aga ootamatult paljud inimesed kannavad moe pärast prille, osaliselt selle pärast, et "targemad" näida, osaliselt selle pärast et "rikkamad" näida (teatud seltskondades tuntakse su mitmesaja eurosed või kallimad raamid ära küll), osaliselt mõne psühhotrauma pärast (nt. omast arust liiga suure nina kompenseerimiseks vms) või mõnele lihtsalt meeldivad prillid. Inimesi on jube palju erinevaid.\nLugemata postitus Postitas Dusterx » 30 Mai 2018, 16:34\nMinul olid kunagi prillid, kuna olen sünnist saati kõõrdsilm. Kui taotlesin kunagi tervisetõendit, siis nähti, et prillid on ees ja automaatselt sügati ka märge lubadesse. Mõni aasta hiljem ma enam prille ei kanna, sõitsin läbi tellise rapla ark'i juures, sinikuued võtsid maha ja veel mõnitasid ka, et kas ma ikka näen ka miskit, tegelikult oli märk 2m kõrguse lumekuhja taga varjus ja trahvi oleks pidanud saama hoopis arki hoov või mõni muu vastutav tola, kelle rida on märgid nähtavuses hoida. Olgu lisaks mainitud, et olin seal rapla arkiaugus esimest korda elus. Täna mu lubades seda idiootset märget enam ei ole. Lisaks, kuna mu elukaaslane on optometrist, siis nägemistervus 0,5 ei võrdu 50% vaid on kokkuleppeline suurus mingi suva keskmise järgi. Hea nägemisega inimene näeb ka 1.2 ja rohkem ära ehk siis 0,5 ei ole 50% vaid on tegelikult kõvasti alla selle. Mu oma teinepool näeb prillita ca 0,7 ja ta on ikka suht pime. Kuna seaduse järgi ta võib sõita ja seda ilma igasuguste märgeteta, siis ei imesta tõesti liikluses toimuva üle. Kui märget pole ja inimene tunneb ja saab aru, et tahab ja saab paremini näha, siis ametnikunässil seda keelata mingi lambiarvamuse alusel on idiootsus, oleks teistpidi, oleks lood ka teised.\nLugemata postitus Postitas ttt » 30 Mai 2018, 16:59\nMinul tervisetõendile pandi märge juba kui oli miinust kõigest 0,5 :S Tänaseks on see muidugi -2,5 ja kui ikka prillid koju ununevad, siis lasen ilma (ainult kodulinnas) Jalakäijaid ja jalgrattureid näen, märke tean peast, pole vaja neid 300m kauguselt näha. Minu arust natuke idiootlik seda otseselt kuskile lubadele märkida või nõuda (äkki tegin operatsiooni vahepeal?), inimene ise teab ju mida ja palju ta näeb, enda turvalisus eelkõige.\nLugemata postitus Postitas ranel » 30 Mai 2018, 17:12\nttt, ausalt sa oled tõsine mõrapea. Ise veel mootorrattur. Mul oli kunagi -2,25 ja sellega pole küll liikluses ilma prillideta ohutu sõita. Kui hästi sa näed kaugelt mootorratturit ja pimedas näiteks jalgrattureid?\nTänasel päeval on üks silm peale oppi 150% ja teine 120%. Juhilubadel on siiamaani prillide märge. Pole ükski politseinik midagi öelnud, et prille pole. Selle aja jooksul on korduvalt trahve saadud ja juhilube kontrollitud, nii et kerge üle dramatiseerimine käib siin prillide teemal.\nKüll on aga täiesti õige seda juhilubadele märkida. Eriti noored neiud häbenedes prille kipuvad prillide saamist viimase hetkeni viivitama ja sõidavadki poolpimedana.\nLugemata postitus Postitas M.T. » 30 Mai 2018, 17:24\nttt kirjutas: Minu arust natuke idiootlik seda otseselt kuskile lubadele märkida või nõuda (äkki tegin operatsiooni vahepeal?), inimene ise teab ju mida ja palju ta näeb, enda turvalisus eelkõige.\nSiis käid arsti juurest läbi, teed uue tervisetõendi ja saad selle muudatuse plastikul ka tehtud. Ei tohiks ju tükki küljest võtta.


Kuidas saada linnas Kadrina asukohta Loobu Järv: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Kadrina asukohta Loobu Järv: Buss?\nSuunajuhised asukohta Loobu Järv, Kadrina, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Loobu Järv lähedusest\nBuss: 363, 6\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Loobu Järv?\nMillised Buss liinid peatuvad Loobu Järv juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Loobu Järv juures: 363, 6.\nÜhistransport sihtkohta Loobu Järv linnas Kadrina\nTahad teada, kuidas saada linnas Kadrina, Eesti sihtpunkti Loobu Järv? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Loobu Järv pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Loobu Järv jõudmiseks.\nSihtpunkti Loobu Järv jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 363, 6\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Loobu Järv.\nMuudame sihtpunkti Loobu Järv sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Kadrina, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nLoobu Järv, Kadrina\nLoobu järv (ka Loobu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1344 m. Wiki\nSihtpunkti Loobu Järv, Kadrina läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Loobu Järv linnas Kadrina\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Loobu Järv, Kadrina\nLihtsam saada Loobu Järv kasutades app!


Getty pildid Kõrval Coti Howell/10. märts 2017 12:08 EDT\nShaggy laiendas programmi loomisel oma heategevuslikku jätkamist Tehke erinevuste sihtasutus, mis kogub lastele raha Bustamante lastehaiglas. Meditsiinikeskus on ainus 'täisteenindusega lastehaigla ingliskeelses Kariibi mere piirkonnas' kunstniku veebisait. Haigla sai Shaggy jaoks eriliseks pärast seda, kui ta külastas seal sõbra poega ja mõistis, et see vajab palju parandustest.\nAastate jooksul on Shaggy andnud haiglale märkimisväärset panust. Ta on kinkinud kõik, alates ventilaatoritest kuni lauaplaadi steriliseerimiseni. Tegelikult, vastavalt Stend, oli sihtasutus 2016. aastaks kogunud üle 2 miljoni dollari.\n2016. aasta alguses uudised purunesid et Shaggyl oli uus rekordtehing. Vastavalt Jamaica Star, see on New Yorgis asuva indie-sildi Brooklyn Knightsiga „mitme albumi tehing”. Shaggy võttis enda juurde Instagrami konto teatada oma põnevusest äsja tindiga tehingu üle. Ta kirjutas: 'See on nüüd käes! Mul on nii õnn, et saan sel uuel teekonnal Brooklyn Knightsi / Sony Rediga äri ajada. ”\nJätkates tegevust vanaga, uue muusika renoveerimisega seoses sai Shaggy 2016. aastal ka uue fondivalitseja, kuna ta sõlmis Compound Entertainmentiga lepingu. Stend. Meelelahutus-, turundus- ja meediaettevõte muljetavaldav nimekiri kuulus sel ajal ka Ne-Yo (ja ta on endiselt nende nimekirjas täna).\nShaggy uusim singel 'Seasons' on koostöö 'Cheerleader' laulja Omi'ga. Laul võib tõestada, et Shaggy on tegelikult tagasi. Juhtum näide: see on juba olnud edu Spotify, kaunista üle 750 000 voogu selle esimesel nädalal. muusikavideo ka selle loo jaoks oli vähem kui kuu jooksul üle 700 000 vaatamise, paljud fännid jõudsid visuaali kommenteerimiseni. 105 kommentaarist on enamik positiivseid. 'Suurepärane lavastus,' kirjutas üks fänn, teine aga lisas: 'See laul on nii meeldejääv.'\nVastavalt Muusikavood, ütles turnee edendaja, et nad ei saa tuuri jätkamiseks piisavalt pileteid müüa. Ilmselt loodavad nad seda reklaamida ja novembris etendusi mõne aja pärast ümber korraldada.\ncarrie bradshaw poiss-sõbrad


Hiinlaste küllatulek on juba praegu elevust tekitanud\n"Hiina äridelegatsioonil pole põhiteemaks transiit - arutlusele tuleb ka telekommunikatsioon, IT-valdkond, tekstiil," osutas majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts hiinlaste delegatsiooni külaskäigu mastaapsusele.\nTema sõnul tulevad Hiina asepeaministri juhitud esindusliku delegatsiooniga kohtumisel teemaks nii poliitika kui ka majandus.\nEesti Raudtee juhatuse liige Priit Haller avaldas heameelt hiinlaste delegatsiooni üle "Eesti Raudteel on loomulikult hea meel, kui tuleb kaupa juurde," ütles ta.\nHalleri sõnul on täiesti reaalne, et hiinlased korraldaksid transiiti Euroopasse piki raudteed. Samas sõltub Eesti raudteevedu siin paljuski Venemaast, täpsemini sealsetest tariifidest.\n"Hiinast maismaad pidi läbi Klaipeda Euroopasse... Ütlen ausalt: ma sellesse ei usu," välistas Tallinna Sadama juhatuse esimees Ain Kaljurand raudteetransiidi Hiinast Euroopasse.\nHallergi nentis, et ilmselt kipub hiinlaste käik Eestisse olema pigem mereveoteemaline. Sellegipoolest vaatab ta lootusrikkalt ka raudteetransiidile. "See oleks väga hea, kui hiinlased tooksid oma kauba siia mööda raudteed. Eesti Raudtee on selleks valmis," sõnas ta.\nKaljurand pidas võimalikuks, et mõni konteiner vast kulgeb Hiinast Klaipeda kaudu Euroopasse, kuid uskumata selle tulevikku, ootab ta huviga kindlaid numbreid.\nKümned miljonid konteinerid, mis kulgevad Hiinast Euroopasse, oleksid tema seletusel raudteele üle võimete. "Raudteel pole sellist läbilaskevõimet! Meritsi on soodsam - raudtee ei suuda konkureerida," oli Kaljuranna seisukoht.