Pohjoismaat uskonnoltaan yhtenäisiä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nPohjoismaat uskonnoltaan yhtenäisiä\nKotimaa Julkaistu 13.08.1998 18:03\nPohjoismaiden väestö erottuu uskonnollisilta käsityksiltään omaksi, yhtenäiseksi alueeksi, joka eroaa selvästi muun Euroopan ja maailman tavasta ajatella uskonnosta. Tähän johtopäätökseen päädyttiin Pohjoismaissa tehdyssä laajassa uskontoa ja arvoja koskevassa RAMP-tutkimuksessa.\nUskonnon ja arvomaailman erot Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan välillä jäävät vähäisiksi. Näyttäisi kuitenkin siltä, että Suomessa kirkon ja sen opin asema on muita Pohjoismaita hieman vahvempi. RAMP-tutkimuksen tulokset kertovat, että Pohjoismaiden väestö on "laimealla tavalla" kiinnostunut uskonnosta. Hyvin uskonnollisena itseään pitää vain joka kahdeksas pohjoismaalainen. Pohjolassa usko on luonteeltaan epävarmaa, etsivää ja henkilökohtaista. Tästä kertoo mm. kirkon jäsenten yleinen mielipide, jonka mukaan he ovat oikeutettuja poimimaan uskoonsa ja maailmankuvaansa elementtejä muista uskonnoista.\nHyvin runsas enemmistö Pohjolan asukkaista kuuluu kirkkoon, mutta suuri osa meistä ei silti usko kirkon opetuksen mukaisesti. Esimerkiksi Ruotsissa peräti puolet väestöstä uskoo toisenlaiseen jumalaan kuin kirkko opettaa. RAMP-tulosten mukaan Pohjolan väestöä luonnehtii käsite 'belonging but not believing' (kirkon jäseniä, jotka eivät usko sen oppiin). Uskonto jää Pohjolan väelle toissijaiseksi moraalin ja arvojen lähteeksi. Selvästi tärkeämmät ns. moraalilähteet löytyvät kysymyksistä 'mikä tekee ihmiset/minut itseni onnelliseksi'.\nMikäli uskonnollisuutta mitataan kirkossa käymisen useudella, Pohjoismaat sijoittuvat heikosti. -Pohjola on (kristikunnassa) liki listan pohjalla. Vain jokunen entinen kommunistimaa jää meidän taaksemme, Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja Harri Heino toteaa. Eniten kirkossakäynti on vähentynyt Pohjoismaista Ruotsissa ja Norjassa.\nJonkinlaiseen jumalaan uskovia löytyy Pohjolassa eniten Suomessa. Meillä neljä viidesosaa aikuisväestöstä uskoo jumalaan. Oleellisesti korkeampia lukuja kirjataan esimerkiksi Brasiliasta ja Etelä-Afrikasta: yli 99 prosenttia niiden asukkaista sanoo uskovansa jumalaan. Myös kristinuskon ahkerimmat kirkossakäyjät löytyvät nykyisin Etelä-Amerikasta ja Afrikasta. Rukoilu on sekin Suomessa hieman yleisempää kuin muissa Pohjoismaissa. Meillä puolet väestöstä rukoilee ainakin kerran kuukaudessa. Ruotsissa ja Tanskassa näin tekee neljäsosa kansasta. Viidesosa suomalaisista pitää Raamattua kirjaimellisena Jumalan sanana. Ruotsalaisista ainoastaan kolme prosenttia ajattelee näin.\nKärsimys ei jumalan rangaistus\nPohjoismaita yhdistäviä, meidät muista alueista uskon ja etiikan kysymyksissä erottavia piirteitä löytyi RAMP-tutkimuksessa runsaasti. Mm. hyvin harva pohjoismaalainen pitää kärsimystä jumalan rangaistuksena.\nNiin ikään moraalin parissa Pohjolan neljän maan käsitykset osuvat varsin pitkälti yksiin. Enemmistö maankolkkamme asukkaista vastustaa aborttia, kärjessä suomalaiset. Liki yksimielisesti pohjoismaalaiset ovat myös sitä mieltä, että rikollisuus kaduilla on lisääntynyt. Veronkierto on sekin Pohjoismaiden asukkaiden arvion mukaan kasvanut; eniten veronkierron yleistymisen havainneita löytyi Suomesta.\nRAMP-tutkimuksen tuloksia esiteltiin torstaina Kansainvälisessä uskontososiologien kokouksessa, joka on meneillään Helsingin yliopistossa. RAMP-tutkimuksen tukijana on ollut mm. Pohjoismaiden neuvosto.\nHelsinki-Lahti-välille busseja tasavälein Kristilliset: hallitus laiminlöi rakenteelliset uudistukset


Bertta Leppälä – Karjalan siirtoväen edustaja ja järjestöaktiivi :: Naisten Ääni\nBertta Leppälä palasi perheineen Sortavalaan jatkosodan alussa ja aloitti Ukonkorven tilan kunnostustyöt. Tämä valokuva Ukonkorven emännästä omassa puutarhassaan julkiastiin Maatalousnainen-lehdessä jatkosodan aikana ennen toista evakkomatkaa.\nLeppälä o.s. Pykälä\nMaatalousnaisten Keskusjohtokuntaan karjalaisen siirtoväen edustajaksi valittu emäntä Bertta Leppälä oli syntynyt 18.12.1891 Helsingissä, jossa hänen isänsä Kalle Kustaa Pykälä toimi rakennuspuuseppänä.\nKolme vuotta myöhemmin perhe muutti Muolaaseen, jonne Kalle Kustaa Pykälä asettui ensin tilanvuokraajaksi ja sitten itsenäiseksi tilalliseksi. Hän toimi myös asioitsijana, harjoitti mylly- ja sahaliikettä ja oli Vuosalmen suuren yhteismetsän osakkaiden asiamies.\nVuonna 1907 Kalle Kustaa Pykälä valittiin Maalaisliiton edustajana ensimmäiseen eduskuntaan. Hän oli teräväkielinen virkamiesten arvostelija, jonka vakiolauseita oli mm. ”Herroja pittää eppäillä…” Ura kansanedustajana päättyi lokakuussa 1915, kun Pykälä ammuttiin ikkunan läpi kotitalonsa saunaan. Salamurhasta epäiltiin toisen paikallisen valtiopäivämiehen poikaa Matti Poutiaista, joka piileskeli kotitalonsa metsissä ja pakeni lopulta Amerikkaan. Murhan syynä oli ilmeisesti kiista yhteismetsän jaosta.\nIsänsä kuollessa Bertta oli vasta 24-vuotias. Hän oli käynyt kansakoulun ja kansanopiston mutta joutui nyt luopumaan jatko-opinnoista. Sen sijaan Bertta ryhtyi hoitamaan velkaista kotitilaa ja saikin isänsä velat maksettua. Syksyllä 1917 hänet valittiin Maalaisliiton kansanedustajaksi.\nEduskunnassa Bertta tutustui kansanedustaja Juhani Leppälään, joka oli jäänyt leskeksi kolme vuotta aikaisemmin. Leppälä oli toiminut nuoruudessaan muun muassa renkinä ja kauppa-apulaisena. Hän oli valmistunut vuonna 1902 kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista, ja viljeli nyt omaa maatilaansa Sortavalan maalaiskunnassa sekä toimi Pellervo-seuran konsulenttina. Pariskunta avioitui vuonna 1919, eikä Bertta enää asettunut ehdokkaaksi seuraavissa vaaleissa, vaan keskittyi Ukonkorven tilan ja kasvavan perheensä hoitoon.\nJuhani Leppälällä oli yksi lapsi edellisestä avioliitostaan. Yhteisiä lapsia Bertalle ja Juhanille syntyi neljä. Kun aviomiehen kansanedustajaura jatkui vuoteen 1951, emäntä kantoi päävastuun tilan hoidosta. Hän oli muun muassa ensimmäinen maatalousnaisten maatalousmerkin suorittaja. Ukonkorpi olikin mallitila, jossa koulutettiin harjoittelijoita ja otettiin vastaan retkikuntia.\nMartta vai maatalousnainen\nBertta Leppälä oli jo Muolaassa ollut mukana nuoriso- ja maamiesseuroissa. Sortavalan Kirjavalahden maamiesseuran johtokuntaan hän kuului vuodesta 1920 ja toimi vuodesta 1928 sen puheenjohtajana. Miehensä johtaman Itä-Karjalan Maanviljelysseuran kotitalousvaliokuntaan Bertta oli valittu vuonna 1924.\nKun seuran kotitalousvalistus päätettiin vuonna 1929 siirtää Itä-Karjalan marttayhdistysten piiriliitolle, Bertta siirtyi sen puheenjohtajaksi. Marttojen ns. rouva- ja emäntälinjojen ristiriidat johtivat siihen, että Bertta syrjäytettiin vuonna 1934 marttojen piiriliiton johdosta.\nHän jatkoi kuitenkin oman kotikylänsä ja Sortavalan maalaiskunnan marttayhdistyksen puheenjohtajana. Kun Itä-Karjalaankin lopulta perustettiin maatalousnaisten piirijohtokunta vuonna 1938, Bertta Leppälä valittiin sen puheenjohtajaksi ja maatalousnaiset aloittivat taas oman neuvontatyönsä.\nTalvisodan aikana Leppälät olivat evakossa Paavolassa Pohjois-Pohjanmaalla. Välirauhan aikana he ehtivät hankkia asutustilan Pälkäneeltä mutta palasivat Sortavalaan heti jatkosodan alussa.\nSodan päätyttyä perhe asettui ensin Porvoon maalaiskuntaan mutta hankki lopulta uuden tilan Askolan Särkijärveltä, jossa Bertta Leppälä kuoli kesällä 1966. Juhani Leppälä kuvaili vuonna 1970 julkaistuissa muistelmissaan vaimoaan näin: ”Vaimoni on harvinaisen toimelias ja ahkera. Häntä ei tapaa laiskana koskaan. Yöllä hän jo näyttää suunnittelevan, mitä huomenna tekee. Saman saa huomata viikon, kuukauden ja vuodenkin tehtäviä suunnitellessa. Hän täyttää suunnitelmansa sisukkaasti.”\nCategories : Naiselämää maaseudulla, Naisten Ääni, Politiikka, Siirtolaisia ja evakkoja, Yhdistyksissä luodaan hyvinvointia


Jalkapallotaituri valitsi rakennusalan – rakentajia tarvitaan aina - Saimaan ammattiopisto Sampo\nEtusivu : Koulutukset : Nuorten koulutus : Opiskelijatarinoita ja videoita : Jalkapallotaituri valitsi rakennusalan – rakentajia tarvitaan aina\nTalonrakentajaksi valmistuva Petek Reissell opiskelee kilpaurheilupolulla. Mikä polku se on?\n– Kilpaurheilupolku (urheiluakatemia) on hyvä lisäys urheilijan viikkoon. Voin treenata kolme kertaa viikossa aamutreenit, ja se näkyy varmasti kehityksessäni.\nJalkapalloa 6-vuotiaasta saakka pelanneen Petekin mielestä kilpaurheilupolku helpottaa opiskelun ja määrätietoisen urheilun yhteensovittamista. Aamutreenien alle jäävät oppitunnit sovitaan opettajan kanssa, joko tehtävillä korvaten tai jonkun toisen ryhmän mukana tehden.\nPetek painottaa riittävän unen ja ravinnon tärkeyttä urheilussa ja opiskelussa jaksamiseen. Hän kehuukin yhdeksi Sampon parhaimmaksi puoleksi hyvää ruokaa!\n– Hyvin olen Sampossa viihtynyt, mukava koulu kaikin puolin, vaikkei ruotsin ja matikan opiskelu olekaan minulle mieluisinta.\nRakennusala oli aina kiinnostanut urheilijanuorukaista, joten yhteishaussa valinta oli hänelle helppo.\n– Rakennusmiehiä/-naisia tarvitaan aina, ja onhan tuo rakentaminen mukavaa hommaa.\nTulevaisuudesta Petek miettii, että käy armeijan pois alta ja sitten hakee töihin – ja tietysti keskittyy jalkapalloon! IPS:ssä laitahyökkääjänä pelaavan nuorenmiehen urheilutavoite on selvä:\n– Haluaisin pelata jalkapalloa mahdollisimman hyvällä tasolla ja pysyä terveenä.\nYsiluokkalaisille Petek vinkkaa:\n– Ei muuta kuin tervetuloa opiskelemaan Sampoon. Pitäkää positiivinen asenne opiskelussa!


Inka's: Hummani hei\nSe ei estä mua pitämästä ratsareita.\nHousut Sand Pink Label.\nLähettänyt Nina klo 22.25\nviidenaiti 28. syyskuuta 2010 klo 22.30\nHyvät Sandit! Sopiiko ne mopokengät noiden kanssa?\n-Jassu- 28. syyskuuta 2010 klo 22.37\nMä saan jo nyt kuittailua kyynärpaikkaisesta Gantin tweed-takista saappaiden kera "Oot ratsastamaan menossa?", että joudun varmaan passaamaan ratsarit.. Tai ainakin ne sellaiset paikkaversiot, nuo yksiväriset voisi mennä?\nNina 28. syyskuuta 2010 klo 22.42\nViidenäiti, no ei sovi, kun niissä kengissä on liian pitkät varret. Pitäisi hommata sopivan tyyliset nilkkurit. Hirveä kierre;)\nJassu, oli sellaiset paikkaversiotkin, mutta ne oli vähän liikaa:)\nSaara, Björn ja Joas 28. syyskuuta 2010 klo 23.50\nMäkin haluun! Teemaan sopivia kenkiä kun löytyy...ostin tänään taas yhdet nilkkurit lisää :)\nTanja 29. syyskuuta 2010 klo 6.52\nMielenkiinnolla odotin, mitä otsikon takaa paljastuu... Mulle tuli ensin keppihevoset mieleen (älä kysy miksi..:)\nMä haluun ja. Ratsarit siis. Viime vuonna sovittelin just vastaavia, mutta mun koko oli loppu enkä jaksanaut lähteä metsästykseen... nyt ptääkin olla ajoissa liikkeellä.\nAamunkukka 29. syyskuuta 2010 klo 9.18\nHmm,jaa jos nuo on ratsastushousut niin varsin ovat tyylikkäät;-) miten mä tuonkin muodin muistan sieltä nuoruudestani..apua. Sulle nuo taatusti sopivat kun olet pitkä ja hoikka. Mutta kyllä nuo pitäis nähdä kokonaisuutena, mikä yläosa tohon tulee ja tietenkin ne kengät;-) joten asukuvia vaan kehiin,kiitos!!\nViolette 29. syyskuuta 2010 klo 14.54\nHienot housut on. Mulla on vain sellaiset paksua trikoota olevat, käytän kuin leggareita, vaikka ovat ihan housut, ihan yksiväriset ja paikat samaa matskua. Tyttärillä on myös ratsarit, hienommat kuin äidillä.\nNykyään ratsarit on sentään tällaisia kapeita, mut viime kerralla joskus kasarilla niissä oli reisissä kangasta kuin säkeissä. Niitäkin mulla oli silloin, ainakin kahdet muistan. Nahkaisia (!) harkitsin pitkään, onneksi en ostanut...\nPS Mä muuten luulin, että sä et pelkää mitään:O\nGloria 29. syyskuuta 2010 klo 17.47\nSovitin samoja ja kivat olivat - lahkeet olivat vaan 10-15 cm liian lyhyet! Ja mähän en todellakaan ole mikään mallikoipinen, vaan ihan perus. Joten jos sä olet pitkä ja hoikka, kuten Aamunkukka kirjoitti, on noi sulle polvihousut ; ) Itseasiassa ekassa kuvassa katsoin, että Luksu on saanut uudet byysät.\nAnonyymi 29. syyskuuta 2010 klo 19.41\nMäkin kokeilin,mutta ei sopinut rehevälle lantiolle:o Eikö niiden kuulukin olla vajaamittaiset?\nGloria 29. syyskuuta 2010 klo 21.51\nVarmasti kuuluu olla vajaamittaiset, mutta nämä olivat ihan supervajaamittaiset!\nNina 29. syyskuuta 2010 klo 22.24\nSaara, no tietty uusiin kenkiin pitää saada sopivat housut:)\nTanja, keppihevonen?!:) Ei tarvitse pitää kiirettä, niitä on kaupat pullollaan.\nAamunkukka, älä painosta;)\nViolette, pelkäänhän mä. Hevosia, lintuja (kaikenlaisia lintuja), mörköjä ja klovneja. Lista on kattava. Nuo kaksi viimeistä ovat ihan todellisia pelkoja.\nGloria ja Ano, kai ne kuuluu olla. Mulle ne on ihan sopivan lyhyet, ainakin mun mielestä.


Määrämuotoinen kirjaaminen haltuun – myös yksityisellä sektorilla ja oppilaitoksissa! - Socca\nValmistautumista monella tavalla\nLaki tulee velvoittamaan kaikkia sosiaalipalveluiden tuottajia Kanta-palveluiden ja tätä kautta yhteisen sosiaalihuollon asiakastiedon arkiston käyttöönottoon. Ensin julkisissa palveluissa, sitten yksityisellä sektorilla. Ja ennen tätä täytyy valmistautua.\nAluksi kartoitetaan organisaatioiden toimintatapoja ja tässä hyvänä apuna on nykytilan kartoituksen työkalu, joka löytyy Kansa-koulu II -hankkeen verkkosivuilta. Sen avulla selvitetään, mitä asiakasasiakirjoja organisaatiossa syntyy missäkin asiakasprosessin vaiheessa. Näitä asiakirjoja verrataan THL:n määrittelemiin asiakirjarakenteisiin, joihin voi tutustua sosmeta.fi-verkkosivuilla.\nNykytilan kartoituksen lisäksi on tarpeen muuttaa toimintatapoja ja perehdyttää työntekijöitä määrämuotoiseen kirjaamiseen. Kansa-koulu II -hankkeessa valmennamme kirjaamisvalmentajia tätä varten. Valmennuksen sisältöjä ovat mm. kirjaamisen rakenteisuus, yhdessä asiakkaan kanssa tehtävän osallistavan kirjaamisen periaatteet ja kirjaamisen etiikka, kyse ei siis ole pelkästään teknisestä kirjaamisesta.\nLopuksi täytyy vielä laittaa tietojärjestelmät kuntoon, jotta asiakastietojärjestelmät ovat Kanta-yhteensopivia.\nHerätys yksityiset palveluntarjoajat\nVaikka julkinen sektori ottaa Kanta-palvelut käyttöön ensin, on yksityisen sektorin oltava hereillä jo nyt. Jatkossa vaadimme sosiaalipalveluiden tuottajilta määrämuotoista kirjaamista, ja uskon että kilpailutuksissa tullaan painottamaan määrämuotoisen kirjaamisen osaamista. Vai hyväksymmekö sen, että yksityiset palveluntuottajat kirjaavat asiakastietoja omalla tavallaan, ja julkisella sektorilla muunnamme kirjaukset määrämuotoon?\nVisiona kevyt mobiilisovellus kirjaamiseen\nTulevaisuudessa ei tule olemaan mitään muuta sähköistä tapaa arkistoida sosiaalihuollon asiakastietoja kuin Kanta-palvelut ja yhteinen sosiaalihuollon asiakastiedon arkisto. Jos käytössä on sähköinen asiakastietojärjestelmä, on sen oltava Kanta-palveluihin yhteensopiva.\nSuomessa on paljon yhden miehen tai naisen yrityksiä, jotka tuottavat sosiaalihuollon palveluja. Jos käytössä ei ole sähköistä asiakastietojärjestelmää, on tarvetta kehittää kevyt ratkaisu asiakastietojen kirjaamiseen ja arkistointiin. Visiona voisi olla mobiilisovellus, jonka kautta asiakastietoja voi kirjata ja arkistoida. Näin ei syntyisi suuria kustannuksia, vaan selvittäisiin tabletilla tai älypuhelimella.\nPienet yritykset, älkää hätääntykö! Uskon, että tuotetaan ratkaisu juuri teidän tarpeisiinne. Olkaa kuitenkin aktiivisia ja ottakaa haltuun määrämuotoinen kirjaaminen! Tässä auttaa Kansa-koulu II -hanke.\nKansa-koulu-hanke on valmentanut yli 1 800 kirjaamisvalmentajaa ja valmennukset jatkuvat. Valmennamme tällä hetkellä yksityisen sektorin työntekijöitä, koulutusorganisaatioiden henkilökuntaa ja järjestämme tietopaketteja sote-esimiehille, asiakirjahallinnosta vastaaville henkilöille sekä asiakastietojärjestelmien pääkäyttäjille.\nOsaamista jo opiskelijoille\nKirjaamisvalmentajat ovat kuumaa kamaa myös työmarkkinoilla. Kun CV:ssä on maininta ”olen kirjaamisvalmentaja”, on työnantaja tyytyväinen työntekijän osaamiseen.\nTyönantajat odottavat myös, että oppilaitoksista valmistuu vahvoja määrämuotoisen kirjaamisen osaajia. Kaikkien tulevaisuuden sosiaalialan työntekijöiden on osattava uudenlainen tapa kirjata. Onhan lähihoitajilla, sosionomeilla, sairaanhoitajilla, sosiaalityöntekijöillä ja kaikilla muillakin sosiaalipalvelujen työntekijöillä opetussuunnitelmassa sosiaalihuollon määrämuotoinen kirjaaminen? Jos ei, niin vielä ehtii hyvin mukaan Kansa-koulu II -hankkeeseen.\nHankkeessa valmennamme koulutusorganisaation henkilökuntaa määrämuotoiseen kirjaamiseen ja tuotamme yhteistyössä oppilaitosten kanssa opetuskokonaisuuden, jota voi jatkossa käyttää osana oppilaitoksen opetussuunnitelmaa.\nJos tarvitset lisätietoa sosiaalihuollon asiakastiedon määrämuotoisesta kirjaamisesta, ole yhteydessä Kansa-koulu II -hankkeeseen.\nLisätietoa THL:n verkkosivuilla sosiaalihuollon Kanta-palveluiden käyttöönotosta ja aikataulusta\nKirjoittaja Marjo Orava toimii valtakunnallisen Kansa-koulu II -hankkeen hankejohtajana Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksessa Socomissa.\nKirjoitus on osa valtakunnallisen sosiaalialan osaamiskeskusten verkoston sote-uudistusta ja valinnanvapauslakia käsittelevää MikäSOte blogisarjaa. Kirjoituksia julkaistaan myös muiden sosiaalialan osaamiskeskusten verkkosivuilla.


Enni Ikonen: Herätys, olemme jo liittovaltiossa.\nHerätys, olemme jo liittovaltiossa.\nEnsi kevään eurovaaleja on monen ehdokkaan taholta rummutettu valintatilanteena eurooppalaisen liittovaltiokehityksen sekä valtioiden itsenäisyyden välillä.Olemmeko jo kuitenkin myöhässä?\nEsimerkiksi Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini, europarlamentaarikko Sampo Terho sekä kansanedustaja Jussi Halla-Aho ovat julistaneet, että näissä vaaleissa liittovaltiokehitykselle pistetään vihdoin stoppi ja EU-kiittisyys voittaa. Olet joko kriitikko tai federalisti. Kuitenkaan mielipiteiltään EU kritiikittömiä en ole montaa tavannut – tiukkoja EU-vastustajia sitäkin vähemmän. Itseasiassa, lähes kaikki keskusteluun osallistuneet puolueesta riippumatta ovat käytännössä olleet EU-kriittisiä. Mitä tällä kriitikko-federalisti jaottelulla sitten tarkoitetaan?\nEU-politiikkaa käsittelevissä paneeleissa kukaan ei omien sanojensa mukaan halua EU:sta ”liittovaltiota”. Pidetään puheenvuoroja ”ei isommasta vaan paremmasta” sekä ”EU:njärkeistämisestä”, mutta kukaan ei kannata liittovaltiota tai mitään sellaista minkä yleisö tunnistaisi liittovaltioksi.\nNäillä näkymin meille on tulossa ennennäkemättömän tylsät vaalit, joissa kaikki ehdokkaat kilpaa kertovat, että ”ei nyt liittovaltiota sentään”. Mikä tämä kaikkien vastustama liittovaltio on ja miten sinne nyt ollaan kehittymässä?\nNäen, että vastustettaessa liittovaltiota vastustetaan jonkinlaista ideaa Euroopan Yhdysvalloista; alueesta, jossa kaikissa osavaltioissa pätevät samat lait, sama kulttuuri ja sama verotus. Kuitenkaan edes Yhdysvalloissa asiat eivät ole näin. Verotus ja lait vaihtelevat hyvinkin merkittävästi eri osavaltioiden välillä. Muun muassa rikostuomioista, avioliitosta, poliisivoimista ja arvolisäverosta päättää osavaltio itse. Kulttuurierojakin löytyy huomattavasti, vaikkakin valtakieli on sama.\nYhdysvalloista tekee käytännönnössä liittovaltion sen keskusjohdon hallussa olevat suuremmat teemat kuten talouspolitiikka, ulkopolitiikka, turvallisuuspoltiikka, ympäristöpolitiikka, turvallisuuspolitiikka sekä sisämarkkinat. Kyseessä ovat pilkulleen samat asiat joita myös virallisiksi EU-kriitikoiksi julistautuneet tahtovat EU-parlamentissa edistää (lisänä vielä arvoyhteistyö, kuluttajansuoja, rajayhteistyö sekä meriyhteistyö). Kuitenkin vaalipuheissa kaikuvat vaatimukset direktiivien ja sääntelyn poistamisesta ja siitä kuinka esimerkiksi EU:n tulisi olla vain talous- ja ulkopoliittinen elin. Kysyttäessä direktiivien ja säännösten tärkeydestä sisämarkkinoiden ja muidenkin yhteisten laajempien asioiden edistämisessä menee asia vaikeaksi – ilman ei pärjää ja lisää tulee. Kyseessä on väistämättä poliittinen unioni.\nKyse on siis ehdokkaan taholta joko äänestäjän sumuttamisesta tai omasta tietämättömyydestä.\nHuomionarvoista liittovaltiokehityskeskustelussa on myös se että Yhdysvalloissa osavaltio voi mennä vararikkoon ilman että muut osavaltiot osallistuvat talkoisiin. Euroopassa asiassa ollaan jo paljon pidemmällä. Laajemmin sanoen joissain asioissa olemme selkeästi vähemmän liittovaltio ja toisissa asioissa taas saamme verrokitkin punastumaan. Kehitys ei ole ollut mustavalkoista vaan kuin orgaanista lajikehitystä, jossa eri lajit onnistuvat hitaasti sulautumaan keskenään samaan aikajanaan. Kukaan ei osaa piirtää tarkkaa rajaa siitä milloin valtioliitto muuttuu liittovaltioksi. Eikä välttämättä ole tarvekaan.\nItselleni yksi tärkeimmistä kansallisvaltion itsenäisyyttä määritteleviä asioita on sen toiminnallinen itsenäisyys. Euroopan Unionin täytyy perustua aina vapaaehtoisuuteen. Siihen ei Yhdysvallatkaan vapauden tyyssijana pysty. Tästä oli kysymys myös Suomen senaatin kirjoittaessa 4.12.1917 Suomen kansalle:\n”Ettei yhtäkään kansaa ole vastoin tahtoansa pakotettava olemaan toisesta riippuvaisena.”\nSelvää on että täysin tasapäistä liittovaltiota Eurooppaan ei voi tulla. Kyseensalaista on onko se koskaan ollut edes tavoitteena. On myös ymmärrettävä, että liittovaltiolla voidaan tarkoittaa hyvin erilaisia asioita.\nHenkilökohtaisesti toivoisin, että voisimme siirtyä kyseenalaisesta ”liittovaltio vai ei” väittelystä itse asioiden hoitamiseen. Tällä tavoin ainakin tiedettäisiin mihin oikeasti ollaan menossa.


Uusi Hitachi ZX135USL-6 nyt saatavilla - Rotator Oy\nRotator / Uusi Hitachi ZX135USL-6\nUusi Hitachi ZX135USL-6\nHitachi ymmärtää metsänhoitotöiden maanrakennuskoneille asettamat erityisvaatimukset.\nVastauksena näihin vaatimuksiin Hitachi on kehittänyt ZX135USL-6:n erityisesti metsätöihin sopivaksi. Siinä on vakiomalleja suurempi maavara, jonka ansiosta ajo epätasaisessa maastossa sujuu ongelmitta. Koska kyseessä lyhytperäinen kone, se soveltuu erinomaisesti ahtaisiin paikkoihin. Koneeseen on myös lisätty turvaominaisuuksia, jotka tarjoavat kuljettajalle lisäsuojaa.\nZX135USL-6:sen vakiomalleja suurempi maavara (560mm) on vahvistetun ja korkeamman telarakenteen ansiota, ja siksi se soveltuu erinomaisesti työskentelyyn kivikkoisessa ja epätasaisessa maastossa. Pidempi telarakenne ja 900mm telalaput parantavat edelleen koneen vakautta. Kestävyyttä on lisätty vahvistetuilla ajomoottoreiden suojuksilla, johtopyörän rungolla ja vakiota paksummalla pohjalevyllä.\nMoottori täyttää Stage IV vaatimukset ja se tarjoaa korkean tuottavuuden vähemmällä polttoaineen kulutuksella. Hydraulijärjestelmänä on HIOS-IV, jossa hydraulipumpun ja hallintalohkon yhteisohjaus vähentää paluuvirtausta säiliöön. Näin hydrauliikan tehokkuus kasvaa entisestään. Tähän metsämalliin on asennettu vakiokonetta tehokkaammat ajomoottorit, jotka tuottavat 11% suuremman vetovoiman.\nKuljettajan suojaamiseksi ZX135USL-6:n kiinteä etuikkuna on kerroslasia ja varustettu OPG tason 2 täyttävällä suojaritilällä. Vakiovarusteina löytyy myös taka- ja kaksi sivukameraa, joilla näkyvyys koneen ympäri saadaan katettua. Hitachin metsäalustainen ZX135USL-6 soveltuu erinomaisesti mitä erilaisempiin metsätöihin, kuten puun korjuu ja kaato sekä kuormaus- ja kaivutyöt. Vahvan alavaununsa ansiosta se tarjoaa paremman kestävyyden, vakauden ja turvallisuuden haastaviin olosuhteisiin.\nHitachi ZX135USL-6 esittelyssä FinnMetkossa Rotatorin osastolla 45.\n← Uusittu mini- ja kompaktikaivinkoneiden tehdas\nKiitos Lepaa-kävijöille →


On virhe kutsua ylisuorittajien ongelmia ylellisyydeksi – tiedän kokemuksesta, mistä ylisuorittajan ikuinen kiire oikeasti johtuu | Me Naiset\nOn virhe kutsua ylisuorittajien ongelmia ylellisyydeksi – tiedän kokemuksesta, mistä ylisuorittajan ikuinen kiire oikeasti johtuu\nklo 14:00 | 19.10.2018\nKun ylisuoriutuja epäonnistuu, hän kanavoi riittämättömyytensä raivopäisesti muihin asioihin – jotta kelpaisi edes itselleen.\nOlen ylisuorittaja. Haalin käteni täyteen projekteja, jotta pitäisin itseni kiireisenä.\nSisko Savonlahti toteaa Helsingin Sanomien kolumnissaan, että ongelmani, jatkuva kiire ja kyvyttömyys sanoa ei, ovat itse asiassa ylellisyyttä, johon on vaikea samaistua. On vaikea surra ihmisen puolesta, jotka ovat saaneet elämässään liikaa, Savonlahti kirjoittaa. Helpompi olisi kuulemma sympata sellaista, joka yrittää ja yrittää, mutta ei onnistu.\nMyönnän, kiire ja tehokkuus ovat muodissa. Minäkin teen välillä töitä iltaisin vapaa-ajalla, jotta olisin parempi ja tehokkaampi työntekijä seuraavana päivänä.\nKirjoitan seksikkäitä työnhakufraaseja puhelimeni muistiinpanoihin ympäri vuoden ja viilaan hakemuskirjeitä jopa viikkoja, jotta saisin unelmieni työpaikat.\nJa niin olen saanut, jokaisen niistä.\nYlläpidän aktiivisesti laajoja ystäväverkostoja enkä koskaan sano ei, jotta olisin tykätty ja haluttu ystävä. Elämäni esittelykelpoisuudesta huolehdin suunnittelemalla Instagram-feedini etukäteen siihen tarkoitetulla sovelluksella.\n”Erinomaisesta työdraivista ja laajasta ystäväpiiristä nautin ylihintaisessa yksiössä Helsingin kantakaupungissa. Oikea menestyjä siis.”\nKovasta työdraivista ja laajasta ystäväpiiristä nautin ylihintaisessa yksiössäni Helsingin kantakaupungissa, jonka sain sormia napsauttamalla. Olen siis Savonlahden mittapuulla oikea suorittajamenestyjä, joka elää etuoikeutettua elämää.\nYlisuoriutujat eivät ole immuuneja vastoinkäymisille. Tiedän sen itse. Tarve ylisuorittaa kumpuaa itse asiassa usein toisesta tarpeesta, jota ei ole saanut täytettyä sitten millään.\nYlisuorittaminen onkin kakkien aikojen nokkelin silmänkääntötemppu.\nKun ihmissuhteet epäonnistuvat kerta toisensa jälkeen, on helppoa kanavoida riittämättömyyden tunne ja ahdistus raivopäisesti työhön, opiskeluun tai urheiluun. Koen voivani vaikuttaa töissä pärjäämiseen paremmin kuin siihen, jatkuuko lupaavalta vaikuttanut ihmissuhde kuukautta pidempään. Ja kun tuttavat tai sukulaiset utelevat ihmissuhdeasioista, vastaan, että olen saanut uuden hyvän työpaikan.\nKun joku ylisuorittaa eikä osaa sanoa ei, taustalla voi olla tarve miellyttää muita ja paikata omaa itsetuntoa hyväksynnän kautta. Suorittaja alistuu huonommuuden tunteelle, eikä siksi kykene määrittelemään omia rajojaan. Lopulta hän uupuu.\nJos tuntuu siltä, ettei kelpaa muille, ylisuorittamalla ihminen kelpaa hetken ainakin edes itselleen. Voi taputtaa itseään olalle nukkumaan mennessä ja todeta: ”olenkin ihan okei.”\nSanoisin, että siitä on yleellisyys kaukana.\nOletko parisuhteesi vastuunkantaja ja ylisuorittaja? Roolin tunnistaminen voi pelastaa suhteen\nKehuskeletko olevasi perfektionisti? Ei kannattaisi!\nKysy itseltäsi nämä 12 kysymystä – saat selville, suoritatko elämääsi haitallisella tavalla\nklo 18:39 | 20.10.2018\nMielestäni Savonlahden kolumnissa pointtina oli se, että on vaikea sääliä mediassa paljon esillä olevia ylisuorittajia, joilla on monta vaativaa ja ihailtavaa työprojektia meneillään sekä tästä johtuvaa kiirettä silloin, kun ei itse onnistu saamaan edes yhtä duunipaikkaa vaikka kaikkensa yrittää. Mielestäni kolumnissa ei myöskään ollut kyse siitä kuinka paljon hakemuksia täytyy viilata vaan nimenomaan siitä, että vaikka kuinka viilaisi, ei kutsuta edes haastatteluun ja samaan aikaan joku itkee Iltalehdessä kun on niin paljon hohdokkaita duuniprojekteja meneillään.\n5 loistavaa syytä siirtyä luonnonkosmetiikkaan\nKaupallinen yhteistyö: Schwarzkopf\nApua, vaihdoin kukkamullat ja sain kotiini kärpäsiä! Mikä avuksi?\nTurvottaako? Oletko väsynyt? Saatat kärsiä huonosta lymfanestekierrosta – opettele tehokas liike avuksi


Elisa LPP 26. syyskuuta 2013 klo 13.07\nIhanan levollinen ja rauhallinen tunnelma <3\nAnu 29. syyskuuta 2013 klo 16.27\nVärit on just kohdallaan. Tykkään kovasti. Kiitos kommentista :)\nAnonyymi 26. syyskuuta 2013 klo 19.56\nIhana tunnelma! Valoisaa, pehmeää ja kodikasta samaan aikaan :)\nJansku 27. syyskuuta 2013 klo 11.58\nKaunis makkari! Silmään pistää erityisesti myös nuo yöpöydät. Ihanan seesteinen tunnelma, näyttää kutsuvalle.\nRentouttavaa sykyistä viikonloppua :)\nAnu 29. syyskuuta 2013 klo 16.30\nMakuuhuone on melkeinpä täydellinen.. ainahan sitä jotain fiksaamista löytää ;)\n"yöpöydät" ovat jakkarahankinta Kärkkäiseltä.. muutaman vuoden vanhat jo, mutta siltikin niin kovin ihanat.\nMinttu 29. syyskuuta 2013 klo 21.53\nNäyttää kauniilta ja rauhalliselta. Kivaa syksyä sinulle, Anu!\nAnu 30. syyskuuta 2013 klo 19.42


Asevelvollisuus – Kertomuksia rohkeudesta\nPage of "Category Archives: Asevelvollisuus".\nCategory Archives: Asevelvollisuus\nAsevelvollisuuden historia Suomessa\nKustaa Vaasa Jacob Binckin maalaamana. Kirjoitus on julkaistu ensimmäisen kerran kirjassa Eurooppalainen maanpuolustus ja asevelvollisuus (Sadankomitea 2010). Kehitys kohti pakko-ottoja ja vakinaista armeijaa alkoi Ruotsissa muuta Eurooppaa aikaisemmin, Vesteråsin valtiopäivillä vuonna 1544, kun Kustaa Vaasalle myönnettiin oikeus toimeenpanna kiintiöity nostoväenotto. 1680-luvulla järjestelmää kehitettiin jakamalla talot 2 – 4 talon muodostamiin ruotuihin, joiden tehtävänä oli pestata, palkata ja varustaa sotilas. Jos sotilas kuoli, tuli ruodun järjestää uusi mies tilalle. Rauhan aikana miehet viljelivät palstojaan ja saivat satunnaista sotilaskoulutusta. Venäjän keisarikuntaan liittämisen jälkeen ruotujakolaitos jäi hallinnolliseksi ja taloudelliseksi yksiköksi, mutta aktiivisesti sitä […]\nSaksa lakkauttamassa asevelvollisuuttaan\nYlen tämän viikon maanantaina 23.8.2010 julkaiseman uutisten mukaan Saksan puolustusministeri Karl-Theodor zu Guttenberg kannattaa asevelvollisuudesta luopumista. Lisäksi ministeri tukee sotilaiden määrän vähentämistä noin sadalla tuhannella eli noin kolmanneksella. Ministeri Guttenberg kertoi kantansa esitellessään Saksan parlamentille viisi vaihtoehtoista mallia puolustusvoimien uudistamiseksi. Jatkossa sotilaiden määrä laskisi nykyisestä 252 000:sta 165 000:een. Asevelvollisuus säilyisi edelleen perustuslaissa, mutta jatkossa palvelukseen otettaisiin vuosittain vain noin 7 500 varusmiestä. Yleinen asevelvollisuus voitaisiin lakkauttaa jo ensi vuoden puolivälissä. Puolustusministerin mukaan armeijasta tulisi uudistuksen jälkeen pienempi, parempi ja tehokkaampi. Muutosten syynä ovat armeijan nykyaikaistaminen ja säästöt. Hallitus ilmoitti […]\nUusi laki parantanut siviilipalvelusmiesten työnsaantia\nSiviilipalveluskeskuksen johtajana alkusyksystä aloittanut Mikko Reijonen. [Kirjoitus julkaistaan seuraavassa Pax -verkkolehdessä] Vuoden 2008 alussa voimaan astunut siviilipalveluslaki on vaikuttanut siviilipalvelusmiesten työpalveluspaikkatilanteeseen toivotulla tavalla. Ilman työpalveluspaikkaa Lapinjärven koulutuskeskukselle jäävien, niin sanottujen legioonalaisten osuus on ollut koko vuoden ennätyksellisen alhaalla. – En muista, että legioona olisi ollut koskaan näin pieni, toteaa palveluspaikattomien asioista vastaava työpalveluohjaaja Marja-Liisa Sirén. Koulutusjakson suorittaneita palveluspaikattomia alkusyksystä oli vain 28. Lukuun on laskettu mukaan henkilökohtaisella syylomalla olevat. Uuden lain myötä valtio tukee palveluspaikkoja korvaamalla osan siviilipalvelusmiesten asumiskustannuksista. Tukea annetaan pääkaupunkiseudulla 250, ja muualla maassa 150 euroa kuukaudessa. Legioonan […]\nArndt Pekurinen kieltäytyi 30-luvulla suorittamasta minkäänlaista palvelusta armeijaorganisaation sisällä, mutta oli valmis suorittamaan siviililuontoista palvelua armeijapalvelusta pidemmän ajan. Hän kieltäytyi viidesti, kunnes hänet teloitettiin vuonna 1941. Kuva on käsikirjoittamastani Arndt Pekurinen -luentonäytelmästä syksyltä 2006. Ilkka -lehden (11.7.2008) mukaan eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Juha Korkeaoja (kesk.) kumoaisi Jehovan todistajia koskevan erityislain ja määräisi heidät siviilipalvelukseen. Korkeaojan mielestään yhden uskontokunnan erityisvapaus on epäoikeudenmukainen muita kohtaan. Jehovan todistajat vapautettiin asevelvollisuudesta vuonna 1987. Korkeaoja otti esille asian, josta myös YK:n ihmisoikeuskomitea huomauttaa Suomea joka toinen vuosi. Olen samaa mieltä Korkeaojan kanssa siitä, että ongelmallista, että […]


Messut ja näyttelyt - Satavision Oy, Oulu.\nMESSUT JA NÄYTTELYTSatavision2019-01-30T14:56:48+03:00\nOnnistunut messu- tai näyttelyosasto tuo näytteilleasettajan brändin ja tarjonnan erottuvasti esille ja auttaa tuomaan asiakkaat paikalle. Kun osaston suunnittelusta ja toteutuksesta vastaa alan kokenut ammattilainen, voit keskittää oman energiasi itse tapahtumaan. Suunnittelemme ja toteutamme yrityksesi tarpeisiin sopivan kokonaisuuden.\nPalveluihimme kuuluvat messu- ja näyttelyosastojen suunnittelu, toteutus ja rakentaminen sekä osastojen varastointi. Halutessasi laajemman ja kattavamman palvelupaketin, tarjoamme myös projektinjohtopalvelua, johon kuuluu messu- tai näyttelytapahtuman toteuttaminen alusta loppuun saakka.\nModulaarinen T3-rakenne soveltuu erinomaisesti messu- ja promootiokäyttöön. Rakenne koostuu suorista ja kaarevista profiileista sekä näihin integroitavista lisäosista, rullattavat kuvapinnat kiinnittyvät profiiliin magneeteilla.\nKotimainen painotoimialan osaaja PunaMusta Oy on tänään ostanut Satavision Oy:n print-liiketoiminnan. Liiketoimintakaupalla ei ole mitään välittömiä vaikutuksia nykyiseen toimintaan ja asiakassuhteisiin. Omistajavaihdoksen jälkeenkin tuotantotoiminta ja asiakaspalvelu jatkavat entiseen tapaan Oulussa. - Satavision on kehittänyt [...]\nBy Satavision|2019-03-27T15:19:09+03:00maaliskuu 27th, 2019|Categories: Uutiset|0 Comments\nHossan, Suomen 40. kansallispuiston, avajaisia vietettiin juhlallisin menoin lauantaina 17.6.2017. 100-vuotiaan Suomen ja 150-vuotiaan Suomussalmen hengessä vietetty juhla kokosi paikalle tuhansia kävijöitä. Kansallispuiston avasi Tasavallan presidentti. Uuden kansallispuiston kunniaksi uusittiin myös Hossan luontokeskuksen näyttely. Satavision [...]\nBy Satavision|2019-01-30T14:56:50+03:00elokuu 10th, 2017|Categories: Uutiset|0 Comments\nSatavisionin 25-vuotisen taipaleen kunniaksi julkaisimme jälleen asiakaslehtemme Satasen Suoran. Lehti on jaettu oululaisille yrityksille ja voit tulla nappaamaan omasi meiltä. Voit myös selata asiakaslehteämme sähköisesti tästä.\nBy Satavision|2017-04-27T13:41:19+03:00huhtikuu 27th, 2017|Categories: Uutiset|0 Comments\nSuperPark -sisäaktiviteettipuistot tarjoavat ainutlaatuiset puitteet lasten ja aikuisten aktiiviseen ajanviettoon ja yhdessä liikkumiseen. SuperPark Oy omistaa ja operoi sisäaktiviteettipuistoja Oulussa, Turussa, Tampereella, Espoossa, Vantaalla ja Vuokatissa (Angry Birds Activity Park). Ruotsissa ja Kiinassa SuperPark avaa [...]\nBy Satavision|2019-01-30T14:56:50+03:00maaliskuu 16th, 2017|Categories: Uutiset|0 Comments\nTervetuloa Satavisionin Kiinteistöpäivään! Esittelemme uudet välineet tiedottamiseen, opastamiseen ja viestintään kiinteistöissä ja taloyhtiöissä erilaisilla aulanäytöillä ja Easy Digital -sisällönhallintajärjestelmällä. Kokous- ja neuvottelutilojen päivitykseen esittelemme vaihtoehtoja sekä tekniikan että koko tilailmeen osalta. Kerromme myös, [...]\nBy Satavision|2019-01-30T14:56:50+03:00tammikuu 16th, 2017|Categories: Uutiset|0 Comments\nTekniikan museon uusi viestinnän teemanäyttely Etäunelmia on avattu yleisölle 10.9.2016. Satavision Oy on ollut mukana rakentamassa näyttelyä vastaten näyttelysuunnittelusta, toiminnallisten pisteiden suunnittelusta ja toteutuksesta sekä näyttelyn rakentamisesta. Näyttelyn sisältö esitetään digitaalisesti kosketusnäytöillä kieliversioina. [...]\nBy Satavision|2019-01-30T14:56:50+03:00syyskuu 19th, 2016|Categories: Uutiset|0 Comments


Kaikkea hyvää: Valoa pihalle\nLähettänyt Kivimäen emäntä klo 20:26\nKatja 17 joulukuuta, 2016 21:26\nPuiden valot ovat kauniita. Minua harmittaa ettei meillä ole kaunista ja sopivaa pihakuusta johon laittaa valoja. Pitänee laittaa sellainen kasvamaan ensi kesänä.\nKivimäen emäntä 19 joulukuuta, 2016 12:15\nMeillä noita pieniä taimia on vähän siellä sun täällä. Osa on jätetty ihan tahallaan kasvamaan joulukuuseksi. :)\nHannele Ruusukummusta 18 joulukuuta, 2016 10:59\nKaunista! Eipä näy olevan teilläkään lunta..:)\nEipä meilläkään ole lunta kuin ihan pieni kerros jossain. :)\nmarumummeli 18 joulukuuta, 2016 14:07\nMukavalta näyttää valoset puut metsän keskellä.\nKivimäen emäntä 19 joulukuuta, 2016 12:16\nTie on kyllä kivan näköinen noiden valaistujen puiden keskellä. :)\nAnonyymi 18 joulukuuta, 2016 14:13\nKaunista! Hyvää Joulua teille, seuraan tiiviisti bloginne. t. Manni\nMaija/Taajamafarmari 18 joulukuuta, 2016 15:17\nTosi kaunista, ei voi muuta sanoa.\nUlkovalot on ihania. Haluaisin valaista kaikki meidän pihan puskat ja puut. Ja sitten toisaalta en halua ostaa mitään, en edes lisää valoja- tässä on todella iso dilemma. Joten olen valaissut kaksi pensasta, yksikään havu ei ole sopivassa paikassa valaisua silmällä pitäen.\nKivimäen emäntä 19 joulukuuta, 2016 12:17\nPensaista saa todella kauniita valaistuksella. Meillä ei taas niitä vielä ole. :)\nRiitan puutarha 19 joulukuuta, 2016 07:51\nKommentointi on jostain syystä kovin ongelmallista, enkä tahdo saada niitä läpi. Usein olen sinullekin yrittänyt, mutta kun ei onnistu, niin turhaudun ja jätän koko kommentoinnin. Seuraan kyllä blogiasi ahkerasti ja haluankin toivottaa sinulle ja läheisillesi oikein hyvää jouluaikaa! Toivottavasti tämä edes onnistuu. Terveiset Riitan puutarhasta, blogin kautta en jälleen päässyt läpi...\nKivimäen emäntä 19 joulukuuta, 2016 12:18\nKiitos, että näit noin paljon vaivaa kommentoidaksesi! Kannattaa kokeilla jollain toisella selaimella, jos onnistuisi helpommin kuin nykyisellä. :)\nUnknown 20 joulukuuta, 2016 15:10\nKyllä nyt on valoa =). Hienonnäköistä!\nKivimäen emäntä 23 joulukuuta, 2016 22:58\nPimeässä nuo ovat tosi kivoja. :)\nAnonyymi 23 joulukuuta, 2016 16:18\nValosarjat ovat hyviä kun on pimeää. Hyvää joulun aikaa ja uuden vuoden alkua. E\nKivimäen emäntä 23 joulukuuta, 2016 23:00\nKiitos! Hyvää joulua ja alkavaa vuotta myös sinulle! Valot pimeässä lisäävät tunnelmaa oikein kivasti. :)\nKruunuvuokko 23 joulukuuta, 2016 18:18\nKiitos, samoin sinulle Kruunu Vuokko! :)


TBWA Digitalist Social Business Forum 2015 LIVE-blogi\nTapahtuman LIVE-feedi: Miten uudistat yrityksesi digiaikaan? Mitä edelläkävijät kokevat ja tekevät? Miten onnistut ja vältät transformaation pahimmat sudenkuopat? Näihin ja moneen muuhun verkko- ja sosiaalista liiketoimintaa koskevaan kuumaan kysymykseen saamme vastauksen, kun digiajan ytimessä olevat markkinoinnin tekijät ja johtajat astuvat lavalle.\nKatso tapahtuman striimi:\nVille Tolvanen saapuu lavalle avaamaan tilaisuuden tutulla vauhdikkaalla tyylillään ja lämmittelee yleisön valmiiksi jännittävään päivään. Miten bisnestä pitäisi muuttaa, jotta se vastaisi paremmin digiajan tarpeita ja odotuksia? Siihen kuullaan tänään monia vastauksia.\nAsiakkaat odottavat tekoja\nTolvanen kutsuu S-Ryhmän halpuuttajat lavalle. Nyt selviää, mikä on vahinkoa ja mikä on totta. Miten kaikki oikein toteutettiin?\nMarkkinoinnista vastaava Ilkka Alarotu S-Ryhmästä pyydetään lavalle. Alarotu huomauttaa heti alkuun, että halpuuttamisessa ei ole kyse kampanjasta, vaan kyseessä on aivan pysyvä muutos. Alarodun mukaan 80 prosenttia suomalaisista on sitä mieltä, että ruoka on liian kallista. Tämä on kuluttajien mielipide, jota on hankala muuksi muuttaa. Asiakkaat odottavat tekoja. Näihin S-Ryhmä halusi vastata ja saada hinnat laskuun. Tästä ajatuksesta johdettiin halpuuttamisen viestinnällinen filosofia.\nAlarodun mukaan halpuuttaminen on ollut todennäköisesti suurin muutos S-Ryhmän strategiassa kymmeneen vuoteen. Suunnitteluvaiheessa se tiivistettiin viestinnälliseksi johtoajatukseksi: Todistetaan teoilla, että tarkoitus on auttaa tavallisia suomalaisia. Lasketaan hintoja, pysytään kotimaisena ja ollaan aina asiakkaan oma kauppa.\nHalpuuttamista luomassa ja kehittämässä mukana ollut Insanon Marko Kulmala pyydetään lavalle. Miten kaikki sai alkuna? Tarinaa lähdettiin rakentamaan mahdollisimman yksinkertaisesti, Kulmala kertoo. Haluttiin tehdä tarina, joka tuntuu tutulta. Uskooko S-Ryhmän johto itse tarinaan? Ehdottomasti. Tarina vietiin myös johdon lisäksi koko organisaatioon. Henkilöstön merkitys kasvoikin halpuuttamisessa suureksi. Lisäksi haluttiin käynnistää yhteiskunnallinen keskustelu ruuan hinnasta ja antaa asialle nimi. On mahtavaa tehdä töitä asiakkaan kanssa, joka on tosissaan, Kulmala toteaa.\nS-Ryhmä tavoitti halpuuttamisella valtavan määrän kuluttajia eri kanavissa. Yhdelle julkaisulle saatiin 1,7 miljoonaa näkijää ensimmäisen vuorokauden aikana, eikä tämä aiheuttanut Alarodun mukaan S-Ryhmälle juurikaan kustannuksia. Halpuuttamisesta muotoutui mediailmiö ja uudissana. S-Ryhmä sai paljon ilmaista näkyvyyttä verkossa, sosiaalisen median kanavissa ja lehtien palstoilla, koska ruuan hinta herätti runsaasti keskustelua. Halpuuttamisen taustalle luodun tarinan perusta ja ydinajatus on siinä, että se on totta, Alarotu toteaa. Kyseessä on aito strateginen muutos, jolla on merkitystä.\nKuuntele ja hallitse dataa!\nJuuso Myllyrinne saapuu puhumaan sosiaalisesta bisneksestä ja kertomaan, miksi perinteinen markkinointi ei ole enää nykypäivänä tehokasta. Alkuun Juuso käy läpi historiallisen katsauksen markkinointiviestinnän kehitykseen. Paljon on tapahtunut kun on siirrytty 1960-luvun markkinointimalleista someaikaan, joka on sotkenut klassisen markkinointiajattelun.\nSome on media ja sen vahvuus on kohdennettavuus, Juuso muistuttaa. Klassisessa markkinoinnissa yritetään suunnitella mahdollisimman paljon etukäteen. Sosiaalinen bisnes taas on uusi ja nopeasti reagoiva tapa toimia. Juuson mukaan moderni markkinointikoneisto kannattaa organisoida siten, että jätetään aina sattumalle tilaa. Tärkeää sosiaalisessa bisneksessä onkin kuunteleminen ja datan hallinta. Kannattaa siis pysyä kartalla siitä, mistä pettyineimmät asiakkaasi valittavat eniten ja puhuvatko ihmiset yrityksestäsi tai bisneksestäsi ylipäätään. Yhdistä sosiaalisen median dataa muihin datoihin, ja voit saada selville erilaisia vaikutusyhteyksiä, Juuso kehottaa.\nSosiaalisessa bisneksessä ajatukset syntyvät matalalla egolla. Kuka tahansa voi keksiä hyvän idean. Organisaation pitäisi toimia kuin ihmisen, joka havainnoi, ideoi ja muistaa. Juuso esittää teorian ärsykeavaruudesta ja markkinointi-impulssien lähteistä. Impulsseja varten tarvitaan aisteja, eli työntekijöitä. Kaiken tämän ytimessä on teknologia, analyysi ja luovuus, Juuso teorioi.\nPuheenvuoronsa lopuksi Juuso tiivistää ajatuksiaan muutamaan lauseeseen. Juuso painottaa työntekijöiden vaikutusta, sosiaalisen kuuntelun merkitystä, tiedon jakamista ja muiden organisaation avainhenkilöiden ymmärtämistä. Kumita aina 1/3 markkinointisuunnitelmastasi, Juuso vinkkaa avaimeksi sosiaalisessa bisneksessä menestymiseen.\nLukuisat onnistuneet epäonnistumiset ja rohkea strategia toi muutoksen\nJuha Vakkila ja Maiju Lagerstedt saapuvat kertomaan Fonectan kehitysmatkasta digipalvelujen tarjoajaksi. Mitä enemmän hankkeelle annetaan aikaa, sitä enemmän kasvaa riski mokata koko juttu, Vakkila toteaa. Tämä on Fonectalla haluttu tiedostaa kaikkien projektien suhteen. Fonectalla noudatetaan kahdeksan viikon sääntöä, joka tarkoittaa sitä, että projektin vaikutuksen pitää näkyä asiakkaalle asti kahdeksan viikon kuluttua projektin aloittamisesta.\nVakkila kertoo Fonectan uudesta strategiasta, joka jalkautettiin vuoden vaihteessa kokonaisvaltaisesti koko organisaatioon vain 16 viikossa. Miten näin lyhyessä ajassa saatiin toteutettua näin iso muutos? Mikä lopulta muuttui? Suuri muutos vaati nopean rykäisyn, Lagerstedt kertoo. Koko organisaatio järjestäytyi uudelleen muutoksen aikana. Koko tarjooma muuttui: Tuotiin uusia tuotteita, mutta myös kokonaisvaltaisia ratkaisuja. Digitaalisuus oli vahvasti läsnä muutoksessa.\nMuutoksen onnistumisen taustalla oli lukuisia onnistuneita epäonnistumisia, rohkea strategia ja alhaalta ylös tapahtunut muutosprosessi. Mitkä olivat Fonectan avaimet kokonaisvaltaisen strategisen muutoksen onnistumiseen? Selkeä suunta ja koko organisaation tiedossa oleva deadline, Lagerstedt kertoo. Tärkeää muutoksessa oli myös "positiivinen hulluus” eli ihmisten palo ja halu saada muutos mahdolliseksi.\nDigitaalisen kehittämisen lähtökohta on asiakasarvon kehittämisessä\nSeuraavaksi Ossi Lindroos Solitalta saapuu lavalle kertomaan verkkoliiketoiminnassa onnistumisesta. Kun kehitetään digitaalista liiketoimintaa, haasteeksi nousee usein kysymykset siitä, mitä halutaan ja millä tavalla asioita ja muutoksia ollaan itse asiassa tekemässä. Kun liiketoimintaa tehdään verkossa, pitää vanhan ajan mallit hylätä, Lindroos kertoo. Vanha bisnesmaailma korostaa kulujen karsimimista ja tehokkuutta, mutta uusi digitaalinen maailma edustaa asiakkaiden tarpeista lähtevää ajattelua.\nYrityksen tulisi valita ne ongelmat, joita se haluaa lähteä ratkaisemaan ja päästä tämän jälkeen nopealla syklillä asiakasrajapintaan. Syntynyttä ideaa tulisi kokeilla todellisessa toimintympärsitössä mahdollisimman pian, testata sitä ja tarvittaessa kehittää sitä tai vaihtoehtoisesti hylätä koko idea. Lindroos kehottaa pohtimaan, miten voi parantaa pala palalta oman bisneksen palvelukokonuisuutta. Kaiken digitaalisen kehittämisen lähtökohta on asiakasarvon kehittämisessä, Lindroos painottaa.\nDigitaalisia palveluita rakennetaan asiakas ja asiakasarvo edellä. Menestyminen ei ole mahdollista, ellei kytketä asiakasymmärrystä tekemiseen, Lindroos toteaa ja kehottaa pohtimaan, kuinka tosissaan haluaa menestyä verkossa ja neuvoo käyttäytymään sen mukaisesti.\nKyberturvan paloharjoittelulla lisää rohkeutta tekemiseen\nTauon jälkeen Teemu Ollilainen Soneralta saapuu kertomaan kyberturvasta. Kyberrikollisuus koskettaa huomattavaa määrää ihmisiä. Ollilainen tuo esiin esimerkkejä tapahtuneista potilas- ja luottokorttitietojen vuotamisesta ulkopuolisille yritysten tietokannoista. Jos yrityksen kyberturvallisuudessa on aukkoja, voivat seuraukset olla kohtalokkaat.\nKyberturvallisuus vaatii tilannekuvan ylläpitoa, sisäistä ja ulkoista tiedottamista sekä tekniikkaa, jonka avulla riskit saadaan minimoitua, Ollilainen tiivistää. Yhteistyö koko kumppanikentän kanssa on tärkeää. Harjoittelemalla voidaan päästä tilanteeseen, jossa tositilanteen sattuessa säästytään vahingoilta. Kun suojaamme itseämme fyysisessä maailmassa, niin miksei myös digitaalisessa maailmassa? Kyberturvaan liittyvät harjoitukset voivat olla esimerkiksi keskustelupohjaisia, teknisiä tai teknistoiminnallisia. Ollilainen esittää havainnolistavan mallin kyberturvan paloharjoitusten toteuttamiseen.\nOllilaisen mukaan kyberturvallisuusharjoitukset on koettu hyvin hyödyllisiksi. Digitaalisessa liiketoiminnassa ketju on yhtä heikko, kuin sen heikoin lenkki. Yhteistyö kumppaniorganisaatioiden kanssa on tämän vuoksi tärkeää. Kyberturvallisuus pitäisi olla läsnä yitysten koko palveluiden suunnittelussa, Ollilainen muistuttaa puheenvuoronsa lopuksi.\nPidä strategia, mutta ole valmis muuttamaan suunnitelmia\nKampin kauppakeskuspäällikkö Heli Vainio saapuu puhumaan Maikkarin kanssa tehdystä Tähdet, Tähdet -ohjelmayhteistyöstä. Kamppia ei kiinnosta lisäasiakasvirta, vaan se kuinka asiakkaat saadaan viettämään aikaa ostoskeskuksessa kauemmin, Vainio painottaa heti puheenvuoronsa alussa. Strategian tulee olla kova kuin kivi, mutta suunnitelmat pitää olla muutettavissa, hän toteaa.\nKamppi lähti nopealla vauhdilla Maikkarin mukaan ohjelmayhteistyöhön, koska haluttiin olla rohkeita ja heittäytyä. Kamppi uskoo elämyksiin, Vainio kertoo. Elämysten tuleekin olla koko Kampin toiminnan ytimessä. Vainion mukaan kauppakeskuskäynnin pitää sisältää inspiraatiota ja tunteita.\nKamppi on menestyksekkäästi onnistunut yhdistämään sosiaalisen median ohjelmayhteistyöhön. Tämä on luonut yhteishenkeä ja sen kautta on syntynyt jopa tietynlaista kamppiheimolaisuutta. Vainio painottaa vuorovaikutuksen tärkeyttä ja sen arvon lisäävää vaikutusta. Markkinointi on nykyään ensisijaisesti tekemistä. Ei puhumista eikä mitään muutakaan.\nPuheenvuoron lopuksi Vainio neuvoo olemaan valmis markkinointisuunnitelman muutoksiin, pitämään tavoitteet kirkkaana mielessä ja muistamaan, että markkinointi on tekemistä.\nDigitalisaatio antaa välineet mennä asiakkaan kumppaniksi arkeen\nMiika Malinen Mustista & Mirristä astuu lavalle kertomaan menestyvän verkkokaupan rakentamisesta. Malinenkin keskittyy puheenvuorossaan monen aiemman puhujan tavoin asiakaslähtöiseen palveluun. Malinen painottaa sitä, että yrityksen tulisi mennä asiakkaan arkeen ja olla siellä läsnä ja avuksi.\nVerkkokaupan haasteena on Malisen mukaan se, että perinteisestä myyjä + asiakas -kaavasta puuttuu varsinainen myyjä. Haasteena on myös asiakkuusohjelmien merkityksen lasku kuluttajien näkökulmasta. Digitalisaatio antaa välineet mennä asiakkaan kumppaniksi arkeen, mihin Malisen mukaan kannattaisi liiketoiminnan kehittämisessä keskittyä.\nPalvele ihmisiä aidosti\nDinglen Juho Jokinen ja DNA:n Kati Riikonen saapuvat lavalle kertomaan bränditoimituksesta. Riikosen mukaan brändin tulee palvella asiakasta aidolla palvelulla. DNA:n palveluideologian ytimessä on H2H-palvelu, jossa vuorovaikutus on aitoa ihmiseltä ihmiselle -vuorovaikutusta.\nRiikonen kehottaa kohtaamaan asiakkaan kuin hyvänä ystävänä ja olemaan myös asiakkaallekin sellainen. Brändin kannattaa tavoitella oman kohderyhmänsä pää-äänenkannattajaksi, Riikonen muotoilee. Liiketoiminnan ja palveluiden johtamisessa koordinointi yli organisaatiorajojen on tärkeää. Riikonen korostaa puheenvuorossaan ajatusta ihmisten aidosta palvelemista, joka kannattaa sisällyttää liiketoiminnan ytimeen.\nHerätä ostomotivaatio vaikuttamalla asiakkaan tunteisiin\nSeuraavaksi päästään kuulemaan menestyksekkään myynnin avaimista Celectuksen Mika Aittamäen kertomana. Kun pitkään ja huolellisesti suunniteltu brändi kohtaa kuluttajan, kannattaa tämä kohtaaminen miettiä tarkkaan etukäteen. Ihminen toimii tunteiden varassa ja analogisesti, Aittamäki muistuttaa ja jatkaa, että tätä tulisi markkinoinnissa käyttää hyväksi. Aittamäki neuvoo vaikuttamaan asiakkaan aisteihin ja "kutittelemaan asiakkaan mantelitumaketta".\nAittamäki ei halua erotella kivijalka- ja verkkokauppaa, vaan toteaa, että nykyisin palvelut ovat monikanavaisia. Ihmiset ostavat mielellään, oli kyseessä verkko- tai kivijalkakauppa. Tuotteeseen tai palveluun liittyvä informaatio on asiakkaalla jo valmiina, ja tämän lisäksi tarvitsee herättää vain ostomotivaatio. Myyntiargumenteilla ei sen sijaan ole enää samanlaista merkitystä kuin ennen digiaikaa.\nValjasta kaikki palvelun osat palvelemaan asiakasta\nMatti Lintulahti Kubosta saapuu kertomaan asiakkuuksien kasvattamisesta verkossa erityisesti pk-yritysten näkökulmasta. Lintulahti kehottaa sukeltamaan suoraan mukaan asiakkaan ostoprosessiin. Ostaminen on digiaikana muuttunut, ja samalla myös ostoprosessi, Lintulahti muistuttaa. Asiakkaat etsivät tietoa ja tekevät vertailua verkossa ennen ostopäätöksen tekemistä. Tätä yritys ei voi jättää huomioimatta.\nYrityksen kannattaa tuottaa mahdollisimman relevanttia ja kiinnostavaa sisältöä jokaisessa ostoprosessin vaiheessa, Lintulahti painottaa. Kaikki palvelun osat pitää valjastaa palvelemaan asiakasta, jotta voidaan onnistua myynnissä parhaalla tavalla. Yrityksen olisi tärkeää myös pyrkiä kehittämään palveluaan jatkuvasti ja pitkäjänteisesti, Lintulahti toteaa puheenvuoronsa loppuun.\nJälleen on takana yksi loistava ja ajatuksia herättävä Digitalist Forum! Päivän aikana on sadellut lukuisia vinkkejä markkinoinnin huippuasiantuntijoilta. Tästä on hyvä jatkaa eteenpäin.


Farmaseutin koulutusohjelma /Opiskelu /\n1. harjoittelu 11.3.-7.6.2019 (13 viikkoa)\n2. harjoittelu 28.10.2019 -24.1.2020 (13 viikkoa)\nTyö opiksi, 1. harjoittelujakso 2019\nAnna palautetta työkirjasta\nLisätehtävä 28: Apteekin talouden perusteita (alla olevassa liitteessä)\nApteekin talouden perusteita\nTyö opiksi! 2. harjoittelujakso 2018-19\nTehtävä 12: Verkkoluento LHA-tehtävän toteutuksesta ja tutoroinnista.\nLisämateriaali opiskelijoiden Moodle-alueella.\nTyö opiksi -kirja sairaala-apteekki (2019)\nHelsingin yliopiston farmasian tiedekunnan, Itä-Suomen yliopiston farmasian laitoksen ja Åbo Akademin opetusapteekiksi haetaan kuhunkin erikseen omalla hakemuksella. Hakemuksen lisäksi täytetään taustatietolomake (e-lomake alla), joka on yhteinen kaikille opetusyksiköille. Näin ollen lupaa haetaan jokaisesta tiedekunnasta erikseen, mutta taustatietoja koskeva lomake tarvitsee täyttää vain kerran.\nEnnen opetusapteekkiluvan hakemista opetusapteekkien vastuuhenkilöiden tulee perehtyä materiaaleihin oppilaan ohjauksesta.\n1) Täytä e-lomake taustatiedoista Tietoja opetusapteekista. Helsingin ja Itä-Suomen yliopistot sekä Åbo Akademi käyttävät samaa lomaketta. Lomakkeella kerätään tietoja apteekista opetusapteekkihakemuksen tueksi. Tietojen avulla kartoitetaan oppilaan ohjauksen käytänteitä apteekissa (muun muassa oppilaan ohjaamisen jakaminen henkilökunnan kesken, oppilaan perehdytys, HOPSin laatiminen ja palautekeskustelut oppilaan ja ohjaajan välillä). Osa lomakkeen tiedoista voidaan apteekkarin suostumuksella antaa opiskelijoille tiedoksi heidän etsiessään itselleen opetusapteekkia harjoittelujakson ajaksi.\n2) Täytä yllä oleva opetusapteekkilupahakemuslomake ja toimita se siihen koulutusyksikköön, jonka opetusapteekkilupaa haet. Hakemuksen voi toimittaa postitse allekirjoitettuna tai sähköpostilla hakemuslomakkeessa mainittuihin osoitteisiin.\nHakemus käsitellään siinä koulutusyksikössä, johon opetusapteekkilupaa haetaan. Tarvittaessa hakemukseen tai taustatietoihin voidaan pyytää täydennystä tai lisäselvitystä. Hakemuksen hyväksymisestä toimitetaan apteekkarille tieto kirjallisesti.\nOpetusapteekki voi ilmoittaa esim. toimintaansa koskevasta tai harjoitteluvastuuhenkilön/henkilöiden tietojen muutoksesta ottamalla yhteyttä apteekkiharjoittelusta vastaavaan yliopisto-opettajaan.\nsekä oppaaseen, jossa käsitellään tarkemmin mm. harjoittelun aikana oppimista, työkirjoja, HOPSia, harjoittelun käytännön asioita, palautteen antamista sekä koulutustilaisuuksia:\nOpetusapteekkien harjoitteluvastuuhenkilöille järjestetään Opetusapteekkien perehdytyspäivä ja Opetusapteekkien neuvottelupäivä vuoroin Helsingin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa. Lisätietoa tilaisuuksista löytyy koulutusyksiköiden internetsivuilta.\nPerehdytyspäivä on suunnattu erityisesti uusille opetusapteekkien harjoitteluvastuuhenkilöille, mutta kaikki oppilaan ohjauksesta kiinnostuneet ovat erittäin tervetulleita.\nKoulutuspäivän tarkoituksena on perehdyttää osallistujat opetusapteekkiharjoittelujaksojen tavoitteisiin, opiskelijoiden odotuksiin ja kokemuksiin, koulutusyksiköiden käytänteisiin sekä erilaisiin työkaluihin hyvän ohjaamisen ja opiskelijan oppimisen edistämiseksi.\nKoulutuspäivä järjestetään vuoroin Helsingin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa. Perehdytyspäivä järjestettiin 5.11.2018 Itä-Suomen yliopistossa, Kuopiossa. Tilaisuus on maksuton (matkat ja ruokailu omakustanteinen). Tarkemmat tiedot tilaisuudesta UEF:n sivuilta: http://www.uef.fi/web/farmasia/opetusapteekkien-perehdytyspaiva.\nOpetusapteekkien neuvottelupäivä järjestetään Itä-Suomen yliopistossa, Kuopiossa 22.5.2019 klo 10-16. Tänä vuonna teemana on lääkitysturvallisuus ja sen parantaminen. Tilaisuuden tarkempi ohjelma julkaistaan Itä-Suomen yliopiston sivuilla: https://www.uef.fi/web/farmasia/opetusapteekkien-neuvottelupaivat.\nNeuvottelupäivä on suunnattu kaikille oppilaan ohjauksesta kiinnostuneille. Tilaisuuteen voi osallistua joko paikan päällä Kuopiossa tai etänä omalta tietokoneelta. Tilaisuus on maksuton. Osallistujat kustantavat itse matkat ja ruokailun. Tilaisuuteen ilmoittaudutaan 15.5.2019 mennessä: https://elomake.uef.fi/lomakkeet/22774/lomake.html.\nLiity tutorverkostoon e-lomakkeella: https://elomake.helsinki.fi/lomakkeet/71388/lomake.html.\nHarjoitteluun liittyvistä käytännön järjestelyistä tiedekunnassa vastaa yliopisto-opettaja Katja Pitkä (katja.pitka(at)helsinki.fi, p. 02941 58752).


sähkön hyvityslaskentamalli - Suomen Kiinteistölehti\nEU:n energiayhteisöjä koskevan lainsäädännön muutoksen myötä aurinkosähkön hyvityslaskentamalli muuttuu Suomessa lailliseksi vuoden 2020 loppuun mennessä. Aurinkosähkön pientuotanto on jo kasvanut Suomessa viime vuosina nopeasti, kirjoittaa Kauppalehti (5.5.2020). LUT-yliopiston energiatehokkuuden professori Jero Aholan arvion mukaan vuonna 2019 aurinkosähkön tuotantokapasiteetti kasvoi 70–80 megawatilla, enemmän kuin koskaan aiemmin.\nHelen Sähköverkko Oy:n kahdessa taloyhtiössä pilotoiman aurinkosähkön hyvityslaskentapalvelun arvonlisäverotulkinta on menossa korkeimman hallinto-oikeuden käsiteltäväksi. Hyvityslaskentapalvelussa taloyhtiön aurinkopaneelit kytketään kiinteistön sähkömittarin taakse ja ne pienentävät kiinteistön omaa sähkönkäyttöä. Mahdollinen ylijäämäsähkö myydään sähköverkkoon ja jyvitetään hyvityslaskennalla osakkaille.


13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE DARK GREY, Dbramante1928 | Adlibris verkkokauppa – Laaja valikoima ja edulliset hinnat\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE DARK GREY\nMukava suojatasku tietokoneellesi. Pintamateriaali on neopreeniä ja pörröinen sisus suojaa hyvin tietokonetta. Vetoketju on nailonia, joka ei naarmuta tietokonetta. Vetoketjun vedin on kumia, joten siitä saa pitävän otteen. Saatavana useilla muodikkailla väreillä.\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK WITH POCKET\n11" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK\n13" NEOPRENE 19TWENTY9 SLEEVE BLACK\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE LAVENDER/WHITE\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLUE MERMAID\nIPAD NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLUE/NAVY\n15" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK\n13" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE PURPLE\n15" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLUE NAVY\n12" NEOPRENE 19TWENTY8 SLEEVE BLACK\nLisää tuotteita tuotemerkiltä Dbramante1928


Joululahja Jeesukselle - Kirkko ja kaupunki\nnull Joululahja Jeesukselle\nVanhassa joululaulussa Jeesus hymyilee rummun päristykselle. Kuva: Jarkko Peltoluhta\nDavid Bowie ja Bing Crosby esittivät vuonna 1977 joululaulun, jossa Jeesus-lapsi saa lahjaksi pelkän rumpushow'n. Tässä jutussa rumpu liitetään kapaloihin.\nOvikello soi, ja mies sinisessä villatakissa avaa oven. Sisään astuu nuorehko mies yllään sininen pikkutakki.\n– Terve, oletko sinä uusi hovimestari? pikkutakkimies kysyy.\n– Hah, siitä on pitkään, kun olin uusi yhtään mikään, villatakkimies vastaa.\n– Missäs Hudson on?\n– Varmaan vaihtaa vaatteita...\n– Hänhän vaihtaa usein. Olen David Bowie ja asun tuossa kadulla. Herra Percival antaa minun soittaa pianoaan aina, kun ei ole täällä, ja nythän hän ei ole, vai mitä?\n– Rehellisesti sanoen en ole nähnyt häntä, mutta käy sisään!\n– Oletko sukua Percivalille? Bowie kysyy.\n– Etäisesti, villatakkimies vastaa.\n– Ah, taidat olla se köyhä sukulainen Amerikasta?\n– Heh, huhut kiirivät tänne nopeasti, vai mitä? Minun nimeni on Bing.\nBing Crosby kuvasi syyskuussa 1977 Lontoossa televisiolle tekemäänsä Bing Crosby's Merrie Olde Christmas -jouluohjelmaa. Tuolloin sen yhtenä vierailijana oli Bowie. Etukäteen käsikirjoitetussa vuoropuhelussa Crosby ja Bowie puhelevat jouluperinteistä ja musiikista. Bowie oli 30-vuotias glam rockin supertähti, Crosby taas 74-vuotias crooner niin kuin 1900-luvun alkupuolen "hyräilijätyylin" laulajia kutsuttiin – samaa sarjaa kuin Frank Sinatra tai Nat King Cole.\nOhjelmassa he esittävät yhden kaikkien aikojen myydyimmistä joulusingleistä, Little Drummer Boy / Peace on Earth. Laulussa ihmiset vievät seimessä makaavalle Jeesus-lapselle lahjoja. Niin antaa lahjansa myös köyhä rumpalipoika, mutta lahja ei ole häävi. Laulun on suomentanut kuoronjohtaja ja kääntäjä Hilkka Norkamo (1910–2004) muotoon Pieni rumpali. Sen ensimmäinen säkeistö menee näin:\nSaapui viesti, pa-ra-pa-pam-pam,\nNyt häntä palvoen, pa-ra-pa-pam-pam,\nJa lahjat antaen, pa-ra-pa-pam-pam,\nRiemuin kiittäen, pa-ra-pa-pam-pam,\nJouluevankeliumissa Joosef lähtee yhdessä kihlattunsa Marian kanssa Etelä-Galileasta Nasaretin kaupungista verollepanoa varten Juudean Betlehemiin. Kartalla matka suuntautuu lähes luotisuoraan alas Samarian läpi etelään. Nykyään tuota aluetta kutsutaan Länsirannaksi.\nBetlehemissä syntyi tuhat vuotta ennen Jeesusta paimenpoika nimeltään Daavid, josta aikanaan tuli Israelin kuningas. Koska Joosef Luukkaan kertomuksessa on Daavidin sukua, veroselvitys oli tehtävä Betlehemissä.\nKiiltokuvien Joosef taluttaa aina aasia, jolla raskaana oleva Maria ratsastaa. Raamattu ei kuitenkaan tiedä mitään tällaisesta. Evankeliumissa sanotaan ainoastaan, että Daavid "lähti sinne yhdessä kihlattunsa Marian kanssa, joka odotti lasta" ja että "heidän siellä ollessaan tuli Marian synnyttämisen aika". (Lk. 2:5, 6) Raamattu ei tiedä sitäkään, syntyikö Jeesus luolassa vai joulupostikorttien majatalon tallissa.\nLuukkaalla on kuitenkin yksi äärimmäisen konkreettinen kiinnekohta, suorastaan helmi. Maria "synnytti pojan, esikoisensa. Hän kapaloi lapsen ja pani hänet seimeen, koska heille ei ollut tilaa majapaikassa".\nMaria ottaa kankaan, jonka toisen yläreunan hän taittaa Jeesuksen pikkuruisen olan yli selän alle, ja sama toisinpäin, niin että Jeesuksen kädet jäävät laskosten väliin eivätkä huido kuin tuulilasinpyyhkijät. Liian kireä kapalo ahdistaa, ja kätkytkuolemia on selitetty kapalolla.\nMutta vastasyntyneelle elämä maapallolla on rankka kokemus. Hellän päättäväisesti sidottu kapalo rauhoittaa vauvan. Kapaloissa myös Jeesus on turvassa, hän nukahtaa ja kuorsaa heinäkasan päällä.\nLittle Drummer Boyn kirjoitti muistiin vuonna 1941 amerikkalainen kuoromusiikin säveltäjä Katherine Kennicott Davis (1892–1980). Aluksi hän pani laulun nimeksi The Carol of the Drum. Nuottikuvan vasempaan yläkulmaan Davis merkitsi: "Tšekkiläinen laulu, vapaasti sovittanut K.K.D.".\nPienen köyhän pojan rumpu ei ole joululauluissa tavallinen instrumentti. Joulukorteissakin enkelin ympärille kertynyt taivaallinen sotajoukko panostaa enimmäkseen torvisektioihin. Lasten leikkirumpuja on kyllä ollut ainakin jo 1800-luvulla, mutta emme kai tiedä, miten rumpu päätyi Little Drummer Boyn sanoihin.\nItse rummut kertovat omaa tarinaansa ihmiskunnasta. Niitä on valmistettu ainakin kuusituhatta vuotta. Rumpuja on valmistettu Kiinassa alligaattorin vuodasta. Shamaanit pohjoisessa soittavat rumpua, ja intiaanit Etelä-Amerikassa ovat käyttäneet sitä uskonnollissa rituaaleissa. Atlantin yli tuodut orjat viestivät toisilleen rumpujen avulla, mutta koska orjaisännät pelkäsivät niiden mahtavaa pauhua, ne kiellettiin. Sen jälkeen rumpuja sai käyttää vain työn tahdistajana. Jamaikalla orjien rummutuksesta kehkeytyi nyahbinghi-tyyli, joka kuvastaa sydämenlyöntiä. Rumpu on ihmisyyden ääni.\nToisessa Mooseksen kirjassa on kuvaus siitä, miten Israelin kansa on täpärästi selvinnyt faaraon sotajoukoista ja ylittänyt Punaisen meren:\n"Naisprofeetta Mirjam, Aaronin sisar, otti käteensä rummun, ja kaikki naiset seurasivat häntä tanssien ja rumpua lyöden. Mirjam viritti laulun: – Laulakaa ylistystä Herralle, hän on mahtava ja suuri: hevoset ja miehet hän mereen suisti!" (2. Ms. 15:20–21)\nMirjam ylistää Jumalaa, joka on pelastanut Israelin kansan Egyptin orjuudesta. Kauan ennen kuin Daavid soitti harppua, Mirjam tanssi rumpujen tahtiin. Rumpu on pelastuksen ja vapauden instrumentti.\nTämä koskee vähän kapaloitakin. Sikiön sydämen syke on yllättävän lähellä yökerhojen tanssimusiikkia, jossa 140 iskua minuutissa on ihan tavallinen tempo. Köyhä poika Davisin joululaulussa soittamassa kapaloihin kääritylle Jeesus-lapselle sisältää paljon enemmän kuin pelkän leikkirummun. Ihmiskunta on yksi pieni rumpali.\n"Kauan ennen kuin Daavid soitti harppua, Mirjam tanssi rumpujen tahtiin. Rumpu on pelastuksen ja vapauden instrumentti."\nLuterilaisuus on joulun uskonto, ja siksi sanalla kapalo on raamatullinen kaiku silloinkin, kun kätilö Jorvissa opettaa vauvapeiton käärimistä. Joissain raamatunkäännöksissä Maria kapaloi Jeesuksen ohuisiin kangaskaistaleisiin. Äidit ovat kapaloineet vastasyntyneitä kivikaudelta asti.\nAsian ydin ei tietenkään ole kapalossa itsessään. Kapalo on symboli kaikelle huolenpidolle, jota vauva saa.\nEvoluutio on tehnyt meistä sellaisia, että heti syntymästämme lähtien meillä on luonnostaan tarve suuntautua kohti toista ihmistä. Vauva kiinnittää itsensä voimakkailla tunnesiteillä lähimpään hoivaajaansa. Tässä kohtaa äidit ja isät hyvin dramaattisesti ratkaisevat lapsensa elämän suunnan.\nKun englantilainen psykiatri ja psykoanalyytikko John Bowlby (1907–1990) yritti ymmärtää aikuisten keskinäisiä ongelmia, hän tajusi, että ihminen syntymästään asti rakentaa strategioita, joiden avulla hän yrittää selviytyä vaikeista tilanteista. Bowly ajatteli, että tapamme olla suhteessa muihin muodostuu paljolti sen mukaan, miten me vauva-aikana olemme kiinnittyneet äitiin ja isään. Bowlby kutsui teoriaansa kiintymyssuhdeteoriaksi. Kiinnittymisemme laadun määrää se, miten äiti ja isä ovat vastanneet tunteisiimme, itkuihimme ja hätäkutsuihimme.\nJokainen vauva oppii, millaiseen merkkiääneen äiti vastaa tyytyväisesti ja millainen tunneilmaisu karkottaa. Vanhemman reaktiot painavat alitajuntaamme käsityksen, kuinka hyväksyttäviä olemme koko maailman edessä.\nPsykoottinen tai päihderiippuvainen vanhempi voi olla niin arvaamaton, että lapsen mahdollisuudet luoda turvallisia ihmissuhteita turmeltuvat. Traumaattiset kokemukset ja pitkään jatkunut stressi vahingoittavat vauvan keskushermoston. Horjuvasta mielenterveydestä voi tulla perinnöllistä. Toiseen ihmiseen kiinnittymisen mekanismi voi jatkua sukupolvien välisenä psykorihmastona.\nOnnettomuudet, huumeet, perhehelvetti, avioero, sota, työnarkomania, vanhempien väärä arvojärjestys, työttömyys ja rahapula... Ihmisen elämä on täynnä murhetta ja vastusta. Emme tiedä, miten olla täällä keskenämme. Jotkut takertuvat, toiset välttelevät, jotkut muuttuvat ilman syytä silmänräpäyksessä enkelistä perkeleeksi.\nUsein pitkiä vankilatuomioita kärsivien henkilöhistoriaan sisältyy julma, varhaislapsuudessa tapahtunut laiminlyönti. Ja liian usein ihan vain lyönti. Bowlby kuitenkin uskoi, että terapiassa ihminen voi vapautua taakoistaan.\nMutta Maria kapaloi Jeesuksen ja pani hänet seimeen. Jokin Jeesuksen kiintymyssuhteessa meni nappiin.\nBing Crosbyn imago kepeänä ja harmittomana viihdyttäjänä kuului maailmaan, jota vastaan nousi rock-sukupolvi. Ziggy Stardust -roolinsa oranssissa tukassa ja paksussa meikissä rokanneen David Bowien näkökulmasta Crosbyn kaltaiset valkoihoiset croonerit edustivat isien ja äitien valheellista ja pikkusievää elämänmuotoa. Crosby taas oli kokenut ensimmäisen maailmansodan kauhut. Hänen sukupolvensa näkökannalta Bowien sukupuoleton hilluminen ulkoavaruuden fantasioissa edusti nuorison turmelusta.\nBowie inhosi Little Drummer Boyta yli kaiken. Tämän takia hän oli vähällä perua koko televisioesiintymisen. Crosbyn tuotantotiimi rustasi vajaassa tunnissa rinnakkaiskappaleen Peace on Earth, jonka Bowie lauloi Drummer Boyn päälle eräänlaiseksi vastamelodiaksi. Sen sanat ovat kevyttä, hieman John Lennonin sosialistista utopismia muistuttavaa sekulaarista maailmanrauhan haikailua. Peace on Earth muistuttaa siitä, että edelleen ihmiskunta viettää joulua sodan melskeissä.\nRokkareiden rosoiset lisäykset joululauluihin ilmaisevat, ettei joulu voi olla todellisuuspakoista tunnelmointia. Sanoman pitää olla totta tai se ei se eroa joulupukkilauluista. Evankeliumeissa Jeesus ei lupaa seuraajilleen menestystä. Hän ei tullut korjaamaan risaisia kiintymyssuhteitamme. Silti joulun sanomassa Jumala ilmaisee itsensä ehdottomana rakkautena, joka kaikesta huolimatta värisyttää maailmaa. Jospa asian ydin on pohjimmaisen syyllisyyden ja häpeän käsittelemisessä?\nKöyhä poika joululaulussa soittamassa kapaloihin kääritylle Jeesus-lapselle sisältää enemmän kuin pelkän leikkirummun. Ihmiskunta on yksi pieni rumpali."\nLittle Drummer Boyssa ihmiset kantavat hienoja lahjoja Jeesukselle, mutta köyhällä rumpalipojalla ei ole muuta annettavaa kuin rummun päristäminen. Hän pyytää lupaa soittaa, ja äiti-Maria nyökkää hyväksyvästi. Toivelaulukirjoista tuttu suomennos Pieni rumpali kuitenkin ontuu aivan lopussa. Siinä laulu päättyy sanoihin, "Ja kuoroon enkelten, pa-ra-pa-pam-pam, nyt liityn soittaen... Herraa tahtoen... ylistää." Alkuperäissanoituksessa rumpalipoika sydämensä kyllyydestä pärisyttelee rumpuaan. Ja ihan viimeiseksi Jeesus-lapsi vastaa hymyllä. Suomennoksesta hymy puuttuu.\nJos ihmiset muutoin jaetaan edistyksellisiin ja taantumuksellisiin, osaaviin ja osaamattomiin, menestyjiin ja häviäjiin, eettisiin ja paatuneisiin, niin seimen äärellä pätemisestä ei ole hyötyä. Köyhällä pojalla ei ole muuta annettavaa kuninkaalle kuin rummun pärisyttely. Mutta juuri sen Jeesus hyväksyy, ihmisen sellaisenaan.


Iivari Määräkoera: Perusmeeninkiä osa 2\nPerusmeeninkiä osa 2\nMyöpä sitä männä syyhällettii uamusilla jo ennen seetentä hankija pitkin!\nYöllä ol ollunna pakkasta yl 10 astetta ja pelloella sevverra lunta että piästii puistelemmaan sinne.\nTaekka siis minähän se männä puistelin vaahilla ja äet lyyhäs jälestä. Onneks ol pitkä naru ni saen männä vappaammin.\nEnnenku sinne selevittiin ni sehä vuati erlaesija toemenpitteetä. Kuuvelta kuulin ku mamma rupes suunnittelemmaan ylösnoosuva. Se ku on yhtä notkee ku raatakanki ni esinnä pittää suunnitelma tehä mitenkä noostaan ja sittä alottoo ite toemenpije. Näkyhän tuo viäntäätyvän iliman meekäläesen vaahitusta. Kussa se ihtesä pystytti ni minnäe viäntääsin ylös. Melekeen tunti myö sielä katasteltii. Maltoen kuitennii välillä seesaattoohhii enimmän vaahin. Että kerkis katastella. Ee näkynnä oravan oravata eekä muutakaa elikkoo.\nNo sittäpä kottiin ja murkinalle.\nVähä jäe vielä vaahti piälle ja vetäsin hepulija ja mattoo rullalle.\nPäevällä ollii sittä mahottomassa kuralieringissä tiet ja tietennii minut kapaloetiin siihe hualarriin ennen pihalle männöö. Tallattiin siinä samat reetit ku ennennii.\nKäpästelin ojan piällä ku siinä ol vielä jiätä ja kuuntelin ku kuulu iha selevee puluputusta sieltä. Ves liritti siellä jiän alla. Äet ihmettel minkätähen seesoen aena paekalla ja katoen jalakoehin. Sehä ee kuullu mittää ku sillä ol vielä paksummat läpät korvilla ku mulla. (Siis sehä ee oo läppäkorvamallija niinku minä vuan sillä ol semmoset irtoläpät korvillasa) Viimen se älys ja tietennii nykäs minut poekkeen siitä ku pelekäs että jos pulahan vaekka sinne. Kottiin tultuva äet sittä kahto että ol hualar vähä valskanna ja paekat sevverran sotkeetunna että eeku pesulle. Siis minä, ee äet.\nNiinku näkkyy ne tuosta hommasta en tykkee. Pesuva minä inihoon enämpi ku mittää muuta.\nJa sittä ku sitähii vielä pittää vilimata. Vuan minkäs tiet ku ol maha kurassa.\na eepähäntä tietenkää yhtää päevee ettäkö en oes aarinkopaesteessa kerinnä lekotella.\nJa mietiskellä asijoeta. Ja ynnäellä päevee ja sen tapahtumija joeta ee sittä kummemmin ylleesä oo.\nSe ku on tämä meekäläesen elämä yhtä jännee ku kahtos mualin kuivumista...


Kariya lupaa "lyövänsä kunnolla läskiksi" Bluesissa – Lehti\nKariya lupaa "lyövänsä kunnolla läskiksi" Bluesissa\nEi kommentteja artikkeliin Kariya lupaa "lyövänsä kunnolla läskiksi" Bluesissa\n(ESPOO-ESBO) Bluesin tuore huippuhankinta, kanadalainen kiekkotähti Steve Kariya lupaa lyödä tulevalla liigakaudella ”reilusti läskiksi”. Kariyan mukaan sopimus espoolaisseuraan merkitsee vihdoin sitä, ettei treenien tai pelien jälkeen tarvitse enää käydä suihkussa.\n”Koutsi sanoi, että ei oo pakko jos ei tullu hiki”, Kariya kertoo ala-asteen poikien pukukopista.\nEspoon Bluesin valmennusjohto arvelee, että viime kaudella tehot 24+35 Ilveksessä takonut Kariya kykenee jatkossa ”ainakin viidentoista pisteen tahtiin”. Nikkari on hionut kesän kalastuskauden aikana jo taktiset kuviot kuntoon.\n”Ajattelin, että vaihdon aluksi potkaisen pari kertaa vauhtia ja sitten hiihtelen ympäri kenttää kädet taskuissa, kuten täällä Espoossa ulkomaalaisvahvistukset yleensäkin”, Kariya kertoo taktiikastaan\n”Maassa maan tavalla”, hän muistuttaa Bluesin aiempien suurhankintojen tehokkuudesta.\n← Sähkeitä keskiviikolle → Kiina-ilmiön ensimmäinen positiivinen seuraus tulossa\nPoliisille oikeus vasikoiden käyttöön - Suomen poliisin valtuuksia laajentava laki tuli voimaan tänään. Tästä väännettäneen valitettavasti mittava määrä ei-niin-kovin-hauskoja puujalkavitsejä,...


Tällainen on maailma omikronin jälkeen - "meillä on puoli vuotta aikaa" | Verkkouutiset\nHoitaja rokotuspisteellä Brasilian Rio de Janeirossa. LEHTIKUVA / AFP Carl de Souza\nJulkaistu 19.01.2022 | 11:03\nPäivitetty 19.01.2022 | 11:03\nTartuntamäärät laskevat ja väestötason immuniteettia ja kestävää laumasuojaa ei saavuteta. Näin arvioi ”omikronin jälkeistä maailmaa” arvostettu rokotetutkija, Texasin lastensairaalan lääkäri ja Baylor College of Medicinen virologian professori Peter Hotez.\n– Meillä tulee olemaan kuusi kuukautta aikaa rokottaa maailma ja estää uutta varianttia syntymästä tänä kesänä, hän toteaa Twitterissä.\nHotez varoittaa, ettei tämä uusi muunnos välttämättä muistuta omikronia. Hänen mukaansa maailman rokottaminen puolen vuoden aikana on paras ratkaisu pandemiaan. Hotezin mukaan tämä on myös mahdollista. Hän muistuttaa Texasin lastensairaalassa kehitetystä uudesta rokotteesta.\n”Koko maailman rokotteeksikin” tituleerattua rokotetta ei ole patentoitu ja se on suunniteltu sellaiseksi, että sitä voidaan tuottaa helposti paikan päällä esimerkiksi Afrikan, Aasian ja Etelä-Amerikan maissa, joissa rokotteiden saatavuus on ollut kehno.\nPeter Hotez viittaa Twitterissä arvionsa tueksi tästä löytyvään Fortune lehden artikkeliin. Asiantuntijat pohtivat siinä omikronin aallon mahdollisesti luomaa laumasuojaa.\nEsimerkiksi Texasin yliopiston McGovern Medical Schoolin tartuntatautien laitoksen johtaja, tohtori Luis Ostrovsky arvioi, että vaikka omikron voikin kulkea niin nopeasti läpi väestöstä, että jonkinasteinen laumasuoja saavutetaan, jää se koronaviruksen kohdalla kuitenkin todennäköisesti väliaikaisesti.\nKyse on hänen mukaansa vasta-aineiden katoamisesta ajan myötä sekä mahdollisten uusien varianttien riskistä.\n– Tämän muunnoksen tartunta ei takaa suojaa tulevilta muunnoksilta, Ostrovsky toteaa.\n– On melko riskialtista sanoa, että ”antaa mennä, hankintaan laumasuoja”. Kaikki saavat tartunnan ja se on siinä”, hän jatkaa.


Dronet ovat uusi uhka – näin niitä yritetään nyt torjua: lasereita, aseita, kotkia, kehittyneitä järjestelmiä... | Mikrobitti\nDronet ovat uusi uhka – näin niitä yritetään nyt torjua: lasereita, aseita, kotkia, kehittyneitä järjestelmiä...\nMiehittämättömät ilma-alukset voivat hyökätä suurella joukolla, eikä niitä aina erota linnuista. Tässä on ongelmaa kerrakseen.\nUutta. Iran esitteli uuden miehittämättömän ilma-aluksensa seremoniassa Teheranissa syyskuun alussa. Kian-niminen ilma-alus on tarkoitettu tiedustelu- ja hyökkäystehtäviin. IRAN ARMY OFFICE HANDOUT\nKauppaketju lupaa kuljettaa tilaukset dronella tunnissa kotiin – tuotepaketeissa laskuvarjo 15.9.2020 Dronet\nTrump kielsi kiinalaisten dronejen käytön – voi vaikeuttaa merkittävästi maastopalojen sammutustöitä 3.9.2020 Dronet\nVenezuelan kiistanalainen presidentti Nicolas Maduro joutui murhayrityksen kohteeksi julkisessa puhetilaisuudessaan elokuussa 2018.\nMaduro yritettiin murhata ilmeisesti kahdella kaupallisella heksakopteridronella, joista molemmat kantoivat kilogramman verran C4-muoviräjähdettä. Tarkoitus oli räjäyttää panokset kauko-ohjatusti, mutta Venezuelan turvallisuusjoukot ehtivät ensin. He ampuivat dronet alas kivääreillä.\nParhaimmillaan dronehyökkäyksiä voi siis torjua sangen yksinkertaisilla menetelmillä. Esimerkiksi kotkien kouluttamista hyökkäämään pieniä droneja vastaan on kokeiltu useammassakin maassa. Näistä toimijoista ainakin Hollannin poliisi on sittemmin joutunut lopettamaan pilottiprojektinsa, kun havaittiin, että kotkat eivät olleet järin innostuneita tottelemaan määräyksiä.\nPienehköjä droneja voidaan torjua lähietäisyydeltä myös esimerkiksi verkoilla.\nJotta droneja pystytään torjumaan, ne pitää ensin havaita.\nTämä onnistuu esimerkiksi tutkalla, tosin yleensä tutkaperusteinen järjestelmä kaipaa tuekseen algoritmia, joka osaa erottaa dronet muista pienistä ja matalalla lentävistä kohteista, kuten linnuista.\nSamoin droneja voi havaita seuraamalla niiden ohjaamiseen käytettyjä radiotaajuuksia.\nMuita vaihtoehtoja ovat elektro-optiset (havaitaan dronen visuaalinen muoto) sekä infrapunamenetelmät (etsitään dronen lämpöjälkeä).\nDronet voivat jäädä kiinni jopa moottoriääniensä perusteella. Tällöin akustisilla sensoreilla kuunnellaan ympäristön äänimaisemaa, jota sitten verrataan äänikirjastossa oleviin drone-ääninäytteisiin.\nParas lopputulos saadaan yhdisteltäessä kahta tai useampaa edellä mainituista metodeista.\nSotilas- ja turvallisuusteknologian puolella esimerkiksi ruotsalainen Saab myy Giraffe-tutkajärjestelmiinsä teknologiaa, jossa tutkahavaintoa täydennetään optisella sensorilla ja lopputulos varmennetaan algoritmisesti.\nSaabin julkisuuteen antamien tietojen mukaan väärien hälytysten osuus on sen teknologiassa 1-3 prosentin luokkaa. Giraffe AMB -tutka pystyy tunnistamaan ja luokittelemaan dronet 10-15 kilometrin etäisyydeltä, ja Saabin mukaan Giraffe 4A -tutkan kantama on ”vielä pidempi”.\nTyypillisiin torjuntamenetelmiin kuuluu dronejen ohjaamiseen käytettävän radiosignaalin häirintä. Samoin voidaan häiritä GPS-signaalia.\nSotilaspuolella on mahdollista turvautua kovempiinkin otteisiin: vihollisen dronet on mahdollista ampua alas ohjuksilla. Tämä on kuitenkin varsin kallis keino.\nUudempia keinoja ovat esimerkiksi laseraseet.\nTässä videossa käytössä on Lockheed Martinin Athena-prototyyppijärjestelmä, jossa aseena käytetään yhtä, teholtaan 30 kilowatin lasersädettä. Se kohdistaa suuren lämpöenergian yhteen pisteeseen, eli käytännössä polttaa dronet pois taivaalta.\nLaseraseiden ilmeisin puute on, että niillä ei voi vaikuttaa suureen, yhtä aikaa hyökkäävien dronejen joukkoon.\nMassahyökkäyksiä varten voidaan käyttää häirintätyökaluja, joista esimerkiksi käy Yhdysvaltain ilmavoimien kesäkuussa esittelemä Tactical High Power Microwave Operational Responder, tuttavallisemmin Thor.\nSen lautasantenni lähettää lyhyitä purskeita suuritehoisia mikroaaltosignaaleja, jotka häiritsevät dronen ohjausjärjestelmiä. Sotilastukikohtien suojaukseen tarkoitettu Thor mahtuu konttiin ja voidaan ottaa käyttöön muutaman tunnin varoitusajalla.\nJulkisuudessa olevien tietojen mukaan Thor toimii verraten lyhyellä matkalla, mutta ilmavoimat on parhaillaan kehittämässä myös pidemmän kantomatkan vastaavaa järjestelmää.\nUuden sukupolven drone-aseita on käytetty tositoimissa todistetusti ainakin kerran. USNI News kertoi heinäkuussa, että USS Boxerilta toimivat merijalkaväen sotilaat onnistuivat pudottamaan vihamielisen miehittämättömän ilma-aluksen noin kilometrin etäisyydellä aluksesta.\nHormuzinsalmessa tapahtuneen hyökkäyksen takana oli ilmeisesti Iran. Maata on syytetty myös viikonvaihteessa Saudi-Arabiassa tapahtuneesta iskusta.\nMerijalkaväen käyttämä ase, Madis (Marine Air Defense Integrated System) on yhdistelmä elektronisia häirintälaitteita, tutkajärjestelmiä ja ampuma-aseita.\nBard College: Counter-Drone Systems Report\nDronetAseteollisuusAutomaatioRobotisaatioDigitalisaatioTekniikkaKoneet ja laitteet\nLentävätkö verkkokaupan toimitukset kotiovelle pian Suomessakin? 2.9.2020 Dronet\n22.9. 07:15 Sosiaalinen media\n22.9. 11:42 Sosiaalinen media


Po1nt on Chat koulutuspäivät | Nuorisokanuuna\nArviointi ja Logbook\nPo1nt on Chat koulutuspäivät\nLähettänyt Anonyymi (ei varmistettu) Pe, 02/22/2019 - 10:38\n8.4.2019 - 10:00\n9.4.2019 - 15:00\nPo1nt on Chat -hanke, RadicalWeb -hanke (Pelastakaa Lapset ry), Itä-Suomen Poliisin Ankkuri -ryhmä, Humanistinen ammattikorkeakoulu\n8.-9.4.2019 Pieksämäen Partaharjun toimintakeskuksessa\nTervetuloa mukaan Po1nt on Chat -hankkeen koulutuspäiville. Tänä vuonna keskitytään radikalisoitumisen tunnistamiseen verkkovälitteisessä nuorten tieto-, neuvonta- ja ohjaustyössä sekä luodaan Po1ntin chatbottiin moniammatillisia digitaalisia palvelupolkuja.\nKoulutuspäivien ensimmäinen päivä antaa pätevyyden ottaa käyttöön RadarAdviesin kehittämän yhteistyölomakkeen, jonka avulla voidaan tunnistaa radikalisoitumiseen viittaavia tekijöitä. Yritetään yhdessä tunnistaa radikalisoituva käyttäytyminen ja ymmärtää sitä. Kuinka paljon on syytä olla huolissaan ja miksi? Entä mitä sitten pitäisi tehdä? Näihin kysymyksiin meidät kouluttaa Maarit Suhonen Pelastakaa Lapset ry:n Radical Web -hankkeesta.\nRadikalisoitumisen lisäksi Itä-Suomen Poliisin Ankkuri -ryhmän nuorisotyöntekijä Tuomo Kantele tulee kertomaan ajankohtaiset kuulumiset. Millaisiin ilmiöihin kentällä ollaan törmätty? Mihin suuntaan resursseja kannattaisi suunnata tieto- ja neuvontatyön sekä chatbotin sisältöjen kehittämisen suhteen? Ennakkokysymyksiä kouluttajille otetaan vastaan ilmoittautumisen yhteydessä.\nToisena koulutuspäivänä keskitytään rakentamaan moniammatillisesti digitaalisia palvelupolkuja Po1ntin chatbottiin. Mitä chatbot vastaa, jos nuorta ahdistaa? Millä keinoin saamme tietokoneohjelman sisällön tuntumaan mahdollisimman inhimilliseltä? Kuinka luomme ehjän dialogin ja saamme chatbotin antamaan tarvittavan tiedon, neuvonnan ja ohjauksen ympärivuorokautisesti? Teknistä osaamista ei tarvita, tärkeintä on avoin mieli ja innostus tuottaa sisältöä oman ammatin ja osaamisen näkökulmasta.\nKoulutuspäivien lopuksi saadaan uusia menetelmiä ja työkaluja nuorten tieto-, neuvonta- ja ohjaustyöhön sekä palvelujen markkinointiin Humanistisen ammattikorkeakoulun yhteisöpedagogiopiskelijoiden ohjaamana. Kenties vanhoja hyviä menetelmiä tuodaan nykyaikaan?\nTarkempi ohjelma, lisätiedot ja ilmoittautumiset osoitteesta www.po1nt.fi/koulutuspaivat2019\nMukaan mahtuu n. 35 osallistujaa. Ensisijainen osallistumisoikeus Po1nt-kuntien edustajilla. Po1nt-kuntien edustajille koulutuspäivät ovat maksuttomat, muille 79e (sis. ohjelma, majoitus, ruokailut).\nPo1nt on Chat –hanke (ESR)\n+358 44 718 1901\nPo1nt on Chat –hanke (ESR\n+358 44 718 1902\nLinkki lisätietoihin / ilmoittautumiseen\nLisää tapahtuma -nappi\nLisää tapahtuma tästä!\nNuorten reviireillä -juhlaseminaari\nInter City Youth Conference\nPienten ja harvaan asuttujen kuntien nuorisotyöntekijöiden verkostotapaaminen\nArviointi- ja Logbook-verkoston tapaaminen\nNuorisotyö koulussa -verkoston tapaaminen


Koti ja puutarha | Kasvien hoito ja maisemointi | January 2022\nLuokka Koti ja puutarha\nKuinka päästä eroon myyristä puutarhassa: parhaat menetelmät ja työkalut\nHe sanovat, että myyrät löytyvät vain korkealaatuisesta ja hedelmällisestä maasta ja että huonossa maatalossa he eivät yksinkertaisesti voi aloittaa. Mutta nämä eläimet ovat vakava vaara tuleville viljelykasveille, ja siksi on syytä puhua siitä, kuinka päästä eroon moloista maassa. Olemme luonnollisesti tyytyväisiä siihen, että mooli, joka elää vain korkealaatuisessa hedelmällisessä kerroksessa, valitsi sivustomme, mutta vain tämän tosiasian perusteella.\nRamson: viljelyn hyödylliset ominaisuudet ja piirteet\nVilli valkosipuli on uskomaton kasvi, jossa yhdistyvät sipulien ja valkosipulin ominaisuudet. Samanaikaisesti sitä käytetään paitsi ruoanlaitossa myös perinteisessä lääketieteessä useiden sairauksien hoidossa. Luonnonvaraisen valkosipulin kasvitieteellinen kuvaus Luonnonvaraisella valkosipulin tehtaalla on monia muita nimiä: valkosipulin ruoho, karhu sipuli, leverda, luonnon valkosipuli, metsä valkosipuli, ja sitä kutsutaan myös sipuliksi, koska juurikasvi (sipulipää) muistuttaa kapeaa kartiota.\nTavallinen koiruoho: Tšernobylin parantavia ja hyödyllisiä ominaisuuksia\nKuka meistä ei nähnyt koiruohoa kävellessään metsän tai tien läpi järvelle? Tämä kasvi puhkeaa häikäilemättä dachasissa ja vihannespuutarhoissa, mutta äläkä kohtele sitä niin halveksittavasti. Kohopuu voi auttaa tiettyjen sairauksien hoidossa, lievittää loisia ja kipua. Kasvitieteellinen kuvaus ja tavallisen koirpuun alue Kaikki eivät tiedä, että tavallisen koirun (tai latinaksi Artemisia Vulgarius) toinen nimi on Tšernobyli.\nAnis vulgaris: lääkekasvien lääkeominaisuudet ja parantavat ominaisuudet\nAnise officinalis on kasvi, jota levitetään maailmanlaajuisesti. Tärkein kyky on carminative lääkkeiden vaikutus. Tämä lievittää kipua, kouristuksia, lisääntynyttä kaasunmuodostusta. Parantuneiden yrttien tuoksu on läsnä monissa lääkkeissä, tableteissa ja tinktuureissa vilustumista vastaan. Aniksen kasvitieteellinen kuvaus Anisi on monivuotisten aikakausien tunnettujen vuotuisten kasvien ryhmä.\nKenttäeläimistö tai delphinium: kuvaus, lääkeominaisuudet ja lääkekasvien käytön ominaisuudet\nDelphinium, vyöruusu, larkspur, saniainen - tämä ei ole täydellinen luettelo Lyutikov-sukuun kuuluvien yhden- tai monivuotisten nurmikasvien kasveista. Kaikki ne ovat myrkyllisiä, koska ne sisältävät alkaloideja. Larkspur kasvaa monilla Euraasian, Pohjois-Amerikan ja Afrikan alueilla. Villieläinlajien kuvaus: Tunnetaan noin 4 sata kasvilajea, joita yhdistää yleinen nimi.\nPavun läpät: terapeuttinen vaikutus vartaloon, perinteisen lääketieteen reseptit\nIhmiset ovat tottuneet syömään vain papuhedelmiä, mutta kaikki eivät tiedä, että papulehdet ovat yhtä hyödyllisiä. Palkojen käyttö sekä klassisessa että perinteisessä lääketieteessä auttaa parantamaan monia vaivoja. Pavunlehtien parantavat ja hyödylliset ominaisuudet Tavallisissa pavunpalkoissa on hyödyllisten osien varasto, mikä tekee niistä välttämättömiä lääketieteellisiin tarkoituksiin.\nDogrose (ruusu Canina): kuvaus ulkonäöstä ja parantavista ominaisuuksista\nDogrose (ruusu Canina) - kuuluisa kasvi, joka pelottaa piikkisillä piikkeillä, mutta houkuttelee erityisillä parannusominaisuuksilla. Pensaiden suosio on peräisin antiikista. Miltä koiran ruusunmarjat näyttävät (Canina ruusu) pensas näyttää samanlaiselta kuin villi metsäruusu. Siksi villiruusun toinen nimi, kansan keskuudessa paremmin tunnettu, on villiruusu.\nKaunis syksyinen topiary valmistettu luonnonmateriaaleista\nJotta voit tehdä luonnonmateriaalista valmistettavia topiseja omilla käsillä, sinun ei tarvitse olla erityisiä kykyjä ja taitoja. Siementen, pähkinöiden, käpyjen ja kuivattujen kukien muotojen ja värien rikkaus antaa sinun luoda upeita matkamuistoja kirjaimellisesti ilman mitään. Riittää, kun valmistat kauniita hedelmiä ja kukkasia, viljan piikkikaluita, sammalta, oksia ja muita materiaaleja kesällä ja syksyllä.\nKiinalainen (Peking) kaali: istutuksen ja hoidon ominaisuudet\nPekingin kaali (petsai) on mahdollista kasvattaa kaikille vihannesten viljelijöille. On tärkeää, että puutarhuri tietää, että kiinalaisella kalalla on omat ominaisuutensa. Tämä vihannes on tunnustettu eri maissa sen ravintoarvoista ja viljelyn helppoudesta. Kulttuuri on monipuolinen, erilaisia lajikkeita voidaan kasvattaa keväästä myöhään syksyyn.\nKuinka säilyttää mukulainen begonia talvella\nMukula-begonian asianmukainen varastointi talvella kiinnostaa monia aloittelijakasvattajia, koska kasvi lämpöä rakastavan kykynsä vuoksi ei kykene talvehtimaan avoimessa maassa. Siksi kylmänä aikana sinun on kaivettava begonia-mukulat ja asetettava ne varastoon, mikä tarjoaa kasvelle rauhaa. Vain oikealla talvituksella on mahdollista luottaa rehevään kukintaan tulevalla kaudella.\nBok-choy -kaali: viljelyn hyödylliset ominaisuudet ja ominaisuudet\nCarl Linnaeus, joka viittasi kiinalaiseen kasviin Pak Choi (bok-choi tai kirjaimellisesti "hevoskorva") ristikkoperheeseen, piti sitä kaalia. Nykyaikaiset tutkijat omistavat sen enemmän monille nauriille. Mutta perinteiden mukaan tätä varhaista vihanneskulttuuria kutsutaan kiinakaaliksi, vaikkakaan ei yksinkertaiseksi, mutta lehtiiseksi. Kuvaus kiinalaista kaalia Bok-choy-kiinalaista kaalia (Brassica chinensis), ja englanniksi bok choy tai pak choy, nauriskaali näyttää lehtijuurikkaalta tai salaatilta.\nMusta pähkinä kansanlääketieteessä\nMusta pähkinä (Juglans nigra) - kasvi, joka kuuluu tyyppisiin puulajeihin ja Walnut-sukuun (Juglandaseae). Tämä arvokas puu in vivo kasvaa Pohjois-Amerikassa. Mustapähkinän kuvaus Epätavallinen trooppinen viljely hedelmien muodostamiseksi vaatii riittävästi lämpöä.\nKesäsienet: mistä kerätä ja miten erottaa väärin\nHunajasieniin sisältyy useita sienilajeja, joita yhdistää elinympäristö, nimittäin se, että ne kasvavat yleensä puutarhoissa. Kesäsieni on yksi yleisimmistä syödyistä sienistä. Kuinka sienet näyttävät kesäsieniltä Hatun koko on halkaisijaltaan 6 cm. Nuoressa hedelmäkappaleessa se on kupera, ja vanhetessaan se tulee litteäksi keskellä tuberklettä.\nKalpea rupikonna: miten erottaa samanlaisista syötävistä sienistä\nPale grebe (Amanita phalloides) kuuluu sienten valtakuntaan ja Amanita-sukuun. Epämiellyttävän ilmeen alla on kuolevainen vaara: se sisältää myrkyllisiä aineita, jotka voivat johtaa ihmisen kuolemaan, jos se pääsee kehoon. Miltä vaalea rupikonna näyttää ja missä se kasvaa? Se on korkki ja agaric, jonka hedelmäkappale on ensin munan muotoinen, peitetty erityisellä kalvolla ja sitten tasoittuu.\nForsythia: Vinkkejä kevään harbingerin syksyn hoitoon\nForsythiaa tai Forsythiaa löytyy monista maapallon kulmista. Käytännössä kukaan Länsi-Euroopan kaupunki ei voi tehdä ilman tätä pitkää historiaa olevaa puuta: alkukeväällä Forsythia koristaa katuja kirkkaankeltaisilla-kultaisilla kukinnoillaan, jotka peittävät tiheästi oksat. Artikkeli on omistettu puutarhurit, jotka haluavat tarjota kauneudelle parhaat edellytykset talvehtimiseen.\nWeigela - kuusama (Сarrifoliaceae) sukuun kuuluva pensaskasvi tarvitsee asianmukaista hoitoa paitsi koko kevät-kesäkauden, myös syksyllä. Weigelin hoidon yleiset periaatteet syksyllä Kukinnan jälkeen syksyllä siemenmateriaali kypsyy kukinnan jälkeen koristepensalla, joka voidaan kerätä marraskuun ympäri.\nSamppanjat: sienten lajikkeet, hyödyt ja haitat\nSamppanjoiden kuvaus on hyvin tiedossa. Syötävien sienten erottamiseksi yksin sinun on tiedettävä, millaiset samppanjat ovat. Kuinka sienet näyttävät samppanjoilta Aikuisia, täysin kypsyneitä ja hedelmäkappaleiden korjaamiseen tarkoitettuja, edustaa massiivinen, melko tiheä, pyöristetty tai litteämpi hattu, jonka pinta on valkoinen tai ruskehtava, sileä tai peitetty tummilla vaa'oilla.\nKesäkurvitsien istutuspäivät Lunar-kalenterissa 2019: valitse edulliset päivät\nKesäkurpitsojen purkaminen tapahtuu kuukalenterin mukaan. Yksi kesäasukkaiden kiireellisistä kysymyksistä liittyy päivämääriin, jolloin kesäkurpitsaa on mahdollista istuttaa vuonna 2018. Tässä asiassa voidaan keskittyä sekä yleisiin sääntöihin, jotka liittyvät tietyn alueen ilmasto-olosuhteisiin, että kuun kalenteripäiviin.\nAloittelija sienimerkki: varovasti, vääriä sieniä!\nVain kokenut sienimerkit tietävät, että hunajasienien runsaus metsässä on huolestuttava merkki hänen ongelmista. Nämä sienet loistavat usein koivulle, kuuselle, haavalle, jotka jostain syystä sairastuvat ja katoavat. Näiden metsälahjojen syötäväksi tarkoitettujen lajikkeiden joukossa kasvaa usein vaarallisia vastineita - vääriä sieniä. Vääräsienten kasvitieteellinen kuvaus: Kaikki sienisyöjät eivät tunnista metsälahjojen joukossa syömättömiä tai myrkyllisiä lajeja.\nTujan lisäykset pistoksilla syksyllä\nArborvitaan itsenäinen jalostaminen paikallisella alueella ei ole vaikeaa ja kovin jännittävää tapahtumaa. Kuitenkin, ei tarvitse vain levittää oikein, vaan myös havupuut oikein istuttaa. Tuhkan syksyisen leviämisen edut pistoksilla. Havupuiden lisääntymisen syksyllä suurin etu on mahdollisuus saada täysi kasvi kolmen vuoden aikana.\nKuinka tehdä itse tekevä syöttölaite ja juomari siipikarjalle omilla käsillä\nJokainen siipikarjankasvattaja tietää, että kanojen kasvatus on hankala tehtävä, joka vaatii paljon rahaa. Rehun ostaminen ja järkevä kulutus ovat viljelijän tärkein huolenaihe. Asianmukaiset syöttölaitteet vähentävät huomattavasti sen kustannuksia. Kätevät tehtaalla valmistetut syöttölaitteet ovat kalliita. Säästäksesi rahaa voit tehdä säiliön lintujen ruokintaan itse.\nPensas-kurpitsa parhaiten tuottavat lajikkeet\nKuinka juoda efedra\nKarviaismarjapastillit kotona: yksinkertaiset reseptit\nKasvisherneet Alpha: lajikkeen kuvaus, maku, saanto\nKuinka kastella tomaatin taimia hiivalla\nVaipassa, josta on mukavampaa sukeltaa\nKultaherukka Laysan: kuvaus, istutus ja hoito\nOmenapuu North Dawn: kuvaus, pölyttäjät, valokuvat ja arvostelut\nCopyright 2022 \_ Koti ja puutarha...


Turun normaalikoulu - 2002: Jaana Seikkula-Leino\n» TERVETULOA » Hankkeet ja tutkimus » Julkaisuja » 2002: Jaana Seikkula-Leino\nS�hk�inen julkaisuhyllyTurun normaalikoulun julkaisuja\n2002: Jaana Seikkula-Leino\nKM Jaana Seikkula-Leino: Miten oppilaat oppivat vieraskielisess� opetuksessa? Oppilaiden suoriutumistasot, itsetunto ja motivaatio vieraskielisess� opetuksessa\nVieraskielisess� opetuksessa voi oppia omien edellytysten mukaisesti\nOppilaiden koulumenestys ei k�rsi, vaikka opetus toteutetaan hyvin vahvasti vieraalla kielell�. Sek� heikot ett� lahjakkaat oppilaat oppivat omien edellytystens� mukaisesti. T�h�n tulokseen tuli KM Jaana Seikkula-Leino v�it�stutkimuksessaan. Seikkula-Leinon v�it�skirjatutkimukseen osallistui 217 peruskoulun viides- ja kuudesluokkalaista oppilasta. Puolet t�st� tutkimusjoukosta oli oppilaita, jotka osallistuivat vieraskieliseen opetukseen. T�ss� tutkimuksessa vieraskielisess� opetuksessa noin 40 - 75 prosenttia opetuksesta annettiin englanniksi ja muu opetus toteutettiin suomeksi. Oppilaille opetettiin esimerkiksi historiaa, matematiikkaa, luonnontietoa ja kuvataiteita englanniksi. Toisaalta oppilaan �idinkielell� toteutetussa opetuksessa oppilailla oli jossain m��rin suuremmat mahdollisuudet ylt�� poikkeuksellisiin huippusaavutuksiin. On kuitenkin huomattava, ett� vieraskielisess� opetuksessa oppilas oppii eritt�in hyvin vierasta kielt�.\nVieraalla kielell� opiskelu kasvattaa itsekritiikki�\nVieraalla kielell� opiskelevat oppilaat olivat hieman motivoituneempia opiskeluun kuin suomen kielell� opiskelevat oppilaat. Yll�tt�v�� kyll�, vieraalla kielell� opiskelevat oppilaat pitiv�t itse��n merkitsev�sti huonompina vieraan kielen taitajina kuin suomen kielell� opiskelevat oppilaat. On kuitenkin arvioitavissa, ett� vieraalla kielell� opiskelu kasvattaa itsekriittisyytt�. Vieraalla kielell� opiskelevat oppilaat kohtaavat vieraskielisill� luokilla enemm�n tilanteita, joissa he kokevat, ett� he eiv�t osaa vierasta kielt� syntyper�isen kielenpuhujan tavoin.\nVieraskielist� opetusta voisi antaa osittain kaikille\nUsein ajatellaan, ett� vieraalla kielell� opiskelu sopii ainoastaan lahjakkaille ja eritoten kielellisesti lahjakkaille oppilaille. Tutkimus kuitenkin osoitti, ett� kaikilla lapsilla on mahdollisuus oppia vieraskielisess� opetuksessa omien edellytystens� mukaan. On syyt� mietti�, miss� m��rin lapsia tulee testata heid�n hakeutuessaan vieraskieliselle luokalle. Toisaalta on huomattava, ett� vieraalla kielell� toteutettu opetus on oppilaalle vaativampaa kuin �idinkielell� toteutettu opetus. Tuskin on viisasta tieten tahtoen ohjata lapsi vieraskieliselle luokalle, jos h�nell� on vaikeuksia oppia omaa �idinkielt� tai h�nell� on keskittymish�iri�it�. Koska tulokset osoittivat, ett� vieraalla kielell� opiskelu sopii kaikille, niin on my�s arvioitavissa, ett� vieraskielist� opetusta voisi jossain m��rin antaa kaikille oppilaille. T�m� voisi tapahtua esimerkiksi perinteisen vieraan kielen opetuksen puitteissa, jolloin esimerkiksi historian, luonnontiedon yms. aihekokonaisuuksia voisi opiskella vieraan kielen tunneilla. Samalla kun opitaan keskitetysti vierasta kielt�, opittaisiin my�s oppiaineita. On kuitenkin muistettava, ett� vieraan kielen opiskelussa on edelleenkin t�rke�� oppia esimerkiksi perinteiset kieliopilliset seikat. T�ten edell� esitetty ajatus vaatii opetuksen erilaista suunnittelua sek� kyseiselle opetustavalle suotuja resursseja. N�in olisi kuitenkin mahdollista kehitt�� entist� tehokkaammin suomalaisten kielitaitoa.\nPerjantaina 29. marraskuuta 2002 kello 12 esitet��n Turun yliopistossa Publicumin luentosalissa 3 (Assistentinkatu 7) julkisesti tarkastettavaksi kasvatust. maist. Jaana Marjut Seikkula-Leinon v�it�skirja "Miten oppilaat oppivat vieraskielisess� opetuksessa? Oppilaiden suoriutumistasot, itsetunto ja motivaatio vieraskielisess� opetuksessa." Virallisena vastav�itt�j�n� toimii prof. Sauli Takala Jyv�skyl�n yliopistosta ja kustoksena prof. Annikki Koskensalo. KM Jaana Seikkula-Leino on syntynyt 1967 Raumalla ja kirjoittanut ylioppilaaksi 1986 Uotilanrinteen lukiosta Raumalla. H�n on suorittanut kasvatustieteiden kandidaatin tutkinnon 1991 Turun yliopistossa. H�n toimii lehtorina Turun yliopistossa. V�it�s kuuluu kasvatustieteen alaan.


Leikkauspöytien ja -tuolien päivitetyt karamoottorijärjestelmät\nUutiset 29. lokakuuta 2018\nNostopilari LC3, karamoottorit LA40 HP ja LA20, voimakas OpenBus™-ohjausyksikkö CO71 ja portin kytkentäyksikkö PJ2 päivittävät ja laajentavat LINAK®-tuotevalikoimaa tulevaisuuden tarpeisiin ja tarjoavat terveydenhoitolaitteisiin hyväksyttyihin järjestelmiin uusia vaihtoehtoja.\nEnemmän vaihtoehtoja samoilla tuotteilla\nNostopilari LC3 tarjoaa jopa 6 000 N:n työntövoimallaan tasaista säätöä ja riittävästi voimaa. Korkean taivutusmomentin ansiosta se sopii hyvin modernien leikkauspöytien pystysuoraan nostoon – kuormituksesta riippumatta. Myös uusi LA40 HP (High Performance) -karamoottori tarjoaa voimaa ja nopeutta täydellä iskunpituudella. Yhdessä esimerkiksi karamoottorien LA31 ja LA20 kanssa sillä saa aikaan kaikki tarvittavat liikkeet.\nLINAK CO-Link™ yhdistettynä OpenBus™-ohjausyksikköön (esim. CO61 tai CO71) mahdollistaa jopa kahdeksan kanavan käyttämisen. PJ2 tarjoaa tarvittaessa vielä kaksi kanavaa lisää. Monipuolisten liikkeiden määrästä tulee lähes rajaton, ja tarvittavat liikekuviot saadaan asiakaskohtaisista ohjelmistoista.\nKaikki kattavan LINAK-tuotevalikoiman tuotteet sopivat tutkitusti yhteen.\nKokenut kumppani ja asiakaskohtaiset ohjelmistot\nYhteistyö on aina ollut yksi ydinarvoistamme. Ennen kuin liitämme testatut ja hyviksi todetut karamoottorijärjestelmämme lääketieteellisiin laitteisiisi, kuuntelemme toiveitasi ja valitsemme parhaat ratkaisut yhdessä kanssasi.\nJos haluat kehittää leikkauspöytiäsi ja -tuolejasi tai muita edistyksellisiä terveydenhuollon laitteitasi LINAK-karamoottoreiden avulla, ota yhteyttä lähimpään LINAKin toimipisteeseen.


Vuoden 1999 Renault Scenic 2.0 Automatic\nRenault Scenic 2.0 Automatic (vm. 1999)\nKeskimäärin saman korimallin autot kuluttavat taajaman ulkopuolella 12,7 litraa / 100 km, kun taas tämän ajoneuvon kohdalla kulutus on 7 litraa / 100 km. Vastaavasti seka-ajossa keskimääräinen kulutus on 10,2 litraa / 100 km, ja tässä ajoneuvossa se on 9 litraa / 100 km. Tyypillisesti eniten polttoainetta kuluttavassa ajotilanteessa, eli kaupungissa, ajaminen vie keskimäärin 13,6 litraa / 100 km. Tämä ajoneuvo kuluttaa kaupungissa 12 litraa / 100 km. Näitä edellä mainittuja keskiarvoja laskettaessa on huomioitu enintään 10 vuotta vanhat ajoneuvot (eli vuodesta 2009 eteenpäin), jotka ovat samaa korimallia (Tila-auto).\nSivun "Renault Scenic 2.0 Automatic (1999)" tiedot ovat saaneet pisteitä, joiden keskiarvo on 2,9/5. Pisteytys perustuu 43 eri kävijän tekemään arvosteluun.\nScenic 1.9 DCi Avantage (2007)