Siia võiks siis kirjutada ükskõik milliseid müsteeriume või saladusi, mis teile kõige rohkem huvi pakuvad.\nMind ennast vaevab Giza püramiidide saladus. Pole kahtlust, et keegi on need püstitanud.. Pole kahtlust, et need tehti väga kaua aega tagasi.. ning mina ei kahtle ka selles, et keegi teab püramiidide mõistatust, kuid tal pole lubatud rääkida.. Arvan, et kuskil on tõendeid sellest, et need ei ole egiptuse neegrite ehitatud.\nTeiseks suurimaks müsteeriumiks minule on maavälise elu eksistents. Samamoodi arvan, et keegi teab kogu tõde. KGB endised agendid.. CIA agendid, Roswell.. Tunguska.. Keegi teab neist kogu tõde, aga see keegi hoiab suu kinni.\nOeh, oleksin nõus päris palju ohverdama, et ise ka kunagi teada kogu tõde..\nMinu jaox on üx suur mõistatus UNIVERSUM.\nTahax teada kui suur see on? Kas lõpmatu ?\nÜx suur müstika j:\njep sama siin! see on arvatavasti selline müsteerium mida ei lahendata kunagi. samas mine tea onju paljude asjade kohta öeldud, et selle lahendust ei saada iial teada kuid lõpuks on ikka teada saadud.\nKõige loogilisem lahendus oleks, et see jätkub üha suuremate osakestega...ja arvatavasti inimene võib selle avastada ka aga siis tulevad jälle suuremad ja suuremad ja suuremad osakesed :S\nminu jaoks on suurim müsteerium "elu"\nteiseks suurim on see, et kuda Savisaare sugused idikad võimule saavad\nminu jaoks algab müsteerium koos minu sündimisega ja sealt edasi minev on kõik juba üks suur, suur, suur müsteerium, kus sees on peidus palju väikeseid nii öelda alam-müsteeriume....\nAga müsteeriumid, mis mind ennast kõige rohkem huvitavad, noo vast kah siis elu ja universum...\nMinu suurim müsteerium on ka "elu",\nmis asi see on, mida tähendab olemas olemine?\npaneb kohe juhtmed nii kokku\nMinu jaoks on suurim müsteerium ülim tõde- kuidas kõik tekkis, mis asi see kõik on,miks see kõik on, ning milline see kõik on.\nSamas on minu suurim müsteerim see, mis tuleb peale elu... :S\nMa ei suuda ette kujutada:odie::it:\ntahaks teada, et kuidas selle maailmaloomisega asi oli\nMinu jaoks on kõik üks suur müsteerium\nmillestki palju aru ei saa ja kõike tahan teada :o\nTahaks teada muidugi kas jumal eksisteerib?\nIlmselt oleks selleks "müsteeriumiks" absoluutne tõde. Seda ntx universiumi kohta (milline on, kui suur, kas lõpmatu, või hoopis nagu Maa, et hakkad ühtepide pidi otse sõitma ja jõuad kunagi samasse kohta tagasi), UFOde (kas olemas, miks olemas, mida nad tahavad, kas võimsamate riikide valitsused teavad nendest), erinevate mõrvade/surmade kohta (Cobain, Kennedy, Diana), antiik- ja varasema aja kohta (mis seal täpsemalt toimus, kuidas erinevad ehitised tekkisid).\nÜldiselt.. kõike tahaks teada\nigasugune eksistens ja ka mitte millegi eksistens (loodan, et kirjutasin sõna õigesti ) on minujaoks üks suur müsteerium. Kuidas kõik alguse sai ja kas osakesed jagunevad lõputult. Kas algul oli tühjus ja kust need osakesed tulid siis, see on SUURIM müsteerium. Alammüsteeriumid on Giza jne...\nMinu jaoks suurimaks müsteeriumiks on elu mõte. Vana tuntud küsimus "Miks oleme me siin?" või, kui minna veel isekamaks, "Miks olen mina siin?". Ei ole veel suutnud välja mõelda.\nNo muidugi on olemas ka muud huvitavad teemad a la ajarännud, astraalprojektsioon, universumi teke jms.\nMinu jaoks on müsteeriumiks universium - selle teke,suurus.\nEks kõigesüürem müsteerium ongi Draakonite kolmnurk ja Bermuuda Kolmnurk.Vähemalt minujaoks.\nsuurimad teadlased on universumi üle sajandeid pead murdnud ning tänapäevaks on jõutud järeldusele, et on üsna ebatõenäoline saladustele jälile jõuda...inimvõimetel siiski on piirid\nKõik on müsteerium. Kõike tahaks teada: Milline maailm tegelikult välja näeb(meie näeme lihtsalt aju kokkupandud pilti). Kuidas universum, galaktikad, tähed, planeedid tegelikult tekkisid. Kui palju siis ikkagi on intelligentset elu universumis, müstilised ehitised ja nende tekkimine/ehitamine jne. Ma ei jõua kõike üles lugeda\nsee roswelli asi jääb mystikaks.\nneed pildid, mis on igalpool netis ja väidetavasti mitte valed vaid tõelised pildid, et kvaliteet ja kõik vastab sellele, aga kas tegemist on päris elusvormiga? yks pilt : http://dspace.dial.pipex.com/ritson/scis...topsy4.jpg\nma kaldun natukene teemast kõrvale, et suurim müsteerium müsteeriumiks, aga mis on teie kõige ihaldatuim soov paranormaalses valdkonnas, kas see sama teada saamine, mis on teie elu suurimaks müsteeriumiks? (Ei hakkanud uut teemat tegema, kuna põhimõte jääb peaaegu samaks\nEt mida ma tahan öelda, et kas nendel, kellel on suurimaks müsteeriumiks universum, elu jne nagu minulgi, et kas siis teie puhul oleks elu suurim soov paranormaalses valdkonnas sellele küsimusele vastuse saamine? Või hoopis midagi muud nagu näiteks: igavene elu, ...kineeside valdamine, kummituse kohtamine. õigesse ufosse pääsemine jne???\nEnda puhul oli suurimaks müsteeriumiks nagu ma siin juba korrutanud olen elu ning universum, aga ise sooviksin hoopis pääseda tulnukatega kokku - heatahtlikke laeva ning sellega ümber maa siis tiirutada ning nendega vestelda ning äkki saan sealt palju rohkematele küsimustele vastused.....\noeh, no ikka kõiki neid asju tahaks teada. ja siis veel seda, et kes ikkagi on inimene ja kust ta siis ikkagi tegelikult tuleb. mis otstarve on meie eksistentsil siin planeedil. me ei ole ju siin niisama, et elage. seda ma ei usu.\nmiskpipärast avastasin, et siin pole keegi yles märkinud aega.\npõhimõtteliselt peaksid kõik aja hetked olema ja toimuma korraga, vähemalt olen ma niipalju aru saanud, aga et see tähendaks, et me reisime ajas pidevalt, lihtsalt et loomulikku rada pidi, aga miks me ei saa ajas tagasi minna?\nAja kohta (vb on vale teema all): lugesin ühest raamatust sellist asja, et nagu me kõik teame, siis nt kosmosest maad vaadeldes näeme me ju ainult valguskujutist. ja see kujutis jääb ju sinna lõpmatusse igaveseks. samamoodi, nagu kui vaadata galaktikat miljoni valgusaasta kaugusel, siis näeme ju tegelt miljon aastat vana pilti! ja kui nüüd liikuda maast eemale kiiremini, kui valgus, siis kusagilt maalt hakkame nägema maa ajalugu ja läheme ajas tagasi. loomulikult on selleks vaja ülitugevat vaatlusvahendit. nii saaks teada ju kõik maailma ajaloo müsteeriumid ja saladused!? ja veel: kui inimene liigub valgusest kiiremini, siis ta hakkab noorenema, seda lugesin ka sealt (ei tea kas õige ka on?). seega kui ma liiguksin valgusest kiiremini, siis läheksin ju ajas tagasi?\n(auts, ongi vale teema all. tõstke ümber kes saab ja kui tahab.polnud ajarändude teemat veel lugenud-kohanud)\n[Teadet on muutnud 18-6-2004 postitaja tulekera]\nKui see on sinu suurim müsteerium siis on täitsa õiges kohas\nsel juhul peaks kysima, et kummale poole valgust peb reisima, et nooreneda. ma usun, et meie päike pole ainus valgusallikas, ning minu arvates keha laguneks lihtsalt koost, kui see reisiks kiiremini kui valgus, aga kes teab.\n"Sinu teejuht ristiusku"-teema paadikapten 2 1,900 01-11-2013 11:24


Korteri ventilatsioon+ agregaat rõdule - Ehitusfoorum\nKorteri ventilatsioon+ agregaat rõdule\nLugemata postitus Postitas apartemente » 11 Mär 2018, 19:47\nVaja lahendada 3toal korteri ventilatsioon remondi käigus. Mõte on olemasolev peenikeste kanalitega ventkorsten kasutamata jätta ja paigaldada vent agregaat rõdule. Sealt tooks toru sisse ja köögi lae nurgast kubusse, sealt edasi läbi seina vannitoa lae peale ja viimaks läbi vannitoa vaneseina paneks ventresti ka elutuppa.\nKorterisse sissetulev õhk võiks tulla läbi magamistubade ja elutoa fresh-klappide või kui neid ei saa paigaldada, siis ehk akende raamidesse tehtud tuulutusavad?\nVent agregaati käitaks näiteks elektrikapis asuv programmkell mingi aja tagant. Lisaks saaks agregaati käitada ka kubu juures asuvast lülitist ja vannitoas asuvast lülitist. Lülitid oleks ühendatud vekselpõhimõttega ja samuti lüliteid kasutades lükkaks relee programmkella ahelast välja.\nKas selline asi võiks toimida?\nPõhieesmärk on selles, et vannitoas oleks vaikne kui vent töötab (puudub tüüpiline vannitoa lakke paigaldatud põrisev niiskuse ventilaator). Teiseks oleks ka elutoas miski väljatõmme (näiteks reguleeritava avatusega ventrest).\nKolmandaks on olemasolev punastest moodulitest tehtud ventkorstna sisselaske avad väga väiksed ja lõõrid ka peened. Vanamoodne vabalt tõmbav vent ei ole hea, siis kütteperioodil on õhuniiskus 30% kui radikad päevotsa kütavad.\nÄrge näkku lööge! Tegemist on hetkel veel lihtsalt mõttega minu peas. Tuleks välja selgitada, kas see mõte võiks pähe jäädagi või hoopis saaks sellest hea lahendus tüüpilisele ventilatsioonita korterile!\nPaintis.jpg (28.95 KiB) Vaadatud 1596 korda\nRe: Korteri ventilatsioon+ agregaat rõdule\nLugemata postitus Postitas Külaline » 11 Mär 2018, 20:05\nAgregaadi soojusvaheti külmub toast tuleva niiskusega umbe ja kogu süsteem talvel ei toimi.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 11 Mär 2018, 22:16\nTeemaalgataja peab selle "agregaadi" all ilmselt silmas tavalist väljatõmbeventilaatorit.\nLugemata postitus Postitas Rabarebane » 12 Mär 2018, 00:57\nPole küll eriti vendimees, aga mulle tundub, et sellise lahenduse puhul tõmmatakse õhku parasjagu sealt, kust vanale heale füüsikale mugavam on. Arvestades, et kubudel on tavaliselt mingi rasvafilter vms vahel, kas sellesse üldse mingit tõmmet tekib, kui vannitoa ja elutoa restid lahti on? Midagi saaks vast torude läbimõõtudega mängida.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 07:46\n12 Mär 2018, 00:57\nKui köögikubul on omaette mootor, siis ehk isegi toimib, ei tea? Samas peaks rõdul olev ventilaator olema võimsam kui kubu oma ja lülituma peaksid mõlemad korraga kubu kasutamise ajal, muidu hakkab kubust tulevad aroome tuppa pressima. Saab panna ka tagasilöögiklapid vannitoa ja elutoa väljatõmmete ette, aga need ei ole hermeetilised.\nPole samuti vendimees.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 16:34\nRõdu ülemisse nurka paigaldatav jubin muudab hoone välimust, mis omakorda tähendab hoobilt ehitusluba, mis omakorda tähendab hoobilt kõikide kaasomanike kooskõlastust. Kui see jubin seal rõdul veel müra ka peaks tegema siis on veel eriline jama majas: ehitad omavoliliselt välja ja naabrite kaebuse peale võtad veel oma raha eest maha kah.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 16:39\n12 Mär 2018, 16:34\npaigalda siis alla nurka , suht suva kuskohast õhk välja vihiseb\nLugemata postitus Postitas Urmas » 12 Mär 2018, 19:46\nRõdu ülemisse nurka paigaldatav jubin muudab hoone välimust, mis omakorda tähendab hoobilt ehitusluba, mis omakorda tähendab hoobilt kõikide kaasomanike kooskõlastust.\nSelle vastu aitab iibeist ostetud plastmassist dekoratiivne lill, mis varjab ventika. Võib ka Keskerakonna lipuga varjata, siis ei hakka MuPo ka õiendama. Vähemalt senikaua kuni keskid omad võimul ja võimuvahetusel saad alati teise lipu panna.\nKui see jubin seal rõdul veel müra ka peaks tegema siis on veel eriline jama majas: ehitad omavoliliselt välja ja naabrite kaebuse peale võtad veel oma raha eest maha kah.\nÄhh, teretulemast tänapäeva! Need ventikadetsibellid on juba nõnda väiksed, et praktiliselt ei kuulegi. Ega ta sinna pane heinaküüni tuulutuse 10kW mootorit koos 80cm pikkuste labadega, ikka tunduvalt lahjem.\nLugemata postitus Postitas apartemente » 12 Mär 2018, 20:31\nArvasingi, et keegi kohe seadusandlust selgitama hakkab, nagu tavaliselt ikka. Tegelikult alati ei tehta kõike hoobilt. Vahel tegija mõtleb ise ka oma plaane enne vormistamist KÜ-ga kooskõlastada. Samuti sai mõeldud, et kui KÜ-le ei sobi väljast paistev väljatõmbevent, siis võiks paigaldada madalamale, rõdupiirde taha varju võimalikult vaikse vendika.\nKõik tõmbekohad ühes ahelas võib tõesti probleeme tekitada. Aga kui teeks nii, et kubu ühendada tavapäraselt ventilatsiooni korstnasse (siis ta mürisekski ainult toidutegemise ajal ja see ei segakski (nagunii sibul pannil säriseb). Ja vannitoa koos elutoaga paneks ühe toruga rõdule jooksma? Siis poleks toas ega vannitoas kuulda kui tõmbeventilaator käib. Iseasi kui suur peaks olema väljatõmbe tootlikkus? Tubade kubatuuri saab välja arvutada, aga mitu toatäit õhku peaks ööpäevas välja imema? Siin ei ole vendimehi? Praegu tundub see vendi dimensioneerimine päris oluline küsimus.\nVõi pagaldada katusele enda vendilõõri külge ventikas ja kaabel lõõrist alla visata tuppa? Siis oleks ka müra katusel mitte toas\nLugemata postitus Postitas apartemente » 12 Mär 2018, 20:42\nNäiteks selline ventilaator:\nhttp://www.feb.ee/public/kampaaniad/201 ... SILENT.PDF\nPeaks puhkuma õhku kuni 180m3/tunnis (ilmselt torudega ühenduses vähem) ja müratase kuni 24dB. Minuteada on see päris vaikne! Või ei ole? Suvaline netist leitud köögiõhupuhasti teeb müra 50-60dB andmete järgi.\nSelle SILENT ventika võiks isegi köögi laenurka paigaldada, siis ta oleks toas ja talvel ei külmetaks. Samuti saab seinakappide kohal teda küproki ja teenindusluugi taha peita.\nKas selline tootlikkus paneks toas õhu liikuma (ja imeks näiteks aknaraamituulutuse kaudu värskemat sisse)?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 22:00\nRõdu varju muidugi on tubli ehitada, aga naabri Maali ... tal ergud nõnna välja regullitud, et ega tal naabrimehel enne lahti lähe, kui alla 23dB ja veelgi vaiksem.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 12 Mär 2018, 22:05\nFassaad ja detsibellid ka, aga kuidas naabritele näiteks kalapraadimise lõhnad võivad meeldida, kui nad kõrvalrõdul hommikukohvi joovad?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 22:26\n12 Mär 2018, 22:05\nselle kohta on hea lühend KSK ehk keda see kotib, mulle ei meeldi kohvi lõhn samuti .\nSamas ma ei saa aru, vennal on vendikorsten olemas, pane lihtsalt laiemad torud (ka kandilisi saab lasta teha) ja isoleeri ära ning ventikas vaiksemini tööle.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 12 Mär 2018, 22:31\nVent ilma õhu vajadusel niisutamiseta on jura. Ilma sundvenditagi talvel alla 40% õhuniiskus mul toas, vendiga kuivab nahk nii ära, et hakkad tolmama.\nLugemata postitus Postitas apartemente » 18 Mär 2018, 12:46\nSellepärast ongi sul kuiv õhk, sest ainult kütad ja ei ventileeri. Tee aknad vahepeal lahti.


Kestokol D 4600/UV - D4-klassi PVAc-liimid - Kiilto Estonia\nKestokol D 4600/UV on EN 204 D4 klassifikatsiooniga PVAC-liim mittekonstruktsiooniliste akna ja välisukse puittoorikfabrikaatide sõrmsidumiseks.\nSuurepärased pealekandmisomadused sõrmseotiste jaoks\nKestokol D 4600/UV on reaktiivne PVAC-dispersioonliim, mis on ideaalne mitmeotstarbeline liim puidutöötlemistööstusele. Sisaldab jälgimisainet, mis on nähtav UV-valguse käes ja aitab kindlaks teha, kui kaugele liimikiht ulatub. Tänu veekindlusklassile D4 saab toodet Kestokol D 4600/UV kasutada välitingimustes ilmastikumõjule avatud kohtades, kui peale kantakse piisavate omadustega pinnakattekiht, ja sisetingimustes kohtades, mis puutuvad sageli või pika aja jooksul kokku jooksva vee või kondensveega.\nValge, pärast kuivamist läbipaistev UV-valguse käes helendab (100–390 nm).\n2500 mPas (Brookfield RVT 5/20, 20 °C)\nKontrollige, et liimitavad pinnad sobivad hästi kokku. Kandke liim ühtlase kihina ühele liimitavatest pindadest. Pange pinnad kokku ja pressige, üritades avaldada võrdset survet kogu ühenduspinna ulatuses. Liimitavad pinnad võib kokku pressida külm-, kuum- või kõrgsageduspressiga. Ühendus saavutab lõpliku tugevuse ja veekindluse 7 päeva jooksul.


Koolitamine rahvusvaheliste standardite järgi tagab professionaalsuse\nSiseaudiitorile rahvusvaheliste standarditega püstitatud kriteeriumid eeldavad senisest märksa suuremat teadmiste ja kogemuste pagasit, et huvigruppidega võrdväärselt ja väärtustloovalt suhelda.\nSiseaudiitori ametiala ja sellega seonduv koolitusturg Eestis on oma arengult alles lapsekingades. Sisekontrolöre, revidente ja siseaudiitoreid on meie organisatsioonides olnud juba pikka aega ja raamatupidajaid on ju ikka koolitatud. Siseaudiitoreid ja siseauditit, nii nagu neid mõistetakse rahvusvahelises kontekstis ja rahvusvaheliste standardite (IIA IAS ? Insitute of Internal Auditors Internal Auditing Standards) kohaselt, Eestis veel seni ei ole. Kõrgkoolides puudub praegu võimalus spetsialiseerumiseks siseaudiitori (või vähemalt audiitori) ametialale. Täienduskoolitajate turul on aga siseauditi teemal täna vaid paar teenuste pakkujat. Samas on ettevõtete ja organisatsioonide huvi siseaudiitori ametikohtade loomiseks tõusmas.\nTänapäeva siseaudiitoritelt oodatakse nii konsulteeriva kui ka kindlustandva rolli täitmist organisatsiooni sisekontrolli süsteemile. Samas ka riskide juhtimisele ja ärijuhtimise kultuurile hinnangute andmist. Selline töö sisu eeldab tugevat majandushariduse baasi ning pidevat enda täiendamist.\nKvalifikatsioonieksami(te) sooritamine on siseaudiitoritele hea võimalus oma teadmiste taset kolleegidega võrrelda ning oma pädevust (potentsiaalsele) tööandjale demonstreerida. Näitena võib tuua CIA (Certified Internal Auditor) eksamid, mida korraldab Siseaudiitorite Instituut (Institute of Internal Auditors ? IIA). Alates 2001. aastast on antud eksameid võimalik sooritada ka Eestis, kuna Siseaudiitorite Instituut andis eksamite korraldamise õiguse Eesti Siseaudiitorite Ühingule (ESAÜ).\nPoolteist aastat tagasi loodud ESAÜ liikmeskond näitab selget kasvutendentsi. Lühikese aja jooksul on ühingu liikmete arv pea kahekordistunud ja hetkel liginemas sajale. Ühingu liikmeskonna suurenemine on ilmne märk sellest, et ameti populaarsus on kasvamas.\nESAÜ missioon ütleb muuhulgas, et tegemist on ühendusega, mille kaudu arendatakse liikmete professionaalseid oskusi. ESAÜ strateegilised eesmärgid aastateks 2001?2002 sisaldavad ka ühingu koolitusprogrammi väljatöötamist, koolitusvõimaluste vahendamist ühingu liikmetele ning (sise)auditikoolitusteenuste väljaarendamist. Nende eesmärkide elluviimiseks on loodud ESAÜ koolituse ja arenduskomisjon. ESAÜ liikmetele (seega ca 100 siseaudiitorist koosnev sihtgrupp) soovitatakse vaid selliseid koolitusi, mille on aktsepteerinud/soovitanud IIA või muu rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioon või millele ESAÜ koolituse ja arenduskomisjon on andnud heakskiidu. (Sise)audiitorite koolitamisele ja ametiala arendamisele senisest järjekindlam lähenemine nii (sise)audiitorite endi kui ka teiste (sise)auditiga seonduvate huvigruppide poolt tagaks lapsekingadest väljakasvamise mitte ainult iga siseaudiitori puhul eraldi vaadelduna, vaid kogu professiooni lõikes.


Filed In Blogi\n2016 Ystävänpäivä on palju ümber nurga jälle, and you must have been wondering what to present as special gifts to that special someone. Nagu kõik teavad, Ystävänpäivä on iga-aastane romantiline sündmus, mis tähistatakse ülemaailmselt fanfaar, ja see on aeg, et väljendada romantiline kallinemiste oma abikaasa, armastaja, ja teiste isikute, mis sulle meeldib. Nigeeria Nicaragua, alates Kongo Vatikani, Lõuna-Aafrikast Argentina, ja kontinentide mandrite, Ystävänpäivä on romantiline kord, kui vana muutunud noor süda jälle, ja noorte nautisin elevus on armunud. jah, armastav ja olla armastatud. Kuid siis, See globaalselt romantiline korral esitab kaks esimest väljakutseid inimesed üle maailma: Mida teha, või asju teha kohta Ystävänpäivä; ja kingiideid jaoks Ystävänpäivä kord. Võtame Esimene väljakutse esimene, okei?\n1. Toimige kohta Ystävänpäivä\nSa ei ole ainuke, et kahjumiga, mida tavaliselt teha oma väljavalitu kohta Ystävänpäivä. Aga järgmise võiks olla hea plii, mida teha:\ni. Mine romantiline kuupäeva: Minnes romantiline kuupäeva oma eriline keegi hooaega up vaimu Ystävänpäivä kui lähete rannad, eluslooduse pargid, ja turismikeskustes nagu Disney World Orlando, Florida, või lihtsalt külastavad restoran tellida oma lemmik menüü vaikses eraldatud ala söögikoht, kus võid lihtsalt pilku oma armsama silmad ja süld sügavamal armastus.\nii. Cook erirooga: Kujutage ette tagurdab rollid ja toiduvalmistamise eriline roog eksootilisi retsepte oma abikaasa või tüdruksõber muutmist; ja kujutan ette teenindavad tema voodis, et erilist tassis ta nii palju armastab. Selline väike tegude teha Ystävänpäivä päevas tuleb meeles pidada pikka aega erilist mälestusi.\n2. Ystävänpäivä Kingiideed\nKingiideed tähistame 2015 Ystävänpäivä korral võib jagada kolme valdkonda: Gift ideid meeste; kingiideid naised; ja kingiideid lastele, ja teised.\na. Ystävänpäivä kingitus ideid meeste: On vaja aru saada mõned isiklikud asjad ja eelistusi oma meest, et oleks võimalik teada, mida kingitusi osta teda romantiline korda nagu Ystävänpäivä. Kas teie mees sportlane, töötav õpilane, top äri kommenteeritud, kunstnik või raamatuharrastaja? Mis on tema eelistused, ja millised on tema stiili? Teadmised need aitaks teile vajaliku 2016 Ystävänpäivä kingitus ideid sa vajad. Kuid siis, järgmine on kingitus ideid, mida võiks anda inimestele:\nsuhted, vibud ja\nb. Ystävänpäivä kingitus ideid naised: Naised üldiselt meeldib pehme ja emotsionaalsed kingitused, ja see võib olla ka hea mõte, kui sa tead, mida teie eriline keegi armastab ja sooviks on muuhulgas. Sa võiksid kaaluda järgmisi 2016 Ystävänpäivä kingitus ideid oma naise:\nŠokolaad ja vanilje kreemid\nParfüümid ja keha pihustid\nMood kannab ja tarvikud\nc. Valentinipäeva Päeva kingiideid lastele: Lapsed ei ole sageli laseks kirevuse Ystävänpäivä, ja see võib olla hea idee kaaluda järgmisi kingitusi osta lastele sel romantiline periood:\nHaridus CD / DVD\nKommid ja vanilje kreemid\nErilist poolt valmistatud käsitöö\nEducational mängud, kaardid, ja kleidid jne.\nd. Ystävänpäivä kingitus ideid teistega: Te võite leida seda vajalikuks väljendada oma armastust ja tunnustust oma boss, maaomanik, juht, töötajate, naabrid, ja kaastöötajad sel perioodil. Lisaks eespool loetletud kingiideid, võite võrdselt arvestama järgmist ja isegi neid muuta, et see sobiks teie vajadustele ja olukordadele:\nKohandatud ja personaliseeritud kingitused\nTikitud rätikuid nimede ja sündmuste tikitud või reljeefne.\nEksootilised taimed nagu bonsai, orhideed, poinsettias, liiliad, kaktus, ja tulbid jne.\nKas Sa Vähe raha? Pole probleemi! Ostke Taskukohane Valentine Kingitused selle hooaja Konga\nKuu armastus on siin ja nagu tavaliselt, saame tunda armastust õhus juba. See on see aeg, et näidata armastust, keda sa armastad kingitusi südamest, et ei pea murda oma pangakonto. See on põhjus, miks me oleme kokku panna "taskukohane armastus"Featuring kõike, mida võiks vaja Valentine mis sisaldab, mida kanda, kingiideid, ja kõik, mida vaja on romantiline siseruumides Valentine, kui teil on tunne, kulutades seda kodus.\nSa oleks üllatunud üldse hämmastav kingitused võid saada, et eriline inimene, et eelarve te töötate; Käekellad, kuum kleidid, kingad, parfüümid, ehted komplekti, koogid, veini ja kõik, mida võiks vaja osta sel hooajal. Dollar võib olla kallis, kuid oma armastust ei pea olema. nii, poes vapustav kingitusi ja varustus vapustav aja maha, et isik sa armastad seda Valentine.\nkontakt: hello@gistheadlines.com Kasutasid seda postitust? Palun kasutage jagamise nupud allpool jagada postitust oma lemmik sotsiaalseid võrgustikke. Veendumaks, et olla kursis meie esemed, enter your email to subscribe.\nTags Affordable Valentine’s Day Gift Ideas, Affordable Valentine’s Day Gift Ideas and Things To Do, creative valentines day ideas for him, cute valentines day ideas, happy valentines day movie, valentine's day 2016, valentine's day date ideas, valentine's day games, valentine's day gifts, valentine's day ideas, valentine's day movie, Ystävänpäivä Kingiideed, Valentine’s Day Gift Ideas for Kids, Valentine’s Day Gift Ideas for Ladies, Valentine’s Day Gift Ideas for Men, Valentine’s Day Gift Ideas for parent, Valentine’s Day Gift Ideas for Women, valentines day ideas for couples, valentines day ideas for girlfriend, valentines day ideas for her, valentines day ideas for him\tSaa tasuta UPDATES\nSponsored Ads\tConnect with us\tGist Headlines\nLatest Post\t6 Loll tõend Näpunäiteid äriplaani Startup\n© 2017 Gist Headlines // Nigerian Breaking News and Gist Discovery Portal // Kasutustingimused // Privaatsuspoliitika // Get Business Ideas Sources


Eesti passist vaid ühe sammu kaugusel olev Beglarišvili: kui Eesti sulle nii palju annab, siis sa lihtsalt pead keele ära õppima | Sport\nEesti passist vaid ühe sammu kaugusel olev Beglarišvili: kui Eesti sulle nii palju annab, siis sa lihtsalt pead keele ära õppima (3)\nToimetas Karl Juhkami, 6. november 2018 22:06\nTallinna FC Flora poolkaitsja Zakaria Beglarišvili suureks unistuseks on ühel päeval selga tõmmata Eesti koondise särk. Hetkel on selle unistuse täitumine juba väga-väga lähedal.\nKaheksa aastat tagasi Maarjamaale sattunud grusiin on Floras täielikult omaks võetud ning kogu asjaajamine toimub poolkaitsjaga samuti eesti keeles.\n"Kui ma Eestisse tulin, ei arvanud, et jään siia kaheksaks aastaks. Või et saaksin veel Eesti passi," sõnas Beglarišvili telesaates "Radar".\n"Tahtsin toona lihtsalt mõnes teises riigis jalgpalli mängida. Ma ei teadnud toona Eesti jalgpallist midagi ja algus oli väga raske, sest tulin siia üksinda. Aga möödus paar-kolm aastat ning mu pere tuli minuga siia elama. Neile meeldib siin elada ning möödunud aastal sündis Eestis ka mu teine laps," rääkis grusiin. "Eesti on minule ja mu perele väga palju andnud. Ja kui Eesti sulle nii palju annab, siis sa lihtsalt pead eesti keele ära õppima."\nZakaria Beglarišvili 2009. aastal. Foto: Arno Saar\nNii käibki pallivõlur regulaarselt eraõpetaja Riina juures tunde võtmas ning oma keelevaistu parandamas.\nFlora üliterav grusiin Zakaria Beglarišvili plaanib kodakondsust vahetada: mu süda tahab Eestit esindada! (12)\n"Ta on hakanud ise rääkima ning tal on tekkinud oma mugavuskeel, kus neelab käändelõppe. Praegu teemegi tagantjärele seda tööd, et "mina olen, sina oled" [õpime pöördeid - toim.]. Sest see kõik oli suur pudru ja kapsad," selgitas õpetaja.\n27. oktoobril sooritas Beglarišvili edukalt Eesti kodakondsuseksami, seega nüüd tuleb tal Eesti passi saamiseks sooritada veel vaid keeleeksam.\nSelleks, et Eesti koondist esindada peab ta aga teenima ka Martin Reimi usalduse. Lisaks tuleks Eesti Jalgpalli Liidul tegeleda väiksemat sorti paberimajandusega, sest Beglarisvili on korra sõpruskohtumises ka Gruusia koondist esindanud. Seda 2015. aastal kui ta jooksis kunagi A. le Coq Arenal väljakule just Eesti vastu.\nMis oleks, kui juhtuks vastupidine olukord, et Beglarišvili jookseks sinisärgis hoopis Gruusia koondise vastu? "Kindlasti on neid, kes mind mõistavad ja neid, kes ei mõista. Inimesed pole ühesugused. Kõigil on omad mõtted, aga mina oleksin õnnelik, kui selline päev tuleb."


Sebastien Ogier jäi läbi aegade parima rallisõitja valimisel üllatuslikult finaalist välja - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSebastien Ogier jäi läbi aegade parima rallisõitja valimisel üllatuslikult finaalist välja\nAutoralli läbi aegade parima piloodi valimisel on jäänud sõelale kaks finalisti: Sebastien Loeb ja Carlos Sainz.\nKui Loebi jõudmine kahe parema sekka oli ootuspärane, siis kuuekordse maailmameistri Sebastien Ogier´ allajäämine Sainzile pigem üllatus. WRC-sarja kodulehe andmetel eelistas kuueliikmeline ekspertide žürii prantslast, ent rahvas toetas ülekaalukalt hispaanlast ning nõnda kuulus võit talle.\nÜheksakordne maailmameister Loeb seljatas teel finaali Richard Burnsi, Walter Röhrli ja Juha Kankkuneni. 1990ndate alguses kaks tiitlit võitnud Sainz pühkis lisaks Ogier´le rajalt Hannu Mikkola ja Tommi Mäkineni.\nKahe kange duell avatakse homme ning see kestab esmaspäevani. Lõpptulemuse moodustavad rahva hääled 40 ja eksperdid 60 protsendi ulatuses. Spetsialistide hulka kuuluvad ralliajakirjanikud Julian Porter, Marco Giordo, Reiner Kuhn, David Evans, Loic Rocci ja Jose-Manuel Gonzalez.\nValitsev maailmameister Ott Tänak jõudis põhitabelisse läbi eelringi, ent kaotas seal kohe Mäkinenile.


Kategooria naha tervis\nüldsõnalisus Xeroderma pigmentosum on haruldane pärilik geneetiline haigus, mis põhjustab ebanormaalset ja liigset tundlikkust päikesevalguse suhtes. Häire põhjused on seotud geeni mutatsiooniga, mis tekitab DNA parandamiseks vajaliku valgu. Xeroderma pigmentoso mõjutatud inimesed kannatavad naha, silmade ja mõnel juhul närvisüsteemi häirete all. Kuna nahak\nNaha moodustab epiteel (epiteelirakud), mida nimetatakse epidermiks, sidekoe (elastsed rakud ja kollageen) nimega dermis ja rasvkoest, mis on subkutaanse nime all. Nahas ja nahaaluses nahas sisalduvad nahaalused (küüned, karvad ja juuksed), veresooned ja närvid . Epidermis jaguneb kihtideks, mis sõltuvad keratinotsüütide küpsemise seisundist . Need\nüldsõnalisus Malassezia furfur on pärm, mis tavaliselt esineb enamiku tervete inimeste nahapinnal. Kuid mõnel juhul käitub see mikroorganism oportunistliku patogeenina, mistõttu võib see põhjustada lokaliseeritud ja / või süsteemseid infektsioone. Malassezia furfuri esinemist peetakse oluliseks mitmesuguste nahahaiguste ja nendega seotud struktuuride , nagu seborrheic dermatitis ja pityriasis versicolor, etioloogias. Teiste s\nMääratlus ja liigitus Albinism kujutab melaniini sünteesile omast geneetiliste anomaaliate rühma; mõiste " albinism " pärineb ladina keeles " albus ", mis tähendab "valge". Nahavärvi muutumisega seotud haiguste seas on albiinism konfigureeritud üheks kõige tõsisemaks üldistatud hüpopigmentatsiooniks: melaniin, naha, karvade ja silmade värvuse eest vastutav pigment, käesoleval juhul puudub. Mõnel juhul m\nAngioom: määratlus ja liigitus\nAngioom: määratlus "Angioom" on väärkasutaja, mida kasutatakse enamiku dermatoloogiliste vaskulaarsete düsfunktsioonide puhul, mis hõlmavad nii väärarenguid kui ka vaskulaarseid kasvajaid. Angioomide puhul tähendab see tavaliselt healoomulist kasvajat, mis avaldub väikestes veresoontes. Need kas\nAngioomid: põhjused ja ravi\nAngioomid: määratlus Angioomid on arteriaalsete, lümfi- või sapiteede mõjutavad healoomulised patoloogilised vormid: angioomid on tavaliselt "sünnimärgid". Nad tulevad punase-lilla laigudena, millel on märgatav kalduvus pikendada aja jooksul; sellegipoolest puudub puudus juhtudest, kus angioom taandub spontaanselt, jättes nahale nähtavad jäljed. Kahjuks o\nAngioma Rubino - Senile või Campbell de Morgan hemangioma\nüldsõnalisus Rubiini angioom on healoomuline kasvaja, mis paikneb veresoone endoteelirakust; silmapilgul tundub, et see on väike või väike punane-lillavärviline papule (see varieerub tavaliselt 3–5 millimeetrit; harva jõuab see sentimeetriteni). Praegu ei ole selge, mis põhjustab rubiini angioomide teket; tegelikkuses on selle küsimuse hüpoteesid erinevad, kuid ükski neist ei ole leidnud tõhusat kinnitust teadusuuringutes. Rubiini angi\nI.Randi hiiglaslikud vistrikud\nsissejuhatus Kui me räägime hiiglaslikest vistrikestest, siis viitavad suured vistrikud, mis põhjustavad ebamugavust ja sageli piinlikkust. Tegelikult ei ole täpset mõõdet, millest kaugemale on võimalik määratleda hiiglaslik vistrik, mistõttu on „hiiglaslike vistriklite“ määratlus subjektiivne ja võib olla individuaalselt erinev. Igal juhul taha\nPimples I.Randi lõugal\nsissejuhatus Lõugas olevad vistrikud kujutavad endast tüütuid nahahaigusi, mis on tavaliselt (kuid mitte tingimata) seotud akne ja / või hormonaalsete teguritega. Tegelikult esineb lõualuuid noorukieas sagedamini; sellest hoolimata võivad nad esineda ka täiskasvanueas, eriti kui esineb hormonaalset tasakaalustamatust või muid eelsoodumuslikke tegureid. Vanema\nPimples I.Randi tagaküljel\nüldsõnalisus Pimples tagaküljel on tüütu ja inetu nahahaigus. Enamikul juhtudel on need akne tagajärjed, kuid võivad esineda ka patsientidel, kes seda haigust ei kannata. Kuid tagaplaanide probleem puudutab peamiselt noorukeid ja noori täiskasvanuid, samas kui keskealistel või eakatel inimestel on see haruldane. Paljude\nPimples I.Randi istmel\nüldsõnalisus Tagaplaanide ilmumine taga võib tekitada mitmeid ebamugavusi nii esteetilisest kui ka füüsilisest vaatenurgast. Pimples on tagumik võib pidada naha häire, mis - lisaks mõjutavad esteetika - võib põhjustada märkimisväärset ebamugavust tingitud delikaatne ala, kus see esineb. Pimplite ilmumise põhjused tagumikul võivad olla erinevad, samas kui sümptomid ja indutseeritud sümptomid on üldiselt sarnased. Pimples'e ee\nCopyright 2022 \_ naha tervis


Lihula Gümnaasium saabus Pärnumaa jooksukrossi teatevõistlustelt medalitega - Lääneranna Teataja\nLihula Gümnaasium saabus Pärnumaa jooksukrossi…\nJõulumäe tehnilistel murdmaaradadel käis sellel aastal 235. sünnipäeva pidavast koolist – Lihula Gümnaasiumist – 21 õpilast. Jooksukross või murdmaajooks on kevadel esimene ja sügisel viimane jooksuvõistlus millest jooksusõbrad osa saavad. Näiteks eeloleval nädalavahetusel ootavad ees Eesti karikavõistlused. Pärnumaa jooksusari lõpeb aga alles 09. novembril.\nTubli esituse tegid taas Lihula Gümnaasiumi kergejõustiklased. Igal aastal on erinevatelt jooksuvõistlustelt toodud medalivõite ja teisi kõrgeid kohti – ei erinenud selle poolest ka Jõulumäe võistlus sellel sügisel.\nTähtsaim on aga see, et laps tuleb ilusal sügispäeval sportima. Esindab südamega oma kodukooli ja tunneb uhkust, et just selle kooli eest sportida saab.\nKohe esimesel alal võitsid Lihula kooli poisid koha esikolmikus. 1-3. klasside arvestuses said Marius Põld, Karl-Markus Kärp, Ardon Alesmaa 3×300 meetri distantsil pronksmedalid. Ajaks mõõdeti neile 4.24,6. Selles jooksus võistles ka kooli teine võistkond. Andreas Rebane, Kaarel Tšekenjuk ja Pärtel Põhako teenisid tubli üheksanda koha. Ajaks neile 4.55,0. Samavanade tüdrukute jooksus võttis Lihula kooli esindus aga kaheksanda koha. Johanna Tšekenjuk, Ketely Alpius ja Marleen Lend said tulemuseks 5.03,0.\n4-5. klasside lapsed jooksid 3×500 meetrit. Tüdrukute võistkond koosseisus Radele Kanter, Karmen Ristikivi ja Vivia Aruots teenisid ajaga 6.53,0 kümnenda koha. Poisid aga jooksid end esikuuikusse. Kuues koht tuli ajaga 6.20,0. Kooli esindasid Karl Reinmaa, Sander Mänd ja Henry Kurnim.\nKa aste vanemad neiud läbisid 3×500 meetri pikkuse teatejooksu. Ka neile tuli kuues koht. Elisabeth Kelder, Kirsi Kunz ja Kertu Kärp läbisid teatejooksu ajaga 6.36,0. Tüdrukud olid väga tublid, vaheajad näitasid kolmele meie jooksutüdrukule võrdseid vaheaegu.\nLihula Gümnaasium oli esindatud ka 8-9. klasside noormeestega. Poiste võistlusmaaks oli 3X1000 meetrit. Kolmik tegi vägeva jooksu. Esimesest vahetusest tuli medalikonkurentsis Sten-Martin Viidemaa. Vennad Ats ja Timmo Kaasik hoidsid kõrget kohta terve jooksu vältel ja lõpuks joosti finišikanga alt läbi viiendana. Kolmikule mõõdeti ajaks 11.31.\nSuur tänu nii lastele, kui suurele hulgale lastevanematele, kes meie lapsi võistlustel abistasid!\nNüüd ootabki kooli tublimaid jooksulapsi ees kõigepealt ettevalmistus ja siis 09. novembril Jõulumäel peetav Pärnumaa individuaalsed murdmaajooksu meistrivõistlused.\nLihula kooli tublid jooksulapsed / Foto: Keelika Piht\nPäise pilt: Lihula kooli tublid jooksulapsed / Foto: Keelika Piht\nTeema: Sport 8. okt. 2021\nEelminePrevious post:Saame tuttavaks: Virtsu Rahvamaja juhataja Kristiina MägiJärgmineNext post:Pärnumaa Omavalitsuste Liit tunnustas parimaid haridustöötajaid


MÜÜDUD: Saab 9-3 Sport Sedan Aero, Maptun, 2003, Jaanus - Leht 5 - Eesti Saabiklubi foorum\nN Okt 23, 2008 22:54\nMis numbreid (kW/Nm) MapTun lubab stage 6-ga?\nR Okt 24, 2008 7:12\n325Hp, 430Nm. Eks laupäeval näeb, mis tegelikult on...\nL Okt 25, 2008 18:06\nTegelikult on siis lood sellised. See teeb 280Eur HP rattast, mis teeb automaadi 20% võimsuse kaoga mootorist 336HP. Väände osas on kummaline värk, seda on pea 30% vähem kui eelmine kord :o. Kas nüüd on mingi elektrooniline piiraja ajus valesti pandud või siis on mingi dynopingi kala. Tagumikudüno järgi küll sellist väände kadu ei saaks olla, seda oleks kohe tunda. Räägin Maptun softimeistritega ja küsin arvamust ;)\nL Okt 25, 2008 18:12\nL Okt 25, 2008 18:23\niimelik :wtf: Sellepärast kasutangi oma tagumikudüno :D\nP Okt 26, 2008 11:09\nTundub, et midagi on pisut puus jah. Tegin täna pisut tagumikudyno testi. Ei liigu asi nagu peab. Teen korra reseti, aku maas 10min, proovin siis uuesti. Reedel, kui Raplamaal rehve käisin vahetamas oli ka pisut kahtlane juba :wall:\nEelmise ajuga panid ka rootslased pisut puusse, õnneks saadeti kohe uus aju ja asi sai korda Eks homme saab Maptun-st ka vastuse, mis nad arvavad asjast...\nP Okt 26, 2008 12:58\nHuvitav, see HP kõvera peak on ka kuidagi jõledalt kõrgete pöörete peal. Nagu mingi gigant vurr oleks.\nE Nov 03, 2008 17:45\nMõned pildid siis seest ka. Hirschi vidinad kõik küljes ilusti :)\nEnam pole kuskil seda kergesti vigastatavat plastikut väljas...\nKas jalarest tuli koos pedaalidega kaasa või tuli eraldi tellida?\nE Nov 03, 2008 17:47\nJalaresti ostsin eraldi: http://www.ultimatepedals.com/\nE Nov 03, 2008 18:01\nPäris huvitav. Kas tüübiks oli Shiny Smooth või Frosted Smooth? Pildil tunduks nagu oleks Frosted Smooth - kas Hirschi pedaalidega jääb toonivahe või on need samas toonis?\nE Nov 03, 2008 18:03\nProducts------------------------------------------------------1 x SAAB 9-3 (2003-Present) Driver Footrest (768) = $72.00\tFinish Frosted Smooth with Domed Grip Insert------------------------------------------------------Sub-Total: $72.00United Parcel Service (1 x 1.52lbs) (3 Day Select): $21.89Total: $93.89\nHirschi pedaalidega sobib minumeelest ideaalselt, toonivahet ei paista küll :head:\nK Nov 26, 2008 15:19\nJaanus, sa võiks oma teema juurde pilte ka lisada\nühe või teise jupi lisamisest etc :headbang:\nK Nov 26, 2008 15:37\nMul pole ühtegi head ideed peale tulnud, eks peab millalgil end kokku võtma ja mõne ilusa pildi ka tegema :red:\nHetkel tegelen ikka veel boosti kao otsimisega, millegipärast on 1.5 Bar asemel ~1 Bar boosti :(\nKäisin hiljuti ka uut dyno pinki proovimas TKTK-s. Kui vea üles leian, siis lähen uuesti proovima...\nPraegu on tulemus masendav :angry:\nK Nov 26, 2008 15:41\nKuidas tundus see düno? On sul mõnda graafikut näidata?\nK Nov 26, 2008 15:48\nDyno oli väga asjalik. Maksis 590kr, pärast sain kaasa datafailid ja programmi, millega neid analüüsida. Sealt graafikust on eriti hästi näha, kui kuskil 2700rpm pealt kui tegelt peaks vääne just sirgelt üles minema, kukub kolinal ~100nm võrra :wall:\nK Nov 26, 2008 16:03\nVõibolla hakkab pärast 2700 pööret detoneerima ja aju tõmbab kohe väände alla.\nMaptuni kohta räägitakse, et nad viivad oma softi väga detoneerimise piirile. Mõned teised tuuningufirmad samuti.\nVahest isegi lasevad detoneerima...targemad tuunijad ei pea sellist lähenemist õigeks.\nMiskipärast ei taheta segu WOT (wide open throttle) puhul korralikult rikkaks lasta. Miks, pole aimugi :mad:\nKas dünos mõõdeti ka segu?\nK Nov 26, 2008 16:10\nDynos oli nüüd viimane kord Tech2 ka taga. Logisime mõned vajalikud asjad ja saatsin need rootsi Maptun-e mehele.\nAirmass, Ignition timing, boost ja vääne pööretel 2000-6000rpm. Airmassiga on midagi väga paigasta ära. Ma pole nii tark, et täpselt aru saan, aga airmass oli oluliselt väiksem, kui peaks olema :red:\nPeaks olema midagi sellist aga mul oli (sulgudes)\n3000 1200 mg/c (950)\n4000 1220 mg/c (996)\n5000 1250 mg/c (1038)\n6000 1280 mg/c (1167)\nK Nov 26, 2008 16:20\nsee dyno tundub täiesti huvitav. Kas nimeliselt tead, kes seal puldis ?\nK Nov 26, 2008 16:33\nJah, 2700 peal on väike torque peak mida ilmselt ei tohi olla, seepärast aju tõmbaski kohe alla.\nIdeeliselt peaks 2600...5500 pööretel vääne üsna lineaarselt alla minema.\nPole ka võimatu, et meil müüdav kütus on süüdi (hakkas varem detoneerima näit. madalama oktaani pärast) ja air mass väike selle pärast, et järsult tõmmati boost alla.\nK Nov 26, 2008 18:56\nEga see dyno pink nelivedu ei kannata?\nK Nov 26, 2008 18:57\nMöödab ka 4wd :)\nAlgselt postitas: aivar\nK Nov 26, 2008 19:01\nIMHO on see mõõtmine RÄME kallis.\nK Nov 26, 2008 19:04\nkas jutt käib sellest tehnika kooli pingist\nK Nov 26, 2008 19:05\nJah. Kusjuures ma rootlastele ütlesin et dyno maksab umbes 300SEK, nad ei suutnud ära imestada, kui odav dyno meil on. Rootsis maksis umbes 1500SEK :D\nK Nov 26, 2008 19:11\nOT vol.1: 590.- räme kallis? No aga kui selle väite esitaja ütleb, et ta suudab osta düno, hankida ruumid, maksta jooksvad kulud jne. ning sealjuures osutada samal tasemel teenust odavamalt siis tuld. Nende tingimuste täitmisel ma ei näe probleemi miks inimesed sinu juurde ei hakkaks tulema.\nOT vol.2: käis üks kolleeg oma üleskrutitud Arbuusiga TKTK dünos ning tema hinnangul on sealsed numbrid tiba pessimistlikud. Konkreetseid numbreid ei mäleta aga sama setupiga autod on Soome dünos oluliselt paremaid numbreid näidanud.


Kuidas keeta maitsvat kohvi - Maaleht\nKuidas keeta maitsvat kohvi\nKohvikoolitaja Kati Kljukina teab hea kohvi valmistamise saladusi.\nSeda küsimust saab vaadata mitmest aspektist. Kui "vanasti" all mõtlevad inimesed 80. ja 90. aastaid, siis olid ka ajad ja kohvivalmistusviisid teised. Paljudes kodudes röstiti rohelisi kohviube ning enne joogi valmistamist peenestati need väikeses jahvatis ehk kohviveskis (kõige levinum oli Straume oma). Kodus kohvi jahvatades täitus köök meeldiva aroomiga ning kohvijoomine oli nauding omaette. Sealt siis need nostalgilised mälestused.\nKuigi tänapäeval ostab enamik inimesi juba jahvatatud kohvi, mis on hermeetiliselt pakendatud, muutub iga päevaga ka kohviubade kodus jahvatamine taas populaarsemaks - ikka selleks, et nautida seda protsessi ning saada osa lummavast kohviaroomist.\nOsa inimesi on aga öelnud, et kohvi maitse ja aroom ei ole enam see, mis näiteks kolm-neli aastat tagasi. Teoreetiliselt tegelikult nii olla ei saa, sest tootjad hoiavad tänapäeval väga rangelt kinni kehtestatud kvaliteedinormidest ning nende jaoks on esmatähtis, et iga toode oleks alati sama kvaliteediga, mis tähendab ka sama lõhna ja maitset. Selleks on kohvitootjatel laborid, kus oma ala spetsialistid maitsevad iga päev kohvi, mis on samal päeval toodetud. Kahtlustan, et vahest inimesed lihtsalt harjuvad oma lemmikkohviga nii ära, et teatud aastate möödumisel tundub, nagu polegi enam päris see...\nVeel üks äärmiselt tähtis asi, mis kohvi maitset mõjutab, on vesi, sest 97% kohvitassist moodustab tegelikult vesi. Õige maitse saamiseks on kindlasti vaja kasutada puhast ja filtreeritud vett. Eestis on nii vee kvaliteet kui ka maitse väga kõikuvad. Sageli tunnetavad inimesed, kes kasutavad kohvi valmistamisel kraanivett ning kes on äsja kolinud, et jook maitseb kuidagi teisiti. Ja peabki maitsma, sest vesi on ju teine.\nSäilitage kohvi õigesti\nKohvi suurepärane maitse ja aroom saadakse erinevate kohvisortide segamisel ning röstimisel. Kui kohvi õigesti ei säilitata, riknevad kohviubade ja jahvatatud kohvi maitse ning aroom kiiresti.\nKohvi suurimad vaenlased on hapnik, temperatuur, valgus, niiskus.\nSäilitage kohvi alati originaalpakendis.\nKohvipakk olgu kindlalt suletud, et vältida kohviubade või jahvatatud kohvi kokkupuudet hapnikuga.\nHoidke kohvi niiskuse eest.\nHoidke kohvi kuumuse ja otsese päikesevalguse eest.\nKvaliteet ja maitse sõltuvad õigest valmistamisest\n1. Valage kohvimasina veeanumasse värsket külma vett ainult selleks otstarbeks kasutatava puhta kannuga.\n2. Valige õige suurusega paberfilter ja mõõtke filtrisse jahvatatud kohv. Kasutage liitri vee kohta 60-70 g kohvi.\n3. Tasandage kohvi pind filtris lusikaga nii, et vesi nõrguks ühtlaselt läbi kohvi.\nÄrge raputage filtrit, sest paberfiltri poorid võivad ummistuda. Kohvikiht peab filtris olema 2½-5 cm paksune, et vesi valguks sobiva kiirusega läbi kohvi. Lülitage kohvimasin sisse.\n4. Segage kohvi enne serveerimist, et kannu põhjas olev kangem osa seguneks joogi pinnal oleva lahjemaga.\nSoovitusi täiusliku filtrikohvi valmistamiseks\nValige õige jahvatusaste.\nServeerige 30 minuti jooksul pärast valmimist.\nSegage kohvi enne serveerimist.\nÄrge segage omavahel seisnud ja värsket kohvi!\nÄrge võtke kohvi selle valmimise ajal.\n1. Eelsoojendage presskann kuuma veega\n2. Mõõtke jahvatatud kohv (60-70 g kohvi 1 liitri vee kohta) kannu. Parima tulemuse saamiseks kasutage keskmise jahvatusega kohvi.\n3. Valage kuum vesi (92-96 °C) kannu. Segage ja jätke nõu kaanega seisma, et kohvi aroomid säiliksid.\n4. Laske kohvil 3-5 minutit tõmmata. Vajutage press alla ja serveerige.\n1. Mõõtke värske jämeda jahvatusega kohv tassi. Soovituslik kogus on 7-10 g kohvi 200 ml vee kohta.\n2. Valage kuum vesi (92-96 °C) tassi.\n3. Segage ja jätke kohv 3 minutiks tõmbama.\n4. Segage veel kord, et erineva tugevusega maitsed tassis seguneksid.\n5. Jooge kohe pärast valmimist.\nPerkolaator on taasavastatud vana kohvikeetmise kann. Kindlasti kehtivad selle valmistamismeetodi korral samad reeglid nagu teiste puhulgi. Kann ja selle erinevad osad peavad olema puhtad ning õigesti hooldatud. Kindlasti on vaja hoolikalt jälgida kannu tootja kaasapandud juhiseid. Samuti tuleb kasutada õigesti säilitatud kohvi.\nMis puutub kohvi valikusse, siis soovitan võtta jämeda jahvatuse ja keskmise röstiga kohvi. Kuna meie turul ei ole spetsiaalselt selle meetodi jaoks eraldi kohvi, võib julgelt kasutada ka presskannu jahvatuse ja röstiga kohvipulbrit.\nKohviliike on 60\nKohviliike on üle 60, kuid ainult kaks neist on kaubandusliku tähtsusega: Coffea Arabica ehk araabika ja Coffea Canephora ehk robusta.\nAraabika pärineb Etioopiast ning praegu kasvatatakse seda kogu maailmas. Robusta avastati Kongos, kust see levis üle Aafrika troopikavööndi, samuti Indoneesiasse, Vietnami ja kaugemalegi.\nAraabika moodustab umbes 65% ja robusta 35% kogu maailma kohvitoodangust. Araabika maitse on mahedam ning tal on rohkem maitsenüansse kui robustal. Robusta tugev maitse sobib kõige paremini tumeda röstiga kohvisegudesse, nagu espresso või prantsuse stiilis kohvid. Robusta teeb espresso maitse täidlasemaks ja tekitab paksema vahu ehk crema.\nMida tähendab tume röst, keskmine röst...\nKohvi röstimisel toimuvad keemilised protsessid, mille käigus kujunevad välja kohvi maitseomadused: tasakaalustuvad happed, aroomid ja teised komponendid, mis määravad kohvi hapukuse, maitse, järelmaitse ning täidluse.\nRöstimisaeg sõltub röstimisastmest. Tavaliselt röstitakse kohvi 5-8 minutit ja see toimub temperatuuril 180-240 °C.\nHeleda röstiga kohvi mekk on hapukam kui tumedaks röstitud kohvil. Kohvisegu maitse sõltub oluliselt röstimisprotsessist (röstimisaeg, temperatuur jne).\nSamuti peetakse röstimise ajal silmas valmistusmeetodit, mille jaoks seda kohvi röstitakse. Näiteks kui on vaja kohvi presskannu jaoks, valitakse kindlasti keskmine röst, espresso jaoks tume röst.\nKohvi tegemisel on tähtis kasutada õige jahvatusastmega pulbrit ning see sõltub kohvi valmistusviisist. Pauligi kohvi pakenditel olev sümbol näitab, millist viisi kasutada.\nNäiteks kui filtrikohvi tegemisel võtta eriti peene jahvatusega pulber, on tulemuseks kõrbenud ja mõru maitsega jook. Kui teha espressot jämeda jahvatusega kohvipulbrist, siis tõelist espressot ei saa.\nJäme jahvatus - jämedateraline isegi visuaalsel vaatlusel. Näeb välja nagu jäme meresool.\nKeskmine jahvatus - eelmisest peenem, kuid teraline. Näeb välja nagu jämedateraline mereliiv.\nPeen jahvatus - eelmisest peenem. Lauasoolataoline.\nEriti peen - peen, kuid siiski sõrmede vahel tunnetatava struktuuriga.\nTürgi jahvatus - pehme, tekstuurilt sarnane jahule ja tuhksuhkrule.\nValige õige jahvatus\nFiltermasin (lameda põhjaga filter) Keskmine\nFiltermasin (koonilise kujuga filter) Peen\nEspressomasin Eriti peen\nMoka kann Peen\nKas kohvijoomine on kasulik või kahjulik\nKohvi juuakse kogu maailmas iga päev. Aeg-ajalt arutleme, kuidas see jook meile mõjub. Viimaste aastate teaduslikud uuringud on näidanud, et kohvil on inimese tervisele positiivne mõju. See kui taimne toode sisaldab elemente, mis võivad meid kaitsta teatud haiguste eest. Mõõdukas kohvitarbimine, 4-5 tassi päevas, ei tee uuringu tulemuste järgi tervele inimesele midagi halba.\nOn üha enam teaduslikke tõendeid selle kohta, et kohv võib kaitsta suhkruhaiguse teise tüübi, maksavähi ja -tsirroosi ning Parkinsoni tõve eest. Kofeiin aitab leevendada nende haigustega seotud sümptomeid, kuid kohvil võib olla ka närvirakke kaitsvaid omadusi. Kofeiin näib leevendavat veel astma sümptomeid.\nKohv sisaldab hulgaliselt antioksüdante, mis aitavad vananemisega seotud haigusi lausa vältida või nende algust edasi lükata. Nii parandab kohv elukvaliteeti.\nVanasti lisati kohvile valmistamise ajal soola, et jook ei tuleks mõru. Probleem oli selles, et kohvioad olid sageli üle röstitud ja seetõttu mõruda maitsega. Tänapäeval, kui kohvi valmistada õigesti ning kinni pidada säilitamise reeglitest, pole soola lisada vaja. Tuleb lihtsalt silmas pidada kõiki reegleid ja juhiseid.\nKati Kljukina, Pauligi kohvikoolitaja


23. juulil kella 3 ?5 vahel on Tormas Kooli teel maja verandalt ära varastatud kaks jalgratast. Üks ratas on punast värvi Classic, teine sinist värvi meeste jalgratas . Kahjusumma on kokku 5000 krooni.\nAjavahemikul 26.- 28. juulini on Puurmani vallas Sadukülas ühe asutuse ruumidest varastatud arvuti protsessor.\nAjavahemikul 28.- 29. juulini on Jõgeva vallas Kurista külas lukustamata kuurist ära varastatud hõbe-musta värvi jalgratas Classic Hot väärtusega 1500 krooni.\n29. juulil kella 2-6 vahel varastati Jõgeva vallas Kuremaal Kuremaa ujula baaris Soome kodanikult rahakott, milles olid dokumendid ja sularaha. Kahjusumma on 1530 krooni.\n31. juulil kella 18.45 ajal teatati politseile, et Kuremaal Piiri kaupluse juures on varastatud lukustamata musta värvi jalgratas Trek väärtusega 500 krooni.\n31. juulil kella 18 ajal teatati politseile, et Kaarepere külas asuvast lukustamata suurfarmist on öösel varastatud 25- päeva vanune lehmvasikas kaaluga 75 kg. Vasika korjus leiti paarikümne meetri kauguselt lauda lähedalt. Vasikalt oli ära lõigatud mõlemad tagumised kintsud ning kõhuõõnest eemaldatud süda ja maks. Kahjusumma on 3000 krooni, politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust.\nÖöl vastu 31. juulit on Kuremaa aleviku pargis (väljaspool motoürituse territooriumi) sõiduauto haagiselt ära varastatud rohelist värvi mootorratas Kawasaki LX650C registreerimisnumbriga 02 NA. Kahjusumma on 30 000 krooni.\n31. juulil kella 1.55 ajal helistas politseisse tähelepanelik inimene, kes teatas, et Põltsamaal Eha tänaval löödi katki sõiduauto klaas. Politseipatrull pidas sündmuskohal kinni Aleksandri (s. 1983). Autot kontrollides selgus, et BMWl on visatud katki ukseklaas ning autost on püütud välja kangutada makk-raadiot Kenwood. BMW-st varastatud kaks paari päikeseprille leiti kinnipeetu taskutest. Aleksander toimetati arestimajja, juhtunu uurimiseks alustati kriminaalmenetlust.\n1. augustil kella 16.25 ajal teatati politseile, et Torma vallas Kodismaa külas on taluhoone välisseinal olevast lukustatud elektrikilbist ära varastatud ühetariifne elektriarvesti. Kahju on 250 krooni.\n3. augustil öösel on Puurmani alevikus sisse murtud kahte garaa?i. Ühest garaa?ist varastati ketaslõikur väärtusega 1000 krooni. Teisest on ära varastatud naelapüstol, kompressor, elektriline käsisaag Metabo, akutrell Metabo ning alumiiniumist kaherattaline aiakäru koguväärtusega 16 500 krooni.\n30. juuli öösel on Puurmani Keskkooli hoonel lõhutud kaks akent. Kahju suurus on selgitamisel.\n1. augustil kell 00.50 teatati politseile liiklusõnnetusest Palamuse vallas Tartu – Jõgeva – Aravete maantee 29. kilomeetril. Jõgeva suunas sõitnud Opel Vectrale hüppas ootamatult ette koer, kes suri kohapeal. Inimesed avariis vigastada ei saanud.\n1. augustil kella 22.40 ajal märkas politseipatrull Kasepää vallas kahtlase sõidustiiliga Ford Escorti. Politseinikud pidasid auto kinni ja kuulsid pagasiruumist imelikku mõminat. Selgus, et pagasiruumis oli alkoholijoobes mees, kes oli sinna juhi loal magamiseks pikali visanud. Escorti juhile Alekseile (s. 1986) koostati väärteoprotokoll mootorsõidukijuhi poolt sõitjateveo nõuete rikkumise tunnustel.\n3. augustil on Põltsamaal Kuperjanovi tänaval lõhutud asutuse ukselukk ja uksekäepide. Lõhkumisega tekitatud kahju suurus on selgitamisel.\n30. juulil kella 10.35 paiku juhtus avarii Jõgevamaal Tartu-Jõgeva-Aravete tee 59. kilomeetril Kärde ristmikul. Sõiduauto Ford Mondeo hakkas tegema möödasõitu kahest ees liikunud sõiduautost. Samal ajal asus esimene sõiduauto Volkswagen Golf sooritama vasakpööret Kärde poole viivale teele. Möödasõidul olnud Ford Mondeo ei suutnud otsasõitu vältida ning sõitis Golfile külje pealt sisse. Inimesed avariis viga ei saanud. Jõgeva politsei palub Volkswagen Transporteri juhil, kes avariid pealt nägi, ühendust võtta telefonil 776 8410 või 776 8432.\n2. augustil kella 19.35 ajal juhtus liiklusõnnetus Jõgeva vallas Laiuseväljal Mõisaküla bussipeatuse juures, kus Jõgeva suunas liikunud sõiduautole Mazda 626 sõitis paremalt poolt hoovist ette tundmatu vanemat tüüpi kirsipunast värvi sõiduauto. Mazda oli sunnitud kokkupõrke vältimiseks teelt välja sõitma, inimesed õnneks viga ei saanud. Liikluspolitsei palub kõigil, kes juhtumit pealt nägid, helistada telefonil 776 8432, 50 76 824 või 110.\nPolitseioperatsioon avaliku korra tagamiseks\nPolitseinikud kontrollisid nädalavahetusel Jõgevamaal korraldatud politseioperatsiooni käigus 329 sõidukijuhti, kellest viis olid alkoholijoobes ja ühel tuvastati alkoholi tarvitamise jääknähud. Üks mootorrattur eiras politsei peatumismärguannet ja sõitis minema, mootorratta registreerimisnumber on politseile teada.\nTabati kaheksa kiiruseületajat, neist seitse ületasid lubatud sõidukiirust 20-40 kilomeetrit tunnis, üks aga üle 40 kilomeetri tunnis. Muid liiklusrikkumisi registreeriti neli.\nAvalikus kohas alkoholi tarvitamise eest koostati üheksa väärteoprotokolli ning tabati viis alkoholi tarvitanud alaealist.


Läänlased jahivad Eesti ühiskonna- ja majandusmeistrivõistlustel häid kohti - Läänlane.ee\nNii on doktor Kai Tennisbergi lapselaps Toomas Tennisberg jagamas 3.-4. kohta. Toomas esindab Tartu Kesklinna Kooli.\nEelmise hooaja hõbe ja Eesti koolinoorte meister Olari Nebokat (Tallinna Majanduskool) on taas tugevalt esinemas ja hetkel 5. kohal.\nLäänemaa parima koolinoore tiitli pärast heitlevad Läänemaa Ühisgümnaasiumi õpilased Piia Tomingas (hetkel 27.) ja Kaspar Karja (hetkel 39.)\nVeel on üllatuslik see, et omavahel võistlevad ema ja tütar Karita ja Brita Lubi. SEB Panga kliendihaldur Karita Lubi on hetkel heal 42. kohal ja Brita Haapsalu Põhikooli esindajana 83. kohal. Kokku on sel aastal osalemas 146 võistlejat.\nTegemist on interaktiivse võistlusega, mis toimub ainult interneti vahendusel. Võistlus on sel hoojal muudetud varasemast veelgi keerulisemaks, sest kogu mäng käib tuleviku ettenägemise peale. Pool punktidest tuleb ettearvamisküsimustest ja teine pool punkte saadakse oma 1000-eurose virutaalraha oskusliku paigutamise tulemusena. Samas on võistlus väga põnev, sest iga päev muutuvad seisud ja kohad tabelis.\nVõistlust korraldab juba 11. korda MTÜ tuulberg.eu Liiga.\nMeistrivõistluste kodulehe aadress on http://olympiaad.tuulberg.ee/\nLäänlased jahivad Eesti ühiskonna- ja majandusmeistrivõistlustel häid kohti added by Ivar Soopan on 30. märts 2016


GALERII! Valjala põhikooli sai Chefs Cup raames köögitehnikat – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus GALERII! Valjala põhikooli sai Chefs Cup raames köögitehnikat\nGALERII! Valjala põhikooli sai Chefs Cup raames köögitehnikat\nPeeter Pihel, Tarvo Stint\nSel sügisel juba neljandat aastat toimunud heategevusliku jalgpalliturniiri Chefs Cup raames koguti restoranide, toetajate ja pealtvaatajate abiga üle 2100 euro Valjala põhikooli sööklale Saaremaal.\nEelmisel nädalal, 6. novembril andis Eesti tipprestoranide heategevusliku jalgpalliturniiri Chefs Cup peakorraldaja Peeter Pihel koos Electrolux Professional müügidirektori Tarvo Stintiga Valjala põhikoolile üle universaalse köögiviljatükeldaja koos 11 lõiketeraga ning professionaalse saumikseri, mis on oluliseks täienduseks koolisöökla seadmete parki, aitab muuta koolisöökla peakoka töö lihtsamaks ning loodetavasti laste toidulaua veelgi tervislikumaks.\nChefs Cup peakorraldaja Peeter Piheli sõnul on äärmiselt oluline, et lapsed õpiksid juba maast madalast tervislikult toituma ning seega sai koostöös kooliperega otsustatud, et sööklasse tuleb just universaalne köögiviljatükeldaja. „Valjala kooli menüü oli juba ka varem mitmekülgne ja tervislik, kuid loodetavasti aitab uus masin laste jaoks tervisliku toitumise veel põnevamaks teha ning teeb ka kooli peakoka Heive elu lihtsamaks,“ lisas Pihel, kelle sõnul on Valjala kooli puhul ainulaadne ka see, et lastele pakutakse juba hommikul kooli tulles värskeid köögivilju.\n„Tegu on igati positiivse ürituse ja ettevõtmisega, mida meil on suurim heameel toetada. Koos Chefs Cup’iga oleme tänaseks aidanud täiendada juba nelja koolisöökla seadmete parki ning seeläbi edendada ka väikeste koolisööklate arengut,“ sõnas turniiri toetaja Electrolux Eesti juht Andres Kesker.\nHeategevuslikul jalgpalliturniiril pälvis 2014. aastal esikoha Event Catering, teise koha vääriliseks tunnistati restoran Maikrahv ning auväärse kolmanda koha sai varasemalt kahel korral Eesti restoranide meistriks kroonitud Swissoteli restoran Horisont.\nTurniiri toetavad Electrolux Eesti, Õllenaut pruulikoda, Event Catering, Liivimaa Lihaveis, Amedei , Saaremaa Lihatööstus, Dunker, Eesti Jalgpalli Liit, Saku Õlletehas, Kaks Kokka, Horeca Service, restoran Salt, Pärnu Kalamajakas, Kahvliahvi Kokakool, Põhjaka mõis, Santa Maria, iSport, FC Kuressaare, Auto 100 – Škoda ametlik esindus ja Gourmet Coffee. Lisaks loositi välja ka terve hulk õhtusööke turniiril osalenud restoranides. Osavõtvatele restoranidele käisid auhinnad välja Saku Õlletehas, Saaremaa Lihatööstus ja Eesti Jalgpalli Liit.\nChefs Cup on restoranitöötajate heategevuslik jalgpalliturniir, mille käigus kogutakse loteriiga raha tublide Eesti koolisööklate toetuseks. Sel aastal toimus turniir neljandat korda, varasematel aastatel on köögitehnika soetamisel aidatud Põlva Rosma Johannese kooli, Kihnu Kooli ja Hiiumaal asuvat Lauka Põhikooli.\neelmine Asendus- ja turvakodude lastele mõeldud maadluspäeva patroon oli Heiki Nabi\njärgmine Kalendrimüügiga toetatakse haavata saanud sõdureid


Pildid preeriakoertest - Teave - 2022\nPerekond Cynomys on uue maailma kaviomorfsete näriliste arvicanthini alamperekond. Perekond Caviidae on umbes 60 liiki elavate Vana Maailma ja Uue Maailma kaviomorfsete näriliste perekond. Kõigil liikidel on luukate, koonusekujuline kolju ja lühike saba. Neid leidub erinevates elupaikades soojemas kliimas. Kolm liikidest on kodustatud ja neil on oluline roll loomasöödana või muu toidu tootmisel. C. ludovicianuse kodustamine toimus aga alles eelmisel sajandil.\nPreeriakoerad on päeval aktiivsed ja toituvad taimestikust ja muudest maapealsetest loomadest. Preeriakoerte peamine toiduallikas on selgrootud, nagu termiidid, sipelgad ja mardikad. Tavaliselt elavad nad kolooniates ja ehitavad küngasid, et kaitsta end kiskjate eest. Igas koloonias on üks pesitsuspaar, alfaisane ja alfaemane. Alfaemasel on tavaliselt üks või kaks järglast ja alfaisane püüab teda ja poegi teiste eest kaitsta. Mõnikord lahkub alfaemane oma kolooniast, et olla koos mõne teise alfaemasega. Need paaritumised on ainus preeriakoerte kopulatsioonivorm. Kui need ei õnnestu, võivad nad osaleda seksuaalse kannibalismi vormis, mida nimetatakse regurgitatsiooniks. Üks emane tõmbab teise emase väljaheited tagasi ja peab seda enda omaks.\nPreeriakoerte kolooniatel on igal aastal sageli rohkem kui üks pesakond. Pesakonna suurus on keskmiselt kuus. Järglased jäävad oma vanemate juurde ja saavad koloonia osaks. Noort preeriakoera nimetatakse komplektiks. Nad hakkavad oma vanemate juurest lahkuma 3–6 nädala vanuselt.\nPreeriakoer võib elada tihedas või hõreda taimestikuga elupaikades. Kui nad elavad tihedas keskkonnas, on nad kõige aktiivsemad öösel ja muutuvad väga taltsaks. Nende häbeliku olemuse tõttu võib preeriakoeraga ohutu käsitsemise õppimine võtta veidi aega. Preeriakoertel on väga madal valulävi. Nad on stiimulitele väga tundlikud ja kui nad on ohus, reageerivad nad väga kiiresti.\nNoored preeriakoerad läbivad oma kasvu ja arengu esimesel eluaastal. Preeriakoerad saavad suguküpseks 2-aastaselt. Neil võib olla üks pesakond aastas ja poegivad tavaliselt umbes 8 nädala pärast. Kui preeriakoer sünnitab kaksikud, nimetatakse seda pesakonnaks. Preeriakoerad poegivad tavaliselt luite otsas, sest talvel sajab neid vähem. Pojad sünnivad pimedana ja kaaluvad umbes 30 g. Nende ema imetab neid esimesed 8 nädalat. Neid nimetatakse komplektideks, noort preeriakoera nimetatakse kitiks. Komplekt hakkab pesast lahkuma 3–6 nädala vanuselt. Nende ema võtab komplektid ja läheb luite tippu ja jätab need siis maha. Ema kaitseb oma komplekte väga. Kui ta näeb ohtu, hakkab ta karjuma ja jookseb ringi nagu hull. Kui kiskja on beebide läheduses, püüab ta kiskja eemale saada. Kui ta ei saa, peavad lapsed abi otsima. Komplektid ei saa üksi abi. Ema on esimene inimene, kelle juurde laps ohtu satub. Ema võtab oma lapsed ja läheb koopasse, kus on kaitse. Preeriakoerad elavad umbes 15 aastat.\nTeised preeriakoerte ümber elavad loomad on küülikud, maapõued, kährikud, skunksid, koiotid, öökullid, kullid, rebased, maod, alligaatorid, lõgismaod, kilpkonnad, küülikud, naarits, hiired, rotid, hiired, maod, konnad, hiired, küülikud, mutid, oravad, kilpkonnad, maavitsad ja rebased.\nMõned preeriakoerte ümber elavad loomad on koiotid, öökullid, kullid, maod, alligaatorid ja maod.\nPreeriakoerad elavad kiskjate eest kaitstud keskkonnas. Nad tunnevad ohtu ja kuulevad seda ning reageerivad sellele ohule. Ohu lõhna tundes jooksevad nad kindlas suunas. Kui kiskja on neile väga lähedal, hakkavad preeriakoerad haukuma ja karjuma. Kui nad on neile tõesti lähedal, hakkavad nad ringi jooksma. Preeriakoerad lähevad koopasse, et end ohu eest peita. Koop on preeriakoerte rühm. Koopp on koht, kus preeriakoerad saavad kaitset ohtude eest. Koopas on palju preeriakoeri. Preeriakoerad kaevavad oma koopa.\nPreeriakoerad on preeriakoerte rühm, kes elab preeriakoera ümber. Preeriakoer teeb oma koopa, et kaitsta ohtude eest.\nKui preeriakoerad tunnevad ohtu, jooksevad nad selle poole. Preeriakoerad teevad oma koopa. Nad kaevavad oma koopa. Kui kiskja on neile väga lähedal, hakkavad nad karjuma. Preeriakoerad hakkavad jooksma. Preeriakoerad lõpetavad oma koopa kaevamise. Kui oht pole nende läheduses, lõpetavad nad jooksmise ja hakkavad kõndima.\nKui kiskja tuleb neid püüdma, jooksevad preeriakoerad turvalisse kohta peitu. Kui nad näevad ohtu, hakkavad nad jooksma. Nad lõpetavad jooksmise, kui oht pole neile lähedal.\nKui oht on nende lähedal, hakkavad nad jooksma. Kui nad jooksmise lõpetavad, hakkavad nad kõndima. Kui oht on neile liiga lähedal, teevad nad oma koopas.\nKui kiskja tuleb, hakkavad nad põgenema.\nKui kiskja tuleb, hakkavad nad jooksma. Kui oht on liiga lähedal, teevad nad oma koopas.\nKui kiskja tuleb, hakkavad nad jooksma.\nPreeriakoer kaevab väikese augu, kuhu nad saavad peita ja joosta. Kui oht on väga lähedal, hakkavad nad jooksma. Nad lõpetavad jooksmise, kui oht on neist kaugel. Kui nad jooksmise lõpetavad, hakkavad nad kõndima.\nNad lõpetavad jooksmise, kui oht on kaugel.\nKui nad jooksmise lõpetavad, hakkavad nad kõndima.\nKui oht on neile lähedal, kaevavad nad oma koopasse.\nPreeriakoer jookseb turvalisse kohta. Kui nad jooksmise lõpetavad, hakkavad nad kõndima. Kui oht on neile liiga lähedal, hakkavad nad oma koopast kaevama. Kui oht on neist kaugel, lõpetavad nad oma koopa kaevamise. Nad teevad oma pesa turvalises kohas.\nKui oht on neile lähedal, hakkavad nad oma koopast kaevama.\nPreeriakoer kaevab neile augu. Nad hakkavad jooksma kindlasse kohta. Kui oht on neile lähedal, kaevavad nad oma augu turvalises kohas. Kui oht on neist kaugel, lõpetavad nad oma augu kaevamise.\nNad hakkavad jooksma kindlasse kohta.\nKui oht on neile lähedal, jooksevad nad nende juurde\nVaata videot: Hardi Volmeri film Elavad pildid, making of klipp 5 (Juuli 2022).\nMul on vabandust, aga see kindlasti ei sobi mulle. Vaatan kaugemale.\nCopyright 2022 \_ Pildid preeriakoertest...


Kui usina aedniku labidas kompostiauku kaevates inimkondi vastu kõlksataks, oleks aedniku ehmatus arvatavasti tohutu. Kui arheoloog maamullas songides sama leiu peale satub, pole selles tema jaoks midagi ebatavalist.\n«Iseenesest tavapärane materjal, ei saa öelda, et mingi suur avastus oleks olnud,» ütleb arheoloog Andres Tvauri möödunud suvel välja kaevatud neljakümne luustiku ja nende juurest leitud ehete kohta. Tabades ära, et ajakirjanik on sellise leiu tavapäraseks nimetamise peale kohmetunud, hakkab Tvauri naerma.\nNarva maantee ja Tuule tänava ristile bussipeatuse ehitamise käigus tehtud väljakaevamistel oli teada, et seal on 17.-18. sajandil asunud kalmistu. Küll aga ei olnud teada, et need luud on seal sõidu- ja kõnnitee all ka säilinud.\nNüüd lähevad neljakümne rootsi- ja tsaariaegse inimese luud ning neile teise ilma kaasa pandud sõled, sõrmused ja mündid Tartu Linnamuuseumisse ja jäävad ootama, et keegi neid kunagi uuriks.\n«Need rootsiaegsed vaskmündid on selle hõbeaarde kõrval täielik kahvatus,» viitab Tvauri arheoloogide läinud aasta peavõidule, 10. sajandi keskelt pärinevale araabia müntidest koosnevale hõbeaardele, mille leidis arheoloog Peeter Piirits oma meeskonnaga Ülikooli 14 krundilt.\nHõbeaare ei olnud aga hoopiski mitte pitsiliste nikerduste ja smaragdidega kaunistatud laekas viie luku taga. 39 lapergust münti vedelesid siin-seal maapinnas. Arvatavasti on mündid algselt asunud hoopis Toomemäel muinaslinnuses, ent hilisemate ehitustööde käigus koos savise pinnasega mäest labidatäite viisi alla visatud.\n«Kui sakslased vallutasid Tartu Toomemäe ja hakkasid kindlust rajama, siis nad laiendasid ja tasandasid seda maapinda,» räägib Peeter Piirits ühest versioonist, kuidas aare võis sattuda Ülikooli 14 krundile, kuhu praegu hakatakse ehitama hotelli.\nKas see võiks nüüd olla vihjeks aardeküttidele, et Toomel on neid hõbemünte veelgi? «Jah, aga nad tõenäoliselt ei saa neid kätte, sest sinna ehitati hiljem bastionid peale, see võib olla meetrite sügavusel,» ei anna Piirits suurt lootust.\nEhkki Tartus leiti seesugune aare esmakordselt (seni kõige vanem Tartust leitud hõbeaare pärineb 13. sajandist), on mujal Eestis 10. sajandist pärit araabia hõbemünte leitud hulgaliselt varemgi. Piiritsa sõnul on mündid Eestisse sattunud ikka kaubavahetuse käigus.\nLäinud aastal pakkus arheoloogidele tööd ka Tartu Veevärgi 50+50 toruprojekt. Ehkki enamasti pandi uued torud juba vanade asemele, leidis torutöödel silma peal hoidnud Andres Tvauri killukesi ajaloost ka sealt.\nNäiteks Poe tänaval tuli maa alt välja keskaegse linnamüüri nurgatorn ja müürid.\nPasatorn, nagu arvatavasti 15. sajandist pärinevat torni nimetati, oli arheoloogidele üllatus, kuna seda polnud ühegi vana plaani peal. Juba kõige varasemate Tartu rootsiaegsete plaanide peal on torni kohale ehitatud bastion.\nPoe tänava alt tuli veel välja üsna suur osa keskaegset munakividest tänavasillutist, selle all oli aga veelgi varasemast ajast, arvatavasti 13. sajandi teisest poolest või 14. sajandist pärit palkidest tänavasillutis. Seega võib arvata, et Poe tänav on sama koha peal, linnamüüri ääres, olnud sellest ajast saadik.\nJakobi tänava kaevamistelt leidis Tvauri aga ilmselt 15. sajandist pärineva nunnakloostri jäänused. Kloostri asukoht oli küll enam-vähem teada, ent nüüd sai paika selle Jakobi tänava äärse välismüüri piir.\nSellesama nunnakloostri põrandalt leidsid arheoloogid aga luustiku, selle juurest 1573. aastast pärinevad kümme hõberaha. Võimalik, et see õnnetu hing oli hukkunud Liivi sõja või Poola-Rootsi sõdade käigus.\nArheoloog Rünno Vissak oli sel suvel aga väljakaevamiste juures Ihastes. Sealt tuli välja hulgaliselt esemeid sootuks varasemast ajast kui kõik eespool nimetatud leiud – mesoliitilisest kiviajast.\n«Nende hulgas on mõni ilus kivist noatera, mõni ilus talb. Selliseid näituseesemeid ikka on,» on Vissak tagasihoidlikult uhke.\nLisaks tuli Vissaku järelevalve all Lai 11/13 krundil uue maja ehituse käigus maapinnast välja keskaegsete ja varauusaegsete hoonete müüre. Uus maja ehitatakse neile küll peale, ent vanade elumajade piirid markeeritakse selle esimesel korrusel.


Põua põhjustatud muutused metsakoostis suurendavad kliimamuutuste mõju - Maa - 2019\nPõua põhjustatud muutused metsakoostis suurendavad kliimamuutuste mõju\nToiduahel (Juuli 2019).\nVastavalt Florida ülikooli teadlaste uuele paberile, on Ameerika metsade nägu muutumas tänu kliimamuutuse põhjustatud sademete ja temperatuuri muutustele, mis põhjustavad arvukate puuliikide arvukust.\nTulemuseks on asjaolu, et mõned metsad Ida-USAs hakkavad juba varieerima, kuid veelgi olulisem, see tähendab, et nende metsade võime süsinikku imada ka muutub, mis omakorda võib põhjustada kliimamuutusi.\n"Kuigi kliimamuutus on Ida-Ameerika osariigis võrreldes teiste piirkondadega, nagu Alaska ja USA edelaosas, olnud vähem dramaatiline, olime huvitatud sellest, kas metsa inventuuriandmetes on signaale, mis võivad viidata kliimast põhjustatud muutustele Ida-Ameerika metsades, "ütles Jeremy Lichstein, vanemautor ja UF bioloogia osakonna professor. "Meie poolt dokumenteeritud muudatusi kergesti maskeerivad muud häired, mis on tõenäoliselt miks keegi neid varem neid dokumenteerimata jätnud. Ilma pikaajalise andmekogumata miljonite puudega, ei oleks me ilmselt neid muudatusi avastanud."\nUuring ilmub täna ajakirjas Nature.\nLichstein ja tema meeskond tuginesid oma järeldustele 1980. aastatel 1980-ndate aastate 2000ndatel Ida-Ameerika puude süstemaatiliseks metsa inventuurideks. Meeskond otsis konkreetselt metsa biomassi, puuliikide koosseisu ja kliimamuutuvust. Uurijad leidsid, et veepuuduse aastakümnete muutused on vähendanud metsade biomassi, põhjustades puude sissevoolu, mis on põudlikumad, kuid aeglasemalt kasvavad. Selline nihe toob kaasa olulisi muutusi metsade koosseisus koos nendega kaasnevate ökoloogiliste mõjudega ning mõjutab lisaks ka metsade biomassi (elusate puude mass) süsiniku ladustamist. Tervislikud metsad mängivad ülemaailmsetes ökosüsteemides võtmerolli, kuna need sisaldavad suurt osa maismaal asuvast bioloogilisest mitmekesisusest kogu maailmas ja toimivad atmosfääri süsiniku hõivamiseks mõeldud netokasvana. Kuna kliimamuutused mõjutavad metsi, mõjutab see ka metsasid kliimamuutusi.\nVesirõhk võib põhjustada tõusvate temperatuuride, sademete vähenemise või nende kahe kombinatsiooni. Pinnase niiskuse muutuste uurimiseks kasutasid teadlased Palmeri põuastumiskorda, et uurida keskmist vee kättesaadavust ja kadu uurimisperioodil.\nMetsasid mõjutavad teised inimtegevused, nagu põllumajandus või metsandus, ja paljud on madalama biomassi ökoloogilise järjestusega, võrreldes küpsete metsadega. See häirete ajalugu tegi uurijate analüüsi väljakutseks. Selle probleemi lahendamiseks võrreldi metsi vanuse põhjal. "Me võrdlesime metsasid 1980. aastatel teatud vanusel (näiteks 80-aastane mets) sama vanuse metsadele 2000. aastatel, " ütles Lichstein. "Piirkondades, kus kliima sai märjaks, näitas meie analüüs kahe aastakümne jooksul biomassi suurenemist, kuigi kuivaines olnud piirkondades vähenes biomass. Kui vaatleme Ida-Ameerika tervikuna, siis oli üldine suundumus 1980.-2000. aastatel kuivaima kliima suunas, mistõttu kliima üldine mõju kahe aastakümne vältel oli metsade biomassi vähendamine. "\nPõudlikule puuliigid kalduvad eraldama rohkem süsinikku trahvi juurtele ja vähem nende lehtedele ja puitunud osadele, mis eraldaksid rohkem süsinikku. Lichstein ütles, et kuigi nad eeldavad, et põuakad tolerantsed puude arvukus suureneb, oleks võimalik vältida veeprobleemidest tingitud biomassi kadu, näib vastupidi tõsi. "Funktsionaalsed nihked võimendasid kliimat, muutes metsade biomassi pigem kuivatamiseks või niisutamiseks, " ütles ta. "Tagantjärele on see mõistlik, sest põua-tolerantsed liigid kipuvad olema aeglaselt kasvavad. Niisiis, kui põua põhjustab üleminekut põuda-tolerantsetesse liikidesse, väheneb biomass võrreldes metsadega, kus domineerivad kiiresti kasvavad põua-talumatute liikide liigid. "\nÜldiselt näitab uuring, et metsade biomassi ja puuliikide koosseisu ning nende koosmõju süsinikuvarudele mõjutavad kliimamuutlikkust tundlikul ja lühikesel ajajoonel - vaid mõne aastakümne jooksul. "On ennatlik öelda, kas meie dokumenteeritud amplifikatsiooniefekt on laialt levinud nähtus, " ütles Lichstein. "Loodame, et meie leiud stimuleerivad edasisi uuringuid liigi koostise, ökosüsteemi funktsiooni ja kliimamuutustega seotud suhete kohta."


Kas Rõivas tõugatakse toolilt?\n2. november 2016 kell 15:00\nPolitoloogid ei pea tõenäoliseks, et peaminister Taavi Rõivas esmaspäeval ametist lahti kangutatakse, sest see poleks teisele erakondadele kasulik – vähemalt mitte veel.\nPraegu seisavad esmaspäevase umbusaldushääletuse taga Keskerakond, Vabaerakond ja EKRE, kel on riigikogus kokku 42 häält. Umbusalduse läbi minemiseks on vaja kokku saada 51 häält – lisa peaks tulema sotsiaaldemokraatidelt või IRLilt. Sotsiaaldemokraatliku erakonna juhatuse liige Urve Palo ütles ERRile, et nii tema ja veel mõni erakonna liige toetab Taavi Rõivase umbusaldamist, kuid lõplikult on asi erakonnas veel läbi arutamata. IRLi juht Margus Tsahnka on Reformierakonna juhitavat valitsust korduvalt kritiseerinud.\nIRL ja Reformierakond on tugevalt eri meelt selles, kuidas peaks jagunema omavalitsuste eelarved. Reformierakond peab õigeks, et 60% tulumaksust jagatakse üle riigi pearahana ja 40% sissetulekute/palkade alusel. IRL eelistab varianti, kus iga omavalitsus saab erineva osa tulumaksust, mis fikseeritakse nelja aasta peale, lähtudes kohalikest oludest. Ehk – kus on väiksemad sissetulekud, seal saab omavalitsus suurema osa tulumaksust. Seda teemat arutab valitsuskabinet homme.\nUmbusaldushääletuse tulemus võib sõltuda ka sellest, kes valitakse nädalavahetusel Keskerakonna esimeheks.\nOsa politolooge märkis, et Eestis pole kombeks sügisel koalitsiooni vahetada – pigem ikka kevadel, kui saaks ka ise eelarve paika panna. Ja kuna järgmine aasta on valimiste aasta, oleks mõistlik koalitsioon just uue aasta kevadel välja vahetada. Kuid samas, kuna aasta on olnud üllatusi täis – meenutame presidendivalimisi – siis võib mõne politoloogi meelest üllatusi veel tulla.\nKolm võimuerakonna liidrit Margus Tsahkna (IRL), Taavi Rõivas (Reform) ja Jevgeni Ossinovski (SDE) suvises Paides arvamusfestivalilFoto: Raul Mee\nPettai: Rõivas ise end ei taganda\nPolitoloog Vello Pettai ei pea võimuvahetust ja peaministri umbusaldushääletuse õnnestumist reaalseks. “See eeldaks, et koalitsioon variseks kokku ja et vähemalt üks neist erakondadest läheks umbusaldushääletusega kaasa. Praegu pole märki, et keegi neist oleks valmis seda tegema,” ütles politoloog Vello Pettai.\nTa ütles, et IRL vajab veel puhkeaega ja SDE on ilmselt rahu leidnud praeguse koalitsiooniga. “Kindlasti ei hakka Rõivas ise võimult taanduma, Juhan Partsi moodi. Lisaks on valitsuse kukutamise juures vaja kohe teada, milline on alternatiiv,” arutles Pettai. “Mulle tundub, et umbusaldushääletust käivitades ei arvesta Kadri Simson enam sellega, et Jüri Ratase Keskerakond võiks Reformierakonnaga koalitsiooni luua. Miks muidu praegu Rõivast ärritada? Seega on tegemist lihtsalt poliitilise manöövriga, et Keskerakond näitaks juhtiva opositsioonierakonna rolli."\nTallinna ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppejõud Tõnis Saarts ei pea umbusaldusavalduse õnnestumist tõenäoliseks. Ta märkis, et ei taha siiski pikemalt spekuleerida, sest praegune eelinfo koosneb suuresti kuulujuttudest ega luba mingeid kindlaid järeldusi teha.\nLobjakas: Reformierakond võib ise vangerdada\nPoliitikauurija Ahti Lobjakas ei pea Taavi Rõivase kukutamist reaalseks, sest see tähendaks, et vähemalt 51 saadikut, kellest 9 oleks praegusest koalitsioonist, peaksid omama soovi näha Jüri Ratast peaministrina.\n„Ratasel algab laupäeval alles väga pikk ja ülesmäge tee oma partei kooshoidmiseks. Mis sellest välja tuleb, ei tea keegi. Savisaare maailmalõpublogi Facebookis sunnib arvestama võimalusega, et ta üritab kaotuse korral erakonnale seestpoolt tule otsa panna,“ märkis Lobjakas.\nLobjakas ütles, et pärast Tsahkna peninukikõnet on Isamaa opositsioonis ja Res Publica valitsuses, SDE-l on üsna sarnane seis. "Mõlemal on pretsedenditu võimalus mängida korraga mõlemal poolel: sõnavabadus on absoluutne, samas kui lauaalused diilid töötavad kenasti kõigi jaoks (näiteks Partsi lähetamine). Raske on näha, miks peaks IRL ja SDE ära tahtma nõrga Reformierakonna alt ja riskima millegi nii ennustamatu ja loomuvastasega nagu seda oleks iga mõeldav koalitsioon Keskerakonna juhtimisel,“ selgitas Lobjakas.\nTaavi Rõivas jääb seni oma kohale, kuni ta toimib tooli soojashoidjana.\nLobjakas jätkas, et kui Reformierakonnas on jõude, mis Rõivasega rahul pole, oleks mõeldav ka stsenaarium, kus teatud osa reformierakondlasi jääb näiteks erapooletuks. "Valitsus ei kukuks, Rõivase autoriteet saaks aga ilmselt viimase hoobi ja Reformierakonnal oleks vabandus valida uus esimees ja peaminister."\nLobjakas nentis, et piltlikult öeldes pole Reformierakonna tagatoa seintele jäänud enam ühtki pühapilti ja Kersti Kaljulaidi presidendiks saamisele eelnenud sobingukatsed osutavad, et midagi pole võimatu. „Küsimus on selles, kas Michal ja perekond Rosimannused näevad Rõivase nõrkuses enda jaoks ära kasutatavat väärtust või mitte. Rõivas jääb seni oma kohale, kuni ta toimib tooli soojashoidjana,“ lisas Lobjakas.\nPeaminister Taarvi Rõivase umbusaldamine peaks toimuma tuleval esmaspäeval riigikogus.


Taas kord 17. mai ja Norra iseseisvuspäev. Seekord aga igati uhke - 200.s aastapäev! Isegi ilmataat sai asja tõsidusest aru ja saatis meile terveks päevaks imelise päikesepaiste. Õhtul oli taas külm ja tuuline. Käisime mere ääres ja ei tahtnud seal kuidagi olla imelistest vaadetest hoolimata.\nNorra sõpradele saatsime temaatilise õnnitluse: Gratulerer med dagen!\nLinn on eriliselt uhkelt kaunistatud. Toimuvad mitmed kontsertid.\nVeel õitsevad tuhanded tulbid ja õide on puhkenud lõhnavad sirelid... oeh... nagu paradiis!\nFotosid 17.st maist lisan, kui aega saan...\nAga hommik! Jah. 17. mai hommikul tõusin varakult. Küpsetasin Eestist kaasatoodud lehttaignast groissante, katsin kenasti laua ja äratasin mehed üles. Sõime, jõime, lobisesime ja siis tegin ruttu salati valmis. Ragnhild ja Janne (noormehe nimi) kutsusid enda juurde külla pühade hommikusöögile. Mõned inimesed olid veel kutsutud. Küsisin eelmisel päeval, et mis kaasa võiks võtta ja vastus oli - salat ja jook, mida ise joome.\nOlin ikka päris segaduses, et salat... milline siis? Kas kartuli, riisi või makaroni salat? Üldjuhul on meil kodus hommikusöögi juures ikka värsket - kas tomati või kurgiviilud näiteks, kuid värsket salatit me hommikul küll ei söö... Helistasin Marele, kes hotellis töötab ja peaks juba norra maitsemeelega sinasõber olema.\nMina: "Kuule, Mare. Aita. Vaja homme külla minna. Öeldi, et salati peaksin kaasa võtma. Mis arvad, millise?"\nMare: "No tavalise, rohelise."\nMina: "Hommikul? Äkki ikka miski kartulisalati või makaroni oma, no sellise, mida karpides mitmenädalase säilivustähtajaga Kiwis ja muudes toidupoodides müüakse?"\nMare: "Ei, mina arvan, et peeti silmas rohelist salatit... või..."\nMõeldud, tehtud. Kodus oli tomatit, kurki, avokaadot, paprikat, suvikõrvitsat, rõdul peterselli. Kõik karpi, õli, sool ja pipar ka... Valmis. Päris hea tuli. Veel parem oli aga külas kogeda, et olin tänu Mare abile ikka selle õige salatiga läinud.\nKui kohale jõudsime oli laud juba osaliselt kaetud. Janne tervitas meid ja palus mul magamistuppa Rahnhildile appi minna. Läksin.\n"Oi, kui raske bunad (loe: büünad) on!"\n"Saab veel raskem olema, kui hõbeda ka külge panen," vastab Ragnhild, kellele rahvariide pihikseelikut selga aitan. Peame olema ettevaatlikud, et pluus kortsu ei läheks. Õnneks läks seekord hästi. Edasi selgitas Ragnhild, kuhu ja millised hõbeehted käivad. Aitasin need talle külge riputada. Üksi oleks seda päris raske teha, sest kõik asjad käisid miski erilisel moel...\nDaniel aitas Jannel lipsusõlme teha. Janne vihkab seda nikerdamist ja igal aastal peab ikka ja jälle youtube abi kasutama, et sõlm valmis nikerdada...\nTulid ka teised külalised - alguses 2 neiut, hiljem 1 paar. Kõik tõid lauale midagi lisaks - kodus küpsetatud karaskit ja rundstykkerid (kuklid), hirmhea majoneesi moodi munakaste küüslauguga, omlett, lõhe, singid, juustud, kala... laud oli uhke. Kõik võtsid midagi taldrikule, et enesele meisterdada smørbrød - võiks ju tõlkida lihtsalt võileib, eks? Nii nagu Soomeski, nii on meil brødshive leivaviil ilma igasugu kraamita, Norras aga on selline nimetus juba leivaviilul, millel on peal näiteks või ja sink või juust. Kui aga see võileib (olgem täpsemad, ikka sai), on uhkema kattega st seal on veel salatit ja näiteks omletti lisaks ning see on kaunistatud, siis on tegemist siin smørbrødiga - otse tõlkes - võileivaga...\nMehed avasid šampused, lõime klaasid kokku, soovisime häid pühi ja istusime mõnusalt rõdul, nautisime seltskonda. Rääkisime igasugustel teemadel ja palju nalja tegi see, et Lina tahtis kindlasti kuningale lehvitama minna. See olevat nii oluline tegevus juba lapsepõlvest. Ragnhild rääkis seda, kuidas ta aasta ei suitsetanud (snusi ehk põsktubakat) ei kasutanud, kuid eelmisel aastal 17. mail, kui kõik on lubatud ja see teadmine lapsest sisse juurdunud, hakkas ta jälle tubakat kasutama... See on ju päev, kus lapsed võivad lisaks tradistioonilisele keedetud pølsele (pikale vorstile e viinerile) ja lompele (õhukesele kartulipannkoogile) mille sisse vorst keeratakse ning jäätisele, võivad lapsed süüa kõiki maiustusi nii palju kui tahavad. Lapsed pidid juba eelmisel päeval teineteisel küsima, et kui palju teine järgmisel päeval jäätiseid sööb. Vastus on ikka, et 100 jne, kuid õnneks nii palju ikka ei suuda üks pisike ilmakodanik süüa. Kujutasin ette, kuidas 18. mail paljud lapsed kõhuvalus piinlevad...\nLisaks tuleb sel päeval osta heeliumiga täidetud krabisevaid õhupalle. Selle sain teada alles sel aastal. Enne olevat nende pallide hind olnud 50 NOK tükk, nüüd aga 250 NOK tükk. Ja oi seda laste nuttu ja vanemate halamist, kui õhupall lendu läheb... meil oli neid taevas lendavaid elukaid muidugi tore vaadata...\nSiin vaade sõprade rõdult - lipumeri :) Hästi armas!\nSõime, jõime ja siis läksid osad meist kuningale lehvitama. Kuna meie kuningalossi taga elame ja selle lehvitamise juba eelmisel aastal ära tegime, eelistasime Jannega lobisema jääda. Hiljem liikusime Akerselva (jõe) äärde siloühika, üliõpilasmaja Grünerløkka studenthus-i juures olevasse Kubaparki.\nSeal pidi algama kell 15.00 kontsert, mis pidi kestma õhtuni. Panime oma teki rohule ja liitusime tuhandete inimestega, kes seal istusid... ootasime... ei midagi. Ei ühtegi poliitilist debatti, ei kontserti. Kaks kodanikku olid väljas tahvlikesega, mis kutsus üles sõimamist lõpetama...\nÜks putkake müüs vorsti ja lomperit, vahvleid (taas traditsiooniline) ja liha/ juustu pirukaid. 1 pirukas 50 NOK... mõtlesin kohe, et selle hinna eest oleks ma rõdukasti püsilille saanud osta... aga ok, 17 mai ikkagi ;) Juba oli kõht tühi. Nosisime 2 pirukat, ootasime veel nats ja läksime koju.\nNautisime rõdul jäätist - no kõik nagu peab :)\nLasteaias ja koolis pidavat pidustused olema. No, et kuna kõik lapsed ei mahu rongkäiku, siis eelmisel päeval ja samal päeval pidid lasteaiad ja koolid oma pidu tegema. Koolis meil õpetaja ütles, et võtku me oma jäätis ja vorstijupp kaasa ja mingu lähimasse lasteasutusse. Seal võib lihtsalt niisama pidulistega ühineda. Meie Skillebeki lasteaias igatahes miskit ei toimunud. Oleks ühinenud küll ;)\nKui koju tulime, siis nägime lapselikut värvilise pliiatsiga paberile kirjutatud sildikest koridoris. Meie 5. korruse 2 tütarlast teavitasid, et neil on kuni 23.00 külalised.\nParaku olid need külalised kuni 23.30 ja mul on siiralt kahju, et ma ei filminud seda, kuidas maani täis norra noored neiud koos poistega siis treppidest lärmates alla läksid... teo sammul ja väga kõva kisaga... Ikkagi 17. mai! Olgu siinkohal mainitud, et alkoholi tarbimine reede õhtust laupäeva õhtuni on kohustuslik osa kohalikust sotsialiseerumisest. Tarbimise eesmärgiks on end maani täis juua - antud arusaam on minu + paljude teiste eestlaste/ muulaste vaatlustulemuste järeldus...\nÕnneks ei kuulnud me kas ja millal nad tagasi tulid.\nHommik oli vaikne ja majaomanik saatis hommikul sms, et kas majas oli vaikne. Nagu kord ja kohus... ei mingit vennaarmu ja katmist, millega kodumaal harjunud... raporteerisime ette, et ei olnud vaikne...\nImeline päev, natuke jama öö, kuid siiski... hurraa 17. mai!\nViimati uuendatud 02. juuni 2014


Ines Karu-Salo: "Minu teada mehed beebisid imetada ei saa, seega on ikka ema koht beebiga kodus!" | Pere ja Kodu\nInes Karu-Salo: "Minu teada mehed beebisid imetada ei saa, seega on ikka ema koht beebiga kodus!"\nKerttu Jänese 13.08.2017, 14:24\n"Usun, et lapse isa on meile nii palju abiks kui vaja. Abikaasa on mulle palju toeks olnud ja tean, et ta soovib minu ja lapse jaoks olemas olla," ütleb viimaseid nädalaid lapseootel Ines Karu-Salo.\nInes Karu-Salo ja tema abikaasa laps peaks arstide seatud tähtaja järgi ilmavalgust nägema Eesti taasiseseisvumispäeval.\n“Nii mõnigi tuttav on mulle öelnud, et mulle sobib rasedus," räägib Ines ajakirjale Pere ja Kodu. "Olen tänaseni mõistlikult energiline olnud ja end oma kehas suhteliselt normaalselt tundnud. Samas olen ka ettevaatlik – väga lärmaka muusikaga ruumidest eemale hoidnud, trenniga tagasihoidlikum olnud, tööga end mitte üle koormanud ja puhanud alati, kui keha selleks märku andnud. Samuti toitumist jälginud."\nMõistlikult ja rahulikult\nInese sõnul kadus häiriv rasedusväsimus peale esimest trimestrit, taas oli natuke raskem 35. rasedusnädal, mil ta päevast suurema osa puhkas.\n"Olen teinud kõike mõistlikuse piires ja nii, et ennast oma kehas hästi tunneksin. Enne ootele jäämist ja esimesel trimestral käisin jõusaalis, väheke hiljem hakkasin kord nädalas ujumisega tegelema, mida olen aeg-ajalt jätkanud kolmandal trimestril," jutustab Ines. "Rasedate joogat proovisin paar korda Londonis ja Pelgulinna Perekoolis. Praegu meeldib mulle aga peamiselt jalutada, mida olen kogu raseduse vältel regulaarselt teinud."\nInes osaleb Perekooli loengutes ja on lugenud raamatuid, et end uute teemadega rohkem kurssi viia. Lapse plaanib ta ilmale tuua Pelgulinna sünnitusmajas. "Olen teinud hingamistrenni ja ka idamaine tants, millega olen tänaseks juba üle 15-aasta tegelenud, peaks valmistama sünnituseks ette," viitab Ines. Mõistagi on tal soove ja nägemusi, kuidas sünnitus toimuma peaks. "Elame ja näeme, kas ka reaalses situatsioonis sama soovin," muigab naine.\nLapse sugu on juba teada, samuti on nimevariante, kuid need jäävad hetkel veel pere saladuseks.\nInes on Mahemoe brändi KiRiVOO ja InesDance tantsustuudio asutaja, Mothercare´i poe Baltikumi tooja. "Kindlasti alguses keskendun beebile ja uut sorti elu sisse seadmisele," lubab naine. "Soovin lapse jaoks olemas olla ja põhikohaga tööd alustan siis, kui selleks on sobiv aeg või ilmselge vajadus. Ettevõtliku naisena arvan, et ma ei ole püsivalt koju jääva ema tüüpi, kuid kindlasti keskendun sellele, et lapsele parimat pakkuda!"\nVaata fotoseeriat Inese lapseootusest digiajakirjast!


Põltsamaale rajatakse psüühilise erivajadusega inimeste kodu - Hoolekandeteenused\nEile, 3. septembril tegi Põltsamaa vallavalitsus otsuse, et AS Hoolekandeteenused saab Põltsamaale, Tartu mnt 5 kõrval asuvale krundile, ehitada kortermaja psüühilise erivajadusega inimestele.\n“Viimaks on kõik erimeelsused lahenenud ning koostöös põltsamaalastega oleme leidnud hoonele sobiva asukoha linna südames, kus vajalikud teenused jäävad vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele”, ütles AS Hoolekandeteenused kinnisvaradirektor Karl Mänd.\nKarl Mänd tunneb rõõmu, et ettevalmistused on lõpule jõudmas ja peagi saab asuda ehitama: ”Mul on siiralt hea meel, et Jõgevamaa intellektipuudega inimestele kodu ehitamine on jõudnud järgmisse etappi. Ehitamisega soovime alustada juba sel sügisel. Kortermaja on valmis esimesi elanikke vastu võtma 2020. aasta lõpus.”\nkogukondpiirkond - kesk-lõunauued teenusekohad


Taastamistööl avanenud asundusala Röösal | RMK\n19. veebruar, 2017\nTaastamistööl avanenud asundusala Röösal\n2017. a veebruaris taastati poollooduslikku kooslust Saaremaal Tõnija hoiualal Röösa (Rõõsa) külas. Tööde käigus avanes kadakate ja mändide alla mattunud vana asunduskoht.\nPaar aastat tagasi esitas rentnik RMK-le taotluse poolloodusliku koosluse hooldustingimuste parandamiseks. Hooldatav ala oli kattunud tiheda puittaimestikuga, kaotamas looduskaitselist väärtust ja toetusnõuetele vastavust. Rentnikul ei olnud nii mahuka töö teostamiseks vastavat tehnikat ega vahendeid. Käesoleva aasta alguses võeti rendialal töö käsile ja taastati 12,3 ha loopealseid. Taastamistöö tegi RMK hankel Sikassaare Vanametall OÜ.\nTõnija hoiuala asukoht Saaremaal. Hoiuala pindala on 165,6 ha.\nEnne taastamist. Puittaimestik poollooduslikul kooslusel oli muutunud üsna tihedaks.\nPuude ja põõsaste vahel võis sattuda vana asunduse jälgedele, kuid tihedas võsas ei olnud võimalik tervikpilti hoomata.\nPoolloodusliku koosluse taastamistööga avanesid mitmed kultuuripärandi objektid - kiviaiad, kividega palistatud külateed, hoonete vundamendid ja varemed ning kaevud. Pildil võib olla kunagine põllulapp. See on piiratud kiviaiaga, et kariloomad saagi kallale ei pääseks. Tegemist on Röösa mõisa asundusalaga. Just - Röösa mõis - tänapäeval on siin Röösa või Rõõsa küla, kuidas keegi nimetab. Kusjuures Theodor Kaljo 1928. a magistritöö andmetel läinud siit läbi ka "ö" ja "õ" saarlaste vaheline piir.\nSee peaks olema osa Rehe moonakamaja vundamendist.\nEnne taastamist oli asundusala tihedalt kaetud puittaimestikuga. Nüüd on pinnavorme taas näha.\nPuude ja põõsastega kaetuna näis maastik tasasena, nüüd avanesid lainjad vormid.\nVanad kaevud on täis aetud. Kohalike juttude järgi tehti seda nõukogude ajal, et kolhoosikari aukudesse ei satuks.\nTihnikust tuli välja üle 2 m kõrge Kullakivi. Kivi all olla kuld peidus. Seda on otsitud küll, kuid seni pole leitud.\nAlal leidub mitmeid kivikuhjatisi. Tõenäoliselt on need kunagi korjatud tolleaegsetelt põllulappidelt.\nVäga vahva ala paljude kiviaedade, vundamentide ja hoonete varemetega. Kui veel Röösa ajaloost rääkida, siis 1917-1918 rajati Sakasa okupatsioonivõimude poolt Roomassaare sadamast läbi Kuressaare Röösani raudtee. Röösalt kulges rööbasteta raudteetamm edasi Orissaareni. Kitsarööpmeline raudtee lammutati 1922. a.\nSuvel liiguvad alal rentniku kariloomad.\nKiiduväärt töö eest tuleb tunnustada Sikassaare Vanametall OÜ töömehi!\nLoe uuemat: Kuidas vesi voolab? Kuhu vesi voolab?\nLoe vanemat: Masinate parandustööd objektil