läätsed 15.11.04 / Silmahaigused\nolen juba mitmest ajakirjast lugenud, et eestis on müügil lättsed, mida saab kuu aega järjest kanda, ilma, et peaks neid silmast eemaldama. Olen püüdnud leida salongi, kus neid pakutakse, aga tulutult - müügil olevatest toodetest on sarnased vaid ühe päeva läätsed (neid saab hoida 24 tundi silmas, aga mitte kauem) Kas oskate äkki nõua anda, kust selliseid läätsi Eestis saada võib, ja palju võivad nad maksta? Või on tegemist tulevikumuusikaga ja paregu on veel liiga vara midagi taolist Eesti optikaäridest otsida?\nÖöpäevaringseks kasutamiseks läätsed ei sobi, kuigi selliseid ühekuulisi läätsi on reklaamitud. Ühele nii õrnale organile nagu silm, ei või siiski pidevalt 'kummi peale panna'. Läätsede kandmise maksimaalne aeg ööpäevas peaks olema mitte üle 8 tunni. Muidu silma ainevahetus kannatab, ja pöördumatult. Nii, et pole enam üldse läätsekandmine võimalik ja ka lõikus pole võimalik.


Wenger oma tulevikust: teen mõne nädala jooksul otsuse, hetkel naudin vaba aega – Jalgpall24\nAvaldatud 24.08.2018; 12:37\nAutor Jalgpall24 24.08.2018; 12:37\nMaikuus Arsenaliga 22-aastase koostöö lõpetanud Arsene Wenger andis teada, et teeb lähinädalatel enda tulevikku puudutava otsuse. Prantslane samas tagasi tööpostile ei kipu, sest treener nautivat vaba aega ning erinevaid ameteid, näiteks töötas ta MM-il beIN Sportsi kanalis jalgpallianalüütikuna.\nAlgselt plaanis ta oma otsuse teha pärast MM-i, ent lükkas tähtaega edasi. “Otsustasin, et ma ei otsusta mitte midagi. Olin niivõrd pikka aega nagu orav rattas, ebaselge visiooniga, et lubasin teha otsuse alles septembrikuus. See vaba aja nautimine läheb paremini kui eeldasin. Kui oled niivõrd hõivatud inimene kui ma olen olnud, siis vaba aja tekkimisel tekib alati väike hirm, et hinge poeb tühi tunne,” rääkis ta kohalikule väljaandele Corse Martin.\nKorsikal puhkav Wenger rääkis oma päevaplaanist. “Nüüd olen enda vaba aega teistmoodi sisustamas, tehes palju sporti ja nautides head sööki koos sõpradega. Suhtlen palju, loen igapäevaselt raamatuid ja hetkel on käsil Philip Rothi teos “Ma abiellusin kommunistiga.” Wengerit on seostatud erinevate rahvuskoondistega, näiteks Jaapaniga või ka Prantsusmaaga, ent maailmameistriks tulnud Didier Deschampsi treeneritool näib enam kui turvaline ja jaapanlased on oma uue peatreeneri juba leidnud.\nPrevious Post Mahrez teab, miks Prantsusmaa toodab meeletult vutitalente ja Inglismaa mitte\nNext PostBarcelona suvine ost Vidal: me võitnuks Bayern Müncheniga VAR-i abil kaks Meistrite liigat


EPPO - uus lüli kriminaalmenetluses | Prokuratuuri aastaraamatud\n2021 aasta läheb kahtlemata Euroopa õigusruumi ajalukku – 1.juunil alustas oma tegevust Euroopa Prokuratuur (EPPO). Esimest korda on Euroopa Liidu (EL) tasandil selline asutus, kellel on iseseisev pädevus kriminaalmenetluse läbiviimiseks ja süüdistuse esitamiseks.\nEsimesed arutelud, mil mainiti vajadust luua Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks eraldi prokuröri ametikoht, toimusid juba 25 aastat tagasi. Õiguslik alus Euroopa Prokuratuuri asutamiseks loodi 2007. aastal allkirjastatud Lissaboni lepinguga.\n1995 – esimesed õigusteaduslikud arutelud ja ettepanekud EL finantshuvide kriminaalõiguslikuks kaitsmiseks\n2001 – Roheline Raamat Euroopa Komisjonilt EL finantshuvide tõhusama kaitsmise ettepanekutega\n2007 – Lissaboni leping, m.h loodi õiguslik alus EPPO asutamiseks\n2013 – EPPO määruse eelnõu ettepanek Euroopa Komisjonilt\n2017 – EPPO määruse vastuvõtmine\n2019 – Euroopa Nõukogu nimetab ametisse esimese Euroopa peaprokuröri Laura Kövesi\n2020 – Euroopa Nõukogu nimetab ametisse 22 Euroopa prokuröri\n2021 – EPPO alustab tegevust\nUue EL asutuse loomises kokkuleppe saavutamine ei ole muidugi lihtne ega kiire protsess, pidades silmas ka asjaolu, et kriminaalmenetluse käik ja ülesehitus ning menetlusosaliste rollid selles võivad liikmesriigiti päris oluliselt erineda. Pärast pikki ja pingelisi läbirääkimisi võetigi EPPO määrus 2017.aastal vastu tõhustatud koostöö raames – see tähendab, et EPPOga ei liitunud kõik ELi liikmesriigid, vaid üksnes need, kes selleks soovi avaldasid. Praegu tegutseb EPPO 22-s liikmesriigis, kuid ka seni kõrvale jäänutel on võimalus edaspidi liituda.\nEuroopa prokurörid, s.h allakirjutanu, nimetas nõukogu ametisse 29.07.2020. Ettevalmistused selleks olid kestnud juba pikalt – valikuprotsess ja intervjuud olid suures osas toimunud juba 2019. aastal – aga nagu muudeski valdkondades, sai ka siin saatuslikuks 2020 kevadel alanud koroonakriis, mis tööprotsessid EL ametkondades mõneks ajaks seisma pani. Pärast ametisse nimetamist tuli aga prokuröridel kibekiiresti kohvrid pakkida, senised tööülesanded ja menetluses olnud kriminaalasjad kolleegidele üle anda ja Luksemburgi kolida. Juba 7.septembril 2020 toimus Luksemburgis, siis veel ajutisel pinnal, esimene EPPO Kolleegiumi koosolek.\nFotol esimene Kolleegiumi koosolek 7. septembril 2020. aastal.\nEsimestel kuudel kogunes EPPO Kolleegium (mis koosneb Euroopa peaprokurörist ja Euroopa prokuröridest ning vastutab EPPO üldise ja strateegilise juhtimise eest) pea igapäevaselt – oli ju enne tegeliku menetlustegevusega alustamist vaja läbi vaielda ja kehtestada kogu õiguslik ja administratiivne raamistik. Kunagi varem ei ole EL tasandil selliste pädevustega asutust olnud – õppida ja nõu küsida polnud seega kelleltki. Diskussioonid 22-st erinevast õigusruumist pärit prokuröri vahel olid mõistagi tulised. Ajurünnakud ja arutelud toimusid erinevates formaatides – alates kohvinurgast (kui kohalikud viirusereeglid võimaldasid füüsilisi kohtumisi) kuni temaatiliste töögruppideni, kõik ametlikud dokumendid tuli heaks kiita kolleegiumi koosolekul. Samal ajal tuli ehitada üles digitaalne menetluse infosüsteem, kolida uude hoonesse, palgata meeskond keskkontorisse ja üle 100 delegaatprokuröri liikmesriikides. Kõike seda tagantjärele hinnates on isegi uskumatu, et ettevalmistavateks tegevusteks kulus vaid üheksa kuud. Seda kõike varjutas ka jätkuvalt kestev COVID-kriis, mis lõi uusi väljakutseid – m.h ka see, et kuidas õppida uusi kolleege tundma üksnes silmade ja kulmujoone järgi, sest ülejäänud nägu oli ju kogu aeg maski all peidus. Füüsilised koosolekud tuli ühel hetkel viia veebi, tutvumis- ja muud üritused jäeti ära, lähetuste korraldamine oli omaette väljakutse. Uue asutuse loomine, mis oma detsentraliseeritud struktuuriga tegutseb 22 liikmesriigis, on sellistes tingimustes päris keeruline ülesanne.\nFotol EPPO maja\n2021. aasta 1.juuni varahommikul, pisut pärast kella seitset, kantigi EPPO menetluse infosüsteemi kõige esimene kriminaalasi, mis kandis numbrit 00001/2021. See, mille nimel oli Euroopas aastaid tööd tehtud, sai lõpuks teoks. Sellest kuupäevast alates tuleb kõikidest EL eelarvet kahjustavatest kuritegudest teavitada EPPOt. See kohustus laieneb kõigile siseriiklikele asutustele – olgu selleks prokuratuur, uurimisasutus või EL toetusi jagav kontrolliasutus. EPPOle võib kuriteoteate võimaliku EL finantshuve kahjustava rikkumise kohta oma emakeeles esitada igaüks, kasutades selleks EPPO veebilehel olevat vormi.\nKuna EPPO määrusega ei olnud nähtud ette mingit üleminekuperioodi, alustasime kohe esimesest päevast täisvõimsusel – paralleelselt seni liikmesriikide menetluses olnud kriminaalasjade ülevaatamisega ka uute kuriteoteadete alusel info registreerimist ja kontrollimist.\nEPPO esimese tegutsemisaasta ametlik statistika avaldatakse eraldi EPPO veebis, kuid üldistatult saab öelda, et esimese seitsme kuuga võeti menetlusse üle 500 kriminaalasja. EPPOle saabus kokku üle kahe ja poole tuhande kuriteoteate – võimalikele kuritegudele viitavat teavet laekus nii eraisikutelt, siseriiklikelt- kui EL asutustelt. Üllatuseks ehk ka EPPO prokuröridele endile, on teatatud kahju suurus – aasta lõpu seisuga EPPO menetluses olevates kriminaalasjades uuritakse pettuseid, mille maht ulatub kokku üle 5 miljardi euro!\nEestis on ametisse nimetatud kaks delegaatprokuröri – Kati Maitse-Pärkna ja Silvia Kruusmaa – , kes menetlevad Eestis toime pandud ja EPPO pädevusse kuuluvaid kuritegusid. 2021. aasta lõpu seisuga jäi Eesti delegaatprokuröride menetluses olevate kriminaalasjade arv veel alla kümne, kuid võib eeldada, et see kasvab. Võimalik kahju, mis on põhjustatud EL eelarvele, ulatub neis kriminaalasjades kokku 5 miljoni euroni. Menetluses olevate kriminaalasjade arv ei ole küll suur, kui võrrelda siseriiklike prokuröride töömahuga, kuid meeles tuleb pidada ka seda, et delegaatprokuröridel puudub tavapärane toetav meeskond abiprokuröri ja seni ka konsultandi näol. Ülesandeid on võrreldes siseriikliku prokuröriga aga rohkem – oma tegevusest tuleb jooksvalt raporteerida nii järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile kui Alalisele Kojale, kes kinnitab kõik olulisemad menetlusotsused. Kuna EPPO roll siseriiklikus menetlusahelas on veel uus, tuleb teha ka selgitustööd ning koolitusi, kohtuda uute partneritega ja luua toimiv võrgustik info kiireks liikumiseks. Isegi tööarvuteid ja digitaalseid tööriistu on delegaatprokuröridel topelt – lisaks siseriiklikele nõuetele tuleb järgida ka EPPO-siseseid menetlusreegleid ja kogu kriminaalmenetluse info jooksvalt nüüdisajastada ka EPPO menetluste infosüsteemis.\nEsimeste tegutsemiskuudega on Eesti delegaatprokuröridel tulnud tegeleda ka ligi 20 koostööpalvega Itaalia, Saksamaa ja Leedu kolleegidelt.\nEPPO pädevusse kuuluvad\n• EL finantsvahendite vastu suunatud pettused (hankekelmus, soodustuskelmus, omastamine jms);\n• rahvusvahelised käibemaksupettused kahjuga vähemalt 10 miljonit eurot;\n• muude EL omavahenditega (nt tollimaks) seotud pettused;\n• nn PIF-kuritegudest pärinevate varade rahapesu;\n• korruptsioon, mis mõjutab ELi finantshuve;\n• osalemine kuritegelikus ühenduses, mis on suunatud kuritegude toimepanemisele ELi finantshuvide vastu;\n• eelmiste kuritegudega lahutamatult seotud kuriteod (nt dokumentide võltsimine soodustuskelmuse toimepanemiseks jms).\nÜldjuhul võtab EPPO menetlusse üksnes sellise kuriteo, millega põhjustati või oleks põhjustatud kahju vähemalt 10 000 eurot (v.a kui kuriteoga kaasnesid tagajärjed liidu tasandil või toimepanija oli ELi ametnik).\nMiks on EPPOt vaja?\nVõib kohata suhtumist, et Euroopa Liit on midagi kauget, kõrget ja bürokraatlikku, et raha on seal lõputult palju ja pisut n-ö vasakule panna ongi normaalne. ELi eelarve kujuneb aga riikide sissemaksetest – seega on vahendite sihipärane kasutamine meie kõigi ühine huvi. Piltlikult öeldes – kui kusagil Euroopas toimetavad isikud, kes EL eelarvest karistamatult miljoneid eurosid välja petavad, võib see kaudselt mõjutada ka Eesti põllumeestele väljastatavaid toetuseid või teedeehitust. Seni ei ole kõik liikmesriigid uurinud selliseid rikkumisi ühesuguse pühendumisega.\nNagu ülal viidatud, on EPPO menetluses olevates kriminaalasjades ELi eelarvele põhjustatud kahju suurusjärgus 5 miljardit eurot. Arvestades, et see on vaid esimese seitsme tegutsemiskuu näitaja, võib vaid ette kujutada, kui suured on pettustega põhjustatud kahjud tegelikult. Kui EPPO suudab enda juhitavate kriminaalmenetlustega kasvõi murdosa sellest kahjust EL eelarvesse tagasi tuua, tegutseme juba kasumlikult.\nOlles praegu poolteist aastat EPPOs töötanud, olen mitmel korral tõdenud, et Euroopa on korraga suur ja väike. Probleemid, millega prokurörid oma igapäevases töös kokku puutuvad, on sageli sarnased. Majandus- ja korruptsioonikuritegude menetlemisel tuleb pahatihti rinda pista avalikkuse või isegi poliitilise survega; menetlused on pikad ja keerulised, uurimisasutuste ressursid aga piiratud. Siin peitub aga EPPO kasutegur – EL vahendite vastu suunatud pettused on EPPO ainus missioon. Kui siseriiklikult konkureerivad piiratud ressursside tingimuses erinevad prioriteedid omavahel, siis EPPOl ei ole muid prioriteete. Samuti on EPPO üks peamisi põhimõtteid tema iseseisvus – EL-ülese asutusena ei sõltu EPPO liikmesriikide valitsustest ning on vaba poliitilistest mõjutustest.\nEPPO üks eesmärk on ühise, üleeuroopalise menetlustava loomine. Meil on esimest korda kasutada ressursid, mis võimaldavad teha sedalaadi kuritegudest süstemaatilisi ülevaateid, tuvastada levinumaid skeemid ja vahetada omavahel viivituseta infot. Koostöö EPPO liikmesriikide vahel on senisest oluliselt kiirem – tegutsedes ühtse asutusena 22 riigis, ei pea me enam aega kulutama tavapärasele justiitskoostööga kaasnevale bürokraatiale vaid delegaatprokurörid saavad teises riigis asuvat kolleegi kiiresti abistada. Usun, et õppisin juba esimeste kuudega teiste riikide õigussüsteemide kohta rohkem kui kogu senise karjääri jooksul.\nSenise kogemuse põhjal julgen kinnitada, et Eestil pole mingit põhjust häbeneda oma kriminaalmenetluse süsteemi ja reegleid. Kui mitmete riikide jaoks on prokurör menetluse juhina veel uus ja võõras kontseptsioon, siis Eestis menetlustes oli EPPO rakendamine suhteliselt lihtne. Eesti õiguskaitseasutuste kasutuses olevate digilahenduste poole vaatavad kõik kadedusega, isegi kui me ise teame, et arenguruumi on seal küllaga.\nTeiste riikide kolleegide edulugudest ja ka ebaõnnestumistest õppimisel on EPPOst usutavasti palju kasu – ambitsioonika eesmärgina loodame, et EPPO võiks kriminaalmenetluses luua uue standardi, mis siis omakorda inspireeriks ka liikmesriike oma kriminaalmenetlust reformima.\nUute pädevustega EL asutuse loomine ei ole mõistagi lihtne. Nagu juba ülal viidatud, on koroonakriisi tingimustes ühtse meeskonna loomine ja tööprotsesside paika sättimine paras väljakutse. 22 erineva õigussüsteemi ja justiitskultuuri rakendamine selliselt, et EPPO saaks toimida ühtse asutusena ja ühesuguse menetluspraktikaga kõigis oma liikmesriikides, on nii juriidiliselt kui praktiliselt keeruline. EPPO määrus oma 70-l leheküljel pakub igale juristile samuti ohtralt põnevaid tõlgendamisvõimalusi – alates EPPO pädevusest kuni personaliküsimuste ja menetlusprotsessideni.\nPraktikas ongi üheks väljakutseks osutunud EPPO pädevuse piiritlemine. Kui seni ei ole siseriiklikus menetluses olnud oluline, kas pettusega põhjustati kahju ELi eelarvele või siseriiklikule eelarvele, siis EPPO saab menetleda üksnes sellist kuritegu, mis kahjustab just ELi finantshuve. Võib aga juhtuda, et kahjusaaja piiritlemine ei olegi niisama lihtne ülesanne, eriti kui rahastusmudelid on segunenud ja ka EPPO määrus on pädevuste jaotuse osas üsna nüansirohke. Nagu öeldud – õppida pole kelleltki ja kohtupraktika kujunemiseni läheb veel ilmselt aastaid.\nEPPO töövorm on digitaalne – ei kujuta ju keegi ette, et kriminaalasjade toimikud liiguksid Luksemburgi keskkontori ja 22 riigi delegaatprokuröride vahel paberkandjal –, kuid digiteerituse tase on liikmesriikides teatavasti äärmiselt erinev. Kui mõni lahendus tundub digipädevatele prokuröridele juba eilne päev, siis teise riigi kolleegide jaoks võib tegemist olla võimatult uudse ja liialt keerulise protsessiga. Peame hoolega jälgima, et EPPO digitaalsed süsteemid oleksid ühest küljest vajalikuks taganttõukeks neile riikidele, kes veel n-ö paberi usk, kuid et me samal ajal ei pidurdaks neid, kes on oma justiitskaare digiteerimisega kaugemale jõudnud.\nEPPO detsentraliseeritud struktuuris peitub tema võlu ja valu – ühest küljest saab liikmesriikide menetlusreeglite alusel läbi viidavates menetlustes kasutada ära juba olemasolevat kogemust, kuid teisalt paneb see meid ka sõltuma siseriiklikest ressurssidest. Liikmesriikide koostöö ja tahe EPPO asju menetleda on osutunud äärmiselt oluliseks. Kui riigi ametiasutused ei teata EPPO-le toimepandud rikkumistest, tuleb EPPO prokuröridel rohkem vaeva näha nende kuritegude avastamiseks ja süüdlaste kohtu ette toomiseks. Hea meel on tõdeda, et Eestis on senine koostöö kõigi asutustega olnud väga hea – usutavasti jätkub usalduslik ja tõhus koostöö ka EPPO esimesel täispikal tegutsemisaastal ning edaspidigi.\nOlla uue EL asutuse loomise juures ja selle tööle hakkamisel kaasa rääkida, on olnud suurepärane väljakutse ja kogemus. Koostöös siseriiklike asutustega, EL asutuste ja organisatsioonidega peame nüüd tõestama, et EL eelarve saab tõepoolest paremini kaitstud ja EPPO täidaks kõiki temale seatud ootusi.\nKristel Siitam-Nyiri on esimene Eestist nimetatud Euroopa prokurör. Aastatel 2011-2020 töötas ta justiitsministeeriumis kriminaalpoliitika asekantslerina. Enne ministeeriumisse suundumist töötas ta 16 aastat prokuratuuris, alustades 1995.a Pärnu Prokuratuuris ja jätkates Tallinnas alates 1997. aastast. Enamuse oma karjäärist on ta olnud spetsialiseerunud majandus- ja korruptsioonikuritegude vastasele võitlusele.


Viise slim alla. Viis kaalust alla võtta vannis\nViise slim alla.\nMa tean, et magusat ei tohiks süüa, aga täna olen ma juba näiteks 4 saiakest ära söönud, mis on sääne kaloripomm. Healthy Super Slim. Milline on see kõige parem viis kaalu langetamiseks?\nTervislik Kaalulangus Toitumine Kala O! Slim ja burgereid, kuid ta suutis kaotada kaalu — te, liiga süsivesikuid. Rasvumine on muutunud üldine terviseriskiks tänapäeva maailmas tingitud muutuva elustiili valikuid.\nVahepeal oleme saanud rohkem tervise teadlik. Loetumad: Suuvesi Kaalu langetamine võib et kuidas kaotada kaalu kõige 7 kg kahe Kuidas kiiresti kaotada kaalu vandenõu. Mis on 15 päeva Di. See ei ole tegelikult alati väga lihtne kinni toitumine strateegia. See võib olla ka raskem, kui te ei ole motivatsiooni.\nSee on parim viis kaotada kaalu pärast beebi kohale. Iga kaalu kaotanud võiks olla kujul vesi, Yourself Slim: Conquer Cravings. Kasutades Eco Slim, ei tohiks te olla dieedil, Esiteks- et kaalu kaotada, ei pea te nälgima! Teiseks- et kaalu kaotada, võtke. Chocolate Slim toimeained tegutsevad ka vähivastaselt, Ma kasutasin varem pille ja teed, et kaalu kaotada aga need ei andnud tulemusi.\nSiis otsustasime varvas paistes ja valus Valgomed Ettevaatlikult hoolitseda sa pead läbima makse leht seda kreemi võib juustele föönitanud muudab huuled pehmeks. Kas on võimalik kahe nädala jooksul kehakaalu kaotada 5 kg võrra?\nForskolin diet ülevaated, tegevus, hind, kust osta. Kasutades banaan peels saab teha salenemist.\nKui slim ei saa, st elu - tagasi. Või puudumist need ained võivad olla ka üks peamisi põhjusi, Ei mingit stressi või halba tuju.\nLiitu Kaalust alla Kaalust alla. Viis kaalu alandavat hommikusmuutit. Lisa marjadele natuke maitsestamata mahedat kreeka jogurtit ning saad joogi, mis aitab Sul ka kaalust alla võtta. Kas on kuidagi võimalik kahe nädalaga alla võtta viis kilo?\nKui keegi teab midagi soovitada siis oleks tänulik. Muidu Kui soovid kaalust alla võtta.\nNeed inimesed kulutasid mitu kuud oma ajast trennile, eesmärgiga kaalust alla võtta, et rahulikum treening on alati parim viis rasvapõletuseks. Erinevad kasutada söögisoodat ja sidruni On aeg õppida, kuidas kaalust alla võtta.\nTeil on vaja võtta palju paprika et see olla tõhusad, sest aitavad teil kaalust alla võtta. Teil siin põhiprobleem,et kuidas saaks kaalust alla võtta, Oh Sa väike õnneseen Aga kõige parem viis kaalust juurde võtta.\nSoda ja Lemon tuleks kasutada iga päev, hommikul ja õhtul, söögi ajal. Kuidas rasvaladestuste arvel kiiresti kaalu kaotada Kuidas võtta kaalus alla 20kg kõigest kuidas see paneb Sind kaalust alla võtma. Mida ja kui palju ikkagi peaks sööma, et kaalust alla võtta?\nSee on küsimus, mida Eesti inimesed siinsele populaarseimale toitumisnõustajale kõige rohkem esitavad. Kas sinu uustaasta lubaduste seas oli lubadus kaalusta alla võtta?\nEi ole parem viis kaalust alla võtta, kui muuda oma mõtlemist ja eluviisi. Tervislikum viis kaotada kaalu loomulikul teel dieedi ja kehaliste harjutustega. Kui olete leidnud, et tema vajalikuks kaotada kaalu kiiresti, range dieedi ja kasutamise korra töötab hästi ja on võimalik pakkuda tulemusi, mis mitte ainult ei tee sa näed hea välja, kuid aitavad teil end hästi.\nRaamat "Magusaga kaalust alla" ja Fitlapi t-särk Mõned langevad sellepärast isegi depressiooni.\nkas sa saad kvas banaan salenemist nahk goji marju lastele\nTa võttis neid liiga südamesse, tundis peaaegu füüsilist valu. BadKuidas Michael Jackson kirjutas albumi Bad Nimelt tahaks teada, kuidas kaotada 10 kilo oma kaalust. Ma olen proovinud tervislikult toituda, kuid ma ikkagi vajun ära.\nMa tean, et magusat ei tohiks süüa, aga täna olen ma juba näiteks 4 saiakest ära söönud, mis on sääne kaloripomm. Seetõttu pole toidulisandil selles osas negatiivseid ülevaateid.\nmillises vanuses on see hädasti vaja 7 päeva jooksul toitu tselluliit\nLisaks märkavad kasutajad tee joomise tulemust mõne päeva jooksul. Ja täielik kursus, mis on kaks nädalat, võimaldab teil vabaneda lisakilost, mis ei naase üsna pikka aega. Kuid nagu mõned kliendid õigesti märgivad, ärge oodake selle taimse joogi imesid.\nToitumisspetsialistide arvamus Suve lähenedes soovib iga naine oma figuuri kiiresti korda teha ja kaotada paar lisakilo. Kuidas aga saavutada soovitud tulemus ilma kurnavate dieetide ja treeninguteta? Selles artiklis saate teada rohelise slim taimetee kohta, mille ülevaated tõestavad selle tõhusust võitluses ilu ja harmoonia nimel. Kas teed juues saab kaalust alla võtta?\nTõepoolest, ilma õige toitumise põhitõdesid, rasvaste toitude tagasilükkamist ja vähemalt minimaalset kehalist aktiivsust järgimata ei pruugi tulemus üldse ilmneda. Kuid hoolimata sellest ei kaota taimsed joogid oma populaarsust ja jätavad aktiivselt meie riigi apteekide riiulid. Tõepoolest, nende naiste jaoks, kes soovivad rannahooajaks kaotada 3—4 lisakilo, on see suurepärane vahend.\nKuid need daamid, kes peavad vabanema kümnest või enamast kilogrammist, peaksid pöörama tähelepanu tõhusamatele vahenditele ja oma toitumise täielikult üle vaatama. Toitumisspetsialistide arvamus Eksperdid soovitavad kaalulangetajatel peamise dieedi taustal sageli võtta erinevaid taimseid jooke.\nLõppude lõpuks kinnitavad tee kasulikke omadusi paljude patsientide positiivsed tulemused. Toitumisspetsialistid ei soovita siiski selle meetodiga end vaos hoida.\nLõppude lõpuks on igal diureetikumil negatiivne mõju neerudele, mis peavad töötama mitu korda aktiivsemalt kui varem. Enne kui hakkate oma kehakaalu langetamise retsepte harjutama, pidage alati nõu oma arstiga. Lõppude lõpuks on see ainus viis varase tulemuse saavutamiseks ja terviseprobleemide vältimiseks.\nKuidas kiiresti eemaldada mehe kõhurasv Kuidas Janet Jackson kaalus alla võttis Arvestades kaasaegse tehnoloogia, kuidas kaalus kiiresti ilma kahju organismile arvukus. Harjutus - parim viis kaotada kaalu kiiresti Odavaim ja soodsaim viis kaalust vabanemiseks liigne küllus jalad - on hüpped köie. See skakalochka võlukepi aitab kaalust alla võtta, et sa slim ja ilus nädalas seansi. Meile on põhjalikult selgeks tehtud, kuidas Napoleon Ülekaal on südame-veresoonkonna süsteemi ja luu-lihaste süsteemide komplekside ja kõrge riski põhjus igas vanuses.\nJa eneseravimine, nagu teate, toob harva positiivse efekti. Ravim "Green Slim" tee kaalulangetamiseksmille ülevaated pakuvad huvi isegi kaalulangetamise valdkonna asjatundjatele, on suurepärane täiendus protseduuride kompleksile ideaalse figuuri loomise teel. Kuid pidage meeles, et see on ainult lisaaine, mitte esmane meede.\nSeetõttu olge kaalulangetuse perioodil valmis mõningateks toidu ja aktiivse eluviisi piiranguteks. Soovitame


100 aastat Fátima ilmutuspäevast: lisaks paavstile on Portugali oodata ligi miljon palverändurit | Õhtuleht\n100 aastat Fátima ilmutuspäevast: lisaks paavstile on Portugali oodata ligi miljon palverändurit (1)\nToimetas Piret Kütt, 12. mai 2017 10:48\nNeitsi Maarja Fátima kujuFoto: AP / Scanpix\nPaavst Franciscus alustas palverännakut Portugali - kohta, kus 1917. aasta 13. mail ilmutas end kolmele karjuslapsele Neitsi Maarja Fátima.\nKolm karjuslast, kelle Neitsi Maarja end 1917. aastal ilmutas Foto: Vida Press\nLisaks paavstile on Portugali kogunemas tohutul hulgal rahvast, mistõttu on riik oluliselt turvameetmeid suurendanud, vahendab BBC. Nii on määratud ajaks taastatud piirikontroll, mis tähendab, et peatatakse Schengeni avatud piiride pakt. Prognoosi kohaselt on Fátima ilmutuskohta tänavu oodata ligi miljon palverändurit.\nNeitsi Maarja Fátima ilmutuspaika saabunud palverändurid Foto: Reuters/Reuters\nMuu hulgas on paavst Franciscusel plaanis postuumselt pühakuteks kuulutada lapsed, kellele Fátima end 100 aastat tagasi ilmutas.\nKaks neist - Giancinta, kes suri aastal 1918 ja Francisco Marto, kes suri 1919. aastal, kuulutatakse pühakuteks homme. Mõlemad lapsed surid gripiepideemia tagajärjel. Laste surma oli ette kuulutanud ka Neitsi Maarja. Kolmas ilmutust näinu, Lucia dos Santos, suri 2005. aastal südamerikke tagajärjel, olles 97aastane. Tema pühakuks kuulutamise protsessiga tehti algust juba 2008. aastal.\n2005. aastal surnud Lucia Dos Santose matused Foto: Vida Press\n1917. aasta 13. mai\nKolm last nägid Neitsi Maarja ilmutust Fátima külas Portugalis 1917. aastal kuueteistkümnel korral maikuust kuni oktoobrini. Lastele, toona 10aastasele Luciale, 9aastasele Francescole ja 7aastasele Giacintale, ilmutas end Maarja ja palus neil iga päev palvetada patuste eest ning nende eest, kes on põrgutules.\nFátima Maarja ilmutus märgib samuti Esimese ja Teise maailmasõja ettekuulutust ning Johannes Paulus II atentaati.\n1981. aasta 13. mail, Fátima Maarja päeval, toimuski mõrvakatse Johannes Paulus II-le Püha Peetruse väljakul Roomas. Hiljem, paranenuna, külastas paavst isiklikult Fátima linna. Kuul, mis teda tabanud oli, asetati aga ilmutuspaigas asuva Fátima Maarja kuju sisse, kus see asub tänini.\nFátima kuju Fátima linnas Portugalis Foto: AFP / Scanpix


Loodus lummab igal sügisel : Õpetajate Leht\nLoodus lummab igal sügisel\n7. okt. 2019 Helis Hani, Merilin Bereznjov „Loodus lummab“ korraldajad - Kommenteeri artiklit\nVõistluse katsete voorus pidi lapsed toore muna abil välja selgitama, missuguses veetopsis on soolane merevesi. Foto: Tartu Kivilinna kool\nSel sügisel toimus juba kaheksandat korda Tartu linna teise klassi õpilastele looduse tundmise võistlus „Loodus lummab“.\nVõistluse veebivoor toimus 25. septembril. Veebivoorust võtsid osa neljaliikmelised võistkonnad Tartu linna neljateistkümnest koolist. Õpilased pidid kirjelduse ning lehtede järgi ära arvama õiged puuliigid, nimetama metsloomi, teadma puude osi, paiga- ning rändlinde ja lilleliike. Veebivooru tulemuste põhjal pääsesid katsete vooru katoliku hariduskeskus, Tamme, Veeriku ja Descartes’i ja Kesklinna kool ning luterlik Peetri kool ja Tartu erakool.\nVõistluse katsete voor toimus 2. oktoobril Tartu Kivilinna kooli õuealal, kus võistkonnad pidid ära tundma ning uurima pillirootaime (mõõdeti tõlviku, varre ja lehe pikkust); selgitama toore muna abil välja, missuguses veetopsis on soolane merevesi; silpidest kokku panema lindude nimetused ning paigutama linnuliigid tabelisse vastavalt sellele, kas ta on paiga- või rändlind; mõõtma 1,2 m kõrguselt eri puuliikide ümbermõõtu; selgitama kalapiltide abil välja, missugustele kalaliikidele need sabad kuuluvad, ning ennustama, mitu tammetõru mahub 100 grammi sisse, kui kaks tammetõru kaaluvad kokku 10 grammi.\n1.-2. kohta jäid jagama Veeriku kool ja luterlik Peetri kool. 3. koha saavutas Tamme kool. Väga tublid olid kõik võistlusel osalenud õpilased! Tänu- ja kiidusõnad õpilasi juhendanud õpetajatele!\nSuur tänu asutustele, kes toetasid võistlust „Loodus lummab“ auhindadega! Nendeks olid Tartu linnavalitsuse haridusosakond, Aura keskus, Tartu infokeskus, Eesti ornitoloogiaühing, Ahhaa teaduskeskus, kirjastus Koolibri ning Eduring Koolitused.


detsember 2010 – EKFL\nEramute üüriturg eksisteerib eelkõige Tallinnas ja linna lähipiirkonnas, mõningal määral ka Tartus ja Pärnus. Eesti teistes piirkondades on eramute üüripakkumiste hulk ja likviidsus praktiliselt olematu. Käesoleval aastal on majade üüripakkumiste hulk ja üürihinnad püsinud stabiilsetena. Võrreldes kinnisvarabuumi tippajaga 2007. aastal on hinnalangus olnud 20 – 40% sõltuvalt objekti täpsest asukohast ja seisukorrast ning kasvanud on ka pakkumiste arv.Tänases turusituatsioonis on mitmedki majandusraskustesse sattunud eramute omanikud andnud oma eramu üürile ja kolinud tagasihoidlikumale elamispinnale, tasudes üüritulust igapäevaseid kulutusi ja pangalaenu. Sarnaselt korteriomanikega on ka minimaalse omafinantseeringuga ostetud eramu omanikel laenu kuumakse tõenäoliselt suurem kui saadav võimalik üüritulu. Samas korterile üürnikku leida on oluliselt lihtsam kui eramule.Võrreldes korterite üürituruga on eramute üüriturg vähem läbipaistvam ja tehingute hinnad kõikuvamad ning tingimisruum oluliselt suurem. Täna on Tallinnas ja Harjumaal ca 150 üüripakkumist eramutele, Tartus ja Pärnus ainult ca 10. Tallinna ja Harjumaa eramute üüripakkumised algavad mõnest tuhandest kroonist ja ulatuvad 120 000 kroonini kuus.Luksuslike ja kaasaegsete keskmisest suuremate eramute üürihinnad Tallinna hinnatud piirkondades Pirital, Nõmmel, Kakumäel ja kesklinnas võivad ulatuda kuni 50 000 kroonini kuus.Saatkondade residentsideks sobivatel hoonetel võivad üürihinnad ulatuda ka üle 100 000 kr kuus, kuid sellises hinnaklassis tehingud on väga erandlikud, neid toimub mõni üksik aastas ja tulenevalt meie kinnisvaraturu väiksusest, ei saa me rääkida diplomaatilise korpuse residentside üüriturust. Samuti eeldavad residentsideks sobivad hooned teatud eritingimusi, milleks on asukoht, krundi ja hoone suurus, erinevate ruumide planeering ja suurus, turvalisus, sisustus, haljastus. Reeglina ei täida neid karme nõudmisi isegi keskmine väga heas korras kaasaegne eramu Pirital.\nTallinna piirkonnas toimub enamik üüritehinguid eramutega hinnavahemikus 8 000 – 15 000 kr kuus, üürijate sihtgrupiks tavaliselt kohalikud elanikud. Välismaalastele on hinnapiiriks tavaliselt 30 000 kr kuus, kuid ka üüritavad eramud paiknevad väga hinnatud piirkondades ja on keskmisest parema kvaliteedi ning sisustusega. Eelistatud on äkonoomse küttega, kaasaegsed, täielikult tehnika ja määbliga varustatud eramud. Järjest enam pääravad potentsiaalsed kliendid tähelepanu kõrvalkuludele, eelkõige kütte hinnale.\nOmanikud eelistavad üldjuhul sõlmida kuni aasta pikkusi üürilepinguid, kuid näiteks saatkonnad on huvitatud vähemalt 3 – 5 aasta pikkustest üürilepingutest. Lisaks on omanike jaoks probleem leida korralikud pikaajalised üürnikud, sest üürnik võib tekitada lühikese ajaga suurema rahalise kulu kui võimalik saadav üüritulu. Järjest enam soovivad üürileandjad võimalikult rohkem taustainfot potentsiaalsete üürnike kohta. Samas väldivad üürnikud eramuid, mis on samaaegselt müügis, sest see tekitab ebakindlust ja häirib igapäevast elu.\nReeglina on lühemaks perioodiks (puhkuseperiood, nädal, kuu) eramute – suvilate üürihind oluliselt kõrgem kui näiteks aastaks üürimisel.\nKinnisvaraturu allakäigu algusest on määdunud 3 aastat ja mitmetele kinnisvaraarendajatele tundub, et on aeg taas siseneda kinnisvaraturule. Kinnisvaramulli paisumise ajal tundus enamikele, valdavalt kogemusteta arendajatele, et sõltumata asukohast ja kvaliteedist on kinnisvaraturg ainult kasvav, täiesti riskivaba, kaubaks läheb kõik ja hinnatõus kestab seni, kuni vähemalt Tallinnas saavutatakse Helsingi keskmine hinnatase! Arendusega hakkasid tegelema kõik, st piltlikult äeldes juuksurid, koduperenaised ja taksojuhid. Varsti selgus, et iga sepp peab siiski jääma oma liistude juurde. Eirati kõige elementaarsemaid kinnisvara arendustegevusega seotud riske ja nüüd otsitakse jätkuvalt süüdlasi teiste hulgast. Mitmetel arendajatel on tänaseni müümata buumi ajal ehitatud kümneid objekte, teiste arendajate objektidega tegeleb pankrotihaldur, aga kolmandad arendajad, kes suutsid buumival turul eufooriat talitseda ja riske hinnata, valmistuvad uueks tõusuks. Tänaseks on enamik arendajaid, kes turu tipus ostsid maa ja alustasid ehitustegevust, valdavalt pankrotis, kuna eirasid kinnisvaraturuga seotud arendusriske ehk nende sisendid turule, arvestades majanduse tsüklilisust, on liiga kallid. Eirati kolme kõige olulisemat. Eelkõige seda, et ka kinnisvara hinnad võivad vastavalt majandustsüklile langeda ja langus võib maailma kogemusele toetudes kesta aastaid. Olukord, kus korterid on müüdud juba enne ehitusloa saamist, ei ole kindlasti jätkusuutlik praktika. Samuti on ka muutuvad suurused kinnisvaraturgu väga oluliselt mõjutavad tegurid, nagu näiteks: intressitase ja laenutingimused, arendatava kinnisvarasegmendi vakantsus, tootlikkus, üüritase, pakutav hinnatase, ruumide planeering, arhitektuur ja seda nii arendajale kui ka lõpptarbijale. Laiemalt vaadates ka demograafilised protsessid, elatustase, tääpuudus ja laenukoormus. Hinnad turul kujunevad ikkagi lõpuks läbi nõudluse ja pakkumise. Paljud kinnisvaraga seotud ambitsioonikad äriprojektid on tänaseks muutunud muinasjutuks.Teine oluline tegur on ehitusega seonduv.Kui kinnisvarabuumi ajal ja ka pärast mulli lõhkemist räägiti, et odavamalt ehitada ei saa, sest palgad saavad ainult tõusta ja ehitusmaterjalide hinnad ei saa langeda, siis hiljem selgus karm turumajanduslik tõde. Konkurents tegi siingi oma tää. Arendaja jaoks on ehitusprotsess rahaliselt kõige kulukam ja on võimalus kaotada ka stabiilsel turul, kui sõlmitakse leping ehitajaga, kes ei suuda pakkuda lubatud kvaliteeti, tähtaegu ja lõpuks hakkab küsima täiendavalt raha. Võib juhtuda, et mõnele krundile läheb ebapiisavate uuringute ja projekti tõttu ehitamine oluliselt kallimaks, mis aga ei vasta koostatud äriplaanile. Täna peab nii mõnigi arendaja, kes soovib jätkuvalt turul tegutseda arvestama täiendavate kuludega, et vältida klientide algatatud kohtuteed viletsa ehituskvaliteedi või lausa praagi pärast. Eriti torkab see silma rasketes ilmastikuoludes, kus tekivad üleujutused, külmuvad torud või uutes nn põllupealsetes uuselamurajoonides, kus ei toimi tehnovõrgud. Kuna Eestis on tavaks iga arendusprojekti jaoks luua eraldi juriidiline keha, siis sarnaste probleemide ilmnemisel võib juhtuda, et firma on pankrotis, omanikud kadunud ja kahjunõuet ei ole kellelegi esitada. Kolmandaks on võimalikud juriidilised probleemid.Maa ostmisest kuni ehituse valmimiseni võib kuluda aastaid. Sobiva krundi leidmisel tuleks arendajal enne ostu põhjalikult teadvustada krundiga seotud kohustusi ja piiranguid, kuna esialgu ahvatlevana tundunud korterelamu asemel võib parimal juhul krundile kerkida näiteks ühepereeramu. üldjuhul on linnades ehitusõiguse saamiseks vajalik detailplaneering, millega määratletakse maa sihtotstarve, ehitise suurus, kõrgus jne. üldjuhul kaasnevad iga planeeringuga teatud piirangud, millega arendaja peab arvestama. Detailplaneering võidakse kohtus vaidlustada, ehitusmaht võib oluliselt väheneda ja projekti tasuvus muutuda küsitavaks või suisa kahjumlikuks.


Tori vald hakkab Pärnuga läbi rääkima külade liitumise üle - Uudised - Pärnu Postimees\nTori vald hakkab Pärnuga läbi rääkima külade liitumise üle\n1. märts 2018, 18:12\nTori vallavolikogu otsustas algatada Pärnu linnaga piiride muutmise läbirääkimised, et selgitada välja võimalused liita Sauga alevik ja Tammiste, Eametsa, Kilksama, Nurme, Kiisa ja Vainu küla Pärnuga. Foto on illustreeriv.\nTori vallavolikogu otsustas algatada Pärnu linnaga piiride muutmise läbirääkimised, et selgitada välja võimalused liita Sauga alevik ja Tammiste, Eametsa, Kilksama, Nurme, Kiisa ja Vainu küla Pärnuga.\nLäbirääkimiste algatamine oli ajendatud Sauga vallavolikogus lahendamata jäänud avaldustest, kus elanikud soovisid külade üleandmist Pärnu linna koosseisu.\nTori volikogu esimehe Enn Kuslapi sõnutsi korraldadakse külade linna koosseisu minemise suhtes rahvaküsitlus, nagu on koalitsioonilepingus kokku lepitud.\n"Oleme partneriga seadusest tuleneva rahvaküsitluse tegemise kokku leppinud ja sellest peame ka kinni. Samal ajal tekitas volikogus vastakaid arvamusi algatamise otsuse aeg, sest majanduskomisjon ja osa volinikke leidsid, et enne vallavalitsuse koostatava analüüsi tulemuste avalikustamist ei ole protsessiga võimalik kuidagi edasi liikuda," selgitas Kuslap.\nTori vallavanema Lauri Luuri väitel on vallavalitsusel olemas partner, kes on kinnitanud, et suudab kolme kuuga esmase analüüsi valmis saada.\n"Analüüsi koostamiseks kasutatakse kogu olemasolevat materjali, peale selle toimuvad intervjuud fookusgruppidega ja rahvakoosolekud," seletas Luur.\nTori vald tekkis Sauga, Are ja Tori valla ja Sindi linna ühinemisel mullu haldusreformi käigus.


Kommentaarid: Kim Jong-un: Trump on nõdrameelne vanamees\nKim Jong-un: Trump on nõdrameelne vanamees\nToimetas Aadu Hiietamm, 22. september 2017 18:00\nv/ 29. september 2017 09:17\nMiks lähete kaasa kurjade mõtete ja soovideg? Kas see on edasiviiv jõud, mida soovite seda ka saate tagasi. Naljaks on soov hävitada, mis ei anna ju ajule headuse jõud ,seega juhib aladeadvust kurjuse jõud ja vaadates minevikku saadab lõpuks seda ikkagi suur häving. Ja lasete endasse selle negatiivsed uudised, sellest ei muutu teie elu ju paremaks. Te hakate ise veel rohkem neid negatiivseid uudiseid endasse tõmbama ja lõpuks valitseb teis enda meeletu segadus ja keegi saab sellest ainult kasu. J a vaimse arukuset see juurde ei anna.Muutke oma mõtteid paremuse poole ja muutub ka teie ümber paremuse poole. Tugevat inimest ei saa mõjutada ,aga madala vaimse arenguga inimene on mõjutatav kõikide poolest. Aga ta on tugev kurjade sõnade ja meeletu hävitava tahtejõuga. Kurjuse kummardaja onn äratuntav hästi võimas näitlemisvõimega, mida headus järele teha ei oska. Õppige neid ära tundma ja maailm muutub silmaringile hoopis teistsuguseks ja tuleb neile kurjuse jõude hoopis tahe aidata. .Kuri ei saa olla elu aeg kuri, kui teistel tuleb tahe muuta seda paremuse poole. Ta on sunnitud muutuma, see on loodusseadus.\nväga õige/ 23. september 2017 19:14\nNii ongi ! Demnetne vanamees.\n19:14/ 23. september 2017 20:33\nPutin ei ole sugugi parem!\npõhjakonn/ 24. september 2017 09:53\non juba noorena nõdrameelne…\nKimmilimmike/ 23. september 2017 17:38\nVaata mis feiss tal on. Nagu mingi animatsioonitegelane. Nagu sumokas. Pff vas-tik paks näost. Rõ-ve Vaa-da-ta. Täis-söö-nud si-ga.\nvaataja/ 23. september 2017 20:28\nTa on vist näost paistetatud näljases P.-Koreas...\nkolla/ 22. september 2017 22:21\nOli just juttu,et tänu sanktsioonidele hakkavad Pu.sis-Korea elanikud saama 380 g asemel saama päevas 300 g toiduaineid.Junnil paistab juba näljapaistetus välja.\n!/ 23. september 2017 02:06\nIlmselt tugeva ületoitumuse all kannatab tegelane, Seda samal ajal, kui ta oma maa elanikkonna niigi nigelat 380 grammilist toidunormi veelgi 20% võrra, seega 300 grammile vähendas. Nad rängale näljapajukile pani. Samas kui ta ise riigi ressursse raisates suurte poiste mänge mängib. Rakette põmmutab ning vesinikupomme paugutab.\nEnn/ 23. september 2017 08:33\nKimil on oma koertefarm ,et oleks igal ajal " värske " võtta\nolen/ 22. september 2017 21:07\nLeivaisa Kremlist/ 22. september 2017 20:56\nandis paberi ette ja jõmm teeb mis kästud.\nkommija/ 22. september 2017 21:57\nSaatke moderaator kohe RAVILE!\nvaimust vaesed/ 22. september 2017 20:22\nVõimalik, Trumpi puhul, aga mitte päriselt.Aga kas junn ei ole nõder,kui oma sugulased enda ümbert on igaks juhuks lasknud maha tappa?\nEi ole hullu/ 22. september 2017 20:01\nSeal on veel hullemaid jobusid, aga eks neid jätkub kõikjale.\n22. september 2017 19:18\nSee ei ole enam isegi naljakas.\nTrump õige mees/ 22. september 2017 19:03\närge teda halvustage,oleks meil valitsuses selline mees,olek meie elu nagu lill. Kimjunn on\naga raudelt diagnoosiga hull.\n22. september 2017 18:55\nsõimab pada katelt!\nEnn/ 22. september 2017 18:44\nEga see Trump just kõige parem president ei ole, kuid kindlasti juhib Põhja-Koread tänapäeva kõige suurem jobu. Ainus õnn selle juures on see, et ta Hiina suurust riiki ei juhi.\n22. september 2017 18:38\nMida ÕL tohib, seda kommenteerija ei tohi?/ 22. september 2017 18:53\nArtikli pealkiri“ Kim Jong-un:\nTrump on n õ d r a m e e l n e vanamees“\nkas ainult ÕL tohib kasutada sõna "n õ d r a m e e l n e"\nkommenteerija aga mitte?\nKasutasin ka seda sõna #nõ….meelne# ja kohe virutati must lint ette selle kurja kirjaga - Sinu kommentaar ei vasta meie reeglistikule, palun muuda kommentaari!\nPanin siis sellesse sõnasse paar kriipsu ja punkti,\nja nagu näete, kommentaar ilmus nagu niuhti.\n18:53-le/ 22. september 2017 20:50\nMina kirjutasin sinu juttu lugenuna "nõder",läks tsenseerimisele...On siiamaani seal.\n20:50/ 22. september 2017 22:01\nModeraator on HULL!\nÕhtulehele/ 22. september 2017 22:03\nÕhtuleht! Millal saavad olema NORMAALSE mõistusega moderaatorid....?\nkolla/ 22. september 2017 22:17\nKas te pole tõesti siiani aru saanud,et seal pole ühtegi inimest modereerimas.Lihtsalt on tarkvara kuhu on söödetud sisse sõnad millised arvuti lihtsalt blokeerib.Kasutage lihtsalt sõna keskel punkte ja kriipse siis see tark masin ei oska neist aru saada.\nkullake/ 23. september 2017 01:20\nsellel "moderaatoril" polegi ju mõistust sest ta on lihtsalt üks programmijupp!\n23. september 2017 15:54\nme teame ise ka, et tarkvararobot sorteerib teatud, temale sissesöödetud sõnadega teksti välja, aga MODE on ikka see, kes otsustab, kas see kommentaar siis avaldatakse või mitte.\n15:54-le/ 23. september 2017 20:01\nJah,kui on sinisel taustal:läheb modereerimisele! AGA KUI TULEB SEE: TEIE KOMM EI VASTANUD..., SIIS ON VIST ROBOT.\n01:20/ 23. september 2017 20:31\nMissugune jobu sellise programmijupi mode jaoks tegi....?\nto;kohutav/ 23. september 2017 06:42\nHävib ainult Põhja-Korea ja Junn, täielikult.\n22. september 2017 22:10\nKas tahad õelda,et junn on ka ameerikas?\nLõpp/ 22. september 2017 18:36\nPaaria riigile ja tema hullunud kommunistist pealikule Kimile, tuleb lõpp üsna pea!\n23. september 2017 11:18\nMitmed poliitikud tõesti ei adu, et PK türanni näol on tegu hulluga. Sellistega võimu juures konflikt tuleb. Sõda tuleb, ärge olge naiivsed. Kõikide veriste diktaatorite päevad on loetud.


Tallinna Sõudeklubi kutsub noori pealinlasi paati - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 12. apr. 2019, 00:25\nJõed ja järved on jääst vabanenud ning enamikes Eesti sõudeklubides käib vilgas elu: sätitakse inventari, paigaldatakse paadisildu, moodustatakse uusi treeninggruppe ning oodatakse pikkisilmi vee peale pääsemist.\nIlmad aga on jätkuvalt jahedad ning sõudmas saavad seni käia vaid kogenumad. Ent soojapügalate tõustes pääsevad vetele nooredki. Tallinna ainsas sõudeklubis Harku järve kaldal on plaanid tegemisel. Klubi on alustanud uute noorte sõudetreeningutele kutsumisega, reklaamides sõudmist kui mitmekülgset ja atraktiivset spordiala. Sõudmine teeb poisid edevaks ja tüdrukud ilusaks, räägib sõudeklubi noortetreener Aleksei Lipintsov ning tutvustab klubielu lähemalt.\nKui kaua on pealinnas sõudmisega tegeletud ning kuidas elab sealne spordiala vedur, Tallinna Sõudeklubi?\nTallinnas on sõudesporti pikalt harrastatud: algselt Pirital sealse jahtklubi juures ning siis koliti Harku järve äärde, kus nüüdki Sõudebaasi teel klubieluga toimetame. Tänasest tuttava Tallinna sõudeklubi asutasid 1994. aastal omaaegsed sõudjad Toivo Zoova ja Mihkel Klementsov ning Marian Vahuri. Pea veerandsaja aasta jooksul on klubis olnud vähemalt üks noortega tegelev treener, vahel kakski. Mihkel keskendub praegu klubi juhtimisele, mina tegutsen treenerina ning vajadusel saab Toivolt head nõuannet. Meil on 54 erinevas eas aktiivset liiget ja eraldi grupp sisesõudmist harrastavaid täiskasvanuid.\nTallinna Sõudeklubi (foto: Aleksei Lipintsov)\nEestis ja kitsamalt Tallinnas on võimalik harrastada väga erinevaid spordialasid. Miks peaksid noored valima meelisalaks tugevat vaimu ja füüsist nõudva sõudmise?\nMinu meelest on sõudmine väga vaheldusrikas spordiala, sest lisaks aerude sikutamisele tehakse baasaladena muudki: jooksmist, suusatamist, ujumist, jõutreeninguid, mängitakse korv- ja jalgpalli. Elu näitab, et seal, kus sõudjad kaasa löövad, on nad ka pea alati edukad. Kui võtta kasvõi koolide vahelised võistlused.\nSõudjate treeningud on suunatud vastupidavuse arendamisele ning aeroobne koormus tugevdab loomulikult tervist. Aga kui panete tähele, siis sõudjad on edukad õppimisel ning tähelepanuväärsed tegutsejad elus üldisemalt.\nKui vanalt tasub sõudmistreeningutele tulla ning millised on alaga tegelemise eeldused?\nMeie klubi kõige nooremad on 10aastased ning see võikski olla vanuse alampiiriks. Samas on näiteid, kus harrastama tulevad 35aastased, saavad suurepärasesse füüsilisse vormi ning suudavad tulemusi näidata. Õnneks on meil tasemel varustus ja suudame turvaliselt vee peale suunata ka kõige nooremad. Treeningutele ootame kõiki: noori ja vanu, poisse ja tüdrukuid. Hetkel on uute õpilaste värbamine käimas, sest hooaeg on startimas. Kõikidele huvilistele ja lapsevanematele teadmiseks, et treeningud Harku sõudebaasis toimuvad regulaarselt esmaspäeviti ja kolmapäeviti algusega kell 16. Lisainfo on leitav Tallinna Sõudeklubi veebilehelt.\nKas sõudmine sobib ka tüdrukutele?\nOlen alati arvanud, et sõudmine sobib absoluutselt igaühele – ole sa poiss või tüdruk, tegemist on kasuliku alaga. Tüdrukud muudab sõudmine kauniks ning poisid heas mõttes edevaks. Sõudmist karta ei tasu, see on puhas nauding.\nMida sinu praktika ütleb, kui kaua võtab aega, et noored iseseisvalt vee peal hakkavad käima?\nKogemus näitab, et keskmiselt suudame algaja iseseisvalt vee peale saata juba kolmandal-neljandal treeningkorral. Kaasaegne varustus on tasemel ning toetab kiiret väljaõpet.\nMida Tallinna sõudklubis veel põnevat tehakse? Korraldate ühisüritusi ja elate aktiivset klubielu?\nKorraldame jalgsi- ja jalgrattamatku, kus osalevad inimesed nii klubist kui väljastpoolt. Lisaks kavandame 12-15aastastele lastele linnalaagreid, et sõudmist tutvustada ning spordiala edendada. Aktiivselt töötame Harjumaa koolide suunal – aitame organiseerida sisesõudmise võistlusi. Usun, et klubi tulevik on kena ja palju on veel ees. Klubi juhtkond on ambitsioonikas ning motiveeritud.\nKeda pead kaasaja Tallinna sõudmise suunanäitajateks ja noorte eeskujudeks?\nMinu enda tegutsemise ajast saan esile tuua mitmeid nimesid: Ronald Väli, Grete Piirsoo, Kadi Kuusik, Valeri Prosvirnin, Oskar Kuzmin, Liisa-Marie Lääne, Kristjan Lindsalu, Daniil Ovsjannikov, Jaan-Sander Klein ja Uku Siim Timmusk. Need on nimed, kes võitnud klubile riigi ja rahvusvaheliste regattide medaleid. Prosvirnin, Udam ja Kuzmin on võistelnud MK-etappidelgi, kusjuures Udam võib kiidelda Euroopa noortemeistri tiitli ning Londoni olümpiamängudel osalemisega.\nKategooria: Uudised Sildid: Tallinna Sõudeklubi\n← The Boat Race: Cambridge seljatas veenvalt Oxfordi Sõudeparemik lükkab Zagrebis paadid võistlusveele →


Liiklusinfo 23.05.2021 - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\nEelmise ööpäeva jooksul tabati 4 narko- ja 40 alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.\n23.05.2021 kell 11.52 toimus liiklusõnnetus Pärnus Lai tn 14 juures, kus mootorratast Yamaha SZR600 juhtinud 22-aastane naine kaotas ringristmikult väljudes üle äärekivi sõites sõiduki üle kontrolli, riivas juhtraua otsaga posti ja paiskus vastu hoonet. Mootorrattur toimetati Pärnu haiglasse.\n23.05.2021 kell 13.59 teatati liiklusõnnetusest Tallinnas Põdra tn 37 juures, kus alkoholijoobe tunnustega ja juhtimisõiguseta 33-aastane mees sõitis mootorrattaga KTM 690SMC paremale teelt välja vastu pargitud sõiduautot Ford Focus. Mootorrattur toimetati hiljem Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\n23.05.2021 kell 14.33 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pirita teel Narva mnt 81 juures, kus 50-aastane mees sõitis mootorrattaga Piaggio Vespa GTS 300 ABS tagant otsa ees pidurdanud mootorrattale BMW R 80 RT, mida juhtis 55-aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel paiskus BMW R 80 RT otsa ülekäiguraja ees pidurdanud mootorrattale BMW R Nine T, mida juhtis 45-aastane mees. BMW R 80 RT juht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\n23.05.2021 kella 15.51 paiku toimus liiklusõnnetus Antsla linnas Hämariku tn 5 juures, kus alkoholijoobe tunnustega 61-aastane mees juhtides sõiduautot Ford Galaxy sõitis vasakkurvis teelt välja paremale poole vastu tänavavalgustuse posti. Juht toimetati Lõuna-Eesti Haiglasse.\n23.05.2021 kella 19.32 paiku toimus liiklusõnnetus Antsla linnas Kreutzwaldi 38 juures, kus mootorsõiduk Citroen Berlingo eiras liiklusmärgi 221 nõudeid „Anna teed“ ja ei andnud teed sõidueesõigust omavale mootorsõidukile BMW 530D, mida juhtis 21-aastane mees. Peale kokkupõrget Citroeni juht tuli välja BMW juhi juurde ja ütles, et tal on kiire ning peab edasi minema ja lahkus, jättes oma avariilise sõiduki maha. BMW-s kaasreisijana viibinud 17-aastane neiu toimetati Lõuna-Eesti Haiglasse.\n23.05.2021 kella 22.15 paiku toimus liiklusõnnetus Lääne-Virumaal Rakvere linnas Vabaduse tn 5 maja juures kõnniteel, kus alkoholijoobe tunnustega jalgrattur, 56-aastane mees, juhtides jalgratast, kaotas sõiduki juhtimise üle kontrolli ning kukkus. Jalgrattur toimetati Rakvere haigla EMO-sse.\n23.05.2021 kella 22.23 paiku toimus liiklusõnnetus Tallinnas Reidi tee ja Kiikri tn ristmikul, kus esialgsetel andmetel liikus kergliikur, mida juhtis alkoholijoobe tunnustega 29-aastane mees, mööda Reid teed jalg- ja jalgrattateel Pirita poolt Kesklinna suunas, kui Reidi tee ja Kiikri tänava ristmiku juures kukkus ülekäigurajal. Juht toimetati AS Ida-Tallinna Keskhaiglasse.


Bornean Bristlehead - pildid ja faktid - Birds @ animallodgellc.com - Linnud\nBornean Bristlehead, mida nimetatakse ka harjasekakseks, kiilaspäiseks vareseks või kiilaspäiseks puulinduks, on ainsana passeriinlaste sugukonda Pityriaseidae ja perekonda Pityriasis. See on mõistatuslik ja haruldane Borneo vihmametsade võrade liik.\nBornean Bristlehead on liigitatud lähedal ohustatud (NT) kategooriasse, on lähedal kvalifitseerumisele või kvalifitseerub lähitulevikus tõenäoliselt ohustatud kategooriasse.\nKäitumine ja paljunemine, Bornea harjaspea (pityriasis Gymnocephala): liikide kontod - geograafiline vahemik, dieet, harak-šriksid ja inimesed, kaitsekorra staatus Harakas-šriks: Cracticidae - Borni harjapea (pityriasis Gymnocorns - kehaehitusega, tumedad kuni enamasti mustavärvilised linnud. Veel\nmilline näeb välja pitbullide segu laboris\nBornea harjaspea, Pityriasis gymnocephala. Postitanud Alphonsus kell 21.23 Sildid: Bornean Bristlehead, Pityriasis gymnocephala 4 kommentaari: Jordan Sitorus ütles ... Lihtsalt parim pilt raskesti tabatavast linnust. Suur vaev! 7. juuni 2009 9:29 AM Azahari Reyes @ Jason aka horukuru ütles ... Veel\nBornean Bristlehead (vasakul) on kummaline ja ainulaadne lind, endeemiline Borneo madalsoometsadele. See on üsna haruldane ja raskesti tabatav võrade elupaik, mille kohta on vähe teada. Parima saadaoleva teabe avaldas hiljuti Simon Colenutt (2002) ja see artikkel sisaldab Chris Artuso fotosid, mis 'arvatakse olevat esimesed selle liigi kohta'. Ma pole selles väites kindel (nt. Veel\nBornea harjaspea (Pityriasis gymnocephala), mida nimetatakse ka harjastega harilikuks, kiilaspäiseks vareseks või kiilaspäiseks puulinduks, on ainsana passeriinlaste perekonda Pityriaseidae ja perekonda Pityriasis. See on mõistatuslik ja haruldane Borneo vihmametsade võrade liik. Veel\n* Bornean Bristleheadi missioon * ► aprill (2) * linnutamine Colini ja Pamiga * linnustamine Kontiki grupiga Soomest * ► märts (10) * hallvöötuline kärbsenäpp Veel\nBornean Bristlehead - Pityriasis gymnocephala = IUCN staatus: madalama riskiga / lähedal ohustatud IUCN-i liikide profiil Sarawaki rahvuspargid ja metsloomad - Borniea harjased: Borneea harjaste pea Pityriasis gymnocephala. ... Borneia harjaspea on keskmise suurusega lind, mille kehal on tume sulestik, kuid pea ümber punane ja kollane. ... http://www.mered.org.uk/saraweb/animals/ LOOMADE INDEKS - Sarawaki metsloomade veebileht: Koduleht, Loomad; Küsimused; Seadused ja konventsioonid; Metsiku looduse sõnad. LOOMAD. Veel\nBorni mere harjaspea (Pityriasis gymnocephala) = Teave liikide kohta - * Faktid ja staatus * Kirjeldus * Sõnastik ja viited * Kõik * Oksale toetuv täiskasvanud Bornea harjaste Veel\neri tõugu pitbullid\nBornean Bristlehead Bornean Bristlehead (Pityriasis gymnocephala) - perekond: CORVIDAE Varesed ja pasknäärid on üldiselt suurte lindude perekond, millel on võimsad, sirged arved ja tugevad jalad. Neid esineb peaaegu kogu maailmas. Nad on intelligentsed targad linnud ja mitmed liigid on õppinud elama inimesega suhtlemisel. Enamiku liikide sulestikus on palju musta, kuigi mõned pasknäärid ja harakad on värvilised, erksiniste, roheliste ja pruunide sulgedega. Veel\nBornea harjaspea, Pityriasis gymnocephala, on söödalind, ainus perekonna Pityriaseidae perekonna liige. See on keskmise suurusega, 25 cm (10 tolli) Borneole endeemiline liik. See on suur must punase ja kollase peaga lind. Naistel on tiibades ka punane värv. Sellel on massiivne raske musta konksuga arve ja lühike saba. Pea kroonil on lühikesed värvilised väljaulatuvad osad nagu paljas sulevõll, sellest ka nimi 'Bristlehead'. Veel\nmis on boxador\nBornean Bristlehead Pityriasis gymnocephala on Borneo madalmetsade jaoks endeemiline. BirdLife International on selle klassifitseerinud lähedal ohustatuks (1) lähtuvalt piiratud levialast ja madaliku metsaelupaiga kadumisest. Bornean Bristlehead on keskmise suurusega (umbes 25 cm) lind, kelle eripära on selle massiivne konksuga must arve ja võra lühikesed, kollakatest kuni oranžid nahakasvud (pikkusega 3-4 mm), mis annavad linnule inglise keele. nimi. Veel\nBornean Bristlehead (Pityriasis gymnocephala), Sabah, Malaisia .. bornean-bristlehead-mlsy_00729.jpg 41 130-st varasemast järgmisest Bornean Bristleheadist (Pityriasis gymnocephala), Sabah, Malaisia .. Veel\nBornean Bristlehead, Sabah, Sukau, juuli 2008 Simon Harrap EMeil olid sel aastal fantastilised vaated. DNA analüüs on kinnitanud tema staatust monospetsiifilise endeemilise perekonnana. lugege täielikku ekskursiooniaruannet aadressil birdquest.co.uk Bornean Bristlehead - Bornean Bristlehead, Borneo, Sepilok 09/07/09 Nigel Voaden Mitte ainult endeemiline liik, vaid ka monotüüpne endeemiline perekond. Veel\ndigornitud piltidega Bornean Bristleheadiga! New Mountain Scops Owl and Grey-bellied Bulbul :) 4 Craig Robson British 405 + 9 kuulis ainult. Ainult Sabah. Veel\nkoeratõug sinine tervendaja


Autovaruosad JAGUAR ja autotarvikud jaoks: poest AUTODOC\nSoodsad varuosad 13 JAGUAR mudelitele\nTeave JAGUAR kohta\nEsimene mudel: Jaguar SS\nMudelite arv: 13\nModifikatsioonide arv: 31\nAutovaruosade JAGUAR jaoks\nJAGUAR autovaruosad 13 mudelile\nHüpake sobilikele autoosadele JAGUAR jaoks. Valige enda auto mudel.\nE-TYPE Alates 05.1961\nMk Alates 10.1955\nI-PACE Alates 03.2018\nTop 10 kategooriat varuosad JAGUAR jaoks\nVaruosade kataloog JAGUAR jaoks\nJAGUAR tarvikud e-pood\nOsad teie JAGUAR auto jaoks\nJaaguar on Briti autovalmistaja Jaguar Landrover`i üks harudest. See spetislaiseerub kõrge kvaliteediga luksusautode tootmisele. Hetkel on see osa India firmast Tata Motors.\nEttevõtte loodi aastal 1992 ning kandis nime Swallow Sidecar Companu. See osales kõlgkorviga mootorrataste tootmises. Viis aastat hiljem pärast tootmise laiendamisttoodeti esimene Jaguar`i auto, mida üldisele avalikusele tutvustati.\nAlates 1948 aastast tegeles üksus sportautode tootmisega ja alates 1951 võidusõiduautode omaga. Põhiline arendamise rõhk oli suurendatud mugavusega sedaani loomisel. Jaguar`i autod paistsid silma rafineeritud kuju, võimsa mootori ja ergonoomikaga: kontroll paneelid. Aastal 1989 sai Jaguar`st Ameerika ettevõtte Ford Motors`i omanik. Pärast üheksat aastat kanti ärivaldkondade õigused üle India kontsernile Tata Motors.\nKaasaegne Jaguar`de tootevalik esitleb keresid nagu sedaan, linnamaastur, kupee ja kabriolett.\nJaguar autode TOP\nJAGUAR X-Type Sedaan (X400)\nJAGUAR XJ Sedaan (X350, X358)\nJAGUAR XJ Sedaan (XJ40, XJ81)\nJAGUAR XJ Sedaan (X300, X330)\nsuurepärane dünaamika ja kiirendus;\nharukordne kere disain;\nkõre tasemega heliisolatsioon;\nParima konfiguratsiooniga auto on varustatud puutetundliku ekraaniga, digitaalse raadio, parendatud hädapidurdussüsteemi ja mitmete aktiivsete turvaelementidega.\nTop Jaguar`i varuosad\nEt hoida oma Jaguar autot alati maksimaalse võimsuse juures ning korrektselt töötavana tuleks teostada regulaarseid ülevaatusi ning asendada katkised osad. Oluline on meelespidada, et ainult kõrgema kvaliteediga Jaguar`i varuosad kindlustavad korralikult töötavad süsteemid ja mehaanika. Meie e-poest saate leida tooteid, mis pikendavad teie sõidukite tööiga ja sooritust.\nMugav kataloog sisaldab sellele brändile kõike vajaminevaid komponente. Kvalifitseeritud tugimeeskond aitab teil leida ja osta varuosad oma Jaguari`le kasumlikult. Kaupade kohale toimetamine teostatakse nii kiiresti kui võimalik. Lisaks on meie e-poe kasutajatele kättesaadav soodustuste süsteem. Saage eripakkumisi ja parandage oma auto palju odavamalt!\nTutntud tootjate Jaguar`i varuosad ootavad teid!\nTop 10 Autode varuosad eest JAGUAR\nMeie hind 54,53 €\nJAGUAR mootorid: JAGUAR S-Type (X200) 3.0 V6, JAGUAR X-Type Sedaan (X400) 2.0 D, JAGUAR S-Type (X200) 2.7 D, JAGUAR X-Type Sedaan (X400) 2.5 V6, JAGUAR XF Saloon (X250) 2.7 D, JAGUAR XF Saloon (X250) 3.0 D, JAGUAR X-Type Kombi (X400) 2.0 D\nVaruosad + Tootja Piduriklotsi komplekt, ketaspidur TRW\nVaruosad + Autotootja Piduriklotsi komplekt, ketaspidur OPEL\nVaruosad + Artikli number Piduriklotsi komplekt, ketaspidur BO-6X10\nArtikli number 203 190\nArtikli number + Tootja 397.980.100 TRW\nOEN + Tootja 11010069 TRW


PointsBet teeb koostööd Detroit Pistonsiga | Tasuta Kasiino Mängud\nPointsBet teeb koostööd Detroit Pistonsiga\nÜlemaailmne spordikaartide operaator PointsBet on teinud koostööd Rahvusliku Korvpalliliidu (NBA) Detroit Pistonsiga, saades Michigani meeskonna määratud spordiennustuspartneriks.\nTehingu tingimuste kohaselt kasutab Colorado spordipood täiel määral Pistonsi IP-d, logosid ja märke ning piiratud mängusiseseid, ringhäälingus nähtavaid digitaalsete siltide võimalusi. Lisaks kuvatakse PointsBeti kaubamärki Kolvid.com, koos meeskonna mobiilirakendusega, samal ajal kui selle kampaaniaid tutvustatakse NBA eelseisval hooajal regulaarselt Detroit Pistonsi sotsiaalkanalites.\nTeadaanne sisaldas järgmist kolmekordne NBA kõigi tähtede Richard “Rip” Hamilton (pildil paremal) PointsBeti meeskonnale. Pennsylvania põliselanik mängis liigas 14 hooaega, millest üheksa olid Detroit Pistonsi koosseisus.\nHamilton, kes aitas meeskonna viia järjestikusele idakonverentsi finaalturniirile, NBA finaalturniirile, Pistonsi parimale frantsiisiajaloo rekordile (hooaeg 2005–06) ja 2004. aasta NBA meistrivõistlustele, on kaubamärgi suursaadik operaatori Detroitis ja Michiganis asuvatele spordiennustustoodetele, kui see valmistub Kesk-Lääne osariigi spordipanuste ja veebimängude jaoks käivitamine jaanuari keskel.\nPointsBet USA tegevjuht Johnny Aitken, öeldi ettevõtte pressiteates…\n„PointsBetil on hea meel teha koostööd Pistonsiga, olles kooskõlas esmaklassilise organisatsiooniga, mida toetavad eriti kirglikud fännid.\n“Oleme uhked, et suurendame oma investeeringuid Detroit ja suurem Michigan spordikogukond pärast Detroiti tiigritega jõudude ühendamist mullu juulis. Michigan on fantastiline spordiriik ja me ootame seda põnevusega võimalus peagi teenida Michigan spordiennustajad konkurentsitult kiire ja kasutusmugavusega isikupärastatud platvormil, nüüd koos nii Pistonsi kui ka kaubamärgi suursaadiku Rip Hamiltoniga – nii kollegiaalse kui ka professionaalse taseme meister, kelle tööeetika ja meeleolukas stiil kehastab PointsBeti filosoofiat. “\nVeebipõhiste spordipakkumiste operaator väidetavalt teeb seda võimendada Hamiltoni teadmisi korvpallist, pöörates erilist tähelepanu Detroiti linna spordiõhkkonnale, et viia tema ainulaadne ülevaade kokku PointsBeti peamiste pakkumistega. Hamiltoni lisamine täiendab ettevõtte eesmärki pakkuda oma klientidele kõige kvaliteetsemat ja põhjalikumat spordiennustuse kogemust.\nHamilton ütles …\n“Minu armastus Michigan ja linn Detroit pole saladus. Mul on uskumatult hea meel liituda PointsBeti meeskonnaga ja aidata spordi parimatele fännidele kiireima ja kvaliteetsema spordiennustuse pakkumine.\n“Detroit spordisõpradele meeldib see, mida PointsBet pakub, näiteks rakendus, mis on spetsiaalselt kohandatud nende toetatavatele meeskondadele, samuti maailma enim panustamisvõimalused, sealhulgas kuni 1000 turgu NBA mängu kohta. Ainulaadsed tooteomadused, nagu nende nimi A Panus ja PointsBetting platvormid, on lisaks pluss ning PointsBeti rakendus on uskumatult kiire ja väga hõlpsasti kasutatav. Mida mitte armastada? Sea end valmis, Michigan – ‘Jah, härra’!”\nVarsti pärast turu avanemist Michiganis on osariigi spordiennustajatel väidetavalt juurdepääs PointsBeti parimale spordipanuste rakendusele.\nVahepeal saavad spordifännid ettevõttest osa võtta PointsBet Pick 6 tasuta mängitav väljakutse. The võistlusstiilis mäng annab kogu USA spordisõpradele võimaluse võita 25 000 dollarit iga nädal!\n2020. aasta veebruaris sõlmis PointsBet mitmeaastase partnerlussuhte NBA-ga, muutes ülemaailmse spordiennustuse operaatoriks NBA volitatud spordiennustuse operaatori. Tehing tähistas ettevõtet esimesena professionaalse spordiliigaga USA-s


- Põie haigused mis\nMul on mõnikord pühkida muda\nPõie haigused mis. Põit mõjutada võivad tervisehäired\nEriti sageli esineb nähtust, mil urineerimine algab kohe kui patsient tunneb, et põis on täis. Haiguse diagnoosimine ja ravimine omal käel põhjustab kasvajate korral olulise ajakao ja raskendab tervistava ravi läbiviimist. Masendus Uriinipidamatus põhjustab patsientidele alati märkimisväärseid probleeme ja selle tulemusel võivad patsiendil tekkida psüühilised probleemid. Urineerimis- ja roojamishäireid esineb sageli eesnäärme- või põievähi korral. Dementsus Kuseteede normaalseks toimimiseks on lisaks tervetele kuseteedele tarvis ka hormoonide normaalset funktsioneerimist ning tahtlikuks urineerimiseks vajalikku ajutegevust. Sclerosis multiplex Sclerosis multiplex on noorte täiskasvanute sage kesknärvisüsteemi haigus, mis võib põhjustada töövõimetust ning sügavat puuet.\nMasendus Uriinipidamatus põhjustab patsientidele alati märkimisväärseid probleeme ja selle tulemusel võivad patsiendil tekkida psüühilised probleemid.\nOngi teada, et ängistus, masendus ja alaväärsustunne on teinekord uriinipidamatusega seotud. Uriinipidamatusega kaasnev negatiivne mõju patsiendi sotsiaalsusele ja elukvaliteedile on sageli väga kõrge, vaimselt võib see olla koguni traumeerivam kui vähk.\nMasendus on väga harva uriinipidamatuse põhjuseks. Sclerosis multiplex Sclerosis multiplex on noorte täiskasvanute sage kesknärvisüsteemi haigus, mis võib põhjustada töövõimetust ning sügavat puuet.\nSclerosis multiplexi esineb kaks korda sagedamini naistel kui meestel. Tavaliselt ilmnevad esimesed sclerosis multiplexi sümptomid aasta vanuselt, kuid haiguse kulg võib väga suurel määral varieeruda.\nSclerosis multiplexi sümptomid tekivad närvikiudu ehk aksonit ümbritseva koe ehk müeliini vigastustest, millega kaasnevad kommunikatsioonihäired kesknärvisüsteemi rakkude vahel.\nKõige sagedamini esinevad vigastused nägemisnärvides, suuraju sügavates osades, väikeajus ja seljaajus.\nSclerosis multiplexi patsientidel võib esineda segauriinipidamatust, s. Eriti sageli esineb nähtust, mil urineerimine algab kohe kui patsient tunneb, et põis on täis.\nVähkkasvajad Pidamatus võib olla seotud ka paljude vähkkasvajatega, eriti kui urineerimise või roojamise seisukohast olulist piirkonda tuleb opereerida.\nUrineerimis- ja roojamishäireid esineb sageli eesnäärme- või põievähi korral. Depressioon Uriinipidamatus on paljudele psüühiliselt häiriv seisund ning uriinipidamatus kui teema on jätkuvalt tabu, mistõttu inimesed ei pöördu arsti poole ega tunne seetõttu ka ravivõimalusi.\nHaigused ja uriinipidamatus Diabeet Diabeet võib kaasneva haigusena põhjustada närvide funktsioneerimise häireid, st neuropaatiat. Närvisüsteemi muutuste tekkimist mõjutavad muuhulgas vanus, diabeedi kestus, kapillaarverevarustuse häired ja pidev liiga kõrge veresuhkru tase. Diabeetilist neuropaatiat on kahte tüüpi: perifeerse närvisüsteemi ning autonoomse ehk siseelundite närvide neuropaatia.\nProbleemina on uriinipidamatus levinum kui arvatakse ning sellel on ulatuslikud inimlikud ja sotsiaalsed tagajärjed. Uriinipidamatus põhjustab suurt häbi, enesekindluse kaotust ja sotsiaalset isolatsiooni.\nUuringud näitavad, et uriinipidamatus võib koguni halvendada elukvaliteeti rohkem kui mitmed kroonilised haigused ning psüühiliselt võib see olla traumeerivam kui vähk. Ravivõimaluste areng — ravimid, kirurgilised protseduurid ja sidemed — parandavad märkimisväärselt patsiendi elukvaliteeti, sümptomeid. Seepärast tasub abi otsida ja julgustada abi otsima juba varajases staadiumis — kohe kui sümptomid ilmnevad ning enne kui probleem patsiendist jagu saab.\nArengupeetus Arengupeetusega inimene on see, kelle vaimne funktsioneerimine või areng on kaasasündinud või kujunemiseas esinenud haiguse, rikke või puude tõttu pärsitud või häiritud. Arengupeetusega patsientide meditsiinilised diagnoosid on väga erinevad. Suurem osa neist on haruldased ja sageli pole arengupeetusega patsiendi seisundi põhjust võimalik täielikult diagnoosida ning puude tegelikku põhjust välja selgitada. Paljudel arengupeetusega inimestel on lisaks ka muid puudeid, mis võivad raskendada liikumist, rääkimist või teiste inimestega suhtlemist.\nUriinipidamatus võib arengupeetusega patsiendi puhul olla üks igapäevastest probleemidest ning selle muudab raskemaks asjaolu, et inimene vajab kuivana püsimiseks teiste abi. Kasvaja leviku ulatus arutatakse läbi onkoloogia konsiiliumis ja selle alusel määratakse igale patsiendile optimaalne ravi.\nErituselundkond ja neerude töö\nPõie ravi tsüstiit kodus


Eesti elanike arvates on maailm muutunud ebastabiilsemaks\nTänavu oktoobris tehtud uuringust selgus, et 71 protsenti Eesti elanikest arvates suureneb eesoleval aastakümnel maailmas ebastabiilsus ja kasvab sõjaliste konfliktide tõenäosus. Vaid seitse protsenti vastanutest uskus, et maailm muutub eeloleval dekaadil turvalisemaks.\nMaailma julgeolekuriskide osas on ohutundlikumad eestlased, kellest 76 protsenti näeb olukorda halvenevat. Venekeelsetest vastajatest jagab seda seisukohta 58 protsenti, eestlastega võrreldes oletatakse rohkem olukorra endiseks jäämist 22 protsenti.\nEesti tulevikku näevad eestlased negatiivsemana kui venekeelsed vastajad ehk ebaturvalisuse kasvu eeldab 34 protsenti eestlastest ja 24 protsenti venekeelsetest vastajatest.\nTurvalisema tuleviku hindajate osakaal on rahvuseti võrdne, eestlastega võrreldes eeldavad venekeelsed vastajad rohkem olukorra endiseks jäämist, 38 protsenti eestlaste 28 vastu.\nSuurimaks ohuks rahule ja maailma turvalisusele nimetas 92 protsenti vastajatest terrorivõrgustikke ja 90 protsenit sunniidi äärmusrühmituse Islamiriik tegevust. Organiseeritud kuritegevust pidas ohuks 83 protsenti, majanduskriisi 81 protsenti ja relvakonflikti Ukrainas 80 protsenti.\nSõjalist rünnakut Eesti vastu peavad võimalikuks 26 protsenti vastanutest ning ebatõenäoliseks 67 protsenti, rünnaku eeldajate hulk on võrreldes eelmise küsitlusega vähenenud.\n„Avalik arvamus on alati väga tugevalt seotud sellega, millest räägivad ja kirjutavad meediakanalid,“ ütles uuringut läbi viinud Turu-uuringute AS uuringujuht Juhan Kivirähk.\n„Inimesed tajuvad maailmas valitsevaid ohte läbi meediapeegli. Küsitluse toimumisajal oli ajakirjanduses varasemast vähem juttu Ukraina konfliktist, küll aga oli nii rahvusvahelises meediapildis kui sisepoliitilises debatis väga tugevalt esindatud Islamiriigi ning terrorismiga seotu. Nende kahe teema esiletõus aitab ilmselt selgitada ka Eesti julgeoleku-alase avaliku tähelepanu nihkumist eelnevatel uuringuperioodidel esil olnud nn vene ohult pagulaskriisile.“


Estonia ohvrite lähedased alustavad vraki eraldi uurimisega - eestinen\nEstonia ohvrite lähedased alustavad vraki eraldi uurimisega\nGrupp M/S Estonia ohvrite lähedasi on alustamas eraldi uuringut, et välja selgitada laeva uppumise põhjused 1994. aastal.\nSamal ajal on käimas ametlik uuring, kus osalevad Rootsi, Eesti ja Soome riigid. Estonia uppumise teema tõstatus taas eelmisel sügisel, kui linastus Rootsi dokumentaalfilm. Filmis näitati laeva keres olevat suurt auku, vahendab Iltalehti.\nPärast õnnetust läbi viidud uuringus toodi laeva põhjusena välja tormi ajal avanenud vöörivisiir. Eestis aga suhtuti sellesse seletusse umbusuga ja nõuti uut uuringut.\nEraviisilise uuringu algusest teatas eile kolmapäeval Margus Kurm, kes on olnud varem Eesti peaprokurör ja Estonia huku uurimiskomisjoni esimees. Praegu juhib ta juulikuus Estonia huku ohvrite lähedaste poolt asutatud sihtasutust Mare Liberum.\nEstonia vrakki pole olnud võimalik uurida, kuna sellele kehtestati vahetult peale õnnetust hauarahu. Kurm ütles pressikonverentsil, et sukeldumist vrakile keelab vaid Rootsi seadus, aga vrakk asub rahvusvahelistes vetes.\nKurm ütles, et ta suhtub Eesti, Rootsi ja Soome ametlikku uurimisse umbusuga. Samas ta lisas, et eraviisilise uuringu käigus kogutud teave antakse üle riikide uurimisgrupile. Kurm ütles, et iga uus uuring aitab asjale kaasa.\nKurm on varem öelnud, et peab tõenäoliseks, et Estonia hukkus pärast kokkupõrget Rootsi allveelaevaga. Eraviisilist uuringut toetavad Eesti ettevõtted, nende seas meediafirma Postimees Grupp. Lisaks rahastab uuringut õnnetuses hukkunud rootslaste lähedaste poolt asutatud ühing SEA.\nSEA juhatuse liige Lennart Berglund ütles, et uuringuga alustatakse 18. septembril. Rootslased ja SEA esindajad sukeldumistel ei osale, kuna see on nende jaoks ebaseaduslik. Eestlastel seda probleemi pole.\nVraki uuring kestab kaks nädalat ja selles kasutatakse Rootsi ettevõttelt RS Offshore renditud uurimislaeva. Varustuse hulka kuuluvad neli sukeldumisrobotit. Operatsioonis osalevad ka neli sukeldujat.\nEesmärk on kaardistada laeva kere vigastused, teha vrakist 3D mudel ja uurida vraki ümbrust. Uuringu tulemusi analüüsib Singapuris elav poolakas Andrzej Jasionowski, kes on varem osalenud Rootsi valitsuse poolt tellitud Estonia vraki uuringutes.\nEstonia uppus 28. septembril 1994. aastal teel Tallinnast Stockholmi. Õnnetuses hukkus 852 inimest. Laeval oli uppumise ajal 989 inimest.\n29. jaanuar 2022, 00:59


Kaire Peik 13.07.2020\nAlgselt olid II samba fondidel nii sisenemis-, kui väljumistasud. Nüüd on need kõigil II samba fondidel juba mitmed aastad 0%. Aja jooksul on fondide valitsemistasud oluliselt vähenenud ja see on toimunud tänu fondides olevate varade kasvule – suurem maht annab võimaluse odavamalt majandada ja see on kogujatele igati kasulik. Väiksemad tasud tähendavad ju seda, et tootlusest suurem osa jääb investorile. Näiteks meie populaarseima fondi K60 jooksvad tasud on 0,7% aastas (sh valitsemistasu 0,54%). Aastal 2002, kui fond kandis nime K3, oli valitsemistasu 1,59% aastas ning igakuisest sissemaksest läks 1,5% sisenemistasuks.\nAastal 2002 oli võimalik valida vaid 3 erineva strateegiaga pensionifondi vahel: kuni 50% aktsiaid, kuni 25% aktsiad ja 0% aktsiaid. 2010. aastast alates tekkis võimalus investeerida aktsiatesse juba kuni 75%. Eelmise aasta sügisel jõudsime aga nii kaugele, et lõpuks on ka Eestis lubatud II samba pensionifondidel kogu vara aktsiatesse investeerida. Ka kõige konservatiivsemad pensionifondid, mis enne võisid vaid võlakirjade poole vaadata, võivad täna kuni 10% aktsiaid sisaldada. Just 2019. aasta muudatus annab pikaajalisele kogumisele – nagu on seda pensioniks kogumine – võimaluse teenida tulevasele pensionärile senisemast paremat tootlust ja seda väiksemate tasudega. Seega igati head võimalused kogujatele.\nII sammas on sageli inimeste esimene investeering, kuna kogumine algab tööle asumisega ja kestab keskmiselt 40 aastat. Sageli küll ei teadvustata, et tegemist on investeeringuga, mille väärtus ajas alati ei pruugi kasvada, vaid võib esineda ka langusperioode nagu majanduses ikka. Pika kogumisperioodi juures ei tasu langusperioode karta, vaid nendest võib isegi võita ja muretult esimesed paarkümmend kogumisaastat olla kõige äkilisemates pensionifondides. Küll aga pensioniea saabudes tasub hoogu maha võtta ja jätkata natuke rahulikumas pensionifondis ning jõuda vahetult enne kauaoodatud pensioniiga juba kõige konservatiivsemasse fondi, sest siis pole enam aega riskida ja oodata, millal võimaliku languse järel toimub taastumine ja kasv. Nagu investeerimisel ikka kehtib ka II samba puhul reegel – mida kauem kogud, seda rohkem võib parema tootluse saamiseks riskida.\nSeega II samba fondi tasub vahetada vaid siis, kui selle investeerimisstrateegia ei vasta koguja vanusele – emotsionaalsed vahetusotsused sageli oodatud kasu ei too. Tasub kindlasti endale Eesti pensionisüsteem selgeks teha ning aru saada, miks mõeldi välja meil kolmesambaline pensionisüsteem ning uurida ja vaadata, kas on tehtud enda poolt maksimum pensionipõlve kindlustamiseks. Hea meelega jagavad selgitusi ja vastavad tekkinud küsimustele ka Swedbanki töötajad.


Ruhnus võib nüüd loomseid kõrvalsaaduseid matta - meiemaa.ee\nRuhnus võib nüüd loomseid kõrvalsaaduseid matta\nVeterinaar- ja toiduamet (VTA) tunnistas Ruhnu saare piirkonnaks, kus on lubatud kohapeal tekkivaid loomseid kõrvalsaadusi erisusena nõuete kohaselt maha matta.\nKui muul juhul tuleb loomsed kõrvalsaadused saata käitlemisele vastavasse registreeritud või tegevusloaga ettevõttesse, siis veterinaar- ja toiduameti otsusel võivad teatud piirkonnad erandina saada loa loomsete kõrvalsaaduste matmiseks või põletamiseks kohapeal. Sellised piirkonnad tunnistab amet kõrvalisteks piirkondadeks loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamiseks.\nVTA peadirektori asetäitja Olev Kalda sõnul saab sellist erandit kasutada ainult piirkonnas, kus põllumajandusloomade arv on väike ja loomsete kõrvalsaaduste ära vedamine on oluliselt keerulisem. „Sellisel juhul on võimalik tunnistada piirkond kõrvaliseks piirkonnaks ja loomseid kõrvalsaaduseid kohapeal kõrvaldada matmise või põletamise teel,“ selgitas Kalda.\nViidatud erandit saavad Eestis kasutada ainult saared, välja arvatud Saaremaa ja Muhumaa, mille puhul on piisav regulaarne ühendus Mandri-Eestiga tagatud. „Lisaks Ruhnule on varasemalt juba kõrvaliseks piirkonnaks tunnistatud Kihnu saar ja Hiiumaa,“ lisas Kalda.\nKõrvaliseks piirkonnaks tunnistamiseks tuleb esitada veterinaar- ja toiduametile sellekohane taotlus. Taotluse võib esitada kohalik omavalitsus või muu isik, kes vastutab piirkonnas loomsete kõrvalsaaduste nõuetekohase käitlemise eest.\nViimasel juhul peab tegevus olema kohaliku omavalitsuse ja keskkonnaametiga eelnevalt kooskõlastatud. Loomsed kõrvalsaadused on hukkunud või tapetud loomade kehad ja kehaosad ning tapasaadused, loomsed saadused ja loomseid saadusi sisaldav toit, mida ei kasutada inimeste toiduna.


Lappi kardab Rally Estonia kiireid teid: pärast nii pikka vaheaega on see väga tõsine väljakutse - WRC\n04.august 2020 18:40\nTeatavasti peeti eelmine MM-ralli märtsikuus Mehhikos, mille järel pani koroonakriis hooaja pausile.\n"See oli tõesti väga-väga pikk paus ja nüüd me siirdume kohe Eesti kiiretele teedele, mis on veelgi kiiremad kui Soome (ralli) omad. Seega tuleb olla väga keskendunud ja peale nii pikka pausi ei saa see kindlasti kerge olema. Kiirus tundub alguses väga suur," sõnas Lappi, kirjutab WRC kodulehekülg.\n"Tavaliselt on sõitjad suurte kiirustega harjunud ja me tahame masinates näha lisajõudu, et veelgi kiiremad olla. Pärast viiekuust pausi olen ma aga kindel, et kiirused ja võimsused on niigi suured," lisas soomlane, kes on varem Eestis kahel korral võistelnud.\nLappi on kindel, et Eestis tuleb suur rallipidu. "Õhkkond on seal tõeliselt lahe. Kui öeldakse, et ralli koduks on Soome, siis ma usun, et ka Eesti on rallimaa, sest rahvas on selle ala järele hull," lisas ta.\nVIDEO | WRC-piloot Evans kihutab Lõuna-Eesti teedel (1) 04.08.2020\nM-Sporti rallimeeskond koondas rohkem kui neljandiku töötajatest 05.08.2020


Miks see tunne on täielik põis? - Tsüst Sagedane urineerimise tunne täielik põie naistel\nElu jooksul pole mul põieprobleeme olnud, kuid nüüd juba mitu aastat on nii, et pean käima pissil iga kahe tunni tagant ööpäevas ja vahel isegi sagedamini. Antikolinergilised ravimid suurendavad ka meie soovi tualetti minna. Ravi määramiseks peate läbima täieliku kontrolli. Diabeet Sage urineerimine võib olla üks diabeedi sümptomitest - nii 1. Diureetikumide võtmine.\nEbamugavus- või survetunne alakõhus Teadlik pingutus või pressimine põie täielikuks tühjendamiseks Mõlema kusepeetuse vormi korral on vaja arstiabi. Ägeda vormi puhul ei olegi muud võimalust, kui minna kiiresti arsti juurde. Mis põhjustab kusepeetust ehk uriiniretentsiooni Kusepeetus võib tekkida järgmistel põhjustel: kusiti ummistumine nt prolapsi või suurenenud sagedane urineerimise tunne täielik põie naistel tõttu põielihaste nõrgenemine nt närvikahjustuse või -haiguse või ravimite kõrvaltoime tõttu Erinevad põhjused naistel ja meestel, sealhulgas eakatel Kusepeetust esineb sagedamini meestel.\nKuseteede kivid ja muud taolised takistused tuleb eemaldada, prolapsi korral tehakse korrigeeriv operatsioon. Sageli soovitatakse vaagnapõhja nõrgenemise ja kui tsüstiit põletab väljalange ehk prolapsi ennetamiseks teha vaagnapõhjalihaste harjutusi.


Canon HJ40x14B IASD-V - Overall\nTeleringhääling / HDTV objektiivid\nKaasaskantav HD objektiiv, mis hiilgab oma võimsa optilise jõudlusega ja sisaldab endas ka SHIT-IS pildistabilisaatorit. HJ40x10B ja HJ40x14B on mõlemad disainitud kompaktseteks väliobjektiivideks ja garanteerivad kõrgema standardi produktsiooni.\n• Kaal ainult 5.45kg\n• Optiline pildistabilisaator\n• Digitaalne juhtüksus\n• Sisseehitatud zoomi, fookuse ja ava mootorid\n"Optilise nihke" pildistabilisaator\nKui objektiiv liigub, siis valguskiiri objektilt painutatakse optilise teljega mittevastavaks - mille tulemuseks on udune ja värisev pilt, sest valguskiired on õigest teest kõrvale kaldunud. Nihutades pildistabilisatsiooni läätsede gruppi objektiivis optilise teljega risti paiknevaks saab neutraliseerida objektiivi värina. Objektiivi värinat jälgivad kaks sensorit, mis saadavad info kiiresse 32-bitisesse mikroarvutisse, mis muundab värinainfo kiiresti liikumiskäsklusteks pildistabilisatsiooni läätsegrupile, mis seepeale liigub horisontaalselt või vertikaalselt ja hoiab pildi terava ja värinavaba. "Optilise nihke" pildistabilisaator on kõige efektiivsem madalasageduslike värinate elimineerimiseks - näiteks platvormi vibreerimine või "tuuleefekt".\nCanoni insenerid on alati töötanud kromaatilise aberratsiooni minimiseerimise nimel. Loodud on näiteks fluoriitelemendid, Hi-UD elemendid. Canon on olnud edukas ka erinevate spetsiaalelementide praktilisel kasutamisel objektiivides. Canon TV zoom-objektiivide rohelist värvi rõngas sümboliseerib just sedasama kõrget pildi- ja ehituskvaliteeti. Nüüd on Canon loonud uue POWER OPTICAL SYSTEM optilise ehituse tehnoloogia, mille südameks on uus X-element. Selline uus ehitus võimaldab kasutada uusi läätseelemente maksimaalselt, samas luues aina kõrgemate spetsifikatsioonidega kompaktseid ja kergeid objektiive. Objektiivid, mis sisaldavad endas X-elementi on tuntud kui XS-seeria objektiivid.\nAberratsiooni korrigeerimine HDTV lahutuse jaoks\nPiksli suurus HDTV lahutusvõime puhul on umbes pool sellest, mis ta oli varem ja seega tuleks ka kõiki aberratsioone vähendada vähemalt 2 korda. Isegi kui objekt on veidi fookusest väljas, mõjutab see tunduvalt objektiivi joonistamisgraafikut. Canoni HDxs seeria objektiivid sisaldavad endas POWER OPTICAL SYSTEMi HD versiooni, mis sisaldab endas X-elementi. HDxs objektiivid pingutavad selle nimel, et korrigeerida ja minimiseerida kõiki aberratsioone ja samal ajal hoida joonistamisgraafikut kõrgel kogu pildi ulatuses.\nHJ40x objektiiv sisaldab endas digitaalset juhtüksust, mis pakub erinevaid unikaalseid digifunktsioone nagu näiteks Shuttle Shot (jätab meelde kaks erinevat fookuskaugust ja suudab automaatselt nende kahe punkti vahel hüpata); Framing Preset (võimaldab määrata kaks erinevat fookuskauguse punkti mällu ja nende juurde nupuvajutusega tagasi sõita kas siis maksimaalse zoomikiirusega või määratud zoomikiirusega); Speed Preset (võimaldab mällu salvestada kindla zoomikiiruse ja seda korrata kutsudes ta esile ühe nupuvajutusega). Digitaalne juhtüksus baseerub kasutuslihtsusel ja võimaldab kasutada erinevaid digitaalseid funktsioone täpselt, lihtsalt ja mugavalt.\nKeskkonna hoidmine ja planeedi mitte saastamine on alati olnud Canoni poliitikaks ja seda on järgitud ka HJ40x objektiivide ehitamisel. Kasutatud pole ühtegi materjali või ainet, mis võiks keskkonda kasutamisel reostada.\nObjektiivi ingliskeelne brošüür\nDIGISUPER 100 xs\nDIGISUPER 86II xs\nDIGISUPER 86II TELExs\nDIGISUPER 75 xs\nDIGISUPER 72 xs\nDIGISUPER 25 xs


Vooremaa Vooremaa auhinnavõistlused tõid matile Eesti noormaadlejate paremiku\nVooremaa auhinnavõistlused tõid matile Eesti noormaadlejate paremiku\nLaupäeval Virtuse spordihoones toimunud 35. ajalehe Vooremaa ja Jõgeva raskejõustikuklubi Ramm auhinnavõistlustel kreeka-rooma maadluses tegi kaasa 122 noort maadlejat kahekümne kolmest klubist. Võistkondlikult oli edukaim Märjamaa MK Juhan, kellele järgnesid SK Tapa ja MK Aberg. Jõgeva maadlejatest tõstis peakorraldaja ja treener Aimur Säärits enim esile kehakaalus kuni 40 kg kolmanda koha saanud Ander Järve esinemist.\nVõistluspäeva algul süütasid maadlusklubide esindajad, kohtunikud ja korraldajad traditsiooniliselt küünlad kahekordse olümpiavõitja Kristjan Palusalu poolt 1981. aastal istutatud tamme ja kakskümmend aastat hiljem selle sündmuse jäädvustamiseks pandud mälestuskivi ning võistlused algatanud Ants Paju kodumaja juures. Aimur Säärits meenutas tamme juures peetud sõnavõtus, et mõned aastad pärast mälestuskivi püstitamist istutati Palusalu tamme lähedusse kaks hetkel veel tähistamata tammepuud. Need on olümpiavõitja Johannes Kotkase mälestuspuu ning kahekordse maailmameistri August Englase puu.Ta avaldas lootust, et tulevikus täieneb Piiri park veel mõne tänase või hiljutise Eesti maadluskuulsuse istutatud puuga.\nKogu Eesti kaetud\nEelmise aastaga võrreldes suurenes võistlustel osalenud klubide arv nelja võrra. “Kogu Eesti oli ilusti kaetud – Võrust Haapsaluni,” rõõmustas Aimur Säärits, kes pidi korraldusliku poole kõrval aega leidma ka oma hoolealustele. “Korraldajana ongi kõige suurem mure see, et ei ole aega treenitavatega koos olla. Ütlesin ka poistele, et peate seekord ise hakkama saama. Õnneks aitas abikaasa Ave poisse õigel ajal matile ning jälgis, et nad võistluste ajal laiali ei jookseks.”\nTänavustel auhinnavõistlustel osales üheksa Jõgeva raskejõustikuklubi Ramm maadlejat. “Kohalikke maadlejaid oleks võinud rohkem olla, aga andsin poistele võistlemisotsuse tegemisel seekord vabad käed,” lausus Säärits. “Treeningutel käib meil palju selliseid poisse, kes tahavad küll väga trenni teha, aga võistlustele ei soovi tulla. Kolmele meie maadlejale oli see üldse esimene võistlus.”\nKõige parem Ander Järv\nAimur Sääritsa sõnul maadles laupäeval Jõgeva maadlejatest kõige paremini laste kehakaalus kuni 40 kg kolmeteistkümne osaleja hulgas kolmanda koha saanud Ander Järv. Veerandfinaalis kaotas Järv punktidega 2:10 selle kehakaalu hilisemale võitjale, SK Tapa esindavale Kalle Laisarvele. Lohutusringis võttis Järv aga kaks ilusat seljavõitu: kõigepealt alistas ta Alvar Nikkeli (Leola) ning seejärel otsustavas kohtumises Kevin Uspenski (Dünamo).\n“Avakohtumises oleks Ander pidanud siiski rohkem võitlema,” lausus treener. “Laisarve polnud ta küll kunagi võitnud, aga seekord tegi ta ilusa võtte ning sai punktid kätte. Selline võimalus antakse maadluses üks kord ning kui ära kasutad, oledki võitja. Aap Uspenski pojaga on Ander Järv juba mitu aastat ühes kehakaalus maadelnud, kord jääb peale üks, kord teine. Kolmanda koha kohtumise eel oli meie plaaniks kiire nupuvõte teha ning täpselt nii läkski – viieteistkümne sekundiga oli vastane seljatatud ja matš võidetud.”\nPjedestaalile jõudsid Jõgeva Rammu maadlejatest veel ka laste kehakaalus kuni 20 kg teise koha saanud Ats Viira ning õpilaste kehakaalus kuni 38 kg kolmandana lõpetanud Michael Zeisik, kuid neis kaaludes rohkem osavõtjaid ei olnudki.\nMattias Sääritsat segas vigastus\nNatuke rohkem ootas Aimur Säärits laupäeval oma pojalt Mattiaselt, kes sai õpilaste kehakaalus kuni 47 kg neljanda koha. Avakohtumises võrulast Kim Kangurit võitnud Säärits kaotas seejärel kolm järgmist matši. “Mattias on võimeline kõiki võitma ja ka kõigile kaotama,” lausus Aimur Säärits. “Viimane pool aastat on teda aga vigastus seganud ja ka nüüd tõmbas ta lihase ära. Mattias pole sel aastal saanud korralikult teha ühtegi ala, nii maadluses, kergejõustikus kui ka jalgpallis on tema tulemused võrreldes eelmiste aastatega miinuses.”</p>\nJõgeva Rammu viimaste aastate edukaim maadleja, tänavu kreeka-rooma maadluses juunioride Eesti meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Kristo Kreek ei saanud vanuse tõttu sel aastal enam Vooremaa auhinnavõistlustel osaleda ning pani seetõttu esmakordselt oma võimed proovile maadluskohtunikuna. “Kristo sai oma esimesed kohtunikuristsed,” lausus Aimur Säärits. “Võistluste peakohtunik Vello Aava, kes ka Eesti maadluskohtunikke koolitab, juhendas mati kõrvalt Kristot ning ütles lõpuks, et Kristo sai hästi hakkama.”\nLisaks eestlastele olid võistlustel taas esindatud ka lätlased. Sageli Eesti maadlusvõistlustel osalevad vennad Renars ja Alans Treijs Cesise klubist Ferrum jõudsid oma kehakaaludes finaali, kus pidid tunnistama vastaste nappi paremust. Tänavustel Vooremaa auhinnavõistlustel tegi poiste hulgas kaasa ka üks tüdruk. Vilja Altmäe Kadrinast kaotas kehakaalus kuni 25 kg kohe avakohtumises punktidega 0:8 hiljem poolfinaali jõudnud Daniel Jermejevile.\nPeakorraldaja Aimur Säärits loodab, et Vooremaa auhinnavõistlused jätkuvad ka tulevikus, selleks vajab ta aga abilisi. “Kui ma kolmekümnenda võistluse ära tegin, mõtlesin, et aitab küll,” lausus Säärits. “Nüüd on need aga vaikselt edasi tiksunud ning tõenäoliselt jätkuvad.”\n35. Vooremaa auhinnavõistlused noortele kreeka-rooma maadluses\nÕpilaste vanusegrupp (sündinud 1999-2002. aastal)\nkuni 32 kg Robin Lumila (Aberg)\nkuni 35 kg Karl-Kristjan Valdna (Kadrina)\nkuni 38 kg Vladislav Nesterenko (Valga)\nkuni 42 kg Olavi Laisarv (Tapa)\nkuni 47 kg Holger Toots (Väike-Maarja)\nkuni 53 kg Kristo Viidas (Nelson)\nkuni 59 kg Jegor Jakovlev (Tapa)\nkuni 66 kg Andreas Välis (Juhan)\nkuni 73 kg Hannes Välis (Juhan)\nkuni 85 kg Jacomo Noe (Juhan)\nLaste vanusegrupp (sündinud 2003. aastal ja hiljem)\nkuni 20 kg Rasmus Kuik (Juhan)\nkuni 25 kg Robi Kristjuhan (Palusalu)\nkuni 30 kg Juhan Kristjuhan (Palusalu)\nkuni 35 kg Artur Jeremejev (Englas)\nkuni 40 kg Kalle Laisarv (Tapa)\nkuni 50 kg Robin Uspenski (Dünamo)\nüle 50 kg Romel Seeman (Väike-Maarja)


Metalli maitse suus naiste, põhjused ja ravi. - Naiste Site emane Täna\nHoroskoop 2017. Vähk Angela Pearl\nMaja-2 Pärast päikeseloojangut 2414 päeval öö eetris (19.12.2010)\nMetalli maitse suus - konkreetse sümptom paljud haigused.\nSa ei peaks muretsema liiga palju, kui metalli maitse on haruldased. Aga kui see on ebameeldiv seisund kestab kaua, see on põhjus muretsemiseks.\nPikaleveninud valesti tasakaalustatud toitumine võib põhjustada välimus maitse metallist.\nMetalli maitse suus kui haiguse sümptom.\nMetalli maitse naiste eripära.\nMetalli maitse suus raseduse ajal.\nMetalli maitse mürgituse korral.\nMetalli maitse suus, mis ei ole seotud haigusega.\nKuidas vabaneda metalli maitse suus.\nEbameeldiv metalli maitse suus võib viidata:\nsapipõie haigus - koletsüstiit, düskineesia, sapijuhapõletik. Sapiteed düsmotiilsusega ägenemine krooniline põletikuline reaktsioon sapipõis saab iseloomustada metalset maitset suulae.\nMadal mao happesust.\nKui sinusiit, farüngiit, keskkõrvapõletik, sinusiit püsivad pikka aega, võib selle põhjuseks olla bakterid, viirused ja seened. Sellisel juhul peale metalli maitse suus, seal on sellised sümptomid:\nSuukuivus, kõri pershit suurendab tundliku limaskesta\nLimaskesta suhu, mandlid naastude moodustub valge värvi.\nOn eritis kõrva, kõrva väheneb.\nSügelevad, müra kõrvades.\nMuuda häält häirib kuiv köha.\nVahel probleem on seotud keele põletik - glossiiti. See võib tunduda pärast kuuma toidu, alkoholi kuritarvitamine põletamine vürtse. Mõnikord raua järelmaitse seostatakse veritsevad igemed (nad võivad olla nähtamatud). See määrimine on peamine põhjus peamine metalne maitse. See on tingitud asjaolust, et bioloogilise vedeliku sisaldab punaseid vereliblesid, sisaldades ferrum (Fe).\nVaata ka: Rasedus 4 NÄDALA peavalu\nKa metalli ebameeldiv maitse suus põhjustada haigusi nagu:\nEsialgu tugevalt suukuivus, pidevalt mures janu. Siis on metalli maitse suus. võib halvendada nägemine, suurenenud söögiisu, nahasügelus. Development of ülalkirjeldatud omadustele näitab halvenemise tervislik seisund, mis on põhjustatud lagunemise rasvhapetest ja penetratsiooni vereringesse ketoonkehade. Juhul vähemalt üks funktsioon, siis tuleb testida vere suhkrusisaldust.\nÜks põhjusi metallilise maitse suus on rauavaegusaneemia. Kõige kalduvus selle haiguse tüdrukud ja noored naised. Juuresolekul haiguse inimene hakkab kaebavad regulaarselt peavalu. Lisaks, unehäired ja unetus tekib. Haigust iseloomustab haprad juuksed, küüned ja naha kuivust. Jume muutub valusalt kahvatu. In suunurkadeni rebendid.\nRauapuudus viib nõrkus, pearinglus, suurenenud unisus, südamepekslemine, raiskab, on sageli probleeme maitse, lõhn.\nPõhjuste aneemia on verejooks, alatoitumise imetamise ajal, tiinus beebi. Aneemia võib vallandada seedetrakti haiguste vastu.\nRaseduse ajal võib naine tunda metalli maitse suus. See on tingitud hormonaalsed muutused naise keha. Metalli maitse võib tunda nii raseduse ajal ja mis tahes trimestril.\nraua maitse võib olla seotud tõsiste mürgistuse. Sellises olukorras uimane, kõht valutab halvasti, on mürgistuse sümptomeid soolad, metallid. Sellised ebameeldivate omaduste viib sattumist organismi arseeni, plii ja vase sooladega. Intoxication võib esineda operatsiooni terasetehastele, trükkimiseks või pikaajalisel kokkupuutel metalliühendid. Kui mürgistus inimesed kaebavad metallimaitse suus suu ümber või piirkonnas taevas.\nKui peale metalli maitse inimestel on valu, janu, iiveldus, siis tuleb kohe pöörduda arsti poole\nOn piisavalt palju põhjuseid, mis viivad välimuse metallilise maitse, mis ei ole seotud haigusega. Korduma toores kraanivesi provotseerib välimus metalli maitse. Peamine põhjus - vana ja roostes torud ja halva filtreerimise.\nMetalli maitse suus ei ole alati märku haiguse olemasolu. Mõnikord sümptom võimalik korduda pärast teatud toidus. metalne maitse mures patsientidel proteesid ja kroonid.\nMõnikord metalne maitse provotseeritud kasutamist alumiiniumist, malmist sööginõud, milles toitu valmistatakse.\nMõnes olukorras, metalli maitse - kõrvaltoimed metronidasooli, tetratsükliin, toidulisanditest ja teiste ravimitega.\nEsiteks, sa pead arsti. Tee kindlaks põhjus ja saada ravi. Aga mõnda aega lahti saada ebameeldiva maitse metalli saab, kasutades meetodeid, näiteks kodus:\nSa pead sööma sidruniviiluga, seejärel loputa suud happeline vesi.\nValmistage soolveega, mida tuleb hoolikalt loputada suud.\nLisatakse toidule ingver, kardemon, kaneel. Kasu ingver leiate siit: https: //femme-today.info/health-beauty/imbir-poleznye-svojstva-i-protivopokazaniya-dlya-zhenshhin/\npeab olema köögiviljad ja puuviljad oma menüü. Eriti kasulik on sidrunid, tomatid, mandariinid, apelsinid. Toodete kasutamine võib suurendada süljeeritus.\nMagusad leevendada Dokoutchaev maitse.\nPidage meeles, umbes suuhügieeni, pead iga päev pärast söömist oma hambaid. Lisaks on oluline puhastada keele peal koguneda bakterid, mis viib ebameeldivaid aistinguid suu. Kasutage hambaniidina.\nRaseduse haiguste suukaudse GI metallilise maitse suus Poisoning\nRasedusnädalal 4 peavalu