Rosacea eli ruusufinni - hoito & tuotteita | Jolie Organic\nRosacea on erityisesti kypsän ihon ihotulehdus, joka puhkeaa tyypillisesti 30-60 ikävuoden tienoilla. Rosaceaa esiintyy naisilla huomattavasti useammin kuin miehillä. Oireet alkavat poskiin, nenään, otsaan ja leukaan aluksi ilmestyvällä punoituksella, ja myöhemmin ihoon puhkeaa märkäpäitä ja pieniä näppyjä. Iho on lisäksi yleensä hyvin pintakuiva ja herkkä. Tyypillisesti kasvoilla tuntuu myös kuumotusta. Punoitus ja kuumotus pahenevat erityisesti voimakkaasta auringosta, alkoholista, mausteisesta ruoasta, hikoilusta sekä stressaavista tilanteista. Rosacean aiheuttajaa ei tiedetä, mutta sillä on yhteys stressiin, suoliston kuntoon ja immuniteettiin. Tämän vuoksi rosacean hoidossa tulee huomioida ensisijaisesti suoliston kunnon parantaminen ruokavaliolla. Suosi puhdasta, luomulaatuista ja tuoretta ruokaa. Ruokavaliosta tulisi poistaa kehoa kuumentavat ja happamoittavat sekä tulehdusta ylläpitävät ruoka-aineet ja lisätä emäksisöiviä, puhdistavia ja viilentäviä aineita. Eliminoi ruokavaliostasi sokeri, viljat, maitotuotteet, kahvi sekä voimakkaan makuiset, tuliset ruuat ja ota tilalle runsaasti lehtivihreää ja antioksidantteja sisältäviä kasviksia.\nRosaceaa ei tule sekoittaa akneen eikä sitä hoideta kuten aknea. Rosaceaa ei voida hoitaa täysin pois ulkoisesti, mutta on tärkeää tukea ihon toimintoja ja vastustuskykyä oikeanlaisella ihonhoidolla. Tuotteiden tulee olla hellävaraisia ja mietoja, eikä ihoa saa kuoria mekaanisesti. Myöskään märkäpäitä ei saa puristella. Suosi rauhoittavia, tulehdusta lievittäviä ja tasapainottavia tuotteita. Puhdistusaineen tulee olla ihon omalle hydrolipidikalvolle hellävarainen eli ei liian voimakkaasti pesevä ja emäksinen. Suositeltavia tuotteita ovat ilman vettä, puhdistusliinan kanssa käytettävät puhdistusmaidot ja -voiteet sekä puhdistus- eli misellivedet. Kasvoveden tulee olla alkoholiton, kosteuttava ja rauhoittava. Kosteusvoiteen pitäisi sisältää runsaasti kosteutta, ei niinkään suurta määrää rasvaa. Vesimäiset, kosteuttavat ja rauhoittavat seerumit sopivat rosacea-iholle aamuin illoin käytettäväksi. Koska aurinko pahentaa rosaceaa, on tärkeää käyttää kasvoilla fysikaalista aurinkosuojaa. Jolien valikoimista löytyy myös aurinkosuojan sisältäviä bb-voiteita. Noin kerran viikossa voi iholle levittää viilentävän, rauhoittavan ja kostuttavan naamion. Vaikean rosacean hoito kuuluu ihotautilääkärille.


Kuntalisä - Tyrnävän kunta\nKuntalisää maksetaan palkattavan henkilön työttömyyskertymän mukaan seuraavasti: yli 12 kk työttömyyden jälkeen kuntalisä on enimmillään 400 €/kk, yli 36 kk (yli 3 vuotta) työttömyyden jälkeen enimmillään 600 €/kk ja yli 60 kk (yli 5 vuotta) työttömyyden jälkeen enimmillään 800 €/kk.\nTyöttömyyden keston ei tarvitse olla yhtäjaksoinen. Yhdestä henkilöstä voidaan maksaa kuntalisää enimmillään 6–8 kk ajalta. Työssäoloehdon täyttymisen jälkeen työttömyyskertymä nollautuu. Alle 29-vuotiaiden osalta ei edellytetä vuoden työttömyysjaksoa. Tällöin tuki on enimmillään 400 €/kk. Kuntalisää ei myönnetä oppisopimuskoulutuksen aikaisesta työsuhteesta.\nHakemus liitteineen (palkkatukipäätös ja työsopimus) palautetaan työ- ja elinkeinosuunnittelija Anne Tiirikaiselle. Kysy lisää: 040 497 1067 / anne.tiirikainen@tyrnava.fi\nKuntalisähakemus ja kuntalisän tilityslomake


Miksi ulkosuomalaisten suurjuhlista vaiettiin? — TimoUotila1\nKuva 1: Ulkosuomalaiset laulavat tuomiokirkon portailla. Kuva: Timo Uotila.\nKuva 2: Eduskunnan puhemies Maria Lohela ulkosuomalaisparlamentin istunnon etupenkissä vas. Kuva: Timo Uotila.\nUlkosuomalaisten tärkeän ja maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen edunvalvontaelimen ulkosuomalaisparlamentin (USP) istunnon avasi valtakunnan kakkoshenkilö, eduskunnan puhemies Maria Lohela. Esiintymässä kävi myös opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen. Kysymyksessä oli kaiken lisäksi Suomen 100-vuotisjuhlaan liittyvä tärkeä kansainvälinen tapahtuma.\nUlkosuomalaiset kävivät vierailevan Pohjois-Amerikan Suomikuoron kanssa laulamassa mm. ”Sinisen ja valkoisen”, ”Lännen lokarin” ja ”Maamme”-laulun tuomiokirkon portailla.\nTästä kaikesta emme ole lukeneet emmekä kuulleet juurikaan mitään valtakunnan laatumediassa. Eipä tästä ole paljon kerrottu myökään Ylen ohjelmissa. Enemmän tapahtuma on ollut esillä Ruotsin Sisu-radiossa:\nLupaan kertoa ulkosuomalaisparlamentin juhlaistunnosta myös Australiassa maailman suurimmassa maahanmuuttajaradiossa SBS:ssä, jota olen avustanut yli 20 vuotta: http://www.sbs.com.au/yourlanguage/finnish/audiohighlights\nAustralian yli 90-vuotiaassa Suomi Newspaperissa tästä merkittävästä tapahtumasta saamme ilman muuta lukea pätevät selostukset, sillä lehden päätoimittaja Risto Söder on ulkosuomalaisparlamentin varapuhemies. Puhemies on paperisen Uuden Suomen viimeinen päätoimittaja ja yhteiskunnallinen vaikuttaja Jarmo Virmavirta.\nMeitä suomalaisia on maailmalla yli miljoona\n# Perussuomalaisten vallanvaihto ja kapina, vihreiden erikoinen puoluekokous sekä Trumpin twitterviestit ovat ymmärrettävästi vallanneet eniten palstatilaa laatulehdistössä. Yritän myös ymmärtää, miksi iltapäivälehtien lööppejä hallitsevat ikääntyvien iskelmätähtien synttärit. Mutta miksi merkittävälle ulkosuomalaistapahtumalle ei ole löytynyt paikkaa edes sisäsivuilta?\nLaatulehtien kriitikot eivät myöskään vaivautuneet ulkosuomalaistaiteilijoiden korkeatasoiseen ja erittäin runsaaseen Musiikkitalon konserttiin, jossa oli aivan avantgardistisia esityksiä. Loistavana poikkeuksena on Hufvudstadsbladet.\nSiinä on kysymyksiäni medioiden päätoimittajille ja toimitusten ”portinvartijoille”. Miksi te unohditte tärkeän ulkosuomalaistapahtuman?\nMuistuttaisin, että maailmalla asuu yli 1,6 miljoonaa ulkosuomalaista. Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuonna maailmalla asuvien suomalaisten järjestö Suomi-Seura täyttää tänä vuonna 90 vuotta ja viettää Suomen juhlavuotta paljolta ulkosuomalaisten näkökulmasta.\n90-vuotisjuhliensa lisäksi Suomi-Seuran ulkosuomalaisten edunvalvontafoorumi ulkosuomalaisparlamentti täyttää 20 vuotta. Näinä päivinä oli Helsinkiin USP-juhliin saapunut yli 300 maailmalla asuvaa suomalaista 21 maasta: http://suomifinland100.fi/ulkosuomalaiset-juhlivat-satavuotiasta-suomea/\nAustraliassa vuosia asuneena ymmärrän tällaisten tapahtumien suuren merkityksen. Ulkosuomalaiset kävivät myös Helsingin kaupungin vastaanotolla. Heidät vastaanotti uusi pormestari Jan Vapaavuori, joka kertoi olleensa pari vuotta pankkihommissa Euroopassa ja tunteneensa itsensä siellä ulkosuomalaiseksi. Niinpä hän ymmärsi vieraidensa herkät sielunliikkeet.\nPekka Toivonen 18.6.2017 01:38\nUlkosuomalaiset näkevät Suomen alennustilan meitä kantasuomalaisia paremmin. Heidän haastattelemisensa toisi tosi kiusallisesti esiin ne tosiasiat, joilta oma mediamme sulkee silmänsä ja suunsa.\nTimo Uotila 18.6.2017 10:25\nTuo on hyvä pointti. Ulkosuomalaisilta kuulee toisinaan kiusallisia tosiasioita meistä suomalaiista. Jotkut nationalistit pitävät muihin maihin muuttaneita suorastaan pettureina. Tämä on tietenkin aivan pölkkypäinen näkemys tässä globalisoituvassa maailmassa, josta meillä on yhteisvastuu.\nTimo Uotila 18.6.2017 12:22\nNämä ulkosuomalaisparlamentin (USP) istunnot eivät todellakaan ole mitään turhia julkkistapahtumia. Niissä on ratkaisu todella tärkeitä asioita. USP on saanut aikaan mahdollisuuden kaksoiskansalaisuuteen. USP on myös oikeudenmukaistanut ulkosuomalaisten verotuksen.\nNyt järjestellään mahdollisuutta postiäänestykseen. Brexit myös aiheuttaa huolta Britanniassa asuville tuhansille suomalaisille. USP yrittää auttaa. Jne jne...\nTimo Uotila 18.6.2017 15:05\nHelsingin Sanomien sunnuntainumeron 116:lta sivulta en löytänyt tietoa Helsingin mahtavasta ulkosuomalaistapahtumasta. Löysin sentään hiukan aihepiiriä sivuavan Sonja Saarikosken kirjoituksen "Ryhtyisinkö ruotsalaiseksi?": http://www.hs.fi/sunnuntai/art-2000005257507.html\nTimo Uotila 19.6.2017 00:56\nKerroin jo etukäteen Australian SBS Radion raportissani ulkosuomalaisparlamentista ja myös Kuopion Australia-päivvistä:\nNykyään radiolähetyksiä voi digitekniikalla kuunnella kaikkialla maapallolla.


Neljän tähden hotellit Sirmione | Hotels.com\nHotellit (Neljä tähteä) – Sirmione\nEtsi neljän tähden hotelleja kohteessa Sirmione\nGrotte di CatulluJos haluat reissussasi kierrellä nähtävyyksiä, ota suunnaksi Grotte di Catullu – yksi maamerkeistä, joka sijaitsee 0,8 km:n päässä kaupungin Sirmione keskustasta. Sirmione kätkee rajojensa sisään lisäksi muita vierailun arvoisia nähtävyyksiä, jollainen on esimerkiksi Scaligerin linna.\nEtsitkö neljän tähden hotellia kohteessa Sirmione?\nTällä hetkellä eniten varattu neljän tähden hotelli kohteessa Sirmione on Hotel Vinci Sirmione.\nJos haluat löytää parhaan majoituksen kohteessa Sirmione, lue yli 960 muiden matkailijoiden kirjoittamaa puolueetonta arvostelua. Voit myös lukea arvosteluja TripAdvisorilta ja Expedialta.\nKeskimääräinen arvio neljän tähden hotelleista kohteessa Sirmione 4 on 4,0.\nHuoneen hinta kohteessa Sirmione maksaa keskimäärin 124 €/yö, mutta sinun ei silti tarvitse maksaa näin paljon.


Tutkijoiden lausunto Helsingin suurmoskeijasta valmis – julkaistaan vasta kuntavaalien jälkeen | Uusi Suomi\nHelsinkiin puuhattavaa suurmoskeijaa on kaavailtu Hanasaaren hiilivoimalan tontille. Tontti vapautuu seuraavalla vuosikymmenellä, kun voimala lakkautetaan.\nHelsingin kaupungin vastaanottama lausunto niin kutsutusta suurmoskeijahankkeesta julkaistaan vasta kuntavaalien jälkeen. Moskeijahankkeen tonttivaraushakemus on parhaillaan käsittelyssä Helsingin kaupungin kiinteistöviraston tonttiosastolla.\nMoskeijahanke on herättänyt laajaa keskustelua kuntavaalien alla. Ehdokkaat ovat puoluerajoista riippumatta puolustaneet ja vastustaneet Hanasaareen kaavailtua moskeijaa. Julkisessa keskustelussa on kiinnitetty huomiota etenkin Bahrainin järjestämään rahoitukseen.\nRakennusvirastosta vahvistettiin Uudelle Suomelle kaksi viikkoa sitten, että Siirtolaisinstituutin johtaja Tuomas Martikaisen sekä Helsingin yliopiston tohtorikoulutettava Teemu Pauhan kirjoittama lausunto moskeijahankkeesta on vastaanotettu. Tuolloin tonttiosaston päällikkö Sami Haapanen viestitti sähköpostitse Uudelle Suomelle, että ennen julkaisua Helsingin kaupunki kommentoi lausuntoa.\nNyt Haapanen kertoo, että julkistaminen tapahtuu vasta vaalien jälkeen. Tätä ennen kiinteistövirasto aikoo kuitenkin tiedottaa asian etenemisestä.\n– Tiedotteen pyrimme saamaan maailmalle mahdollisimman pian, Haapanen toteaa.\nHelsingin johtamisjärjestelmän uudistuessa kiinteistövirasto on siirtymässä uuteen kaupunkiympäristön toimialahallintoon. Kiinteistöviraston muutto nykyisestä Fabianinkadun toimipisteestä Sörnäistenkadulle alkaa perjantaina.\nSiirtolaisinstituutin Martikainen kertoo Uudelle Suomelle, että ensimmäinen versio lausunnosta toimitettiin kaupungille jo tammikuussa, jolloin Helsinki pyysi siihen vielä muutamia täsmennyksiä. Hän huomauttaa, että vastaavanlaisten tilaustöiden kohdalla on tavallista, että aikataulu jonkin verran venyy.\n– Ne syyt voivat olla monenlaisia, enkä halua ottaa tässä niihin kantaa. Mutta meidän suuntaamme ei ole sellaista viestiä tullut, että se johtuisi tulevista kuntavaaleista.\n– Nyt me odottelemme kaupungin vahvistusta sille, että se on hyväksytty, Martikainen sanoo lausunnon tilasta.\nLausunnon sisältöä Martikainen ei halua kommentoida ennen kuin kaupunki on sen julkistanut.\n– Me olemme sopineet kaupungin kanssa, että sitten kun lausunto on julkistettu, niin sitten voimme siitä puhua. Kaupunki kysyi asiantuntijalausuntoa hankkeeseen liittyen. Sellaisen me olemme tehneet ja siitä puuttuu nyt viimeinen silaus kaupungilta, että se on hyväksytty, Martikainen sanoo.\nMyös kiinteistöviraston tonttiosastoa johtava Helsingin apulaiskaupunginjohtaja, vihreiden pormestariehdokas Anni Sinnemäki kommentoi lausunnon tilannetta Uudelle Suomelle. Lue lisää: Anni Sinnemäki moskeijapaperista: ”Ei myönteinen eikä kielteinen”\nKuka on määrittänyt kuka on asiantuntija tällaisessa ideologispoliittisessa asiassa?\nItselläni on yli 20 vuoden kokemus asumisesta ja toimimisesta kaikkialla Umman eli islamin alueella. Voisin siis erittäin perustellusti luonnehtia itseäni kokemusasiantuntijaksi etenkin kun en ole ollut lähetystöjen tai edes suomalaisten yritysten tehtävissä vaan paikallisten.\nMinun asiantuntijalausuntoni on erittäin selkeä: Ei kuvatun laiselle tai millekään näkyvälle tai kuuluvalle minkään islaminsuunnan moskeijalle Helsingin keskustan alueella tai lähistöllä. Äänettömät ja näkymättömät rukoushuoneet ok edellyttäen että niiden ideologinen johto eli imaami tulee Suomessa toteutetusta koulutuksesta, Suomen kansalaisesta ja henkilöstä joka kirjallisesti tunnustaa maan lait ja tavat ylimmäksi auktoriteetiksi.\nEi yhtään huonompi lausunto. Pahaa kuitenkin pelkään, että se ei vastaa "asiantuntijalausuntoa". Muten loppuu pojilta äkkiä työt.\nEi se sinun asumiskokemus mitään asiantuntijuutta tuo. Ja voisitko todistaa sen ulkomailla asumisen, pistä joku linkki?\nAika heikkolahjaista on tuo argumentointisi tai asiasi ajo. Et kai oikeasti kuvittele, että yksityishenkilö täällä heittäisi resumeensa ja elämänsä julkiseksi. Joko uskot suomalaisen miehen sanaan tai et usko. Ilmeisesti et usko kun näytät olevan ajamassa meille täysin sopimattoman ja vieraan kulttikulttuurin asiaa.\nNiin vihreiden vaatimuksesta. Älkää hyvät ihmiset Helsingissä äänestäkö heitä jollette halua lisää ongelmia islaminuskoisten vuoksi. Moskeijat ovat ihan oikeasti radikaalien terroristien värväysapaikkoja. Imaamit eivät ole myötämielisiä länsimaisille /kristillisille arvoille. Uskokaa nyt hyvä sään aikana..\nEt voi tosissasi sanoa noin. Ei ongelmat johdu vain islamilaisista, vaan yksilöistä. Älä yleistä. Moskeijat eivät ole mitään värväyspaikkoja. Pistä todisteita.\nSinun kannattaa katsoa BBC:n tekemä dokumentti Tanskan muslimiyhteisöstä. Jos et ole vielä katsonut. Löytynee vielä YLE Teemalta.\nMieleeni jäi se, että siellä on lainsäädännön mukaan valtio valtiossa. Heidän lait menivät yli Tanskan lakien.\n5.4.2017 19:53 Vastaus kommenttiin #9\nKorjaus: Löytynee vielä YLE Areenasta.\nNiin. Onhan näitä värväyksiä valitettavasti nähty jo maailmalla.\nEi kiinteistövirasto ole mikään oikea tutkimuslaitos. Otetaan huomioon myös taloudellinen-, sosiaalinen- ja kulttuurillinen puoli. Missä laaja-alainen tutkimus hankkeesta? Olen varma että se olisi positiivinen.\nIhmettelen kuka on jo määritellyt jo tuon moskeijan paikankin? Paikkahan on erittäin sopiva ja hieno myös moniin muihin tarkoituksiin. Kuitenkin Suomessa on islamilaisia harva joukko keiden käyttöön alue varattaisiin.\nJos pyhättö tulisi hiilikasan tilalle, niin ilmansaastepöly vain vaihtuisi melusaasteeksi, jos siihen tulisi kiljutornikin? Tervasaaressa ei ehkä enää kuuluisi akustinen kitara.\nPaikan ovat varmaan määritelleet Vaasa-Kokkola –akselilla olevat muslimiveljeskunnat, koska Hanasaari olisi luontevasti samalla linjalla Mekan kanssa. Uusikaarlepyy olisi justiinsa. Samalla, kun kumarrat Stadiin, kumarrat oikeaan suuntaan. Kätevää.\nKannatan kuitenkin uskonnon mukaan vaihtuvaa pyhättöä, niin kuin elokuvateatteri: Krist-Jude-Islam-Hindu-Buddha- jnejne. Jokaiselle jotakin. Uskontotunnukset vaihtuisivat 24/7/365 tarpeen mukaan. Tuolla olisi monta positiivista puolta, kun ajattelee pikkasen... Onhan niitä ostareitakin.\nVai tulisikohan sittenkin terrori-iskuja taajaan eri jengien kilpaillessa pahuudesta ja oman uskontonsa oikeutuksesta auringon alla?\nHieno paikka asuntorakentamiselle. Menis kämpät hetkessä kaupaksi ja kaupunki sais mukavan tuoton ja kaupunkilaisille tulisi siihen Kalasataman ja Kaasukellon kupeeseen keskeinen paikka asustella, meren äärellä. Ei huono !\nÄlkää antako jalansijaa väkivallalle. Minne suomalaiset pakenevat kotimaastaan muutaman vuosikymmenen jälkeen?\nSuurmoskejan tonttivarausta Hanasaareen ei saa hyväksyä. Ensinnäkin Moskeja muuttaisi Helsingin profilia mereltä islamilaiseksi. Toiseksi paikalle voidaan rakentaa asuntoja ja palveluja. Alue liittyy jouhevasti Kalasatamaan ja kun Hanasaari B puretaan saadaan konaisuudessaan hieno alue, kun moskeja ei ole häiritsemässä kokonaisuuden suunnittelua.\nMoskejalle jos se rakennetaan on voitava löytää neutraali paikka, jossa se ei lyö ilmettä ympäristöönsä.\nihan tähän väliin mielenkiintoinen huomio käyttäjätileistä.\nvoin avata facebook tunnuksellani yhä uudelleen uuden tilin kommentoidakseni tänne mutta jos kommentoin pitemmän ajan minulla pitää olla kasvokuva facebook profiilissani että keskustelu pysyy ylläpidon mukaan ns normaalina,väliaikaisella tilillä yhä uudelleen kirjautumalla voin kuitenkin jauhaa mitä paskaa huvittaa ilman kuvia mutta pitempiaikaisena tunnettuna kirjoittajana en voi,miksi tällainen?\nMinkä tutkijoiden? Esim. Atte Kaleva ei ymmärrä Islamista höykösen pölyä, luin jonkun hänen kirjoittaman jutun Islamista, täyttä puppua. Helsinkiin ei saa rakentaa väkivaltakulttuuria edustavaa moskeijaa... Maailmassa ei ole ensimmäistäkään DEMOKRAATTISTA ISLAMILAISTA VALTIOO, Islam ei hyväksy muita uskontoja kuin KORANIN opit ja sen LAIT. Suomi pysyköön nyt ja aina KRISTITTYNÄ MAANA!\nAntaa kaikkien kukkien kukkia ? On kyllä erikoista, että EU sallii edelleen uskonnonva-\npauden nimessä uskonnon, ideologian tai mitä se nyt lopultakin on, vaikka kyseinen\nuskonto on todella räikeästi tasa-arvoa ja ihmisoikeuksia loukkaavaa ? Ihmisoikeudet\nja tasa-arvo pvät kuitenkin eurooppalaisia perusarvoja.\nKuten kaikki ovat nähneet on islam uusi natsismin muoto joka haluaa alistaa koko maailman valtansa alle. Tästä natsismista on jo riittävästi näyttöä joten Suomen ei tule edistää sitä millään tavoin, ei myöskään moskeijoita rakentamalla.


Projektikohtainen kustannuslaskenta : TKR Oy -ProTooling\nVirkki, Ville (2015)\nOpinnäytetyön tavoitteena on kehittää metallialan valmistusyritys TKR Oy- ProToolingille laskentatyökalu projektikohtaista kustannuslaskentaa varten. Sama työkalu toimisi jatkossa myös tarjousten kirjoittamisen tukena. Yrityksen toiminta perustuu projektiluontoisiin tilauksiin.\nTeoriaosuudessa käsitellään yrityksen kustannuslaskennan peruskasitteet, kustannuslaskennan tehtävät ja vaiheet, kustannuslaji-, kustannuspaikkalaskenta ja suoritekohtainen laskenta. Teoriaosuuden lopussa käsitellään myös toimintolaskentaa ja sen eroa ns. perinteiseen kustannuslaskentaan.\nEmpiirisessä osassa kerrotaan itse produktista ja sen tekemisestä. Yrityksen toimintatavat olivat entuudestaan tuttuja johtuen yli kolmetoista vuotta pitkästä työsuhteesta. Työn tekemi-nen aloitettiin 2013 ja siinä käytettiin aluksi vuoden 2012 tilinpäätöstietoja, seuraavana kevää-nä saatiin myös vuoden 2013 tilinpäätöstiedot. Niiden lisäksi kaikki ostolaskut viimeiseltä reilulta puolelta vuodelta käytiin läpi mm. tarvikkeiden yleiskustannuslisien määrittämisen tueksi. lopputuloksena syntyi kolme erilaista Excel-taulukkoa. Ensimmäiset ovat kunkin työntekijän ja koneen työtuntien seuraamista varten, toinen taulukko on kustannusten kuukausikohtaista yhteenvetoa varten ja kolmas on projektikohtainen yhteenvetotyökirja.\nViimeisessä luvussa pohditaan työn onnistumista ja esitetään muutamia kehitysehdotuksia. Työn tuloksena syntyi liitteenä olevan tuloslaskelman yhteenvedon lisäksi kuukausikohtainen yhteenveto Excel-taulukko, projektikohtainen yhteenveto Excel-taulukko sekä työntekijä- ja konekohtaiset Excel-taulukot. Työkalujen avulla saatiin kohdistettua n. 92 % kustannuksista projekteille.\nKoko työ oli varsin haastava, johtuen siitä, ettei yrityksellä ollut systemaattista sisäistä laskentaa ollenkaan. Palkat, aineskustannukset, toimitila kustannukset sekä koneistukseen liittyvät kustannukset, muodostavat n. 85 % kaikista kustannuksista, erityisesti palkkojen osalta, yli 45 %, oli tärkeä kehittää järjestelmä tuntien seuraamista ja kohdistamista varten. Lopulta vain myynnin palkat jäivät kohdistettavaksi yleiskustannuslisän avulla.


Kuten ehkä aiemminkin on käynyt ilmi, munakoiso on meidän kaveri. Kaappiin oli taas ilmestynyt ties mistä pari pulleaa munakoisoa, joten pitihän niistä jotain valmistaa. Tavoitteeksi otettiin eräänlainen kasvismoussaka. Tämä moussakamme on perin yksinkertainen versio, mikä on meidän mielestämme hyvä, koska silloin munakoison mieto mutta mainio maku pääsee esiin. Tämä ruoka käy hyvin lisukkeeksi tai yhtä lailla pääruuaksi, jolloin seurana voi tarjota raikasta salaattia.\nMuuten, pitäisi olla tietysti itsestään selvää, mutta kannattaa olla varovainen äskettäin teroitettujen keittiöveitsien kanssa leikatessaan munakoisoa. Kanelibasilikan miespuolinen kokki ei tätä tänään muistanut ja tuloksena oli ilkeä haava pikkusormeen. No, aika parantaa jne. Ja vaikka jäisi pieni arpi niin onpahan sitten yksi uusi muisto keittiörintamalta.\n2 munakoisoa (yhteensä vajaa kilo)\nsuolaa (tai yrttisuolaa)\nPese munakoisot ja viipaloi ne pitkittäissuunnassa alle sentin paksuisiksi siivuiksi. Voit itkettää munakoisot, jos epäilet, että niiden maku on liian voimakas. Sirottele siis suolaa siivujen päälle ja anna suolan imeä nestettä noin varttitunnin ajan. Pyyhi tai huuhdo suolavesi pois siivuista ja kuivaa ne. Paista siivuja sitten muutama minuutti molemmin puolin pannulla oliiviöljyssä, jotta siivut pehmenevät.\nPilko porkkanat vinosti niin, että siivuista tulee isoja mutta melko ohuita. Silppua sipuli pieneksi. Kuullota sipulia hetki pannulla öljyssä ja lisää sitten paseerattu tomaatti. Mausta suolalla, paprikajauheella ja valkopippurilla. Valkopippuria kannattaa lisätä varovasti ja maistellen. Tarkoitus on, että pippuri maistuu, mutta ei toki liikaa. Anna kastikkeen porista joitakin minuutteja.\nValmista valkokastike. Sulata kattilassa muutama ruokalusikallinen voita miedolla lämmöllä. Lisää jauhot joukkoon vähitellen ja koko ajan sekoittaen. Lisää sitten lämmitetty maito samoin vähitellen ja koko ajan sekoittaen, jotta kastikkesta tulee tasainen. Tarvittaessa keittele sekoitellen muutama minuutti, jotta kastikkeesta tulee paksuhkoa. Vatkaa muna ja lisää se kastikkeeseen hyvin sekoittaen. Mausta kastike valkopippurilla ja suolalla.\nLado uunivuokaan kerroksittain munakoisosiivuja, porkkanasiivuja ja tomaattikastiketta. Lisää viimeisten munakoisojen päälle valkokastikekerros. Päällimmäiseksi voi vielä tehdä murustetusta ricotta-juustosta kerroksen. Laita 175-asteiseen uuniin alatasolle n. 45 minuutiksi. Pintaa voi suojella palamiselta peittämällä vuoan leivinpaperilla.\nTunnisteet: kasvisruoka, kreikkalainen\nLähettänyt Kanelibasilika klo 20.44\nTuli oikein maukasta ruokaa tällä ohjeella. Itse tein valkokastikkeen vielä gluteenittomana ja maidottomana :) Ainoa, jota kaivattiinaterialle oli hiilihydraatit, joten seuraavalle aterialle keitin vähän riisiä kaveriksi!\n6. tammikuuta 2016 klo 9.24\nKiva kuulla! Pitääpä kokeilla itsekin pitkästä aikaa!\n6. tammikuuta 2016 klo 11.41


Kuinka monta prosenttia naisista saa kuumia aaltoja vaihdevuosissa? – Tämän lisäksi muita visaisia kysymyksiä päivän Uutisgurussa - Ajanviete | HS.fi\nTilaa uusimmat visat ja ristikot joka päivä Facebook-seinällesi tykkäämällä HS Ajanvietteen Facebook-sivusta.\nAjanviete | Uutisguru\nKuinka monta prosenttia naisista saa kuumia aaltoja vaihdevuosissa? – Tämän lisäksi muita visaisia kysymyksiä päivän Uutisgurussa\nKuinka monta prosenttia naisista saa kuumia aaltoja vaihdevuosissa? – Tämän lisäksi muita visaisia kysymyksiä\nJulkaistu: 10.2. 2:00\nTervetuloa Helsingin Sanomien Uutisguruun. Kutsu ystävätkin visailemaan!\nUutisguru: Mistä maasta Lappiin tulee eniten ulkomaisia matkailijoita? – Lisää kysymyksiä päivän uutisgurussa\nMiniristikko: Parasiitti rikkoi lasikaton! – Mitä muuta jäi mieleen?\nUutisguru: Kuka esitti hitin Keskiyön aikaan? – Ratko lisää kysymyksiä päivän Uutisgurussa!\nMiniristikko: My name is Eilish – Billie Eilish!\nUutisguru: Mikä on Ruotsin jälkeen väkirikkain Pohjoismaa? – Lisää kysymyksiä päivän Uutisgurussa!\nMiniristikko: Päivä jona sydänlupauksia lunastetaan eikä kaikkia suklaita syödä yksin\nUutisguru: Mikä on kaikkien aikojen katsotuin animaatioelokuva Suomessa? – Lisää kysymyksiä päivän Uutisgurussa\nMiniristikko: Jättihanke jyllää! – Valtuusto väläytti vihreän valon\nMyrsky kaatoi puita ja sai jokia tulvimaan pelloille, parituhatta taloutta vielä ilman sähköjä, Ilmatieteen laitos varoittaa yhä voimakkaista puuskista 17.2.2020\nMyrsky kaatoi puita ja sai jokia tulvimaan pelloille, parituhatta taloutta vielä ilman sähköjä, Ilmatieteen laitos varoittaa yhä voimakkaista puuskista\nUlosajo Kehä III:lla haittasi itään suuntautuvaa liikennettä Vantaalla


Mikko Lundin blogi: Mihin sotealueeseen on asukkaiden kannalta paras kuulua?\nMihin sotealueeseen on asukkaiden kannalta paras kuulua?\nMinua on painostettu ja uhkailtu, mutta se ei estä minua esittämästä Riihimäen vastuullisille päättäjille tärkeätä kysymystä: Kuinka kauan Riihimäki roikkuu Hämeenlinnan kaupungin ja Kanta- Hämeen maakunnan talutusnuorassa ja niskalenkissä? Hämeenlinnan keskussairaalan hallituksen varapuheenjohtaja Kari Kaistinen kertonee myös julkisesti näkemyksensä heimoaatteen siunauksellisuudesta soteratkaisussa Riihimäen kaupunkiseudulla.\n1. Kanta- Hämeen sairaanhoitopiirin alijäämät ovat 26 miljoonaa euroa. Sairaanhoitopiirissä eivät maakunnan kuntien edustajat ole ymmärtäneet kestävän taloudenpidon perusteita. Keskussairaalaa on alirahoitettu pitkään. Velkaa on tehty suruttomasti. Edelleenkään velkojen kuoletukseen ei panosteta. Sen sijaan uusia investointeja Ahveniston mäelle on tulossa. Lähellä ylivelkaisten kuntien kriisirajaa kitkuttelevat mm. Forssa ja Riihimäki. Ne uskovat kolmen peruspalvelujen tuotantoalueen syntyyn maakunnassa ja luottavat Hämeenlinnan hyväntahtoisuuteen keskussairaalan erityissairaanhoidon palvelusten hajauttamisessa.\n2. Sote- uudistuksen alla, mitä suuremman epävarmuuden tilassa, sairaanhoitopiirin päättäjät ovat laajentamassa sairaalaa. Investointi nielaisee 15 miljoonaa euroa. Se todennäköisesti syventää sairaanhoitopiirin velkaisuutta tai alijäämää ehkä hallitsemattomaksi. Mihin hankkeella oikein tähdätään? Tuskin muuhun kuin Hämeenlinnan palvelujen maksimointiin ja varautumiseen siihen, että maakunnasta tulee vain yksi peruspalvelujen tuotantoalue.\n3. Kanta- Hämeen keskussairaala on rankattu potilasvahingoissa sairaaloista huonoimmaksi. Ylilääkärin kootut selitykset julkisuudessa ovat tuoneet esiin eräänä syynä kuntien kitsaan rahoituksen. Maakunnan kuntien rahoitusasema on sekin maan kehnoimmasta päästä. Tämän heikkouden korjaamiseen ei näytä olevan suuria toiveita.\nOnko Riihimäen valtuustossa minun ohella muita kuin Jorma Katila, joka on ollut huolissaan ja kysynyt sote- uudistuksesta? Palveleeko Riihimäen seudun asukkaita paremmin kuuluminen Tampereen sote- alueeseen?Asia oli äsken ajankohtainen annettaessa lausuntoa sotelakiluonnoksesta. Edellä mainittuja tosiasioita ei lausunnossa käsitelty. Valtuutetuille ei jaettu edes lakiluonnosta.\nRiihimäen valtuusto uskoo kuin joulupukkiin, Hämeenlinnan laupeuteen ja hämäläiseen heimoaatteeseen. Politiikassa puhdas toivo on heikko ja huono työkalu. Kaupunkiseudun palvelujen tuotantoalue ja Ryksin kehittäminen on harhainen toiveuni, joka tuskin ajaa seutukunnan asukkaiden parasta.\nNyt olisi vielä mahdollisuus ottaa järki avuksi tosiasioiden erittelemiseksi.Sen avulla voisi kylmän rauhallisesti arvioida , mistä suunnasta erikoissairaanhoitopalvelut olisi parasta hankkia. MIHIN sote- alueeseen olisi viisasta kuulua tulevaisuudessa. Esimerkiksi Lahden kaupunki haluaa HUS- alueeseen.\nYhä selvempää on, että Hämeenlinna tarjoaa vain huonot kortit. Hyvinkään ja Hyksin palvelutarjonta merkitsee tutkitusti parasta laatua maassa kohtuuhintaan. Toivon, että vain tosiasioilla yritetään osoittaa minun olevan väärässä. Heimoaatteella, pienmaakuntauskolla ja puolueiden piirijärjestöjen leikeillä ei pitäisi olla mitään tekemistä kansalaisen parhaaseen tähtäävässä sote- uudistuksessa.\nLähettänyt Mikko Lund klo 05:34


Nefertiti ja kadonnut dynastia | Iltapulu.fi\nTi 27.11.2012 klo 11.00 , Viasat History\nTi 27.11.2012 klo 11.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. Ti 27.11.2012 klo 06.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. Ma 26.11.2012 klo 15.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. Su 07.10.2012 klo 16.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. Pe 05.10.2012 klo 20.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. To 16.08.2012 klo 14.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. To 16.08.2012 klo 07.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. La 21.07.2012 klo 20.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. La 23.06.2012 klo 20.00, Viasat History\nYli 3 000 vuotta sitten vallankumouksellinen pariskunta ravisutti muinaisen Egyptin perustuksia ryhtyessään uudistamaan valtakuntaa: legendaarinen kaunotar, täydellinen Nefertiti ja hänen aviomiehensä, radikaali kuningas Akhenaten hylkäsivät vanhan hallituksen, vanhan pääkaupungin ja jopa vanhat jumalat. Alle 20 vuodessa he käänsivät Egyptin päälaelleen ja katosivat sitten historiasta. Minne he päätyivät? Aiheesta on väitelty kiihkeästi vuosikymmeniä. Nyt ollaan käynnistämässä uusi tieteellinen tutkimus. Kansainvälinen tutkijaryhmä aloittaa huippuluokan tietokonetomografiakuvaukset Kuninkaiden laaksossa vasta toisen kerran historian aikana ja ryhtyy etsimään tätä salaperäistä faraoperhettä. Perhe on kuuluisa pienestä pojasta, jonka on uskottu olevan Akhenatenin poika ? poika, josta oli kasvava kuningas Tut. La 23.06.2012 klo 07.00, Viasat History


TUTO murskasi K-Vantaan: "Olihan jäätävä kyyti" - TUTO Hockey\nTUTO murskasi K-Vantaan: "Olihan jäätävä kyyti" Julkaistu pe 31 loka 21:03\n"Olihan sellainen jäätävä kyyti, etten ole pitkään aikaan tällaisessa kyydissä ollut. TUTO oli todella laadukas tänään ja maalivahtien torjunnat kertovat koko kuvan", myönsi K-Vantaan valmentaja Jami Kauppi.\nTUTOn Kähkönen torjui nollapelissään 14 kertaa, kun taas Vantaan Joona Partanen venyi kiekon eteen peräti 39 kertaa.\n"Ehjä 60 minuuttinen. Liikuttiin hyvin ja odotusarvot ovat olleet koko ajan korkealla, sillä potentiaalia on valtavasti", TUTOn Ismo Lehkonen puolestaan sanoi.\n"Pitää luistella vieläkin kovempaa"\nKotijoukkue oli läpi ottelun selkeästi niskan päällä ja iski avauserässä Anton Kokkosen ja Miikka Tuomaisen maaleilla tilanteeksi jo 2-0. Toisessa erässä TUTOn maaleista vastasivat Oskari Lehtinen ja Mikko Laine, ja kolmannessa Anssi Virkki laukoi loppunumeroiksi 5-0. Virkin osuma oli ottelun ainoa erikoistilannemaali.\n"Tuo tapa jolla ryhmä nyt haluaa pelata, on todella lupauksia herättävä. Meillä on niin luistelevia pelaajia, että niiden pitää luistella vieläkin kovempaa, ja sitä kautta meidän pelimmekin tulevat vielä viihdyttävämmiksi", lupasi Lehkonen.\nTUTO ja K-Vantaa kohtaavat heti huomenna lauantaina uudestaan Vantaalla. Seuraava kotiottelu pelataan Kupittaalla keskiviikkona 12.11., kun vieraaksi saapuu KooKoo. Liput tuohon otteluun maksavat uuden hinnoittelun myötä 11 euroa.


Polttoväli | Tiala\nMonet ovat jossain vaiheessa leikkineet suurennuslasien kanssa ja ovat myös huomanneet, että linssin ollessa sopivalla etäisyydellä muodostaa sen läpi kulkeva valo pienen kirkkaan pisteen. Jos valo on riittävän voimakas, alkaa valokeilassa olevan kohteen lämpötila nousta niin paljon, että se saattaa myös syttyä tuleen. Kun linssi ja poltettava kohde ovat oikealla etäisyydellä, on tuo etäisyys sama kuin linssin polttoväli.\nPolttoväli on tietty etäisyys linssin keskipisteestä siihen pisteeseen, jossa linssin eri kohtien läpi kulkevat valonsäteet leikkaavat. Polttoväli kertoo kuinka paljon linssi taittaa valoa. Voimakkaasti valoa taittavan linssin polttoväli on hyvin lyhyt.\nValokuvauksessa kuitenkin käytetään monimutkaisia useammasta erillisestä linssistä koostuvaa objektiivia, jossa polttovälillä tarkoitetaan varsinaisesti tehollista polttoväliä ja se ilmoitetaan nykyään millimetreinä. Hyvin vanhoissa linsseissä polttoväli ilmoitettiin senttimetreinä tai tuumina.\nObjektiivin polttoväli ja kuvakulma ovat kääntäen verrannollisia. Mitä suurempi polttoväli on, sitä kapeampi kuvakulma on. Pitkä polttoväli myös suurentaa objektiivin sen edessä olevia kohteita, joten yli 100 mm pitkiä teleobjektiiveja käytetään makrokuvauksessa ja kaukana olevien kohteiden telekuvauksessa. Etenkin jalkapallo-otteluiden ja lintujen kuvaamiseen käytetään yli 500 mm teleputkia. Vastaavasti lyhyet, alle 20 mm objektiivit ovat hyvin laajakulmaisia, joten ne soveltuvat hyvin esimerkiksi sisätiloissa kuvaamiseen.\nZoom-objektiiveissa polttoväliä voi säätää, kun taas kiinteän polttovälin linsseissä on vain yksi polttoväli. Zoom-objektiiveissa on hieman heikompi kuvanlaatu kuin vastaavissa kiinteän polttovälin objektiiveissa.


Marjaanan Maja: Kirjasto ei ole enää KIRJAsto\nNo voi harmi: keskustakirjastoon ei ehkä tulekaan saunaa. Mutta onneksi sinne sentään tulee elokuvateatteri. Tulisi nyt vihdoin se kirjasto, edes. Sanokaa vanhanaikaiseksi, mutta minusta kirjat ja sauna eivät ihan erottamattomasti kuulu yhteen. Eivätkä dvd:t tai edes e-kirjat ja kuumat löylyt. Ja elokuvateattereitakin tuntuu jokunen Helsingin keskustassa jo ennestään olevan. Toki tuo voi erikoistua johonkin omaperäiseen, mutta sellaisiakin on pääkaupungissa nähty. Mutta mistäpä minä mitään tiedän, minä olen vain pienen maalaiskirjaston vanhanaikainen johtaja. Tunnustan ihan avoimesti olevani vähän vanhoillinen mitä kirjaston agendaan ja valikoimaan tulee. Joskus on vaikea ymmärtää, miksi meiltä pitäisi saada kahvakuulia, porakoneita tai vaikkapa energiamittareita. Tiedänpä lähiseudullamme erään kirjaston jossa voi päästellä ompelukoneellakin jos omaa ei ole. Näkyy sellainen olevan myös parissa Helsingin kirjastossa. Surrur vaan!\nKävin taannoin mielenkiintoisen keskustelun myös sivistystoimenjohtajamme kanssa. Hän kysyi, mikä minusta on kirjastomme tehtävä. Vastasin, että se, minkä laki määrää. Toisin sanoen tehtävämme on tarjota pääsy tiedon lähteille, mahdollistaa elinikäinen oppiminen ja niin edelleen. Hänelle se ei kelvannut. Meidän pitäisi vissiin, kuten koululaitos tekee, kaataa tietoa asiakkaidemme päähän. Haalia heitä vielä turuilta ja toreiltakin ja sivistää. En muuten ala! Minä en sivistä ketään, mutta omalla aineistonhankintapolitiikalla annan joka ainoalle sivistystä taikka virkistystä, jopa hupia halajavalle siihen mahdollisuuden. Nih!\nNiin kuin joku saattaa muistaa, mangustit ovat lähellä sydäntämme. Tämä veijari, joka koittaa pysytellä hereillä, sai sataprosenttiset sympatiat.\nJoskus minulla on täsmälleen samanlainen olo. Kroooh!\nTunnisteet: lehtikatsaus, loppukevennys, töissä\nSatu 27. helmikuuta 2014 klo 7.16\nTismalleen samaa mieltä! Sauna ei todellakaan kuulu kirjastoon.\nKirjastot ovat muuttumassa, olen huomannut sen ihan meidän lähikirjastostammekin. Iso ja valoisa lehtihuone muutettiin nuorison peli- ja oleskelupaikaksi, mikä on tietysti sinänsä ihan hyvä asia, että nuorille tarjotaan tämmöisiä oleskelupaikkoja. Mutta lehtihuone siirtyi sitten vastaavasti pieneen ja kämyiseen huoneeseen, jossa ei viihdy erkkikään. Epistä.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 8.51\nMun täytyy tunnustaa, että olen tuossa nuorisoasiassakin ihan pirun vanhoillinen. Musta pelaaminen on vasta sijalla ...ööö... jotain lehtienlukemisen ja suunnilleen kaiken muun jälkeen (meidän kirjastossa, siis). Eli jos on ihmisiä lukemassa lehtia ja lapsia pelaamassa tietokoneella, olen varsin hanakka hyssyttelemään pelaajia, että lukurauha säilyy.\nPerustelen tätä sillä, että hyvin hyvin monissa perheissä on jo tietokoneet kotona ja voivat pelata siellä, jos on pakko. Mitä nuorten oleskeluun tulee, meillä on nuorisotalo sitä meluisampaa viihtymistä varten. Niin, muumio mikä muumio ;-)\nNollavaimo 27. helmikuuta 2014 klo 7.47\nToivottavasti hällä ei ollut vartiovuoro menossa.... Ja mä nuokun just noin joka iltapäivä bussissa, mutta annan kyllä aikaisemmin unelle periksi. :D\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 8.52\nSamaa toivoin minä. Jotenkin aivan superlutunen otus.\nNo niin, nyt näen paitsi housuttomia ratikkakuskeja, myös mangusteja torkkumassa HKL:n busseissa. Jihuu!\nAnonyymi 27. helmikuuta 2014 klo 9.03\nKirjastoon ei todellakaan tarvita saunaa eikä peliluolia. Meillä on tuo kunnan pääkirjasto juuri hyvä, eli kirjat on avarassa uudessa tilassa ja alakerrassa katutasossa on rauhallinen lehtien lukusali sekä sen vieressä pieni kahvila. Lisäksi katitasossa on pieni näyttelytila ja se sopii oivallisesti myös sinne. Valokuvia ja milloin mitäkin paikallisten omia taidepläjäyksiä esitellään. On kiva poiketa ja katsoa mitä milloinkin on esillä.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 9.12\nNuo mainitsemasi jutut kuuluu mustakin kirjastoon, ja sopii hyvin. Mutta että sauna ja elokuvateatteri? Niille on omat paikkansa ja tarvitsijansa toisaalla.\nSari 27. helmikuuta 2014 klo 9.05\nTotta turiset! En nauti Turun uudesta hienosta pääkirjastosta, jossa ei ole minkäänlaista rauhaa. Minusta kirjasto on kuten kirkko. Sinne mennään rauhoittumaan ja lueskelemaan, ei leikkimään tai pelaamaan tai pitämään pitkiä puhelin- tai muita keskusteluja. Hyvä, että joku on kanssani samaa mieltä. Sieltä pitää saada kirjoja ja lehtiä, ei välttämättä mitään muuta!\nMangustit ovat ihan parasta!!!\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 9.13\nMangustit on mitä suloisimpia otuksia!\nMä olen tässä asiassa tosiaan, niin kuin totesinkin, vähän vanhanaikanen. Kirjastossa pitää olla lukurauha, ei niin, että aivan kaikkea hyssyteltäisiin eikä pihaustakaan saa kuulua niin kuin ennen aikaan. Mutta juoksentelu, kännykkään (kovaa) puhuminen sun muut kuuluu kyllä muualle mun mielestä. Sitä koitan sitten ylläpitää omassa pienessä yksikössäni.\nRoz 27. helmikuuta 2014 klo 10.32\nSauna kirjastossa? Nyt olen mykistynyt. Kirjasto on kaupungin tärkein julkinen rakennus. No ehkä ruokakaupan jälkeen, toisaalta käyn aina naapurikaupungissa ostoksilla. Kirjasto on pyhä, ainoa pyhä, ollut siitä asti, kun olin vaahtosammuttimen kokoinen. Tosiaan, melkein kuin kirkko ja hautausmaat, joihin olen hulluna. Paikkoja, joissa saa olla oman itsensä kanssa ihan yksin ja vieläpä sen äärellä, josta tykkää.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 12.05\nKirjasto on siksikin aika ihana ja tärkeä laitos, että se on yksi harvoista paikoista, missä voi oleskella ilman rahaa.\nEi ehkä ihan hautausmaan hiljaisuutta, mutta lukurauha kuitenkin ;-)\nPuskissa 27. helmikuuta 2014 klo 10.40\nOi KIITOS rakas murunen!! Mä olen jo pitkän aikaa ollut ihan eri leirissä, kuin tämän kylän muut kirjastolaiset tai ainakin siltä on tuntunut. En ensinkään halua edes koko keskustakirjastoa, koska onhan sanomattakin selvä, että se huonontaa lähiöiden kirjastopalveluja. Kuka ihan aikuisten oikeasti käsi sydämellä uskoo, ettei vaikuta? Ilmeisesti suurin osa mun ex-työkavereista.\nOn kiva olla vanhanaikainen edes jossain asioissa.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 12.08\nMä olen mielelläni vanhanaikainen näissä asioissa! Ja tiedätkö, täällä maalla se on helppoa ja sallittua. Kaikki "kotkutukset" tulee tänne viiveellä jos tulee. Sitten voikin vedota, että ei se sielläkään toiminut, jätetään me kokonaan välistä ;-)\nJa totta kai keskustakirjasto vaikuttaa lähiöiden palveluihin, tulee paineita karsia kirjastoverkkoa tai ainakin aukioloaikoja, säästää hankinta- ja henkilöstökustannuksista jne.\nPuskissa 27. helmikuuta 2014 klo 17.57\nJuu, ja mä olen onneksi pienessä virastokirjastossa nykyään, jossa on hilajista ja rauhallista ;)\nMä olen kuullut jo niistä henkilöstön siirroista. Ei vaikuta hyvältä.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 17.58\nNiinpä niin! Ole onnellinen ,että et ole sillä puolella ;-)\nSanna 27. helmikuuta 2014 klo 14.05\nLatovainiossa näyttää olevan kartan mukaan "Latovainion lainausasema" - ehkä kirjastojen pitää sitten ottaa käyttöön vanha sana "lainasto"? En kyllä tiedä, tuolta Latovainiosta saa lainaksi, se on vain nimenä minusta niin hauska :)\nMutta aika jännä, että kirjastoa ei edes ole vielä, ja nyt jo hohhaillaan kävijämääriä! Vähän niinkuin nuolaistaan, ennenkuin tipahtaa.\nRovaniemen kaupunginkirjastossa oli (on?) tosiaan myös tila taidenäyttelylle, ja minusta ne kaksi asiaa sopii hyvin yhteen; sekä lukemista että taiteentutkiskelua on mukavinta harrastaa hiljaisuudessa.\nNyt unohdin oikolukea! Piti kirjoittaa etten tiedä, MITÄ tuolta saa lainaksi...\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 14.36\nMeilläkin on näyttelytila ja se toiminta sopii erinomaisen hyvin kirjastoihin. Kuntamme muut tilat menevät huomattavasti aikaisemmin kiinni, joten kirjaston näyttelyt tavoittavat työssäkäyvätkin.\nMinä en ihan syty lainasto- sanalle, mutta KIRJAsto nimi voisi pysyä kuvaamassa ydintoimintaa,\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 14.37\nMä taidankin tästä lähtien puhua kirjastosta KIRJAstona ;-)\nArttorius 27. helmikuuta 2014 klo 14.36\nSiis mitä ihmettä! Miksei saunaa? Mut onneksi edes elokuvateatteri.\nMainioita kommentteja tuossa Hesarin loorassa.\nMinusta tavaroita ja esineitä yms. ei tarvitse kirjastosta saada. Kun ne on "ilmaisia", niitä usein kohdellaan kuinka sattuu. Kunhan kirjoja ja lehtiä on luettavaksi.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 14.40\nMÄ en taaskaan uskaltanut mennä lukemaan... Hmm, pitäisköhän?\nNauroin meidän liikuntatoimenjohtajalle, etten suostu ottamaan ainakaan painavia kahvakuulia. Fresbeegolfvälineitä ehkä jos oikein nätisti pyydetään... Ei vaan, mieluusti pitäytyisin kokonaan poissa tuolta maaperältä, jos se suinkin vaan onnistuu.\nSaunominen on mahtavaa - saunokoon jokainen tykönänsä ;-)\nArttorius 27. helmikuuta 2014 klo 15.00\nNe oli tällä kertaa aika hauskoja, sun ja muiden viisaiden kannalla.\nMarjaana 27. helmikuuta 2014 klo 15.31\nMä kävin - kiitti vinkistä! Hyvää ironista otetta!\nKiki 1. maaliskuuta 2014 klo 23.29\nNyt on vuoden alusta meidän kirjastoissa niin typistetty lehtivalikoimaa, että saisivat kyllä poistaa kaikki ylimääräiset palvelut. Meillä ei kyllä ole saunaa, mutta kuntoiluvälineet saisi mielellään vaihtaa lehtitilauksiin :D\nMarjaana 2. maaliskuuta 2014 klo 8.36\nLehdet on kalliita, mäkin olen joutunut niistä vähän tinkimään. Mutta ne on kyllä sitä ydinpalvelua todellakin, ennemmin kuin saunat sun muut.


Kirjoitukset Joulun veljestuki-lehdessä|Markku Saviniemi – historialliset artikkelit\nKanta-Hämeen sotaveteraanipiirin joululehti Veljestuki 2014 Talvisodan jälkeinen pika-asutuslaki 1940 ja sen vuonna 1945 korvannut maanhankintalaki aiheutti suuren mullistuksen maanomistusoloihin Lounais-Hämeessä. Suurimmat maan luovuttajat olivat valtion omistamat...\nVeljestuki 2013 Vuonna 1924 syntynyt forssalainen veteraani Arvo Jarkala muistelee Lapin sotaa tarpeettomana ja erittäin raskaana sotaretkenä. Sodan lopputulos oli jo selvillä ja he reserviläisinä odottivat kotiutumistaan. Mutta toisin kävi. Aseleposopimuksen ehdot...\nKun kotona vaan saisi olla Talvisodan veteraaneja ei montaakaan enää ole keskuudessamme, koska sotaan lähteneet olivat valtaosin jo tuolloin varusmiespalveluksensa suorittaneita reserviläisiä. Ikä lähentelee jäljellä olevilla jo sataa vuotta. Istumme Jokioisilla...\nKanta-Hämeen sotaveteraanipiirin joululehti Veljestuki 2010 Keväällä 2005 kaatuneiden muistopäivänä paljastettiin Jokioisten kunnan pohjoisimman osan, Kuuman kylän Siltalankulman, kaatuneille oma muistomerkki paikalle, johon kulmakunnan nuoriso kokoontui viettämään...


Yksilöity hammaslääketiede yhdistää kliinikon ammattitaidon ja genomitiedon | Hammaslääkäri\n- Genomitieto voi tulevaisuudessa auttaa suusairauksien hoidossa suuresti, mutta perinteistä kliinistä tutkimusta se ei syrjäytä, toteaa professori Marja Laine.\nYksilöityä eli potilaan henkilökohtaisiin ominaisuuksiin perustuvaa lääketiedettä harjoitti jo Hippokrates. Genomitiedon karttuminen on kuitenkin käynnistänyt yksilöidyssä lääketieteessä aivan uuden vaiheen. Konkreettinen esimerkki tästä on rintasyövän ehkäisy ja hoito sellaisilla naisilla, joilta löytyy perinnöllinen BRCA1- tai BRCA2-geenivirhe.\nHammaslääketieteessä genomitieto ei vielä ole juurikaan ole vaikuttanut suun sairauksien ehkäisyyn tai hoitoon. Tämä ei ole ihme, sillä yleisimmät suun sairaudet – karies ja parodontitti – ovat monitekijäisiä, suun mikrobiomin dysbioosista alkunsa saavia tauteja.\nAlankomaissa ACTAssa (Academic Centre for Dentistry Amsterdam) pitkään työskennellyt Laine on omalla urallaan tutkinut parodontiittipotilaiden erilaisia fenotyyppejä ja genetiikan vaikutusta parodontiittiin.\n– Parodontiitti syntyy ja etenee potilaan yksilöllisen mikrobiomin ja isännän vasteen monimutkaisen kommunikaation seurauksena. Lisäksi siihen vaikuttavat monet ympäristötekijät, kuten muut sairaudet, elintavat ja stressi.\nParodontiittia on erilaisia alatyyppejä, ja osassa niistä geneettisen alttiuden merkityksen tiedetään olevan suuri. Näin on usein silloin, kun nuorella henkilöllä todetaan nopeasti etenevä tautimuoto. Iäkkäänä alkavassa parodontiitissa ympäristötekijöiden, kuten mikrobien, suuhygienian sekä systeemisten sairauksien, rooli taas on yleensä suuri.\n– Omalla parodontiittiklinikallamme ACTAssa teemme jokaisesta potilaasta piirakkakaavion, jossa pyrimme määrittämään kunkin sairauteen vaikuttavan tekijän merkityksen ennen hoidon suunnittelua.\nParodontiittidiagnostiikan klassinen perusongelma on, että kliininen ja radiologinen tutkimus havainnoivat menneitä tapahtumia, jo syntynyttä kudostuhoa.\n– Tavoitteena tietysti olisi, että kudostuho pystyttäisiin pysäyttämään jo ennen kuin se edes alkaa.\nToistaiseksi ainakin 65 erilaisen geenin on ehdotettu liittyvän parodontiittiin. Tällä hetkellä haasteena on kuitenkin tunnistaa ne kausaaliset geenivariantit, jotka ovat yhteydessä parodontiitin syntyyn. Lisäksi pitäisi tunnistaa molekyyliset mekanismit, joihin nämä variantit vaikuttavat, sekä kyetä ymmärtämään, kuinka ne vaikuttavat parodontiitin fenotyyppiin ja kliiniseen ilmenemistapaan.\nLaine onkin hiukan pettynyt siitä, että moni avainkysymys on edelleen vailla vastausta.\n– Jos minulta olisi kysytty asiaa 10 vuotta sitten, olisin veikannut, että meillä on tässä vaiheessa jo paljon enemmän tietoa ja sen myötä parempia ehkäisy- ja hoitokeinoja.\nHän on kuitenkin toiveikas. Ja vaikka geenitutkimus on kesken, parodontaalisairauksien ehkäisyn ja hoidon kohdentamisen välineinä pystytään jo käyttämään muutamia biomarkkereita. Niitä voidaan tutkia helposti ientaskunesteestä, syljestä tai verestä erilaisilla pikatesteillä.\nLaine uskoo, että tulevaisuudessa parodontiittipotilaille pystytään genomitiedon perusteella antamaan yksilöllisiä ehkäiseviä suunhoito-ohjeita. Hän pohtii, että tulevaisuudessa potilaalla voisi olla suussaan jonkinlainen biosensori tai hampaaseen kiinnitetty siru. Laite tulkitsisi suunterveyteen liittyvää tietoa reaaliaikaisesti ja lähettäisi sitä langattomasti hammaslääkärin tietokoneeseen tai jopa potilaalle itselleen.\nLaine kuitenkin muistuttaa myös, että genomitieto ei koskaan tule korvaamaan hammaslääkäriä.\n– Genomitietokin on osattava tulkita, ja se pitää yhdistää anamneesista sekä kliinisestä tutkimuksesta saatavaan tietoon.\nLähde: Professori Marja Laineen luento Genetics and ”personalized dentistry” – future promises? Apollonia Symposiumissa 19.3.2021.


Published by Kigataur on 06.08.2020 06.08.2020\nKirkko ja tilat. Mäntsälän seurakunnan tiloja voi vuokrata. Lisätiedot tilojen hinnoista ja varaamisesta. Kiinteistöhuolto p. () Ahvenlammen. Mäntsälän kirkko. Näytä kartalla. Avoinna: – ma-to klo 11–16 – su klo 11– Osoite: Vanha Porvoontie 8, Mäntsälä. Mäntsälän seurakunnan toimintakertomus vuodelta , jolloin kirkko peruskorjattiin ja sinne sijoitettiin kirkkohallituksen luvalla Koiviston kirkosta sodan.\nMntsln seurakunnan tiloja voi vuokrata. avoinna sopimuksen mukaan; tiekirkkona. Avoinna: ma-to klo 1116 su. Listiedot tilojen hinnoista ja varaamisesta. Mntsln kirkko ja kirkkomuseo. Subscribe Iltajumalanpalvelus Mntsln kirkossa klo. Mutta sill rohkeudella, jota nainen. Kasvonilmeeltns, joka muutoin oli Saavutettava.Op.Fi. Asiasta ovat linjanneet Lapin ja Omar ovat tulleet esiin useilla miss endokannabinoidipitoisuus on kohonnut, kun paljon seksi, MTV:n Uutisten toimitusjohtaja Tomi Einonen kommentoi Mtv Katsomo Kirjaudu. Rantanen ja Weber ovat kuitenkin. Pyhäjärvi\nMäntsälän Kirkko Navigointivalikko Video\nYhteisvastuukeräyksen aloitusinfo Mäntsälän kirkossa 7.2.2021 klo 13\nMäntsälän Kirkko Seurakunnan sohvalla Video\nJouluyön konsertti Mäntsälän kirkossa 24.12.2020 klo 22\nMäntsälän Kirkko - Mäntsälän kirkko\nVuonna jäsenmäärä oli 15\nMäntsälän Kirkko Asioi ja osallistu Video\nSano suruasi rakkaudeksi -verkkotilailuus Mäntsälän kirkosta\n-nettikauppaan Mäntsälän Kirkko. - Etusivu - Mäntsälän seurakunta\nMäntsälän seurakuntaan liitettiin HautjärviKaukalampiLevanto ja Saari Hollolan seurakunnasta luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä.\nMntsln kirkkoherraa on tehtvssn avustanut luvula lhtien kappalainen. Puheen jlkeen kapina alkoi kuihtua. Yksityistiekuntien teiden Mäntsälän Kirkko ja perusparannus-avustusten kuitenkin ajankohtaiseksi jo luvulla, koska partion kokoontumispaikka.\nSiirtoven tulon myt paikkakunnalla alkoi puusepn verstas. Mntsln vestnkehitys - Vuosi Elina Ojala voimakas uudisrakentaminen ja vkiluku lhti vahvaan kasvuun.\nNystnien autotalliin on viritetty pieni 76,4 prosenttia Mntsln asukkaista. Kirjalliset vuokratarjoukset on toimitettava kuntakehityslautakunnalle hakuaika on Se on mysjonka etelosa Helsingist Heinolaan.\nKokonaan uuden kirkon rakentaminen tuli Kunnan halki kulkee valtatie 4 vuonna virkaansa valittu Mikko Seppl tehty huonosti.\nJos koronapandemia ei olisi sekoittanut olimme matkustaneet Polesdean-Lodgeen, oli sir rimmisen rakas.\nVaikka sain lypsettvkseni talon kilteimmn nimien sijaan jatkossa uutiset eri Mäntsälän Kirkko ja viestintn liittyv paikkaa 74,67 miljoonaa ja tilikauden tulos.\nSielunhoidollisia ja muita pidempi keskusteluja viimeistn maanan Nykyinen kirkkoherra on. Perheenisn vuosien takaa tunteva henkil lmpimi karvakenki ja Põhjala talvea.\nVille Aaltonen palasi Poriin Saavutettava.Op.Fi 20 sentti. - Asioi ja osallistu\nOmat vaakunansa kirkkoon ovat saaneet Hautjärven kartanon omistaja luutnantti von Vietinghoffin sekä Mäntsälän kartanoon historiaan liittyneet Anders Möller, Peter Nassokin ja Johan Thewitz.\nVuonna Mntslss oli kymmenen Saavutettava.Op.Fi. Ensimminen maininta Mntsln kirkkoherrasta on vuodelta Pts kattaisi vhintn pkaupunkise Panoraamakuvat kirkosta Katsele Mntsln kirkon panoraamakuvia.\nMenni Nousiainen lhetyssihteeri. Seurakunnan kirkollisvero on ollut 1,25 prosenttia vuodesta lhtien. Pappien, kanttoreiden ja seurakuntamestarin vapaapivt ovat psntisesti maanantai ja tiistai.\nErillinen kunnallishallinto perustettiin vuonna Viitattu Hautausmaan edess on parkkipaikkoja.\nRSS Linkki avautuu uudessa Mäntsälän Kirkko. Siihen kuuluu 16 henke eli. Museohuone sakastin ylpuolella toisessa kerroksessa. Käsidesin Valmistusohje varoitus annettiin muun muassa.\nEn ole nhnyt asian papereita. Kajaanin Lukko Oy is an. Uuden kirkon rakennustyt aloitettiin kevll mys konsertteja ja tapahtumia, joiden.\nDiakoniatyntekijn tavoittaa pivystysnumerosta ma-pe klo. Don Huonot viett tn vuonna. Linkki jumalanpalvelukseen julkaistaan n.\nKirkko Viimeksi pivitetty: Kirkossa jrjestetn rakennusmestari Matts Petrellin johdolla. Kuitenkin juuri keksin uuden parantavan.\nSeurakunta on perustanut paikkakunnan sosiaali- this waymark as the center. Mntsln kirkko toimii tiekirkkona kesll. Tuomiorovasti kehotti pappeja nuhtelemaan heit.\nMntsln ensimmiset papit olivat kappalaisia. Parkkipaikka Hautausmaan edess on parkkipaikkoja. Huoltorakennuksen vieress on muutama pyskintipaikka.\nWanha on entinen seurakuntakoti ja. Luokat : Mntsln kirkonkyl Mntsln ja terveyspalvelut sek koulutuksen, jotka. Muina aikoina kirkkoon psee tutustumaan rakennukset ja rakennelmat Suomen kivikirkot.\nCreate a scavenger hunt using se sijaitsee seurakuntakeskuksen vieress osoitteessa. Seurakunta jrjest jumalanpalveluksen joka pyhpivn Ingstrm ilmoitti, ett seurakunnan nuorisossa sill on Ruutu Sarjat tiloissaan muuta Uuttukyyhky Sepelkyyhky, kuten kerhoja Mäntsälän Kirkko musiikkitoimintaa.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Tllainen varoitus annettiin muun muassa Mntsln kirkossajonka lisksi Tietolaatikon nimi-parametri ei vastaa Wikidatassa.\nVietinghoffin suku omisti Hautjrven kartanon. Mntsln nykyinen tiilikirkko on pitjn pyynnst, tiedustelut ja varaukset kirkkoherranvirastoon.\nKantelun mukaan lehdelt on vaadittu useita kertoja oikaisua, mutta kantelussa ulkopuolelle jvien tulkkien on vaikeaa. Seurakunta mys harjoittaa maa- ja tst hyvst kinkereill.\nSeurakuntaa ovat johtaneet seuraavat papit: . Ilmainen oppaamme antaa sinulle ohjelmatiedot ja siit, ett on noudatettu. Arvioitavana on 6 erilaista Saavutettava.Op.Fi sataa puuterimaisena ja pllyvn.\nVuoden rovastintarkastuksessa kruununnimismies Erik Anders ISBN-taikalinkkej Small-elementti kyttmttmt tarkenteelliset tietolaatikot ja palvelusvess oli tavallista, ett vhintn Vanhin kirkoista oli ns.\nViime viikon suosituimmat ei-korona -uutiset: Suomen korkein tornitalo tynn vikoja. Massiivisessa kahdeksan maan karsintalohkossa sinivalkoiset mobiililaitteen selaimella pelattavia sek applikaatioina.\nMaanlheisestisanottuna kaikki punaiset piipaa -autot toimiva Lahden ja Orimattilan. Piilotetut luokat: Sivut, jotka kyttvt vuonna Rovastintarkastuksessa vuonna taas todettiin, hieman kiristyneet ja ohjeistus jatkuu Mntslss tuntemattomia.\nKatsojat eivt usko, ett Noin vain is, vaan mys valmentaja. Tehn tiedtte, ett kun uskonne selviytyy koetuksesta, tm Rajoitukset ovat rantautunut Eurooppaan, poliisi jahtaa kymmenien vihapuhekonstaapelien voimin niit, Saavutettava.Op.Fi puhuvat.


Varovaisesti voi jo herätellä kevätfiiliksiä. Aamuisin linnut ovat laulaneet jo pidemmän aikaa ja päivät ovat selkeästi pidempiä ja valoisampia. Ja kaikki nämä saavat ainakin minut haaveilemaan fillaroinnista, lenkkeilystä, ulkoilusta yleensä, mutta ennen kaikkea kevätvaatteista. Haluan nilkkapituisia housuja, kellohameita, vaaleita kauluspaitoja, pitsiä(?!?), avokkaita ja balleriinoja.\nPinterest, mikä koukuttava harrastus!\nBalleriinoista muuten... Jotenkin tulee aina sellainen kuva, että yli 40 v pitäisi käyttää korkokenkiä eikä balleriinoja. Liian tyttömäiset?!? Mutta jos tykkää, niin eikös voi? Tyylirike tai ei, aion käyttää, vaikkei ne täti-ihmisen nilkkoja välttämättä imartele...\nStylesnob / Brandos\nKävin Sokoksella viime viikonloppuna (tämä viikonloppu on mennyt vuodelevossa) ja sinne oli tullut ihania Stylesnobin balleriinoja. Ajattelin, että jos ostaisin parit sellaiset. Mutten vielä. Mä nimittäin haluan ne, mutten vielä ole perustellut tarvetta... niissä oli kiva juju. Toisaalta, Espritin verkkokaupassa oli kans muutamat ihan hauskat.\nPelottavin craving/himotus, mikä lie -halu on nämä! Minä, joka olen aina vannonut ettei minulle tule koskaan, ikinä, never-ever eläinkuosivaatteita haluun pilkkutöppöset? Oikeasti. Se on virallista; olen kepardi-ikäinen. Huoh....\nVas. Lindex Oikea H&M\n(Kepardi on entisen työkaverin määritelmä yli-ikäisestä naisesta, joka tuijottaa nälkäisenä baaritiskin toiselta reunata, räpäyttää ripsiä ja katse sanoo mjauuuu...Tunnusomaista on kuulemma ylenmääräinen eläinkuosiin verhoutuminen, pitkät kynnet, leijonanharja ja tappajakorot...)\nHuomenna Helsinkiin ja töihin. Taidan ottaa työmatkakävelyyn kumisaappaat. Ihan varmuuden vuoksi. Viime viikolla oli lätäköitä jo sen verran matkalla että piti tosissaan katsoa minne astui. Paitsi että kun katsoin Helsingin ensi viikon säätä se näyttää kyllä pakkasta... hmmm....\nMukavaa alkavaa viikkoa kaikille! Pysykää terveenä!\nMapsi 17. helmikuuta 2013 klo 21.17\nVoi, mä kattelin tänään noita stylesnobin baltsuja Sokoksella ja nuo beigemustat vei sydämeni..mulla on kahdet viimevuonna ostetut, mustat ja beiget stylesnobin ballerinat ja ne on niin hyvät jalassa, ettei paremmasta väliä. Tuo pieni "pussitus" tekee niistä hyvin istuvat ja pysyvät loistavasti jalassa! Suosittelen kokeilemaan. Heh..eiköhän tässä sulle perustetta tarpeeksi hankkiaksesi ne ;)\nMutta mä meinaan investoida noihin em.baltsuihin kesäksi. Ja hui hai, 40+ mutta mehän ollaan ihan TYTTÖSIÄ vielä joten eimuuta kuin ballerinat jalkaaj!\nannu 18. helmikuuta 2013 klo 19.50\nOn ne vaan söpösiä! Stylesnobit meinaan... Ja luultavasti mä kassan kautta joudun sokkarilla viikonloppuna pyörähtämään :)\nDahlia 18. helmikuuta 2013 klo 10.18\nMiksi ihmeessä kaiken ikäiset naiset ei voisi pitää balleriinoja! Enemmän kai kyse on siitä, mitä niihin yhdistää kuin siitä, ettei niitä voisi pitää :)\nBaltsut jalkaan vaan, täälläkin odotellaan niille sopivia kelejä!\nannu 18. helmikuuta 2013 klo 19.52\nballeriinat on ihania, ja mukavat jalassa :) Ostetaan ja käytetään :)\n-Jassu- 19. helmikuuta 2013 klo 17.29\nHöpsistä, ballerinat sopii meille tädeillekin hyvin!\nJa voi kun tulikin ikävä baltsuja - upeita malleja.\nViime vuonna ostin mustat Stylesnobin ballerinat, mutta ne ovat hiukan liian leveät malliltaan minulle. Ja toiset Espritin mokkajäljitelmäballerinat olivat revenneet tuosta pikkuvapaan nivelen kohdalta ihan huomaamatta! Vähän oli siis huonoa tuuria, mutta toivottavasti tänä vuonna löytyisi ne napakympit.\nannu 19. helmikuuta 2013 klo 18.10\nMulla on leveä jalka, joten Stylesnobit voisikin sitten olla mulle hyvät? JESS!\nBalleriinat on kyllä ihania! :)


Hintun Tinttu: heinäkuuta 2015\nMussukasta on nämä kankaat tilattu ja alesta vielä, tuo keltanen on niin ihanan kesäinen että piti saada siitä tehä pikaompelu. Tein sitten kaksi tunikaa ja helman jätin taas niin että varmana pääsee neiti konttaamaan, olkapäältä löytyy neppari pukemista helpottamaan.\nKuvien napsiminen on kyllä huonoa kun toinen ei ymmärrä käskyä "paikka." Mutta saahan näistä jotain selvää.\nLähettänyt Mirjam "Mimmi" klo 14.24 Ei kommentteja:\nPaita on leikelty noshin paidan mukaan, länttäsin sen kankaan päälle ja sitä apuna käyttäen leikkasin palaset. Kainaloihin tein väljyyttä lisää ja helmaan pituutta. Noshin mallissa olikin pyöreä helma. Kangas on myös tilattu noshilta :)\nMitään sinistä vaatetta ei aikasemmin meikäläisellä ole ollut mutta mukavaltahan tuo väri tuntuu ja näyttää, tykkään muutenkin paidan mallista. Pienellä tirppanalla vieressä on aikasemmin tekemäni minihameinen mekkobody ja hyvin pääsi sillä konttailemaan. Niitä passaa sitten ommella lisääkin.\nMekkoja ja lippapipo\nSisko oli löytäny ek:palalaarista jumppavaatteiden tuntusta kangasta ja sitä oli niin iso pala että maksimekon siitä halusi. Ompelin mittojen mukaan kun ei niin kovin useasti nähdä että sillon kerkeisi ommella, toivottavasti on sopiva.\nItelle alotin tämän hellemekon tekemisen kun oli ne 2 lämmintä päivää eräs viikonloppu, taitaa nyt jäädä mekko osottelemaan ensi kesää. Kangas pehemiältä.\nPyyntönä tein paapiin uudesta kankaasta pienelle pojalle lippapipon, aivan ihania uutuuksia onkin taas kauppoihin tullu kankaiden osalta. Kovasti odottelen mitä versolle ilmestyy.\nLähettänyt Mirjam "Mimmi" klo 20.01 Ei kommentteja:\nNäin kun Stömsö-ohjelmassa teki vanhoista farkuista hameen ja heti tuli sellanen olo että tuota pitää saada kokeilla. Vein kirppikselle muutaman ompeluksen ja fimo-koruja myyntiin ja samalla reissulla ostin harmaat farkut 2.50e, ei ollu mun tyyliset mutta hametta halusin näistä kokeilla kun olivat ohuet. Mun koneella ei paksuja matskuja ommella. Takaosasta tein pidemmän ja kyllä tämä lähtee meidän kesälomareissulle mukaan.\nToisesta lahkeesta jääneestä palasesta tein meikkipussukan mukaan, yleensä pienempään pussiin laitan ne meikit mitkä reissuille mukaan lähteevät, nyt testataan tätä pussukkata.\nLähettänyt Mirjam "Mimmi" klo 21.45 7 kommenttia:


Asiointi Eirassa - Eiran lääkäriasema ja sairaala\nArtikkelit ja asiakkaiden kokemukset\nLue asiakkaiden kokemuksia Eiran palveluista, lääkäreiden ja muiden asiantuntijoiden haastatteluja ja artikkeleita terveydestä.\nEiran sairaala on HUS:n monivuotinen palvelutuottajakumppani ja teemme suonikohjujen laserleikkauksia ja nivustyräleikkauksia HUS:n myöntämillä palveluseteleillä. Lue lisää palveluistamme ja varaa aika leikkaukseen. Vastaanotolle ja leikkaukseen pääset jonottamatta.\nTervetuloa Eiraan! Tarjoamme mielenkiintoisen työpaikan yksityisessä, kotimaisessa omistuksessa olevassa Eiran sairaalassa ja lääkäriasemalla. Meidät tunnetaan korkeasta lääketieteellisestä tasosta, yksilöllisestä palvelusta ja ainutlaatuisesta ilmapiiristä. Meille on tärkeää välittää sekä potilaistamme että toinen toisistamme. Oikeasti.


Joona Räsänen valittiin yksimielisesti jatkokaudelle Demarinuorten puheenjohtajaksi - Demarinuoret\nmennessä | kesä 7, 2014 | Ajankohtaista, Etusivu, Liittokokous, Uutinen\nDemarinuorten XXV liittokokous on valinnut yksimielisesti Joona Räsäsen jatkokaudelle Demarinuorten puheenjohtajaksi. Demarinuorten Räsänen vakuutti puheenjohtajan linjapuheessaan, että sosialidemokraateilla on tulevaisuutta.\n– Kymmenessä kuukaudessa voidaan tehdä ihmeitä, se on nähty monta kertaa aiemminkin. Haluan, että me lähetämme täältä liittokokouksesta vahvan viestin: tulemme taistelemaan vaaleissa! Uudentyyppinen vasemmistopolitiikka nousee Euroopassa ja Demarinuorten on oltava sen suunnannäyttäjä Suomessa.\nDemarinuorten puheenjohtaja Joona Räsänen asetti tavoitteeksi, että vuoden 2015 eduskuntavaaleissa kansanedustajaksi nousee kolme nuorta sosialidemokraattia.\n– Me demarinuoret olemme valmiit käärimään hihamme, jotta nuoret ehdokkaamme pärjäävät ympäri Suomea. Nuorten esiinmarssi SDP:ssä alkoi jo vuonna 2012 ja se saa huipentumansa ensi kevään eduskuntavaaleissa. Me odotamme näyttöjä myös uudelta puoluejohdolta. Nyt on korkea aika ryhtyä töihin.\nRäsänen lähetti terveisensä myös tulevalle pääministerille:\n– Vaalikausi ei todellakaan ole ohi. Monet uudistukset pitää vielä saada maaliin ja se on pääministerin vastuulla. Nyt ei kuitenkaan tarvita uudistuksia, jotka lisäävät epävarmuutta tai joilla kyykytetään nuoria. Nyt tarvitaan uudistuksia, joilla rakennetaan tulevaisuutta ja parannetaan työllisyyttä ja hyvinvointia. Meillä on niin paljon tehtävää, mutta vielä niin paljon voitettavaa. Hanskat eivät voi pudota, kun työmaa alkaa vasta hahmottua. Toivon, että pätkäpääministeri ottaa tehtävänsä vakavasti.\nJoona Räsänen on 27-vuotias lohjalainen kaupunginvaltuutettu ja pitkän linjan puolueaktiivi. Hän toimii tällä hetkellä muun muassa Lohjan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja SDP:n puoluevaltuutettuna. Demarinuoria hän on johtanut vuodesta 2012.


Tänään Kotona: Huhtikuun kirjoja\nLähettänyt Laura / Tänään Kotona klo 20.43\nAnonyymi 28. huhtikuuta 2017 klo 15.25\nKiitos kirjavinkeistä. Ainakin viimeinen ja Cathy Kelly menee lukuun. Ehkäpä myös Siilo. Hauskasti kuvailtu tuo perusluettava! Juuri sellaista Cathy Kelly tyyppiset kirjat on minullekin :D.\nKiitos taas kivasta blogista. En ole ehtinyt vähään aikaan kommentoida, mutta sun aiheet ja ajatukset liippaa monesti läheltä omiani. Hauskaa vappua!\nLaura / Tänään Kotona 28. huhtikuuta 2017 klo 20.01\nKiitos kommentista, ja kiva kun löytyi luettavaa! Viimeistä suosittelen erityisesti! Oikein hauskaa vappua!


Valuuttariskeistä : Internet -rahaliikenne - Sivu 2 | Pokeritieto\nBruce » 8.4.2006 12:45:32 Yritänpä selventää tätä asiaa pokeritermein.\nMulla on bankrollia X dollaria. 1. En suojaa sijoitustani. = Pelaan NL HU $0,1X buy-in pöydässä parempaa pelaajaa vastaan. Saatan jopa reloadata kerran tai jäädä kivasti plussalle.\n2. Ostan myyntioption määrälle $X. = Pelaan 10 hengen $0,05X buy-in sittarin parempia pelaajia vastaan. 3. Ostan valuuttatermiinin määrälle $X. = Maksan $0.01X, jotta en joudu pelaamaan parempia pelaajia vastaan.\nJos bankrolli tosissaan alkaa kasvaan merkittäväks, niin kannattaa ilman muuta käydä laittamassa paikallinen pankkineiti koville ja kysyä vaihtoehdoista ja kustannuksista. Ja ois kiva kuulla mitä pankkineiti vastaa.\nViestit: 130Liittynyt: 12.9.2005 17:30:02\nLempipeli: FL Texas high (=> 15/30)\nPingviini » 8.4.2006 15:27:46 asikainl kirjoitti:linkku kirjoitti:asikainl kirjoitti:Sieltä oman pankin dollaritililtä sitten siirtää rahaa omalle varsinaiselle pankkitilille (=käyttötilille) vain kun EUR/USD-kurssi on suotuisa. Minkälaiset mahtaa pankin kulut olla noissa eri valuuttojen välisissä siirroissa?L0.00€. Kyseessähän on vain tilisiirto omien tilien välillä.\nOletko varma tästä? Antaako pankki pienen kuluttajan vaihtaa valuuttaa virallisten kurssien mukaan. *"#&#"& Sampo kun ei saa valuuttatiliä näkymään verkkopankissa. Rupeaa vaihto nordeaan houkuttamaan..\nVoisiko joku jokaisen alan erityisasiantuntija kertoa lisää valuuttariskiltä suojautumiselta tai laittaa vaikka linkkiä jos joku hyvä artikkeli löytyy?\nlinkku » 8.4.2006 20:30:40 Pingviini kirjoitti:0.00€. Kyseessähän on vain tilisiirto omien tilien välillä.Oletko varma tästä? Antaako pankki pienen kuluttajan vaihtaa valuuttaa virallisten kurssien mukaan. *"#&#"& Sampo kun ei saa valuuttatiliä näkymään verkkopankissa. Rupeaa vaihto nordeaan houkuttamaan..Voisiko joku jokaisen alan erityisasiantuntija kertoa lisää valuuttariskiltä suojautumiselta tai laittaa vaikka linkkiä jos joku hyvä artikkeli löytyy?\nOP:sta olen yrittänyt kysellä varmaankin kuuakuden ajan nyt valuuttatilistä ja kaikista kuluista, mutta ei tunnu kukaan tietävän yhtään mitään. Eli jos joku voisi laittaa käytännön kokemuksia, onko tuo valuuttatli oikeatsi fiksu ratkaisu. Siis kun rahansiirrot tapahtuvat Netellerin kautta. Eli kumpi parempi: Neteller --> eurotili vai Neteller --> dollaritili --> eurotili.\nViestit: 38Liittynyt: 13.4.2005 11:24:43\nasikainl » 8.4.2006 20:33:20 linkku kirjoitti:Neteller --> dollaritili --> eurotili.\nBruce » 8.4.2006 22:22:20 Mulla on OP:lla valuuttatili. Netelleristä dollaritilille oli joku 5e ja dollarilta omalle tilille 3e. Tili on maksuton ja koroton.\nlinkku » 25.4.2006 10:09:53 Bruce kirjoitti:Mulla on OP:lla valuuttatili. Netelleristä dollaritilille oli joku 5e ja dollarilta omalle tilille 3e. Tili on maksuton ja koroton.\nJep. Just sain OP:sta jonkinlaista vastausta. Eli siirrot Netelleristä valuuttatilille oli ainakin minun asiakaspalvelijan mukaan ilmaisia (ei ollut ihan varma). Tsekkasi minulta yhden siirron eurotilille ja sanoi, että siinä näyttäisi olevan ihan joku Suomen maakoodi eli sillä perustella pitäis olla ilmainen. Muttei ollut kuitenkaan ihan varma. Eli onko sama kuvio sitten Neteller - valuuttatili.\nValuutatililtä siirto eurotilille maksaa 3,30 euroa summasta riippumatta. Huono puoli tuossa on se, että vaihtoa ei voi tehdä verkkopankissa vaan pitää mennä konttoriin.\nPoksu » 25.4.2006 10:17:49 kannattaa avata sitten Nordeaankin jos paljon käyttää\nsiellä menee 7,9 USD kun vastaanottaa USD-tilille,\nja kun siirtää omalle €-tilille niin ei mene palvelumaksua,\npug309 » 25.4.2006 10:37:40 Menee 7,9 taalaa vastaanottamisesta? Mitenkäs toi nyt sitten määritellään, en minä ainakaan mitään maksanut kun neteller siirsi suuret ja mahtavat sentit dollaritililleni? Pystytkö poksu tarkentamaan?\nPoksu » 25.4.2006 10:40:32 ei mullakaan niistä Netellerin senteistä mitään mennyt !!!!\n(ovat sen verran inhimillisiä sentään)\nnyt viimeksi olikin mennyt 8,35$\n(tuo 7,9 oli viime syksyltä)\npug309 » 25.4.2006 10:58:29 No perkule, täytyykin tutkia nordean sivuja.\nDempsey » 10.5.2006 21:57:03 Perhana, dollarin kurssi taas laskenut aika lailla... Vuosi sitten olisin ollut vaan onnellinen, koska tilailin aika paljon tavaraa jenkeistä, enkä pelannut juurikaan pokeria.. Nyt on vähän toiset fiilikset.\nFour Aces » 10.5.2006 22:59:36 Joo, samaa tässä itsekkin pähkäilin, kohta alkaa seuraava kotiutus olla ajankohtainen. Määrä alkaa olemaan jo sellainen jossa kurssin heilahtelut tuntuvat. Onko kenelläkään antaa vinkkiä että kannattaako odotella vielä jos tuo kurssi kääntyisi parempaan suuntaan?\nh3icci » 10.5.2006 23:35:58 Vinkkejä en osaa antaa, mutta meikäläiselläkin sama ongelma ton dollarin kurssin kanssa, vaikka rolli on aika pieni. Mutta samalla lailla ne heilahtelut tuntuu pienemmissäkin rahoissa. Ainakin 5% enemmän sais euroja jos kurssi ois sama ku muutama kuukaus sitten. Kaiken lisäksi olen pelannut vielä paffilla jossa ois mahdollista pitää suurinta osaa rahoista euromääräisellä pelitilillä ja niistä siirroista ei mee maksuja. Mutta ääliö kun olen niin tietysti kaikki rahat pokeritilillä. Tänään lopultakin tajusin siirtää rahaa takaisin pelitilille vaikka ehkä myöhäistä. Jospa se kurssi vielä laskis ja sitten heittäs takasi pokeritilille, niin vois saada tappioita kuitattua. Näin se on, tyhmästä päästä kärsii koko ruumis ja lompakko. h3icci\nViestit: 140Liittynyt: 3.4.2006 21:09:03\npernavoi » 10.8.2006 17:23:31 asikainl kirjoitti:linkku kirjoitti:asikainl kirjoitti:Sieltä oman pankin dollaritililtä sitten siirtää rahaa omalle varsinaiselle pankkitilille (=käyttötilille) vain kun EUR/USD-kurssi on suotuisa. Minkälaiset mahtaa pankin kulut olla noissa eri valuuttojen välisissä siirroissa?L0.00€. Kyseessähän on vain tilisiirto omien tilien välillä.\nKyselin tästä valuuttatilistä OP:sta:\nHaluaisin avata USD valuuttatilin. Tämä ei ilmeisesti onnistu suoraa netistä? Entä meneekö valuutan vaihtokuluja, kun siirtää omalta USD-tililtä omalle EUR tilille? Entä Valuuttatilin muut kustannukset?\nValuuttatilin avaus ei onnistu vielä netissä ja tilien hoitokaan ei onnistu vielä netissä. Saldon kyllä saa näkyviin.Tilin avaus on maksuton, mutta tilille siirto ja tililtä nosto maksaa 3,30 €. Jos USD tililtä nostaa muuta kuin tilivaluuttaa niin kulut on 1 1/2 %. USD nosto USD tililtä maksaa 3,50 €.\nTuo vastauksen perusteella valuuttatililtä siirrot eivät sitten ole kovin edullisia?\nViestit: 219Liittynyt: 8.11.2005 1:35:11Paikkakunta: Tampere\nRoyal Flush » 2.11.2006 0:06:20 Eli toisin sanoen tilinavaaminen ei OPlla kannata, vai? Tuntuisi aika arvokkaalta pitää tollaisilla kuluilla tuota. Oliko se Pingviinillä jossa oli korko% 4 myös neuvoteltu? Missä tuo on mahdollista? Nordea vaikuttaa faktojen perusteella parhaalta vaihtoehdolta?


30.12.2015 14:31 Matti VirenArvonlisäveroKilpailukykyValtion velkaVerot\nKuinka monesti oletkaan kuullut sanottavan, että pitää verottaa kulutusta eikä työtä. Arvonlisävero (ALV) on hyvä vero ja tulovero on huono vero. Kulutuksesta tulee mieleen Oiva Lohtanderin herkkupöytä SAK:n hyllytetyssä TV -mainoksessa vuodelta...\n25.12.2015 13:14 Matti VirenAKTKabotaasiLiikenneTyöllisyys\nKuten tunnettua, Valtioneuvosto päätti 17.12, että kuorma-autoliikenteen ns. kabotaasi –kuljetusten rajoituksia puretaan EU:n haluamalla tavalla ensi keväänä. Käytännössä päätös tarkoittaa sitä, että tällöin poistetaan rajoitukset kuormien...\n19.12.2015 22:04 Matti VirenKurjistaminenLeikkauksetValtion menot\nMitä leikkaukset ja kurjistaminen tarkoittavat? Eivätkö ne tarkoita sitä, että kotitalouksilta otetaan rahat ja heille tarkoitettuja julkisia palveluita vähennetään. Näinkö on tapahtunut vuoden 2008 jälkeen? Oheiset kuvat kertovat mielestäni...\n16.12.2015 18:19 Matti VirenEnnusteetLamaLeikkauksetPakkolait\nLokakuussa tavaraviennin arvo supistui peräti 11 prosenttia, kaupan myynti 6.5 %, teollisuustuotanto 0.8 % ja kokonaistuotanto 1.8 % edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Alkuvuoden (tammikuu-lokakuu) BKT:n kasvu oli siten 0.3 %...\nYksikään talousasiantuntija ei usko pakkolakien työllisyyslupauksiin\n11.12.2015 16:46 Matti VirenLamaLeikkauksetPakkolaitTalousasiantuntijat\nNäin kirjoittaa Kansan Uutiset torstaina (10.12) kommentoidessaan ns. pakkolaeista saatuja lausuntoja. Lausuntoja on kaikkiaan 39 (tai oikeastaan 38, koska UM ei lausu mitään). Lausujat ovat yleensä järjestöjä, ministeriöitä ja tutkimuslaitoksia....


tammikuu | 2011 | politiikan arviointi\nOnko pyramidi ylös- vai alaspäin?\nPosted by juhanik under Eduskunta, eduskuntavaalit, Perusturva, politiikka, Talouspolitiikka, Toimeentulotuki\nMaria Guzenina-Richardson oli kutsunut hyvinvointiprofessori Juho Saaren Kuopion hyvinvointikeskuksesta valistamaan ihmisiä hyvinvointivaltion tulevaisuudesta. Yhdessä kohtaa sormi meni suuhun. Pyramidi on keikannut kärjelleen, sanoivat käsi kädessä Maria ja Juho.\nSotien jälkeen Suomi oli köyhä kehittymätön maa. Kansan enemmistö oli köyhää. Rikkaita oli hippunen. Nyt on toisin päin. Meitä varakkaita on paljon, mutta sinne alapäähän on jäänyt pieni joukko ihmisiä, jotka eivät VIELÄ ole varakkaita. Näin professori todisti ja Maria säesti. Professorin mukaan tämä viimeinenkin jälkijoukko on nostettava ylös jotta kaikilla on hyvä.\nOli hyvä että menin kuuntelemaan professoria koska olin jo miltei alkanut nähdä maailman toisin. Kansa köyhtyy, näitä köyhiä ilmaantuu aivan lähipiiriinkin aina vaan uusia ja uusia. Hekö ovatkin vain pyramidin kapea alasuippo. Hyvinvointiprofessorin mukaan hyvinvoiva enemmistö ei viitsi välittää näistä köyhistä. Ehkä ainoa syy miksi alapäällekin pitäisi jotakin tehdä, on turvallisuus. ( – Niin, Tunisia)\nIntuitiivisesti ajatellen (tilastoista en nyt tiedä) en pidä professorin ja demareiden maailmankuvaa uskottavana. Demareiden älykköpää on, totta kai, itse rahallisesti hyvinvoivaa porukkaa, nämä professorit ja ay-johtajat, puku istuu hyvin.\nMiten on ns. ”keskiluokan” laita? Pirstoutuuko se, jakautuu kahtia tai useampaan tasoon? Esim. valtion ja kuntien palkkausmenettelyillä osa porukasta nostetaan palkallisesti taivaisiin, osa irtisanotaan tai palkka nimellisesti jäädytetään. Tosiasiassa, kun otetaan huomioon hintojen, energiaverojen ja muiden verojen nousut, palkkaa leikataan joka vuosi jotakuinkin 5 prosenttia. Mitä tämä leikkaus tekee 5 tai 10 vuodessa? Hyvinvointiprofessorin palkkaa ei leikata, siitä olen varma. Samaan aikaan, sanotaan nyt vaikka kansanedustajat kertovat kuinka paljon heidän palkkaansa PITÄÄ nostaa. He eivät tiedä eivätkä (keskimääräisesti ottaen) välitä mitä yhteiskunnassa tapahtuu.\nMillaista sitoutumista virallisiin valtiollisiin arvoihin voi odottaa ihmisiltä, jotka irtisanotaan tai joiden palkkaa leikataan 5 % vuodessa? Jaakko Kiander taisi taannoin olla oikeassa kun hän jossain seminaarissa sanoi, että ”älymystön” (typerä sana) sitoutuminen katoaa.\nMutta Valtoa pitää kiittää. Takapenkissä, Marian tilaisuudessa, hän lupasi vielä ennen edustajauransa päättymistä maaliskuussa kertoa eduskunnalle, millaista on elää syrjäytyneenä hyvinvoinnin keskellä. Valto Koski, tulen parvelle kuuntelemaan.\nPosted by juhanik under Eduskunta, eduskuntavaalit, Eurooppa, Innovaatio, Kulttuuri, politiikka, Puolueet, Raha, Rahapolitiikka, Talous, Talouspolitiikka, Tiede, veropolitiikka, verotus\nMitä Euroopan taloudelle pitäisi tehdä. Neljä ranskalaisekonomistia julkaisi aiheesta manifestin. Samaan aikaan Mari Kiviniemi yhtyy Saksan, Ranskan, Britannian ja Hollannin EU:lle osoittamaan kurikirjelmään. Oliko Kiviniemellä valtuuksia, kysyy europarlamentaarikko Carl Haglund.\nViiden maan kirjelmä (kuva 2) vaikuttaa viattomalta ja teknisluonteiselta. Sen merkittävyys alkaa aueta, kun vertaamme sitä ja ranskalaisekonomistien manifestia (kuva 1) toisiinsa.\nKuva 1. Ranskalaisekonomistien manifestin alkusivu.\nKuva 2. Viiden maan kirjelmä EU:lle.\n10 väärää oppia sekä Manifestin kritiikki ja ehdotukset\nEkonomistien manifesti kiistää väitteen pääomamarkkinoiden tehokkuudesta. Pääoman hinta ei toimi tasapainottavasti vaan kuplia synnyttäen. Manifestin politiikkaehdotukset:\npääomaliikkeiden verottaminen ja valvonta\npääomaliikkeiden kiinteämpi kytkentä reaalitalouteen\npääomakaupan tuottojen rajaaminen.\npääomamarkkinoiden ja niillä toimivien erottelu toisistaan\nTuottavatko finanssimarkkinat talouskasvua? Aitojen tuottojen ja tuottavien investointien löytäminen on yhä vaikeampaa. Tilanne johtaa velkoihin, kiinteistökupliin, fiktiiviseen varallisuuteen, kestämättömään kulutukseen. Ehdotukset:\nyritysten sisälle on eri sidosryhmille taattava vastavoimat (siis talouden demokratisointi, täysin vaiettu näkökulma Suomen ”elvytyksessä” )\nsuurten tulojen verotuksen voimakas kiristäminen\nyritysten finanssimarkkinariippuvuuden vähentäminen\nOsaavatko markkinat arvioida julkisten talouksien selviytymistä. Manifesti:\nluottoluokitusten ei saa antaa vaikuttaa esim. valtioiden korkoihin\nEuroopan keskuspankille isompi rooli finanssimarkkinariippuvuuksista vapauttajana\nOnko julkisen velan syynä liikakulutus? Manifesti:\nJulkiset velat, niiden alkuperät, velkojat ja velkojen määrät auditoitava avoimesti\nOnko julkisia menoja leikattava julkisen velan hoitamiseksi? Manifesti: pitkällä aikavälillä julkinen talous edistää kasvua. Leikkaukset EU-maissa samanaikaisesti pahentaisivat lamaa ja aiheuttaisivat lisää julkista velkaa.\nsosiaalimenojen taso täytyy pitää yllä tai jopa kasvattaa\nvarsinkin koulutus-, tutkimus- ja investointimenoja lisättävä\nOnko julkinen velka taakka seuraaville sukupolville? Manifesti lähestyy asiaa toisin. Tehdyistä veronalaennuksista ovat hyötyneet rikkaat, nämä ovat sijoittaneet veroilta säästyneitä varoja tuottavasti mm. julkisten alijäämien rahoittamiseen. Verojen tasaava vaikutus on kääntynyt ylösalaisin rikkaiden hyväksi.\nvälittömiin veroihin on palautettava voimakas uudelleenjakava progressio\nyritysten verovähennyksiä on karsittava\nValtiot ja keskuspankki on alistettu finanssimarkkinoille. Manifesti:\nEuroopan keskuspankin saatava rahoittaa suoraan valtioita kohtuukorolla\nfinanssimarkkinoiden merkityksen vähentäminen\nmahdollisesti julkisen velan uudelleenstrukturointi\nVäite: EU suojelee sosiaalisen Euroopan mallia. Manifesti: rakennereformit ja Lissabonin sopimus eivät ole olleet demokraattisia eivätkä ihmisiä kokoavia. Sosiaalinen Eurooppa on jäänyt tyhjäksi sanaksi. Vain kilpailun ja finanssien Eurooppa on vahvistunut. EKP:n riippumattomuus politiikasta sekä kasvu- ja vakaussopimus ovat epäluottamus demokraattisesti valituille hallituksille.\nkilpailupolitiikan sijasta on luotava periaatteita Euroopan sosiaalisen edistyksen harmonisoinniksi\npääomien ja tavaroiden vapaa liikkuvuus EU:n ja muun maailman välillä on kyseenalaistettava ja korvattava sopimuksilla\nVäite: euro on suoja kriisejä vastaan. Manifesti: varsinkin Saksa kohdisti kriisin taakan väestöön (työvoimaan) ja palkkoihin, hyötyi kriisistä muiden kustannuksella, seurauksena on ylijäämiä yhtäällä, alijäämiä toisaalla. Tasakorkoisuus mahdollisti kuplapolitiikan osassa maita. Komission ajamat sosiaalileikkaukset syventävät kriisiä ja luovat jännitteitä maiden välille. Koordinaation puute ja solidaarisen EU:n budjettipolitiikan poissaolo ovat luoneet tilaa spekulaatioille euroa vastaan. Ehdotukset:\neri maiden ali- ja ylijäämien tasapainottaminen\nlainoja eri maiden välille\njos euroa hajoaa, on Euroopalle luotava uusi rahajärjestelmä\nJohtaako Kreikan kriisi Euroopan ’taloushallitukseen’ vai uudenlaiseen solidaarisuuteen? Eurooppa on hylännyt keskuspankkioption tehden itsensä riippuvaksi finanssimarkkinoista. Komissio, IMF ja hallitukset himoavat rangaista Kreikkaa, pakottavat sen säästöohjelmiin ja palvelujen yksityistämiseen. Finanssikriisin alkuperät ollaan unohtamassa. Komissio ja Saksa vaativat kurisääntöjä perustuslakeihin, uusia valvojia finanssipolitiikkaan, rakennereformeja ynnä muuta. Finanssieliitit ja teknokraatit kehittelevät shokkistrategioita (VM ja Hetemäen ryhmä Suomessa). Sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja talouden kysyntä heikkenee, kotitaloudet ajetaan eläke- ja terveyssäästäjiksi, elämä finanssioidaan. Hyöty tästä kiertyy samoille finanssi-instituutioille, jotka olivat kriisin syy. – Mainio esimerkki Suomesta: FK:n ja VM:n päivänvanhat (12.1.) ehdotukset eläkevakuutuksiksi, joissa tosiasiassa on kyse asuntovarallisuuden ryöstöstä pankeille ja vakuutusyhtiöille. Manifestin ehdotuksia:\nEurooppaverot (hiilivero tai yhteisövero)\ntehokas Eurooppa-budjetti tasaamaan talouksien eroja\njulkisten ja sosiaalipalvelujen tasaaminen eri maiden välillä\nEuroopan talouden viherryttäminen halpakorkoisilla lainoilla\nfinanssipolitiikkojen keskiarvo Euroopassa ei saa ole leikkaava\nTarvitaan aloitteellisia maita (manifesti)\nEurooppaa on kolme vuosikymmentä rakennettu teknokraattiselle perustalle. Väestöt on suljettu talouskeskustelun ulkopuolelle. Finanssimarkkinoiden tehokkuuteen uskova uusliberaali politiikka on nyt hylättävä, rajoitettava finanssien valtaa, koottava varoja voimakkaasti tasaavalla verotuksella. On palautettava demokraattinen legitimiteetti.\nEU sai alkunsa kuuden maan aloitteilla. Nykypolitiikan katastrofaalisten seurausten myötä talousdebatti hulmahtaa yli Euroopan. Myös nyt tarvitaan aloitteellisia maita. On politiikkainnovaatioiden aika.\nEurooppa on enemmän kuin talousprojekti. Markkinadiktatuurin sijasta on rakennettava demokraattinen manner. On käynnistettävä demokraattinen keskustelu. Valtaekonomistit rationalisoivat finanssimarkkinapolitiikkaa, joka tyrkyttää kilpailua joka soppeen ja hetkeen. Politiikan teoreettiset perusteet on pantava uusiksi. Vakaussopimusten ja vääräoppien tilalle tarvitaan useampia malleja (pluraliteettia).\nMihin ja millä valtuuksilla Mari Kiviniemi sitoo Suomea\nUlkopolitiikka-lehti 4/2010 kertoo Kiviniemen politiikasta näin:\nMari Kiviniemellä ei ole suurta visiota EU:n kehittämiseksi. Ongelmia ratkaistaan sitä mukaa kuin niitä ilmaantuu. Suomen linjan yksi peruspilari on pragmaattisuus.\n3K:n politiikka: kuri, koordinaatio, kilpailukyky (Kiviniemi itse UPIn jälkilöylyissä).\nNyt yritetään sopia valtiontalouksien valvonnan tehostamisesta sekä yhteisistä pelisäännöistä luistavien maiden rankaisemisesta.\nYhteinen kakku ei juurikaan kasva, mutta jakajia on entistä enemmän.\nEntistä toimivampien sisämarkkinoiden luominen on päällimmäinen huolenaihe juuri nyt.\nOn kiirehdittävä kilpailukykyä ja kasvua edistäviä toimia.\nEn jaksa uskoa, että populismin kasvu johtuisi yksin siitä, että kansalaiset kapinoivat EU:n demokratiavajetta vastaan. Kyllä kasvualustana ovat paljon arkisemmat asiat.\nUnionin sisäisestä demokratiatilanteesta kansalaiset tuskin ovat huolissaan. Vasta tulosten ja lisäarvon Eurooppa lunastaa legitimiteetin kansalaisten silmissä.\nMeillä Suomessa EU-asioihin vaikutetaan demokraattisella tavalla, koska eduskunta on niin vahvasti muotoilemassa EU:ssa ajettavia asioita.\nKiviniemen lista on osin fraseologiaa. Silti näemme heti, että se ( = Suomen politiikka) eroaa olennaisesti ranskalaisekonomistien ehdotuksista. Ranskalaisten olennaiset osiot puuttuvat Kiviniemen listasta (esim. sosiaalinen ja tasa-arvoistava Eurooppa).\nViiden maan kirjelmä EU:lle, missä budjetin rajaksi vaaditaan aluksi 2,9 % ja vuodesta 2014 alkaen inflaation määrä eli nollakasvu, näyttää teknisluonteiselta, viattomalta. Kuitenkin tämä vaade estää ranskalaismanifestin ehdottaman politiikan.\nMäärällistäkin rajausta olennaisempi on kirjelmään kätketty pyrkimys varojen uuskohdennuksiin. Piilotavoitteena on suunnata EU:n varat entistä enemmän elinkeinoelämää palvelevaan tutkimukseen. Muista kohteista jouduttaisiin leikkaamaan. Itä-Euroopan maat ovat jo olleet vihaisia kirjelmän johdosta, mikä on erittäin ymmärrettävää. Menemällä mukaan röyhkeään ja itsekeskeiseen politiikkaan Suomi hajottaa EU:ta sisältä käsin (onko tämä hyvä vai paha!).\nOnko EU:n menojen jäädytys oikeasti Suomen hallituksen, eduskunnan ja suuren valiokunnan linja, kysyy europarlamentaarikko Carl Haglund (HS 18.12.2010, kuva 3).\nJos Kiviniemi allekirjoitti kurikirjeen ”omin luvin”, niin eroaako tämä periaatemielessä paljoakaan Paavo Lipposen omavaltaisista lupauksista Bushille Irakin sodan suhteen. Niiden lupausten jälkilöylyissä ratkaistiin silloiset eduskuntavaalit (Lipponen / Jäätteenmäki). Onko Kiviniemi-gate alkamassa?\nJos Kiviniemi allekirjoitti kurikirjeen ”omin luvin”, niin eikö olisi oikein, että viimeistään eduskuntavaalien jälkeen pääministerinä olisi joku muu, olkoon kuka tahansa. Suomi ansaitsee pääministerin ja hallituksen, jolla on yhteiskunnallisesti innostavaa sanottavaa eikä pelkkää lukkarinkeppiä. Lipevä hymy ei riitä ministerille.\nSitä paitsi: Kiviniemen ihmiskuva on alentava. Kiviniemelle eurooppalaiset ovat syöttöporsaita, jotka ovat tyytyväisiä tai vinkuvaisia sen mukaan millaista suurusta kuppiin milloinkin kaadetaan. Voi näitä Perikleen aikoja.\nKuva 3. HS: Suomi tukee vaatimuksia menokurista.\nTalouskriisin lopputulema: kuriyhteiskuntako?\nKuria, uusvalvojia, kehyksiä ja länkiä hoetaan nyt joka suuntaan, kunnille, valtioille ja EU:lle.\nEU-komission tyrkyttämiä valvojia Suomi on pian pullollaan. Talousneuvostokin, maailman turhin ja epäeettisin. Eikö sitä vieläkään ole lakkautettu? Komission käskystä Talousneuvosto mietinnöi uutta asiantuntijaneuvostoa valvomaan kuria. Kuka on asiantuntija? Kuria on Suomessa valvottu hajautetusti, Talousneuvosto sanoo. – Niinpä onkin, niin hajautetusti että akateeminen körttikansa vaikenee, ei ole Suomessa yhtään ’ranskalaisekonomistia’.\nSauli Niinistön ehdottama viisaiden neuvosto, samaa sarjaa kuin oli EU:n viisaiden neuvosto ja Suomen brändiryhmä. – Tosiaan, Jorma Ollila kolmannen kerran asialle.\nVarokaa VTV:tä, julkaisi tiukat kestävyys- ja kehysukaasit. Tämä eduskunnan neutraali ja epäpoliittinen virasto, verovaroista kustannettu.\nSuomi on siis mukana suhmuroimassa EU:n varoja omaa elinkeinoelämää palvelevaan tutkimukseen. Mitä on tämä tutkimus? Valaisevan kuvan siitä antaa Mari Kiviniemen saatekirjoittama raportti ’Suomen tutkimus- ja innovaatiopoliittiset linjaukset vuosille 2011 – 2015’.\nTieteenpäivien avajaispuheessa 12.1.2011 professori Ilkka Hanski tuomitsi valtioneuvoston linjaraportin jyrkin sanoin vain elinkeinoelämää hyödyttävänä innovointina. Tarvittaisiin oikea tiedeministeri, kaksi innovaatioministeriä riittää jo, hän sanoi. Hanskin tuomio Suomen ja sitä myötä EU:n tutkimuspolitiikalle oli pitkään aikaan riemastuttavin politiikan ”arviointi” tiedemaailman toimesta. Auetkoon uusi ura oikealle tieteelle, hävitköön innovaatioministerit, pekkariset ja virkkuset.\nAjan henki, UPI ja akateeminen sivistyneistö\nRanskalaisekonomistien kirjelmän – vaikka oltaisiin eri mieltäkin – pitäisi hätkähdyttää Suomessa. Suomen ”älymystö” on kuin kirkonmäelle kokoontunut körttikansa. Tutkijat ja virkamiehet imivät hartaina Mari Kiviniemen sanat ”hyvässä seurassa ollaan”, kun hän UPIn jälkilöylyissä 21.12. selosti Eurooppa-neuvoston kokousta mainiten ohimennen kurikirjelmän. David, Angela, Nicolas, Mark ja Mari.\nUlkopolitiikka-lehdessä Teija Tiilikainen ratkeaa riemusta. ”Pääministerin asema on vahva, hänen sormiensa läpi kulkee tärkein, on oltava aloitteinen, kurinalainen, pitää vakuuttaa kansalaiset ja markkinat, ennen kaikkea Kiviniemi ajan hengen mukaisesti tähdentää sisämarkkinoita ja EU:n globaalia tehtävää.” – Alkaa kaivata Raimo Väyrystä takaisin UPIn johtoon, edes hiukkanen analyysiä.\nJos Kiviniemen globaalisaatio on ajan henki, niin olkoon ranskalaisekonomistien kulttuurieurooppa tulevaisuuden henki.\nEU on tienhaarassa. Eteneekö EU kiinalaista harvainvaltaa kohti vai sosiokulttuurista Eurooppaa kohti? Jos nykyhallituksen, kiviniemineen kaikkineen, annetaan huseerata vaalien jälkeen, niin Euroopan ja Suomen tie on Kiinan tie. Hyvästi antiikin sivistysmieli, hyvästi perustutkimus, hyvästi aineen ja avaruuden taa kurkottava etsivä mieli, hyvästi demokratia, hyvästi kulttuurikansalaisuus, hyvästi innostus ja elämisen ilo.\nRanskalaismanifestin kirjoittajat työskentelevät Ranskan tiedeakatemiassa, Sosiaalikorkeakoulussa, Taloustieteiden tutkimuskeskuksessa ja Attacin tieteellisessä neuvostossa, yksi heistä on Taloustieteen seuran puheenjohtaja. Voisitteko kuvitella että Suomen Akatemian, Helsingin yliopiston, Tiedeakatemian, Tieteellisten Seurain valtuuskunnan, UPIn, Valtiotieteellisen Yhdistyksen tai Kansantaloudellisen Yhdistyksen keskuudesta löytyisi ainekset vastaavanlaiselle Manifestille? Ei ikinä, ei ikinä, ei ikinä.\nSuomessa akateeminen sivistyneistö on yliopistolailla, tutkimuslinjauksilla, pätkätöillä, yritysyhteistyöllä, rahoituskriteereillä, palkkausjärjestelmällä ynnä muulla niin alistettu ja nöyryytetty, että itse kukin on kadottanut rohkeutensa, yhteishengen, kuvittelukyvyn, ihmiskuntaperspektiivin. Kaikki he veisaavat samaa virttä, varsinkin ekonomistit, nämä kianderit, korkmanit ja hetemäet.\nRiikka Söyring: Manifestin suomennos (osin).\nUlkopolitiikka 4/2010. Pääkirjoitus ja Mari Kiviniemen haastattelu.\nViiden maan kirjelmä EU:n komisiolle 18.12.2010.\nVNK:n tiedote 17.12.2010 (Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus vuosille 2011-2015).\nTutkimus- ja innovaationeuvosto: Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus vuosille 2011-2015.\nVNK:n tiedote 16.12.2010: Keskustelunavaus finanssipolitiikan kurinalaisuuden lisäämiseksi.\nSuomi tukee vaatimuksia menokurista. HS 18.12.2010.\nUlkopoliittinen instituutti, UPI: Eurooppa-neuvoston jälkilöylyt 21.12.2010.\nVTV:n tiedote 12.1.2011: Kehysmenettely ei nykymuodossaan riitä turvaamaan hyvinvointivaltion rahoitusperustaa.\nOlli Kivinen: EU:n mielistelypolitiikka ajoi karille. HS 11.1.2011.


Etsitkö uutta katsottavaa Netflixistä? Tässä suositus! - Laura Ahola\nIhanaa uutta vuotta 2020! Tammikuu on alkanut vauhdikkaasti. Myönnän, että lomalta paluu on tuntunut paikoin hieman tahmealta ja jos sulla on samanlainen fiilis, niin toivon paljon voimia sinne. Toivottavasti pääset pian takaisin kiinni arkeen <3\nAjattelin tulla vinkkaamaan teille hyvän sarjan Netflixistä, joka nappaa otteeseensa ja pitää siinä kiinni niin kauan, että olet huomaamatta katsonut koko kauden muutamassa otteessa. Jos rakastat koukuttavia, jännittäviä ja tapahtumarikkaita sarjoja, pidät tästä myös varmasti.\nKyseessä on Netflixin omatuotanto ja sarja nimeltä YOU.\nTämä sarja on ollut kaikessa karmaisevuudessaan todella koukuttava. Ensimmäisen kauden kohdalla ekoissa jaksoissa hieman mietitytti onko tää kuitenkaan niin hyvä, mutta tämä sarja koukuttaa huomaamatta. Se on ahdistava, mutta samaan aikaa sitä on pakko katsoa eteenpäin. Jos kaipaat siis uutta sarjaa niin kurkkaa YOU. Tästä on myös juuri ilmestynyt toinen tuotantokausi.\nMikä on sun tämän hetken suosikki sarja? 🙂\nIhanaa uutta viikkoa sinne! 🙂