Hyvän punainen lanka – Jukkasoft\nOlen viime aikoina kiinnittänyt paljonkin huomiota laadun eri aspekteihin – niin fyysisessä maailmassa, palveluissa kuin myös puhtaasti immateriaalisissa tuotteissa. Yritän nimenomaan myös löytää yhtymäkohtia ja punaista lankaa näiden välillä. Lisäksi kerron, mitä ymmärsin akustiikan ja laadun välisestä yhteydestä eräänä päivänä!\nPalvelut ja tuotteet (esineet) usein esitellään toistensa vastakohtina myynnin ja markkinoinnin kursseilla. Palvelulla on tiettyjä ominaispiirteitä: oleellisesti se on immateriaalinen, sitä ei voida etukäteen varastoida, ja palvelunlaatu riippuu usein myös vaikeastimitattavista tekijöistä (mm. henkilökemioista palvelutilanteessa). Parturi, pesulapalvelut, huvitukset, turvapalvelut ja varainhoito ovat kaikki esimerkkejä palveluista. Toisissa kuitenkin kosketellaan materiaalisia asioita: parturi tekee pysyvän jäljen hiuksiin, pesula pesee matot – kun taas huvipuisto, turva ja varainhoito jättävät jäljen lähinnä omaan mieleen. Internet-liittymä on hybridi: siihen sisältyy palveluntarjoajan puolelta paljon kalliita laitteita, jonka lisäksi myös kotiin halvempi laite, sekä ylläpitoon liittyvää asiakaspalvelua.\nMonilta osin suomalaiset ovat järkeviä kuluttajia. Geneettinen muistimme suorastaan pakottaa meidät etsimään laatua, kestävyyttä ja ekologisuutta. Satojen vuosien ajan olemme eläneet puristuksessa, köyhyydessä, tiukkuudessa. Äitimme ja isämme ovat arvostaneet yksinkertaisia ja kauniita asioita, ilman krumeluureja. Se, mikä kesti ja ajoi asiansa, oli kaunista – vaikkei aina välttämättä niin esteettistä tai viimeisintä huutoa.\n1900-luku oli huimaa materiaalisen kasvun aikaa. Design syntyi kuin varkain jossain 1920- ja 1960-lukujen välissä. Aalto, Wirkkala, ja moni muu. Suomalaisessa designissa esiintyvät lomittain sosialistinen funktionalismi, minimaalinen ja karu ulkomuoto, toisinaan hyvinkin korkealentoinen kansallisromantiikka. Tietyllä tapaa ankeina kausina saatetaan pitää mm. 1970-lukua, mutta jokaisella kaudella olisi yliyksinkertaistavaa puhua vain yleisesti “yhdestä designista”; eri osa-alueet ovat kehittyneet eri polkua aikojen kuluessa.\nDesign? Laatu? Kuluttaja? Lähden siitä, että design ei ole pelkkää ulkonäköä, ulkoista kauneutta tai ennennäkemättömiä muotoja. Design on osittain selittämätön kokonaisuus antropologista viisautta; tuote joka on esteettinen, toimiva, kestävä, ja elegantti. Myös palveluita voidaan suunnitella – usein näin toivoisikin tapahtuvan. Design on sitä, että suunnittelija(t) astuvat käyttäjän kenkiin, ja tekevät kaikkensa mukavuuden ja ilon eteen. Designin kautta käyttöesineet ovat paremman näköisiä, käytettävämpiä, ja parhaimmillaan niiden valmistuksessa voidaan vielä säästää raaka-aineita.\nTilanne on osittain muuttunut. Se on muuttunut siinä, että keskimääräinen palkansaaja tienaa jo noin 3000 euroa kuukaudessa. Tämä suurelta kuulostava summa ei mitenkään automaattisesti tarkoita, että palkansaajasta tulisi kerskakuluttaja; riippuen tilanteesta, tuosta summasta menee “humpsahtaen” 2000 euroa: auto, lyhennykset, vuokrat/vastikkeet, tietoliikenne. Pariin tuhanteen ei ole vielä sisällytetty mitään erityisen luksusta. Ja muistakaamme, että verokarhu näyttää jo kyntensä tuossa 3000 euron tasossakin: palkansaaja ei ikinä tuota summaa lyhentämättömänä näe. Täten todellinen vapaavalintainen kulutuspuskuri on useilla talouksilla niinkin pieni kuin vain noin 100-300 eur/kk. Toki poikkeuksia on paljon; esimerkiksi kaksi hyvin tienaavaa, lapsetonta ihmistä, jotka muodostavat talouden. Heillä tuo puskuri voi olla jopa 3000-4000 eur/kk.\nKoska emme mielestäni elä tällä hetkellä mitenkään erityisen laadukkaassa maailmassa, vaan pikemminkin jonkinlaisessa toisen teollisen massatuotannon kauden hurmoksessa (slogan, “paljon monille ja halvalla”), laatu nousee tekijäksi, jonka eteen pitää kuluttajana olla valmis tekemään töitä. Paljolti tuo tilanne johtuu siitä tuotantoasetelmasta, joka on hyvin monien pienten ja suurten yritysten taustalla: asiat tuotetaan kauko-Idässä, entisissä ns. halpamaissa, jotka edelleenkin usein antavat välittömän hintaan ja tuotannon joustavuuteen perustuvan kilpailuedun. Aasiassa useilla mailla on edelleen ennennäkemättömän kova nousukiito, jossa tuotantomäärät ovat erittäin kunnianhimoisia.\nMassavalmistuksen ja markkinoilletulon mataluuden seurauksena kaksi kilpailevaa tuotetta voi ulkoisesti olla hyvin samanlaisia, jopa identtisen oloisia. Esimerkiksi matkapuhelimissa voidaan tehdä 20 kohdan lista ominaisuuksista, jotka molemmat kilpakumppanit täyttävät, mutta silti todellisuudessa näiden kahden puhelimen välillä on suuria eroja. Erot vain eivät tule myyntivaiheessa kovin selkeästi esille.\nSiispä järkevä kuluttaja avaa nettiselaimen, lukee muutamia arvosteluja, ja kenties lisäksi kysyy tuttavien mielipiteitä sekä käy kirjastossa lukemassa alan lehdistä testituloksia. Hiljalleen noiden esimerkkinä käytettyjen puhelinten välille alkaa syntyä konkreettisia eroja. Hintana sudenkuopan välttämisestä on ajan kulutus, joka ei ole lainkaan vähäpätöinen asia. Tosin ihmiset suhtautuvat eri lailla ostoprosessiin; toisille se on ahdistusta ja turhautumista edustava kokemus, toisille kuin nautinnollinen erä shakkia, tai hyvä romaani kahvin kera. Tunsin aikoinaan ihmisen, joka käytti noin täyden työkuukauden eli 150 tuntia lukien arvosteluja, jos halusi ostaa seuraavan 1000 euron arvoisen kulutuselektroniikan tuotteen. En itse voisi ikinä kuvitella ahmivani moista määrää tietoa.\nSuihku, tuo kaiken viisauden, intohimon ja puhtauden lähde, on mitä oivin paikka mietiskellä näitä(kin) asioita. Suihku on meille nykyajan ihmisille ehkä lähimpänä sitä ympäristöä, josta Arkhimedes pomppasi ylös, parahtaen “Heureka!”. Huomaan joskus istahtavani tietokoneen äärellä, suoraan suihkusta tulleena, vettä näppäimistölle tippuen – on niin paljon sanottavaa.\nMiten suihkussa oleva kaunis, rosterimetallinen mutta huonosti asiansa ajava shampooteline voisi puhutella palvelua, joka kuulostaa hyvältä, mutta joka on kankea ja raskas käyttäjälle?\nToisessa, tässä fyysisen maailman käyttöesineessä, on mahdollista tehdä itse muutoksia. Voisin tuunata shampootelinettä eri tavoilla siten, että shampoopullot eivät tipu varpailleni, kun olen ottamassa aamusuihkuani (erittäin hyvä tapa pilata muuten aamupäivä!) Telineen ongelmat ovat oikeastaan kahdenlaiset; 1. (mielestäni tärkeämpi) väliköt on suunniteltu siten, että purnukat voivat tippua telineestä aika helposti lattialle 2. nykyajan shampoo- ja hoitoainepullot ovat niin texas-kokoa, että ne eivät mahdu lainkaan telineeseen. Teline siis pitää “sopivia” pulloja huonosti paikallaan, kun taas osa pulloista ei sovi siihen käytännössä mitenkään.\nEntä immateriaalisessa palvelussa? Voinko muuttaa prosessia, jolla verkkokauppa käsittelee reklamaatiotani? Tuskin. Uusi aparaatti tilataan luultavasti Kiinasta, ja tämä kestää. Suomessa on ainakin lehtikirjoittelun perusteella enää harvoja tuotantolaitoksia kotimaassa. Myös itse valmistusosaamista, taitoa, ollaan “myymässä” pois muille, sulkemalla ja ulkoistamalla kokonaisia tehtaita tai teollisuudenaloja. Suomesta on lähtenyt pois mm. iso osa elektroniikasta, tekstiiliteollisuus ja myös osa paperiteollisuutta. Uusia aloja myös syntyy, ja olemassaolevien alojen maailmanmarkkinaosuus voi yllättää positiivisesti kehityksen myötä.\nTyypillinen verkkokaupan asiakaslupaus on jotakuinkin “helppo ostotapahtuma kotoa käsin”. Tämä ns. positiivinen puoli eli normaali tilaus usein toimiikin ihan o.k. Verkkokaupassa yhdistyy kaksi maailmaa: virtuaalinen ja fyysinen. Virtuaalipuoli luo puitteet, ulkonäön, ostotapahtumalle. Virtuaalinen puoli ei silti pysty muuttamaan juurikaan todellista logistiikkaa, eli sitä mitä tapahtuu tilauksen jälkeen. Tuote kuljetetaan asiakkaalle tai lähimpään noutopisteeseen yleensä välivarastosta. Näin todellisuudessa asiakas on tekemisissä useiden brändien lupausten kanssa, vaikka kauppa yleensä pyrkii supistamaan fokuksen heidän omaan merkkiinsä ja tuotemerkkiin (esim. ostit Anttilasta Philipsin tuotteen). Verkkokaupassa harvemmin on tarkoituksenmukaista tuoda esille, että varastoinnin tekniikasta vastaa firma X, ja kuljetusfirmana meillä on firma Y.\nOngelmat verkkokaupoissa sen sijaan nousevat lähes poikkeuksetta, kun tulee reklamaation aika tuotteessa olevan vian vuoksi. Tällöin firmasta riippuen aletaan tarjota erilaisia haamutoimenpiteitä, näennäiskorjauksia ja usein myös viikkojen viivästyksiä. Tuttavani kertoi ongelmallisesta puhelimestaan, johon teknikko oli sanonut, että se pitää palauttaa kolme kertaa peräkkäin (tuloksetta), jotta he voivat antaa rahat takaisin. Huollossa usein unohdetaan asiakas, ja terotetaan nimellisiä määräyksiä. Mistä tuo kolmen kerran sääntö on lähtöisin, sitä harvoin saa tietää. Joku yrityksen talousprosesseista vastaava on ehkä Excelissä optimoinut tiettyjä parametreja, ja niinpä asiakkaalle tulee tämä kolmesti kieltämisen rituaali välivaiheeksi ennen rahojen saamista takaisin. Se, onko asia mielekäs kuluttajan kannalta, ei tule Excelissä esille. Maalaisjärjellä voisi päätellä, että tällainen kolmen kerran toisto tuntuu jo melkein vastuun kiertämiseltä — yritetäänhän palauttamisesta tehdä käytännössä vaikeaa.\nVarsinkin tällaisessa tuppukylässä kuin Suomi jäämme usein täysin isojen kansainvälisten emoyhtiöiden käytäntöjen varaan. Harva suomalainen väliporras uskaltaa tai kykenee ottamaan ohjaksia käsiinsä, vaikka huomaisi, että asiakkaat eivät ole tyytyväisiä toimenpiteisiin. Kansainväliselle yritykselle onkin todellinen haaste pitää eri kokoiset, eri kulttuuripiireissä elävät asiakasalueet tyytyväisinä.\nAsiakkaasta ei siis enää ongelmavaiheessa “de facto” pidetä huolta, vaikka tämä yrityksen rekistereissä vielä pyörisikin nimellisellä tasolla. Sen sijaan että ongelmallinen tuote nostaisi asiakkaan erityiskohtelun piiriin, usein käy niin, että tuote leimaa asiakkaan ongelma-asiakkaaksi! Yritysten usko tuotteisiinsa on siis joskus väärällä tavalla piinkovaa; ei olla valmiita kuuntelemaan kentältä tulevaa totuutta. Toisaalta hyvin monesti “yrityksen” imago on itse asiassa henkilökemiaa asiakkaan ja tietyn asiakaspalvelijan välillä.\nKerran itse jouduin soittamaan kahdeksalle(!) eri henkilölle reklamaationi. Seitsemän ensimmäistä ei pystynyt tai suostunut uskomaan tapausta. Todennäköisesti olin törmännyt myyjiin, joilla ei ollut oivallusta ongelmieni luonteeseen. Monet suuryritykset joutuvat luottamaan aika lailla sokeasti erilaisiin asiakastietokantoihin, jolloin todennäköisyys, että kuluttajalla olisi oma “hovipalvelijansa” (key account manager), on hyvin pieni. Yritys pystyy käytännössä tarjoamaan palveluhenkilöiden rulettia, jossa kohdallesi osuu lähes aina eri henkilö. Riippuen asiakashallintajärjestelmän laadusta, asiakas joutuu kertaamaan vähän, kohtuullisesti, tai juurta jaksain omat ongelmansa.\nOlin tuolloin ostanut huono-onnisen tietoliikenneyhteyden, ja asuin alueilla, joissa firman rekisterin ymmärryksen mukaan yhteys pitäisi olla mahdollinen, mutta todellisuudessa kaapelia ei ollut. Tällöin vaikka ongelmani oli selkeä, sitä ei helposti uskottu firmassa.\nMitä tapahtuu, jotta kuluttaja saa käteensä uuden elektronisen vimpaimen? Millaisia resursseja tuotannon taustalla on? Otetaan esimerkiksi Bluray-soitin, joka on aika arkinen esine kodeissa. Soittimen teknologinen ydin on sinisen valon käyttämisessä digitaalisen tiedon tallennukseen. Bluray-soittimessa tuolle elokuvakiekolle on tallennettu erittäin tiheään ja kompaktiin muotoon valtavasti dataa. Soitin lukee levyä hieman vanhanaikaisen levysoittimen tyyliin, mutta nyt neula on korvattu sinisellä laserilla. Leikataksemme ns. hevonpeen lyhyeen, sanottakoon että “loppu on triviaalia”: tuo data syötetään erilaisille käsittelijöille (mikropiireille), jotka lopulta ohjaavat nenämme eteen kauniin pisteistä muodostuvan kuvan. Kuitenkin edelläolevassa olemme yksinkertaistaneet aika paljon kuluja, ja niiden taustalle tarvittavia rakenteita. Soittimen “rauta”puolen valmistus vaatii mm. kalliita elektroniikan puhdastiloja. Ohjelmisto-osa, eli tuo videokuvan käsittelyohjelmisto, puolestaan vaatii ohjelmistoalan erityisasiantuntemusta.\nMiten molempien, sekä käyttöesineiden että palvelujen, suunnittelijat voisivat saada takaisin kentältä, jo pienen valmistuserän jälkeen, aidosti tuotetta parantavaa palautetta – vieläpä ilman, että tuo palaute tallaisi suunnitelijan egon päälle? Saammeko suihkutelineen suunnittelijan ja verkkokaupan arkkitehdin ymmärtämään asiakastyytyväisyyttä tällä samalla, suppealla suhteellisuusteorian ymmärryksellä?\nVoisimme aloittaa rakentamalla pienen jalustan asiakastyytyväisyys-käsitteelle.\nOstamme palveluita ja esineitä yleensä muutamasta syystä. Yksi on ilmiselvä, mutta silti mutkikas: ostamme sellaista, joka on meille hyödyllistä. Palvelujen kohdalla on suhteellisen yksinkertainen määritelmä: kuluttajat ostavat palveluita, jotka säästävät aikaa ja vaivaa, tai mahdollistavat jotain sellaista, mitä kuluttaja ei itse osaisi tehdä. Toisaalta myös mielihyvä on erittäin voimakas ostokäyttäytymisen ohjaaja; mielihyvä itse asiassa on niin voimakas, että se voi alkaa aiheuttaa ongelmia kuluttajalle (pelihimo, tai monet muut ns. adrenaliinikokemukset, joiden jatkuva toistuminen alkaa muodostua pakkomielteeksi).\nAjatellaan vaikka pesulaa, pikaruokapaikkaa ja parturia. Joidenkin kalliiden laatuvaatteiden itse peseminen on aika riskiä puuhaa. Vaate voi tärveltyä vääränlaisesta käsittelystä. Jos kyseessä on mielivaatteemme, joka lisäksi maksoi 300 euroa, emme kovin helposti ota riskiä. On järkevämpää viedä vaate pesulaan juhlien jälkeen. Pesula poistaa meiltä epävarmuuden, se poistaa myös vaivan ja näin säästää aikaa.\nMonet asiat ovat silti todellisuudessa vain elämämme “sivujuonia” meille; haluamme lämpimän talon, mutta harvoin olemme tavattoman kiinnostuneita energianmittauksen yksityiskohdista. Haluamme pysyä terveinä, mutta meitä ei kiinnosta juurikaan terveydenhuollon organisaatio, aukioloajat tai puhelinvaihteiden rakenne. Haluamme siis hyötyä palveluista rasittamatta muistiamme ja päätämme turhilla yksityiskohdilla. Ihmisen tietojenkäsittelykapasiteetti on joustava, mutta jossain määrin rajallinen. Sitä ohjaa voimakkaasti terveydentila, prioriteettimme, käytettävissä oleva aika ja energiatasomme.\nIhmettelin ja ihmettelen edelleen, miksi todellisen palvelun saaminen huoltoasemille takaisin on niin vaivalloista. Joillakin Shellin asemilla on palvelutankkaus-nimellä kulkeva konsepti, jossa huoltoaseman henkilökunta hoitaa tankkaamisen. Erityisesti talvella, sään ollessa mitä kurjin, voisin kuvitella nauttivani tavattomasti siitä, että joku tankkaa autoni ja omaksi huolekseni jää vain maksun hoitaminen ikkunasta käsin.\nSana ‘elegantti’ on tärkeä käsite laadussa. Elegantilla tarkoitetaan, että jokin on tehty kauniisti, sopivan yksinkertaisesti, ymmärrettävästi ja vieläpä usein esteettisesti. Siis, ajattoman kauniit jalokivet ovat elegantteja – kun taas pikaisesti valmistettu halpa massatuote on harvoin sellaista. Tosin elegantin ei tarvitse olla välttämättä kallista. Eleganttius on merkki siitä, että suunnittelija on myötäelänyt kohderyhmänsä kanssa, ja laittanut sydämensä suunnitteluvaiheeseen mukaan.\nOptimistina haluaisin myös luoda Sen Ultimaalisen Hakemiston, josta voisi valita aina parhaan tuotteen; kun markkinoille tulee puhelin nimeltä “Isofirma Megaluuri X2 32 GB”, niin voisin tuolta oraakkelilta kysyä, miten puhelin oikeasti vertautuu olemassaoleviin puhelimiin, ja kannattaako vanha vaihtaa tällaiseen. Teknisesti oraakkelin rakentamisen ei ole esteitä. Itse asiassa Internet on pullollaan erilaisia vertailuihin ja kuluttajakeskusteluihin keskittyviä saitteja. Tässäpä ongelman juuri: tietoa on edelleen aika raskasta saada, johtuen hajaannuksesta. Joihinkin saitteihin tarvitaan rekisteröinti ennenkuin kaikki aineisto on saatavilla.\nNäitähän on suunniteltu ja kokeiltu tuottaa niin kauan kuin internet on ollut olemassa. Hyvä hakemisto itse olisi myös tuote, jonka laadun voisi arvioida; onko se nopea, läpinäkyvä, ajantasainen, helppokäyttöinen, ja tosiaankin niin kätevä, että käyttäjä viitsisi konsultoida tuota hakemistoa niin osto- kuin jälkipyykkiasioinnissakin? Googlen Goggles on muuten tavattoman mielenkiintoinen keihäänkärki kuluttajatietoisuuden lisäämisessä: Goggles tunnistaa valokuvasta esineitä, ja kertoo taustoja niistä. Varsin sci-fiä, mutta tavattoman mielenkiintoisia käyttökohteita!\nEntäpä tuo tyytyväisyystakuu, joka annetaan joillekin tuotteille? Idea on loistava. En ole koskaan itse varsinaisesti hyödyntänyt sitä, joskin luultavasti olen tiedostamatta joissakin ostoksissa saanutkin tuollaisen takuun. Käytännössä tyytyväisyystakuu on myyjän sana siitä, että he itse luottavat tuotteeseensa niin paljon, että uskovat ostajankin pitävän siitä. Ilkeämpi kriitikko toteaisi, että tyytyväisyystakuun kylkiäisenä tulee poikkeuksetta niin monimutkainen tai kankea / hidas reklamaatioprosessi, että takuu jää tyhjäksi lupaukseksi. Toisaalta tyytyväisyystakuuseen jää myös pieni stoistin mentävä aukko; ota tai jätä, me emme välitä. Mene ja tiedä.\nLupasin kertoa akustiikan ymmärryksestäni. Juttu juontaa sieltä, että inhoan kaikenlaista extra-rutinaa, kitinää ja kolinaa. Kautta aikain olen varmaan alitajuisesti liittänyt rahinaan, kitinään ja omituisiin ääniin jotain, mikä kertoo, että kaikki ei ole hyvin. Kun luin TKK:lla tuotteistuksen ja ihmisen havainnointiprosesseihin (kognitiotiede) liittyviä kursseja, en ollut kovin yllättänyt, kun kuulin, että ns. tuoteääni on tarkkaan suunniteltu asia. Se, miltä auton oven sulkeminen kuulostaa, luo voimakkaasti laadun kuvaa käyttäjälle. Parranajokoneen pitää kuulostaa tietynlaiselta – liian hiljaista pidetään tehottomana. Mutta miksi akustiikka on tärkeää? Koska se on kaikkein kokonaisvaltaisin “läpivalaisumekanismi”, jonka ihminen voi asioista muodostaa! Kuulo on yllättävän tärkeä. Ääni – paineaalto, joka etenee fysiikan lakien mukaan; vaimentuen ja muuttaen “äänenväriään” — tuo tietoa myös tuotteen sisältä. Silmin emme pääse lainkaan niin syvälle! Tarkastelemalla tuotetta katselemalla näemme itse asiassa yleensä vain pinnan.\nKun matkapuhelin natisee, pidän sitä halpana ja huonona. Sama juttu auton eri osien kanssa; jos kojelauta tai tuuletusaukot alkavat ratista omituisella tavalla, autosta jää halpa kuva. iPhone, ollen metallia ja lasia, ei totisesti natise. Steve & tiimi varmasti tiesi sen. Vaikka puhelin onkin valmistettu aivan samalla halpamaissa kuin sen kilpailijat, siitä on onnistuttu tekemään varsin tukevan oloinen, uhraamatta tyyliä alttarilla.\nUnelmien ja todellisuuden välillä kannattaa pyrkiä rakentamaan jonkinlainen silta. Kun katsoin Youtubesta videota, jossa Bill Gatesin taloa esiteltiin, ja todettiin että talossa ei ole kahta identtistä ovenripaa, vaan nämä uniikit maksavat noin $2500 kappaleelta, voi ensiajatus olla että “LOL!”. Tietenkin asiassa auttaa, jos muistaa, että kaveri tienaa keskimäärin $50 sekunnissa. Ulkopuolisena toisten kulutuskäyttäytyminen voi tuntua omituiselta, tarkoitushakuiselta, tai hullulta, mutta usein myös äärimmäisen äveriäillä on omat syynsä tehdä tietyt ratkaisut.\nSainko laadulle jotain läpivalaisevan tehokkaita määritelmiä? En tiedä. Caveat emptor! Anna palautetta, ja olen viisaampi. 🙂\n← Developing the Cart?\nOne response to “Hyvän punainen lanka”\nMyynti on.. – Jukkasoft's Blog says:\n[…] “sen hyvän” löytyminen […]\nLeave a Reply to Myynti on.. – Jukkasoft's Blog Cancel reply


Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos Opiskelu\nKiinnostavatko sinua sosiaali- ja terveyspalvelujen hallinnon, talouden ja tietohallinnon kysymykset?\nSosiaali- ja terveysjohtamisen laitos on maassamme vahva asiantuntijakeskittymä, joka tuottaa tutkimustietoa ja osaamista hyvinvoinnin, erityisesti sosiaali- ja terveyspalvelujen hallinnon, talouden ja tietohallinnon sekä kansantaloustieteen kysymyksissä. Laitokselta valmistutaan keskimääräistä nopeammin, ja vain harva keskeyttää opintonsa. Laitokselta valmistuneet ovat työllistyneet hyvin.\nTarjoamme kolme maisteriohjelmaa: Terveystaloustieteen maisteriohjelman (TtM), Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelman (TtM tai YTM) ja Sosiaali- ja terveyshallintotieteen maisteriohjelman (TtM tai YTM). Opiskelijamme tekevät tutkintonsa aina aloitusvuoden tutkintorakenteen mukaisesti. Laitoksemme lähiopetus järjetetään Kuopion kampuksella ja kurssimme ovat usein monimuoto-opetusta, sisältäen lähi- ja etäopiskelua. Opiskelijoistamme suuri osa on työssäkäyviä, jotka asuvat eri puolella Suomea.\nLisäksi sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallintoa (25 op), sosiaali- ja terveyshallintotieteen perusopinnot (30 op) ja terveystaloustieteen perusopinnot (26-27 op) on mahdollista opiskella avoimessa yliopistossa. Lisätietoja Itä-Suomen yliopiston avoimen yliopiston Aducaten sivuilta.\nTarjoamme kolme hakukohdetta kevään 2019 valtakunnallisessa yhteishaussa:\nSeuraava hakuaika on 20.3-3.4.2019 ja löydät kaikki hakemiseen liittyvät tiedot valtakunnallisesta Opintopolusta. Anna hakemuksessasi sellainen sähköpostiosoite, joka on voimassa vielä heinä-elokuussa 2019. Lähetämme hyväksytyille sähköisen viestin opintojen aloituksesta ja muista käytännön asioista valinnan vahvistuttua. Voit seurata haun etenemistä Oma opintopolku -palvelussa myös hakuajan päättymisen jälkeen.\nheli.kemppainen (at) uef.fi


Suomenkielinen vanhushoito jää ilman valtion tukea - Sisuradio | Sveriges Radio\nMatti Vanhanen ja Fredrik Reinfeldt pitivät lehdistötilaisuuden Helsingissä.\nSuomenkielinen vanhushoito jää ilman valtion tukea\nJulkaistu måndag 5 november 2007 kl 15.48\nHallitus suhtautuu edelleen nihkeästi siihen, että vähemmistökielisiä vanhusten palveluja tuettaisiin valtion pussista. Helsingissä maanantaina vieraillut pääministeri Fredrik Reinfeld (m) totesi kuitenkin Sisuradiolle, että hallitus pitää tärkeänä sitä, että palveluja on myös esimerkiksi suomen kielellä. Reinfeldtin mukaan hallitus seuraa nyt tilannetta tarkkaan.\nPääministeri Fredrik Reinfeldt vakuutti maanantaina Helsingissä, että hallitus aikoo pitää huolta siitä, että vanhustenhoitoa saa tulevaisuudessa Ruotsissa myös suomenkielellä. Reinfeldt uskoo, että hallituksen lanseeraama uusi Fritt val eli Vapaa valinta - ohjelma lisää omakielisiä palveluja. Ohjelma astuu voimaan ensi vuonna. Silloin yksittäisillä ihmisillä on vapaus valita minkälaisia palveluja he haluavat ja miten he haluavat asua. Tämä pakottaa Reinfeldtin mielestä tarjoamaan vaihtoja myös sen suhteen millä kielellä palveluja tarjotaan.\nFritt val -ohjelman lisäksi hallitus ei edelleenkään lämpene sille että omakielisten palvelujen kehittämiseen ohjattaisiin korvamerkittyjä varoja valtion pussista. Lopullinen vastuu asiasta on kunnilla ja maakäräjillä, sanoo Reinfeldt.\nVapaus valita suomenkielinen hoito


2 makuuhuoneen, 2 kylpyhuoneen huoneisto vuokratta\nKuvaus Vuokraamme kauniin, täysin kalustetun 2 makuuhuoneen ja 2 kylpyhuoneen huoneiston toisessa / ylimmässä kerroksessa lähellä Lake Worthin keskustaa. Tämä huoneisto sijaitsee kaikkein halutuimmalla alueella lähellä Intracoastalia ja Bryantparkia.\nLake Worth Beach sijaitsee sillan toisella puolella. Huoneisto on vain lyhyen kävelymatkan päässä keskustasta ja kaupoista. Huoneisto itsessään on täysin uusittu ja päivitetty. Siinä on puulattia, graniittiset työtasot, kaakeloitu kylpyhuone, pesukone / kuivausrumpu yksikkö, poreamme ja yksityinen autopaikka.\nIsossa kylpyhuoneessa on kylpyamme / suihku ja pääkylpyhuoneessa on hiustenkuivaaja ja kiharrin.\nKiinteistö on kauniisti maisemoitu ja huoneistossa on ilmastointi sekä nopea internetyhteys. Lakanoita ja pyyhkeitä on runsaasti. On rantapyyhkeet ja rantatuoleja.


Kaikki samaan kuvaan!\nAikaa vievän näpertelyn sijaan koko kaareva kalusto yhdelle filmille — siinä Yrjö V. Paateron keksimän hampaiden ja leukojen kuvausmenetelmän juju. Panoraamaröntgen on edelleen hammaslääkäreiden arkikäytössä.\nYrjö V. Paateron keksimä hampaiden ja leukojen panoraamaröntgenkuvauslaite kehittyi kolmessa vaiheessa vuosina 1949–1961 ensimmäisestä prototyypistä teolliseen tuotantoon.\nVuonna 1945 tutkija Paatero nimettiin Helsingin yliopiston hammaslääketieteen laitoksen kirurgian osaston apulaisopettajaksi, joka vastasi laitoksen röntgentutkimuksesta ja –diagnostiikasta. Rutiinityö, kuten hampaiden röntgenkuvaus pienille hammasfilmeille, vei paljon aikaa. Paatero ryhtyi selvittämään, voisiko koko kaarevan hammasrivistön röntgenkuvata yhdelle filmille.\nPaateron ensimmäinen panoraamakuvaukseen tarkoitettu laite, parablografi, valmistui 1949. Laite rakennettiin vanhaan hammaslääkärin hoitotuoliin. Kuvausta varten potilaan suuhun asetettiin nauhamainen filmi hammaskaaren sisäpuolelle. Kasvojen ulkopuolelta filmiä kohti suunnattiin pystysuora kapea röntgensädekimppu, jonka Paatero sai aikaiseksi litistämällä valotuslaitteen suuntauskartion rakomaiseksi.\nKuvaus perustui röntgenvalolähteen ja potilaan välillä tapahtuvaan tasaiseen liikkeeseen. Valotuksen aikana kuvaaja pyöritti tuolia kammella, ja filmille saatiin koko hammaskaari yhtenäisenä kuvana. Ylä- ja alakaaren hampaat täytyi kuvata erikseen. Käytännön potilastyössä uusi menetelmä oli iso edistysaskel.\nPaatero oivalsi, että hampaisto voitiin kuvata myös suun ulkopuolella olevalle filmille. Kun röntgensädekimppu suunnataan kallon lävitse kasvojen edessä olevalle puolisylinterin muotoiselle filmikasetille, koko kallo voitiin kuvata yhdelle filmille ikään kuin tasolle levitettynä.\nTieto tästä kehittyneemmästä menetelmästä levisi Paateron artikkelin ”A new tomographical method for radiographing curved outer surfaces” myötä 1949. Yhdysvaltalainen Seatlen Washingtonin yliopisto kutsui Paateron vuodeksi kehittämään tehdastekoista automaattisesti toimivaa panoraamalaitetta.\nPaatero lähti 1950 sodan runtelemasta Suomesta erinomaisiin tutkimusoloihin. Yhdysvalloissa syntyikin ensimmäinen teollinen parablografian periaatteella toimiva kuvauslaite.\nUudessa laitteessa oli moottorin pyörittämä tuoli ja hydraulisesti toimiva röntgenputkea liikuttava koneisto.\nWashingtonin yliopistossa Paatero jatkoi kehittelyä ja rakensi ensimmäisen toimivan potilaskuvauksiin sopivan laitteen. Tässä pantomografiksi kutsutussa laitteessa oli selkänojaan kiinnitetty, potilaan kaulaa kiertävä kaksiosainen rengas (piirros). Rengasta vasten nojasi samankokoinen kiekkomainen filmipidin, joka pyöri vapaasti pystysuoraan akselinsa ympäri. Kun tuolia pyöritettiin, pyöritti kaulan ympärillä oleva rengas filmipidintä. Kitkan ansiosta filmipidin pyöri samalla kulmanopeudella kuin rengas.\nKapea pystysuora röntgensädekimppu suunnattiin potilaan pään keksiakselin läpi taivutetulle filmikasetille. Tuolin pyöriessä filmille kuvautui terävänä vain se osa potilaasta, joka liikkui sädekimpussa samalla lineaarisella nopeudella kuin filmi.\nKeksintönä pantomografi oli mullistava. Sillä voitiin periaatteessa saada kaareva kerroskuva mistä tahansa kehon osasta. Hampaiston lisäksi tällä laitteella pystyi kuvaamaan leuan ja poskiontelot.\nPaatero palasi Suomeen syyskuussa 1951. Samalla viikolla, kun hänen piti matkustaa kotiin, katosivat hänen salkustaan kaikki pantomografiaa koskevat muistiinpanot ja piirustukset.\nKotiin päästyään Paatero piirsi kiireesti muistista laitteen suunnitelmat. Niiden perusteella Hammasväline Oy rakensi Helsingin yliopiston hammaslääketieteen laitoksen rahoituksella ensimmäisen suomalaisen pantomografin, jolla Paatero aloitti kliiniset tutkimukset. Yhdysvalloissa kehitystyö hiipui pian Paateron lähdettyä.\nTunnettu englantilainen hammaslääkäri Dr. Sydney Blackman vieraili Helsingissä 1956 ja tutustui Paateron keksintöön. Blackman kutsui Paateron Lontooseen ja tarjosi yhteistyötä, jonka tuloksena syntyi kaupallinen pantomografi nimeltä Rotagraph. Blackman alkoi kuitenkin esiintyä laitteen keksijänä ja yhteistyö päättyi.\nPantomografi oli suuri edistysaskel hammaslääketieteelliselle tutkimukselle, mutta Paatero ei ollut täysin tyytyväinen. Pantomografilla takahampaat kuvautuivat osittain toistensa päälle, koska leukaluiden sivualueiden kuvausprojektio oli viisto. Paatero korjasi puutteen kehittämällä menetelmän, jonka avulla kuvausprojektio saatiin koko hammaskaaren alueelta kohtisuoraksi. Paatero kutsui menetelmää ortopantomografiaksi: röntgensäde kohdistui suoraan ortoradiaalisesti kutakin kuvattavaa hammasta kohden.\nLaitteessa röntgenputki kiersi paikallaan olevaa potilasta ja filmi oman akselinsa ympäri pään toisella puolella.\nEnsimmäisen leukaluun koekuvauksiin tarkoitetun pienoisortopantomografin Paatero rakensi itse 1957, ja potilaskuvauksiin soveltuvan ortopantomografin Paatero rakensi yhdessä diplomi-insinööri Timo Niemisen kanssa. Laitteella voitiin tutkia hampaistoa, leukoja, leukaniveliä, poskionteloita ja varjoainetta käytettäessä myös sylkirauhasia. Laitteen kaupallinen tuotanto aloitettiin 1961.\nPitkä tie tutkijaksi\nPaateron tie tutkijaksi ja keksijäksi oli pitkä. Ennen akateemisia opintoja hän opiskeli poikien valmistavan ammattikoulun metalliosastolla sekä kauppakoulussa ja oli töissä posteljoonina ja autopataljoonan varastonhoitajana.\nHammaslääketieteen opintoihin hän päätyi 32-vuotiaana suoritettuaan töiden ohessa keskikoulun, lukion ja ylioppilastutkinnon. Väitöskirjansa hän julkaisi sodan kynnyksellä 1939. Toinen maailmansota katkaisi Paateron tutkimustyön, ja hänet määrättiin käynnistämään puolustusvoimien veripalvelutoiminta Helsingissä.\nHarva aikalainen ymmärsi Paateron keksinnön merkityksen. Suurimmaksi osaksi hän rahoitti itse kehitystyön, sillä hänen tutkimushankkeille ei yleensä myönnetty apurahoja. Brysselin ja Pariisin keksintömessuilla 1954 ja 1955 hänet kuitenkin palkittiin, ja Suomen tasavallan presidentti myönsi hänelle professorin arvonimen 1959. Parin vuoden kuluttua hänet nimettiin Turun yliopiston hammaslääketieteellisen röntgenologian professorin virkaan. Ura päättyi äkilliseen sydänveritulppaan 1963.\nHammaslääketieteellisen röntgenologian professori Yrjö V. Paatero (1901–1963) kehitti panoraamaröntgenkuvauksen vuosina 1949–1961.\nPanoraamaröntgenkuvaus on kaareviin muotoihin soveltuva röntgenkuvausmenetelmä, joka perustuu pystysuoraan kapeaan röntgensädekimppuun sekä pyörähdysliikkeeseen.\nMenetelmän ansiosta koko hampaisto ja leukaluut voitiin ensimmäisen kerran vuonna 1950 kuvata samalle filmille yhdellä valotuskerralla. Laite kehittyi kolmessa vaiheessa: vuonna 1949 valmistui parablografi, 1950 pantomografi ja 1957 ortopantomografi.\nDigi tulee, idea pysyy\nOnko sinulle tehty hampaan keinojuuri, oikomishoito tai proteesi tai selvitelty puhkeamattomien viisaudenhampaiden tilaa? Jos on, olet mitä ilmeisimmin tutustunut Yrjö Paateron keksintöön, panoraamaröntgeniin.\nHammaslääkärit käyttävät kahta kuvausmenetelmää, ns. intraoraalikuvaa, jossa pieni filmi laitetaan suuhun ja kuvataan yksittäisiä hampaita tai pienempiä alueita kerrallaan sekä panoraamakuvaa, jolloin yhdessä kuvassa nähdään paitsi ylä- ja alaleuan hampaat myös leukanivelet ja -luut aina poskionteloita ja silmän alareunoja myöten.\n— Panoraamakuvalla saadaan helposti kokonaiskuva hampaiston tilasta yhdelle filmille ja nähdään syvemmällä leuoissa olevat ongelmat, esimerkiksi kystat, kasvaimet ja nivelten vaivat, sanoo Helsingin yliopiston hammaslääketieteellisen radiologian yliopistonlehtori, HLT, EHL Jaakko Peltola.\n— Niin sanottuun 14 kuvan statukseen eli pikkufilmeille otettuihin koko hampaiston röntgenkuviin verrattuna panoraamakuvauksen etuna on myös se, että potilaan saama säteilymäärä on vain kuudesosan suuruinen.\nSuomessa otetaan vuosittain noin 300 000 panoraamaröntgenkuvaa ja 1,6 miljoonaa muuta hammasröntgenkuvaa vuodessa (Säteilyturvakeskus, 2003).\n— Panoraamaröntgenkuva on peruskuva, jolla saadaan selville hampaiston tila. Jokaisesta olisi hyvä ottaa tällainen kuva ainakin kerran elämässä, Jaakko Peltola sanoo.\nVaikka hampaiden röntgenkuvaus on siirtymässä digitaaliseksi, jolloin filmi vaihtuu anturiin tai kuvalevyyn, panoraamalaite perustuu yhä Paateron oivallukseen.\nKolme suomalaista laitevalmistajaa tekee noin 40 prosenttia maailman hammaskuvauslaitteista. Kun Talouselämä uutisoi tuoretta alan yrityskauppaa 9.9. 2005, se määritteli Suomen ”kovaksi tekijäksi hammaslääketieteellisten värkkien maailmanmarkkinoilla”.\nMeurman, Jukka H: Yrjö Paatero (1901-1963). Kansallisbiografia.http:///www.kansallisbiografia.fi. (joulukuu 2004)\nPlanmeca Oy. http://www.planmeca.com.\nErikoishammaslääkäri, HLT, professori Juhani Wolf 5.9.2005 ja 14.9.2005.\nPlanmeca Oy:n hallituksen varajohtaja Auvo Asikainen 5.9.2005.\nWolf, Juhani & Tammisalo Erkki & Paatero Erkki: Yrjö V. Paatero – panoraamaröntgenkuvauksen keksijä. Hippokrates. Suomen Lääketieteen Historian Seuran vuosikirja 2002. Helsinki 2002.\nHelsingin yliopistomuseon perusnäyttely 2005.


Syökö pitkän matikan suosio yleissivistystä? Yle kysyi rehtoreilta – "Opiskelijoiden jaksaminen on heikentynyt ja taito- sekä taideaineiden opiskelu on vähentynyt" | Yle Uutiset | yle.fi\nMoni rehtori miettii, nakertaako matematiikan suosio lukiolaisten yleissivistystä.\nKorkeakoulujen opiskelijavalintauudistus tulee voimaan vuonna 2020. Tällöin ylioppilastodistuksella on merkittävä vaikutus sisäänpääsyssä.\nYliopistojen todistusvalintaan liittyvästä pisteytystaulukosta (siirryt toiseen palveluun) voi havaita, miten merkittävässä asemassa matematiikka on jatko-opiskelupaikkaa hakiessa.\nLue täältä millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä\nKysyimme suurimpien lukioiden rehtoreilta, onko opiskelijavalintauudistukseen liittyvä pisteytystyökalu muuttanut opiskelijoiden kurssitarjottimia ja onko matematiikan suosio lisääntynyt opiskelijoiden keskuudessa. Kyselyyn vastasi 13 lukiota. Yhdeksässä lukiossa matematiikan opiskelijoiden määrä on selvästi lisääntynyt viimeisten vuosien aikana.\nNäin on tapahtunut muun muassa Kannaksen lukiossa Lahdessa, Tampereen aikuislukiossa, Ounasvaaran lukiossa Rovaniemellä, Järvenpään lukiossa, Tikkurilan lukiossa Vantaalla ja Oulun aikuislukiossa.\nMuutamassa vuodessa suuri muutos\nTurun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa matematiikan suosiossa on myös selkeä piikki. Vaikka lukiossa on luonnontiedelinja, on pitkän matematiikan kiinnostus lisääntynyt huomattavasti myös muiden linjojen opiskelijoiden keskuudessa.\nRehtori Riikka Lindroosin mukaan yksi selvä syy ovat korkeakoulujen sisäänpääsyyn liittyvät uudistukset ja siihen liittyvä matematiikan arvosanojen painotus.\nTurun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion rehtori Riikka Lindroos toivoo, ettei matematiikan suosio syö yleissivistystä opetuksesta.Petra Ristola / Yle\n– Viime syksynä meillä oli kuusi alkavaa pitkän matematiikan ryhmää. Nyt pitää katsoa riittääkö se tulevana syksynä, sanoo rehtori Riikka Lindroos.\nTurun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa viime syksynä aloittaneista lukiolaisista yli 80 prosenttia valitsi pitkän matematiikan opiskelun. Pitkän matematiikan aloittaneiden määrä on viimeisten vuosien aikana koko ajan kasvanut. Syksyllä 2011 pitkän matematiikan aloitti reilut 54 prosenttia lukiolaisista.\nKielten opiskelun väheneminen huolestuttaa\nYlen kyselyyn vastanneiden lukioiden rehtorit esittivät huolensa, miten käy yleissivistyksen ja kielten opiskelun, kun matematiikan painoarvo on lisääntynyt.\nTampereen aikuislukion rehtori Vesa Rantanen kertoo, että pitkän matematiikan opiskelu on vähentänyt ja vähentää lyhyiden kielten opiskelua. Saman on huomannut myös Kallaveden lukion ja Kuopion aikuislukion rehtori Ensio Vatanen, joka toteaa, että lyhyiden kielten asema on jo hälyttävä.\nRovaniemellä sijaitsevan Ounasvaaran lukion rehtori Risto Kuoksa nostaa myös esille valinnaiset kielet. Pitkän matematiikan oppimäärän laajuus yhdessä kirjoitettavien aineiden koulukohtaisten kurssien kanssa on johtanut siihen, että valinnaisten kielten opiskelu on vähentynyt. Opiskelijoille ei jää tilaa eikä aikaa opiskella kieliä, vaikka heillä olisi siihen edellytyksiä.\n– On huolestuttavaa, jos matematiikan suosio syö yleissivistystä. Itse olen huolissani siitä, että lyhyitä kieliä opiskellaan lukioissa vähän, sanoo myös Turun Suomalaisen Yhteiskoulun rehtori Riikka Lindroos.\nMatematiikka kiinnostaa taas\nSuomalaisten laskeneesta matematiikan osaamisesta on oltu huolissaan ja samoin myös siitä, että matematiikka ei ole kiinnostanut koululaisia ja opiskelijoita. Nyt näyttää siltä, että jonkinlainen käänne on tapahtumassa. Matematiikka kiinnostaa lukioissa.\n– Tavoite oli, että lisätään matematiikkaa opiskelevien määrää eli yhä useampi lukiolainen suorittaa riittävän laajat matematiikan opinnot. Näin on nyt tapahtumassa, sanoo Turun yliopiston professori Erno Lehtinen.\nProfessori Lehtinen ei näe ongelmana sitä, että korkeakoulujen haussa matematiikalla on valtava painoarvo.\n– Pitkän matematiikan suorittaminen lukiossa vaatii suuren määrän kursseja. Pitkä matematiikka edellyttää hyvin pitkäjänteistä paneutumista ja ajattelutaitojen aktivointia opiskelijalta. Tämä kaikki on hyödyllistä aivan mille tahansa myöhemmälle opiskelualalle.\nTurun yliopiston professori Erno Lehtinen on kantanut huolta suomalaisten matematiikan osaamisesta.Petra Ristola / Yle\nLehtisenkään mielestä matematiikan painotus ei saa vaikuttaa lukiossa niin, että joitain yleissivistyksen kannalta tärkeitä aineita jätetään kokonaan valitsematta tai niiden opiskelun määrä olennaisesti pienenee.\n– Tässä keskustelussa lyhyen matematiikan rooli on jäänyt syrjään. Lyhyt matematiikka voisi olla sitä kaikkien kansalaisten tarvitsemaa matemaattisen ajattelun perustaa, sanoo Erno Lehtinen.\nEritasoiset opiskelijat tuovat haasteita opettajille\nTurun yliopiston professori Erno Lehtisen mukaan lisääntynyt pitkän matematiikan opiskelu vaatii myös opettajilta enemmän, kun oppitunneilla istuu eritasoisia opiskelijoita. Asia mietityttää myös lukioiden rehtoreita.\nRovaniemellä sijaitsevan Ounasvaaran lukion rehtori Risto Kuoksa toteaa, että matematiikan korostuminen voi heikentää lukion pitkän matematiikan työskentelyn tasoa.\nLukioissa nähdään ongelmana myös se, että pitkän matematiikan kursseilla roikkuvat mukana myös ne opiskelijat, jotka eivät siinä pärjää. Tampereen aikuislukion rehtorin Vesa Rantasen mukaan noin puolet pitkän matematiikan opiskelijoista keskeyttää opinnot ensimmäisen vuoden aikana.\nRehtori Marja-Liisa Lehtiniemi Järvenpään lukiosta kertoo, että pitkän matematiikan valitsevat myös sellaiset opiskelijat, jotka eivät ole siitä erityisen kiinnostuneita tai eivät ajattele matemaattisia jatko-opintoja. Tällaiset opiskelijat voisivat Lehtiniemen mukaan käyttää voimavaransa tarkoituksenmukaisemmin.\n– Kannattaisi mieluummin lukea aineita, jotka tuntuvat omilta ja suoriutua niistä hyvin. Eikä valita pitkää matematiikkaa, jos ei ole valmiutta tehdä sitä työmäärää, mitä se vaatii, sanoo Vaasan Lyseon rehtori Jaakko Perttu.\nVantaan Tikkurilan lukion rehtorin Marianne Heikkilän mukaan pitkän matematiikan oppitunneilla kaikkien opiskelijoiden taidot ja motivaatio eivät ole sitä, mitä opiskelu vaatii. Näin yhä useampi opiskelija uupuu.\nOpiskelijoiden jaksamisesta on huolissaan myös vantaalaisen Vaskivuoren lukion rehtori Elina Arokannas.\n– Opiskelijoiden jaksaminen on heikentynyt ja taito- sekä taideaineiden opiskelu on vähentynyt. Teemakursseja ei juurikaan valita, koska kaikki paukut laitetaan niihin opintoihin, joista saa eniten pisteitä jatkoon. Taideaineiden merkitys on opiskelijoiden jaksamisessa suuri, muistuttaa Elina Arokannas.\nTurun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion rehtori Riikka Lindroos pitää tärkeänä, että korkeakoulujen opiskelijavalintauudistusta ja siitä mahdollisesti seuranneita ilmiöitä seurataan tarkasti.\n– Toivon, että yleissivistyksen taso kouluopetuksessa säilyisi, hän sanoo.\nMitä mieltä olet matematiikan kasvavasta painotuksesta? Voit kommentoida aihetta. Keskustelu sulkeutuu kello 18.


Kevyet kilometrit, raskaat raudat: Crossfit tai juoksu, vauhdinjako ratkaisee kaiken.\nCrossfit tai juoksu, vauhdinjako ratkaisee kaiken.\nVauhdinjako nostetaan usein esille kun puhutaan kestävyysjuoksusta. Se onkin erittäin tärkeä asia mutta ei vain juoksussa. Yhtälailla esimerkiksi crossfitin metcon-harjoitteissa oikea tempo ratkaisee tuloksen.\nOn laji mikä tahansa niin suurin ja yleisin moka on aloittaa omaan tasoon nähden liian kovaa. Maitohappo alkaa jyllätä, energiaa kuluu valtavasti kun ollaan anaerobisella alueella ja lihakset väsyvät. Lopulta pelkkä suorituksen loppuun vieminenkin saattaa olla liian kova urakka.\nLiian kova alkuvauhti on tyypillistä aloittelijoille mutta kokeneemmatkin urheilijat yliarvioivat joko päivän kuntonsa tai lähtevät muiden vauhtiin mukaan sen sijaan että keskittyisivät omaan tekemiseen. Kova startti on myös oma helmasyntini jolla olen vetänyt itseni liian usein piippuun niin juoksutapahtumissa kuin vaikka sisäsoutuharjoitteissakin.\nOlen miettinyt paljon miten vauhdinjako onnistuu parhaiten, tutkinut mm. ultrajuoksutapahtumien tuloslistojen kehitystä. Osallistujat voidaan pääsääntöisesti jakaa kolmeen porukkaan:\n- huiput jotka pystyvät raatamaan suorituksen alusta loppuun tasaisen kovalla vauhdilla, heidän sijoituksensa pysyy kärjessä aloituksesta maaliin\n- liian kovaa aloittavat joiden sijoitus hiipuu mitä pidemmälle suoritus etenee\n- maltillisesti aloittavat joiden sijoitus nousee kisan edetessä\nNäistä kolmesta vaihtoehdosta ensimmäinen on paras mutta ikävä kyllä siihen pystyy meistä vain harvat. Juoksu-urani paras sijoitus ja tulos syntyi juuri tuolla tavalla elokuun alussa reilun 9 kilometrin kisassa. Kymppi on aivan maksimimatka jolla pystyn vetämään tasaista kovaa, olen yrittänyt puolikkaallakin muutaman kerran laihoin tuloksin.\nKeskimmäinen vaihtoehto on se johon itse usein lankean mutta joka on näistä huonoin valinta.\nLiputankin vahvasti maltillisen startin puolesta. Esimerkiksi puolimaratonilla se tarkoittaa että 15-18 kilometriä juostaan reippaalla mutta maltillisella vauhdilla jotta viimeiset 3-6 kilometriä voidaan vetää kovalla sykkeellä. Olisi hyvä jos kisan aikana pystyisi arvioimaan miten pitkän siivun lopusta pysyy revittämään reipasta vauhtia, maaliviivan jälkeen kun ei tarvitse olla yhtään energiaa jäljellä ja lihakset voivat olla aivan tukossa maitohaposta.\nLiian aikaisin ei kannata lähteä kiristämään, kun on paukutettu kaikki panokset loppuun hyytyminen on hyvin voimakasta. Väsyneenä voi menettää helposti minuutin tai jopa enemmän per kilometri.\nYksi iso moka on lähteä muiden vauhdinpitoon mukaan. Jos muut ovat vahvempia niin et voita yhtään mitään, hyydytät vain itsesi jolloin sijoitus ja vauhti lähtee putoamaan. Mitä epärealistisempaan vauhtiin on lähtenyt mukaan sitä rajumpaa hyytyminen on.\nCrossfitin metcon-harjoitteissa olen huomannut saman. Kun harjoitus alkaa, moni lajin vasta aloittanut tai esimerkiksi kilpailuissa debytoiva lähtee tekemään kovalla temmolla ja hapottaa lihakset hyvin nopeasti. Iso osa treenistä menee alkuspurtin jälkeen puuskuttaessa ja taukoja pitäessä kun tasaisen tappavalla tahdilla etenevä ei hyydy vaan pystyy jatkamaan harjoituksen alusta loppuun.\nTaktiikka ja suunnitelma harjoituksen etenemisestä on hyvä luoda etukäteen. Jos harjoituksen aikana tuntuu että olo on tänään vahva, voi kiristää tahtia mutta maltillisesti. Ennen maalisuoraa ei saa pelata itseään pihalle, on kyse sitten harjoituksesta tai kilpailusta.\nJos mulla on esimerkiksi 100 boksihypyn tai 50 leauanvedon harjoitus, mietin tarkkaan millaisia settejä pitää lähteä vetämään jotta pääsen loppuun mahdollisimman nopeasti. Boksihypyissä järkevämpi on vetää esimerkiksi hyvävoimaisena tasaisesti 25 + 25 + 25 + 25 kuin ensin 40-50 putkeen ja sen jälkeen väsyneenä ja jalat täristen 5-10 kerrallaan. Leuanvedossa ilman etukäteissuunnittelua saattaisi lähteä vetämään heti maksimitoistot pohjalle jonka jälkeen kädet olisivat niin loppu että onnistuisi ehkä 2-3 tai vain 1-2 toistoa kerrallaan. Mieluummin heti alusta alkaen maltillinen määrä (esimerkiksi kymmenen viiden toiston sarjaa) ilman että lihas käytetään kertaakaan loppuun. Palautumista tarvitaan vähemmän, tauot ovat lyhyempiä. Tulos on parempi.\nHyvä esimerkki siitä miten vauhdinjaon voi mokata huipputasolla nähtiin toukokuussa Euroopan Crossfit Regionalsien finaalilajissa. Venäläinen supernainen, Pekingissä olympiahopeaa voittanut Oxana Slivenko (tempausennätys 123kg, omapaino 69kg!) lähti crossfit-maailman tämän hetken ykkösnaisen Samantha Briggsin vauhtiin mukaan. Hän kesti ekan kierroksen, vielä toisenkin. Sen jälkeen Slivenko oli niin piipussa ja käsivoimat loppu ettei päässyt enää kiipeämään köyttä ylös. Laji jäi kesken. DNF - Did Not Finish.\nKokeneimmillakin kilpaijoilla siis pettää pokka, varsinkin silloin jos haetaan riskillä hyvää tulosta ja/tai erehdytään omista kyvyistä. Kilpailu on aina eri asia kuin harjoitus, ellei pää pysy kylmänä niin helposti tulee seurattua muiden tekemisiä ja sorruttua tahtiin joka ei itselle sovi.\nJuoksijat harjoittelevat paljon intervalleilla. Hyviä harjoituksia peruskestävyyden ja nopeuden nostamiseen mutta suosittelen myös tasavauhtisia kovia harjoituksia. TV-kova oli metodi jolla menneiden vuosikymmenten suomalainen kestävyysjuoksun maine luotiin. Se on erittäin kuormittava mutta samalla myös tehokas harjoituskeino. Se soveltuu myös muihin lajeihin, ei vain juoksuun.\nTasavauhtiset, jopa maksimisuorituskyvyllä tehtävät harjoitukset paitsi kehittää niin myös antaa realistisen kuvan omista kyvyistä ja mahdollisuuksista. Intervalliharjoitus eroaa täysin kilpailusuorituksesta, ei kukaan juokse puolikasta tai maratonia vuorotellen erittäin lujia ja hitaita vetoja. Sen sijaan niissä pyritään juoksemaan - arvatkaa millä tavalla? Tasavauhtisen kovaa! TV-kova on siis samalla erittäin vahvasti kilpailuun valmistava harjoitus.\nTänään alkaa Spartathlon, 246 kilometrin juoksu Ateenasta Spartaan. Mukana on myös tasokas nippu suomalaisjuoksijoita. Livetulospalvelu löytyy täältä: http://www.spartathlon.gr/participants.html Tässäkin kisassa varmasti juuri tuo mainitsemani kolmen jako tasaisen koviin huippuihin, hiipujiin ja nousijoihin pätee. Toivottavasti suomalaiset ovat jälleen kerran niitä joiden sijoitus nousee tasaisen varmasti kun muut uupuvat! Spartathlonissa sijoituksia tärkeämpää on pysyä mukana aikarajoissa joita eri tarkistuspisteillä on. Ellet mahdu aikarajaan, joudut ulos kisasta. Esimerkiksi 81 kilometrin kohdalla pitää olla 9 tunnin 30 minuutin kuluessa startista. Maalissa pitää olla viimeistään 36 tunnin kuluessa, muuten tulee hylätyksi.\nOmaa rytmiä ja tempoa miettiessä kannattaa kuunnella sopivaa musiikkia. Tämä bloggaus rytmitettiin kohdalleen tämän tahtiin.\nSunnuntaina olen lähtöviivalla. Pyrin tekemään kisasta elämäni erikoisimman. Tämä biisi sopivaa loistavasti tahdittajaksi.\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 17.14\nMielenkiintoinen kirjoitus! Itse en juoksua juurikaan harrasta mutta crossfitin osalta asiaa on tullut mietittyä ja virheetkin tehtyä useampaan kertaan. :D Harrastuksen alkuvaiheessa tuli usein aloitettua liian kovaa ja tietysti hyydyin tosi nopeasti. Sittemmin on sekä kunto kasvanut että tullut enemmän järkeä päähän niin tosi harvoin enää teen samaa virhettä. Itseä kovakuntoisempien kanssa treenaaminen ja kilpailuvietti on kyllä petollinen yhdistelmä. :P\nMika 30. syyskuuta 2013 klo 12.35\nToi on tosi petollinen yhdistelmä :) Mieluummin pyrkii ottamaan tsemppiä ja innostusta siitä ilmapiiristä mutta silti keskittyä omaan tahtiin eikä muiden.


Isännöintipäällikkö, DEN Finland Oy, Vantaa, Adecco\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1244651\nTalliosake on osa DENiä, ja DENillä me toteutamme tilaunelmia. Olemme asumiseen sekä työ- ja vapaa-ajan tilaratkaisuihin keskittynyt palveluyritys. Konsernissa työskentelee tällä hetkellä noin 550 DENiläistä. Tuotemerkkejämme ovat muuttovalmiiden omakotitalojen edelläkävijä Designtalo, toimi-, harrastus- ja varastotiloja valmistava Talliosake, hirsitalovalmistaja Finnlamelli sekä K-raudan ja DENin yhteistyötuotemerkki Ainoakoti. Meihin kuuluu myös maarakentamiseen ja -suunnitteluun keskittyneet PohjanTeko ja PohjanGeo. Lisäksi yritykseemme kuuluu DEN Tekniikka, joka toteuttaa talotekniikan suunnittelusta asennukseen. Kotimaan markkina-alueen lisäksi meillä on kansainvälistyvää liiketoimintaa; brändeistämme Talliosake tähtää voimakkaasti ulkomaille ja panostamme myös Finnlamellin kansainvälisiin vientimarkkinoihin. Kehitämme jatkuvasti työpaikkaamme, mm. Great Place to Work -viitekehyksen avulla. Lisätietoja meistä: www.den.fi ja www.talliosake.fi\nOletko isännöintialan ammattilainen ja kaipaat urallesi uusia haasteita toimitilapuolelta?\nAsiakkaamme, DEN Finland Oy etsii nyt isännöintialan huippuammattilaista vakituiseen Isännöintipäällikön tehtävään. Mikäli olet kokenut isännöitsijä ja kaipaat urallesi uusia haasteita ja haluat työskennellä uudenlaisen valtakunnallisen Talliosake -palvelukonseptin parissa mielenkiintoisten, ympäri Suomen sijaitsevien Talliosake-yhtiöiden ja huippukollegojen kanssa - me haluamme kuulla juuri Sinusta!\nEtsimme Isännöintipäällikköä suunnittelemaan, mahdollistamaan ja toteuttamaan isännöintipalveluita Isännöintipalveluiden liiketoiminta-alueelle Talliosakkeelle.\nEtsimällämme henkilöllä on vähintään muutaman vuoden kokemus isännöintityöstä sekä IAT-tutkinto (muut alan koulutukset ovat eduksi) sekä mahdollisesti kaupallinen tai tekninen koulutus. Haemme idearikasta henkilöä, joka ymmärtää liiketoiminnan työkaluja ja pystyy kehittämään niitä eteenpäin. Asunto-osakeyhtiöisännöinnin ja toimitilapuolen manageeraustausta antavat hyvät valmiudet tehtävän hoitamiseen.\nTehtävä vaatii kykyä itsenäiseen vastuunottoon sekä uusien toimintamallien rakentamiseen ja johtamiseen. Tehtävä edellyttää erinomaisia vuorovaikutus- ja asiakaspalvelutaitoja, sekä vahvoja tiimityötaitoja. Olet taitava neuvottelija, omaat hyvän tilannetajun ja riittävästi jämäkkyyttä toimiaksesi uskottavasti asiakkaiden kanssa. IT-taitosi ovat ajan tasalla ja opit tarvittaessa nopeasti myös uusien järjestelmien käytön. Työssäsi on tärkeää itsenäinen ja vastuullinen työskentely omien asiakasyhtiöittesi kanssa. Kokonaisuuksien hallinta, tehtävien uudelleenpriorisointi ja sovittujen asioiden hoitaminen luotettavasti ovat ehdottomia edellytyksiä tehtävän menestykselliselle hoitamiselle.\nTyö sisältää matkustamista Suomessa. Työskentelet yhteistyössä organisaatiomme sisällä ja työparina kiinteistöassistenttimme kanssa. Tulevaisuudessa toimintamme kasvaessa toivomme sinulta myös valmiuksia toiminnan kasvattamiseen ja johtamiseen.\nTarjoamme isännöintialan ammattilaiselle vakituisen työsuhteen ja hyvän palkkauksen erinomaisine henkilöstöetuineen alan huippuammattilaisten joukossa. Pääset työskentelemään suomalaisessa yrityksessä, jossa toiminnan jatkuva kehittäminen ja henkilökunnan kehittäminen on tärkeää. Työsi on itsenäistä mutta saat yrityksemme koko osaamisen tueksesi. Pääset rakentamaan toimivaa isännöintimallia ja vaikuttamaan vahvasti oman työsi sisältöön. Saat työhösi hyvän perehdytyksen ja koko DEN -joukkueen tuen.\nMikäli tunnistat itsesi edellä mainitusta kuvauksesta, haethan tehtävään mahdollisimman pian - tehtävä täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä. Hakuaika päättyy viimeistään 24.3.2019. Lisätietoja tehtävästä voit tiedustella rekrytointikumppaniltamme Adeccon Heidi Haikoselta 11.3. alkaen numerosta 050 3600 160.


Näkijä joutuu pahantahtoisen teon kohteeksi – lue jatkiksen viides osa! | Me Naiset\n25.5.2019 klo 10:03\nNäkijän kimppuun hyökätään. Se on varoitus: ”Häivy paikkakunnalta. Nopeasti. Sinua ei toivota tänne.”\nKun Selina palasi iltavuorosta kotiin, äiti istui pönttöuunin edessä ja heitteli tuleen papereita laatikosta, joka hänellä oli jalkojensa juuressa. Tuleen lensi huolellisesti paperoitu kouluvihko, styroksipalloista tehty lumiukko, virkattu pannulappu, valokuvia, hiuskoristeita.\nSelina syöksähti äitinsä luo ja tempasi laatikon itselleen.\n”Poltatko sä mun lapsuustavaroita?”\nÄiti yritti kiskoa laatikkoa takaisin, mutta Selinan voimat olivat vahvemmat.\n”Nuo on Siljan vanhoja romuja. Niitä on turha vintillä säästää kuin pyhäinjäännöksiä. Sellainen on epäjumalain palvelusta. Minä olen tehnyt Siljasta itselleni kultaisen vasikan, jota palvon ja muistan. Se on synti. Silja on mennyt eikä takaisin tule. Sitä tyttöä on turha enää ajatella.”\nÄiti sieppasi laatikosta piirustuksia ja paiskasi ne tuleen. Hänen sormensa haroivat meikkisiveltimiä ja kalenteria. Selina kiskaisi kalenterin äitinsä käsistä.\n”Et hävitä kaikkea! Minä haluan muiston Siljasta.”\nSelina kaapaisi laatikosta vielä jotain. Hänen käsiinsä jäi valokuvia ja rintaliivit. Äiti heitti liekkeihin koko laatikon ja alkoi itkeä huutamalla. Hän syöksähti halaamaan tytärtään ja puristi kuin hengenhädässä:\n”Minulta on jo yksi tytär mennyt. Isäkin kuoli. Älä sinä lähde ikinä, sinä et saa äitiä jättää. Sinä olet kaikki, mitä minulla on.”\nVastoin pelkojaan Selina meni tapaamaan näkijää, sillä toiset pelot olivat vielä suuremmat eikä hän tiennyt, kenen kanssa olisi voinut niistä puhua. Vaikka olikin meedio, näkijä oli ystävällinen ja turvallinen, tarjosi teetä, ei nauranut eikä moittinut vaan kuunteli valppaasti, kun Selina puhui.\nSelinan ensimmäinen pelko oli hänen kykynsä lukea asiakkaiden ajatuksia. Näkijä vakuutti, että kyky oli ollut Selinalla aina ja näkijäkin oli sen vaistonnut, mutta ei ollut halunnut pelästyttää nuorta naista. Näkeminen tai kuuleminen oli lahja ja kirous, mutta kun se annettiin, ei kannattanut taistella vastaan vaan totella korkeampia voimia. Ne olivat nähneet tarpeelliseksi antaa lahjansa. Selinankin oli parasta opetella elämään kykynsä kanssa ja käyttämään sitä viisaasti ja kanssaihmistensä avuksi. Näkijä neuvoisi ja auttaisi.\nToinen pelko oli liittyi Selinan kadonneeseen sisareen. Selina vaistosi, että Markus Markusson oli tuntenut Siljan, mutta miksi hän intti päinvastaista, jos asiassa ei ollut mitään hämärää? Toinen kadonnut oli Markuksen sisar, joka nyt oli alkanut puhua veljelleen. Selinaa kauhistutti ajatus, että Markuksella olisi jotain tekemistä katoamisten kanssa, mutta mies oli epäilyttävän välttelevä aiheen suhteen. Selinaa myös harmitti, että juuri Markuksen ajatuksia hän ei pystynyt lukemaan. Ajatusten lukeminen onnistui vain, kun edessä tökötti kassakone ja ostoshihnalla liukuivat maitopurkit ja muoviinpakatut kalpeat jauhelihat.\nKolmas pelko oli Selinan epäilys, että veripuhtailla oli jotain tekemistä Siljan ja Rebekan katoamisen kanssa. Kumpikin tyttö oli perheensä kautta kuulunut lahkoon. Oliko Silja tosiaan vihannut Rebekkaa? Oliko joku halunnut antaa tytöille opetuksen mutta mennyt liian pitkälle? Kuka? Luukas Markusson oli liikkeen ehdoton johtaja. Ilman hänen käskyään tai lupaansa ei tehtäisi mitään, mutta lahkossa oli muitakin. Selinan äiti kuului veripuhtaiden uskollisimpiin jäseniin, ja Siljan katoamisen jälkeen äidistä oli tullut entistä kiihkeämpi uskossaan ja kotona hysteerinen aivan kuin hän olisi kiihkollaan halunnut painaa jonkin pahan asian pois mielestään.\nNeljäs asia ei ollut pelko vaan arvoitus. Selina oli katsellut sisarensa jäljelle jääneitä tavaroita. Valokuvat olivat tavallisia nuoren tytön kuvia. Oltiin kaulakkain ystävien kanssa, pyörillä retkellä jossain, hiihtämässä, ammattiopiston ryhmäkuvassa. Kuva oli huono ja ihmiset muuttuivat nuoruudessaan nopeasti, mutta Selina olisi voinut vannoa, että Siljan vieressä seisoi Markus Markusson käsi tytön hartioilla. Kalenterissa oli sydämenkuvia, huutomerkkejä ja salaperäisiä x-kirjaimia. Äksät saattoivat tietenkin tarkoittaa mitä vain; kokeita, kuukautisia tai urheilusuorituksia. Tai sitten tapaamisia henkilö x:n kanssa.\nSelina oli oivaltanut, että Siljan rintaliivit olivat aivan liian pitsiset ja sievät. Siljan oli täytynyt ostaa ne äidiltä salaa. Tai ne olivat lahja. Jos niin hekumalliset liivit olisivat sattuneet äidin silmiin, seurauksena olisi ollut raivokohtaus ja vaatteen polttaminen.\nNyt Selinalla oli pyyntö. Hän halusi näkijän tulevan kanssaan lammen rannalle ja tehtaaseen. Jos Rebekka oli jossain siellä, ehkä Siljakin oli. Ehkä he voisivat yhdessä vaistota jotain. Näkijä vastusteli eikä uskonut ajatukseen, mutta Selinan hätääntyneisyys taivutti hänet suostumaan. He sopivat tapaamisen iltahämärän aikaan, jolloin tehtaaseen pääsisi livahtamaan kenenkään huomaamatta.\nPyhälammen johtajantalossa nautittiin calvadosta lämmitetyistä mahalaseista espresson ja minttusuklaiden kera. Kunnallispoliitikot olivat päässeet jonkinasteiseen sopuun ja yhteisymmärrykseen eikä siihen tarvittu selvänäkijää vaan lehmänkauppoja. Simo Helinille oli luvattu Kultalampi-projektiin osallisuus ja ekologisten näkökohtien painotus. Oli myös vihjattu kouraantuntuvammasta hyvästä kuten mahdollisuudesta ostaa projektista asunto edullisesti. Helin oli puolestaan vakuuttanut valtuustoryhmänsä kääntyvän Kultalammen tukijaksi.\nKun vaikeat asiat oli saatu ojennukseen, kolmikon piiriin laskeutui luottamuksellisuus ja tarve lujittaa juuri solmittua liittoutumaa. Siihen avautumiset olivat paras väline. Simo tunnusti, miten vaikeaa oli luovia idealismin ja politiikan maastossa ja toimia kaiken kukkuraksi koulun rehtorina eli vanhempien silmissä kaiken syntipukkina. Kunnanjohtaja kertoi taisteluistaan kunnallisbyrokratian kiemuroissa ja virkamiehistä, jotka kavalasti kamppasivat, jarruttivat tai sotkivat asiat. Hanna valitti murhetta miehensä katoamisesta ja epätoivoisista taisteluistaan verottajaa vastaan.\nTietenkin puhe kääntyi kolmeen mystiseen katoamiseen. Simon ilme ja asento jäykistyivät hänen kuunnellessaan Hannan kertomusta, mutta kunnanjohtaja ei tuolloin ollut vielä edes asunut kunnassa, joten hänelle yksityiskohdat olivat uusia.\n”Minusta on kummallista, että nämä kolme eivät olleet erityisesti tekemisissä toistensa kanssa, eivät edes nämä tytöt. Mutta täytyyhän katoamisten jotenkin liittyä toisiinsa”, kunnanjohtaja ihmetteli.\n”Minun tietojeni mukaan Rebekka Markusson ja Jouni Silvennoinen tunsivat toisensa”, Simo uskaltautui sanomaan Hannalle, joka vastusti heti:\n”Eivät suinkaan Rebekka ja Jouni olleet tuttuja. Rebekka ja se toinenkin tyttö, Silja, olivat joskus tehtaalla kesätöissä, siinä kaikki, niin että tietenkin mieheni heidät näöltä ja nimeltä tiesi. Mutta tytöt kyllä tunsivat toisensa. Olivat ehkä ystäviäkin tai sitten heillä oli jotain yhteistä, se uskonlahko ainakin. Jouni oli tavannut heidät lammen rannassa tullessaan myöhään tehtaalta kotiin. Jouni kertoi käskeneensä tytöt kotiin tehtaan alueelta. Ei kai se kummallinen tapaaminen ollut, koska Jouni mainitsi sen ohimennen ja vain yhden kerran.”\nLuukas Markusson piti pojalleen puhuttelua. Hän kehotti Markusta pitämään kirkkaana mielessä, että vaikka kaivinkoneurakointi oli sinänsä kunniallista toimintaa, suurempaa merkitystä tai siunausta hommalla ei ollut, mikä oli jo nähtykin. Maata kaivamalla ei jätettäisi säilyvää jälkeä maailmaan eikä yhtäkään sielua pelastettaisi. Markuksen oli vihdoin ryhdistäydyttävä, ruvettava aikuiseksi, otettava vastuunsa ja suuntauduttava toimeen, joka hänelle oli viitoitettu jo puhtaan veriryhmän perusteella. Hänen piti lopultakin päästää irti sisarestaan eikä verrata itseään tämän tekemisiin.\n”Mitä Rebekalle tapahtui, ei ollut sinun aiheuttamaasi. Vastuu sisaresi ratkaisusta kuuluu minulle”, Luukas Markusson vakuutti ja jatkoi, että Markus oli tarkoitettu jumalannäkijäksi, ja hänen tehtävänsä maan päällä oli nähdä ilmestyksiä ja kertoa ne eteenpäin.\nKun poika ynisi vastaan ja väitti olevansa heikko puhuja, isä löi pöytään Mooseksen ja Aaronin. Mooseskin vastusti tehtäväänsä ja yritti työntää tilalleen veljensä Aaronin, jolla oli sujuvampi kieli ja parempi esiintymiskyky. Se oli kuitenkin vastoin Jumalan suunnitelmia. Mooseksen tuli johtaa israelilaiset Egyptin orjuudesta Kaanaan maalle, ei Aaronin. Samalla tavalla Markus oli merkitty jumalannäkijäksi, ei Rebekka, ja hänen oli oltava kuuliainen Hengen suunnitelmalle. Puhujia ja tulkitsijoita kyllä löytyisi, siihen Markus saattoi luottaa. Hänen piti vain uskoa itselleen annettuun lahjaan ja ruveta näkemään ilmestyksiä.\nMarkus väitti, ettei nähnyt näkyjä. Hän oli sellaiseen aivan liian tavallinen ihminen, jonka jalat olivat maassa kiinni. Silti jalkapohjia piti painaa lattiiaan, jotteivät polvet olisi lyöneet loukkua. Kädet vapisivat. Hiki luikerteli niskassa. Leuka alkoi täristä. Markus painoi kätensä ristiin ja puristi lujasti, jottei vapina näkyisi.\nMiten tässä aina kävi samalla tavalla? Etukäteen Markus vannoi itselleen pysyvänsä jämäkkänä. Hän oli aikuinen mies, jota isä ei enää komentelisi. Hän päätti itse elämästään eikä siihen kuulunut uskonlahkon johtaminen. Sen hän sanoisi isälleen.\nMutta kun isä alkoi puhua jymisevällä äänellään ja marssia edestakaisin kantapäitä paukuttaen, Markus pieneni, muuttui aikuisesta teiniksi ja teinistä lapseksi, joka pelkäsi ja ihaili isäänsä, ainoaa vanhempaansa äidin kuoleman jälkeen. Hän ei voinut kuvitellakaan sanovansa vastaan isälleen tai asettuvansa poikkiteloin tämän tahdolle. Hän toivoi, että jokin sattuma, tapahtuma, käänne muuttaisi hänen kohtalonsa suunnan eikä isä painostaisi häntä enää asettumaan veripuhtaiden johtoon. Sattumaa ei tietenkään tullut.\nAinakaan hän ei kertoisi Rebekan äänestä, joka häntä oli puhutellut. Rebekan viesti jäisi Markuksen salaisuudeksi. Jos isä saisi tietää, hän pitäisi sitä taivaallisena merkkinä eikä sitten ainakaan irrottaisi otetta pojastaan\n”Isä, Rebekka puhuu minulle”, Markus sanoi.\nVanha tehdasrakennus haisi maalle, virtsalle ja kemikaaleille. Kylmyys ja kosteus huokui tiiliseinistä. Näkijä tunsi itsensä televisiosarjan henkilöksi edetessään hitaasti käytävästä tehdassaliin. Taskulampun valokeila häilähteli, jostain kuului rapsahdus, ja Selina hänen takanaan hengitti äänekkäästi. Naiset pysähtyivät koneiden väliin.\n”Yritetään nyt”, näkijä ehdotti.\nHe hiljenivät ja keskittyivät. Aika venyi ja oheni.\n”Ei mitään”, Selina tunnusti.\nNäkijälläkään ei ollut kertomista.\n”Täällä on paljon ärtymystä ja huolta. Jokin iso riita. En saa kiinni, kenen asioista on kysymys. Ehkä työntekijöiden. Kadonneita en aisti, en ketään heistä.”\n”Yritettiin kuitenkin”, Selina sanoi.\nPettyneinä he pujottelivat samaa reittiä takaisin ja ryömivät rikkinäisestä ikkunaruudusta ulos. Kun he kävelivät rantatietä kohti kylää, Selina pysähtyi äkkiä ja tarttui näkijää kädestä.\n”Tässä on nyt jotain.”\nNaiset seisahtuivat ja kuuntelivat.\n”Riitaa. Tässä kuiskaillaan ja ollaan vihaisia. Tai ei vihaisia... ovat hädissään. Pelkäävät.”\nEnempää ei Selina aistinut. He hyvästelivät toisensa ja erosivat. Näkijä käveli rivakasti kohti asuntoaan ja ajatteli polkupyörää. Pyörällä kulkeminen nopeuttaisi asiointia. Uudet pyörät olivat liian kalliita eikä hän edes halunnut monia vaihteita tai iskunvaimentimia. Kätevintä olisi korjauttaa varastorakennuksen Jopo. Olisi pitänyt kysyä Selinalta, tämä varmasti tiesi korjaajat. Ehkä marketin ilmoitustaululta löytyisi pyöränkorjaaja.\nNäkijä oli jo lähellä kotiaan, kun mies harppasi hänen eteensä tienvarren pensaikosta niin nopeasti, ettei hän ehtinyt varautua mitenkään. Tumma, kookas hahmo loikkasi naisen eteen, tarttui tätä käsivarresta ja toi kasvonsa lähelle. Pipoon leikatut silmien ja suun reiät tekivät hyökkääjästä kammottavan. Vielä pelottavammaksi tilanteen teki oivallus, että päällekarkaaja oli suunnitellut tekonsa, vaaninut pensaiden takana ja varustautunut kasvot peittävällä hupulla.\nNäkijä ehti kirkaista, ennen kuin mies painoi öljynhajuisen kintaansa hänen suunsa eteen, kiepautti itsensä naisen selän taakse ja käsivartensa tämän kurkun ympäri. Näkijä yritti potkaista taaksepäin, mutta mies osasi varoa. Näkijän nyrkiniskut tomahtivat voimattomina paksuun vaatteeseen.\n”Ole hiljaa, niin ei käy kuinkaan. Ei tässä olla sua raiskaamassa. Mä tuon viestin. Häivy paikkakunnalta. Nopeasti. Sinua ei toivota tänne. Tämä on varoitus. Lähde tai seuraavalla kerralla ollaan tosissaan.”\nMies tönäisi naista voimakkaasti selkään, niin että tämä kaatui suulleen tielle. Pensaat kahahtivat, ja hyökkääjä oli kadonnut.\nNäkijä kompuroi polvilleen. Poski ja kämmenet olivat raapiutuneet soraan. Polviin teki kipeää. Sydän hakkasi, vapisutti.\nKunnantalon neuvottelusohva oli liian kapea. Simo Helin oli koko rakastelun ajan putoamaisillaan ja joutui ottamaan varpaillaan tukea lattiasta. Kunnanjohtaja suuteli häntä ja hihitti.\n”Ehkä tämä sohva on disainattu kapeaksi juuri sen vuoksi, ettei sitä käytettäisi vääriin tarkoituksiin. Vaikka kyllä tämä hyvältä tarkoitukselta tuntuu.”\nSimo nousi istumaan ja pyyhkäisi paidan helmalla hien otsaltaan.\n”Muitakaan paikkoja ei ole. Jos minä tulen sinun luoksesi tai sinä minun, niin kielikellot alkavat kalkattaa. Kohta puhutaan, että Kultalampi-projekti on junailtu reittä pitkin. Menee maine molemmilta.”\nKunnanjohtaja mutristeli suutaan.\n”Minulta voisi mennä virkakin, kun epäiltäisiin poliittisista kähminnöistä, vaikka meillä on tässä ihan toisenlaiset kähminnät meneillään. Rakas.”\nLemmenpari suuteli pitkään ja hellästi. Sitten he alkoivat pukeutua.\nNäkijä pääsi kotiinsa ja työnsi avaimen lukkoon tärisevin sormin. Häntä pelotti avata oveaan. Ehkä siellä vaani toinen hyökkääjä? Hän sytytti kaikki valot, kurkisti komeroihin, verhojen taakse, vessaan ja sängyn alle. Hän ei löytänyt mitään.\nNäkijä meni keittiöön, kurotti ruokakomeron ylähyllyltä viskipullon ja kaatoi lasiin. Hän siirtyi olohuoneen sohvalle, nosti jalat tyynylle ja puhui itselleen rauhoittavasti. Hän nousi seisomaan ja piirsi käsillään ympärilleen suojaavan kuvun.\nKiukku alkoi hiljalleen nousta ja peittää pelkoa alleen.\nNiiden tarkoitus oli ajaa hänet paikkakunnalta. Pelotella ja häväistä. Noitavainoa. Kiusaamisen hän tunsi hyvin, tämä ei ollut ensimmäinen kerta. Joku johti porukkaa, joku toteutti, jotkut katselivat, nauroivat ja kannustivat. Jotkut eivät kannustaneet vaan inhosivat rääkkäämistä mutta olivat liian arkoja tai voimattomia asettumaan voimassaolijoita vastaan.\nKiukun vanavedessä nousi tahto. Ne eivät voittaisi.\nHänellä oli Kirkkojärvellä tehtävä, ja sen hän suorittaisi loppuun. Yrittäkööt estää, sittenpä näkisivät.\nHetken näkijä harkitsi poliisille soittamista, mutta luopui ajatuksesta. Hänellä ei ollut todisteita. Ehkä poliisikin oli niiden puolella. Hänelle naureskeltaisiin ja sanottaisiin, että hän oli kaatunut polulla. Oliko alkoholilla ollut osuutta asiaan vai käyttivätkö noidat mieluummin yrttejä ja sieniä?\nPoliisista ei ollut apua. Eikä kenestäkään muusta ellei sitten niistä kahdesta kunnallispoliitikosta. Kunnanjohtaja Emilia Laiho ja Hanna Silvennoinen vaikuttivat jämäköiltä naisilta, mutta kehtaisivatko he tunnustaa olevansa tekemisissä selvänäkijän kanssa? Uskaltaisivatko he asettua näkijän puolelle?\nHyökkääjän sanat alkoivat jauhaa näkijän korvissa. ”Mä tuon viestin. Häivy paikkakunnalta. Häivy nopeasti.” Hän oli kuullut äänen jossain. Samalla siinä oli jotain outoa, aivan kuin karkeat sanat ”häivy, ole hiljaa, raiskata” olisivat olleet puhujan suussa vieraita ja kartettavia. Öljynhaju. Hän oli tuntenut saman hajun jossain.


Vuokramökki - Kolibri, 1h 27m² - Nettimökki\nNettimokki.com › Lappi › Kittilä › Kolibri\n27 m², 5 beds, Levi, Kittilä, Lappi\nCottage-ID 4780. Leviraitti 16 A, 99130, Sirkka.\nRental Cottage 1 rooms 27m² price from 150 € euroa / viikko.\nKolibri is a nice and comfortable apartment nearby Levi center just perfect to go activities all year round like slaloming, skiing and hiking.\nCome and enjoy simplicity of accommodation for 1 - 5 person in 27 m2 with all necessary services. WiFi available.\nBus-stop: 0.01 km\nHiihtoladut: 0.4 km\nS-Market ja Alko: 0.05 km\nHyvällä paikalla, sopiva parin ihmisen majoittumiseen. Riittävä perusvarustus.\nWritten by Juha Kekäläinen - Visited in September 2016\nKiitos palautteesta Tervetuloa uudelleen!.\nHyvä ja siisti mökki keskeisellä paikalla.\nWritten by Kävelijät - Visited in July 2016\nCottage owner's reply 02.08.2016:\nBuy here or Send SMS Mox 4780 to number 16303 (4€/pcs) More information\nHyvä sijainti. Asunnossa kaikki välttämättömät varusteet. Sopivankokoinen max 4 henkeä.\nWritten by Hannele Hirvaskoski - Visited in July 2016\nCottage owner's reply 26.07.2016:\nKiitos kommentista ja tervetuloa uudelleen Leville!\nLoistava sijainti. Kaikki palvelut aivan vieressä.\nWritten by Teuvo Määttä - Visited in March 2016\nCottage owner's reply 22.03.2016:\nKiitos kommentista ja tervetuloa uudelleen.\nKaikinpuolin mahtava mökki. Ei mitään moitittavaa :) Ainut mihin kiinnitin huomiota oli että vesi tuli älyttömän kuumana! Aattelin lapsia etteivät polta itseään !\nWritten by Riitta Hooli - Visited in February 2016\nHyvä varustelu ja aivan erinomainen sijainti. Kaikki toimi. Sopii pienelle perheelle oikein hyvin.\nWritten by Terttu Ristiluoma - Visited in February 2016\nCottage owner's reply 15.02.2016:\nHuippu sijainti ja siisti loma-asunto. Hiihtoladulle eturinteeseen lyhyt matka. S-Market aivan vieressä. Olimme helmikuun ekalla viikolla 2016. Tulemme varmaan uudelleen.\nWritten by mummo ja pappa - Visited in February 2016\nKiitos vierailusta ja toivotan teidät tervetulleeksi uudelleen.\nHyvällä paikalla, siisti kämppä\nWritten by Pertti Pihlajamaa - Visited in January 2016\nCottage owner's reply 25.01.2016:\nErinomainen kokonaisuus pienelle perheelle, sijainti mainio ja varustetaso hyvä\nWritten by Pirjo Haapala - Visited in December 2015\nCottage owner's reply 12.01.2016:\nKiitos palautteesta, tarkoituksena on kompaktimajoitus max neljälle henkilölle. Tervetuloa Leville uudelleen!\nKaikki toimi sovitusti. Autopaikka aluksi hiukan hakusessa, kun numerointi ei mennyt loogisesti. Siitäkin tosin oli ohjeistettu.\nWritten by keski-ikäiset - Visited in November 2015\nCottage owner's reply 29.11.2015:\nKiitos palautteestasi. Autopaikat on määritelty kiinteistön toimesta, tarkennamme ohjeistusta edelleen. Tervetuloa uudelleen!\nSiisti, kompakti ja toimiva kokonaisuus keskeisellä sijainnilla.\nWritten by Ari Siemann - Visited in July 2015\nCottage owner's reply 12.08.2015:\nKiitos kokonaisuudessaan palautteestasi, tervetuloa uudelleen.\nHuoneisto oli kaikin puolin hyvä ja mieluinen. Vuokraamme huoneiston varmasti toistekkin.\nWritten by Sartsa - Visited in June 2015\nKiitos Sari vierailusta ja mukava, että viihdyitte, tervetuloa uudelleen nauttimaan Levin rentouttavasta olosta.\nToimiva sijainti ja näppärän kompakti majoitus Levin keskustassa. Mielestäni soveltuu parhaiten pariskunnalle lyhyempään ja pidempään majoitusjaksoon sekä mahdollisesti myös pienelle perheelle...\nToimiva sijainti ja näppärän kompakti majoitus Levin keskustassa. Mielestäni soveltuu parhaiten pariskunnalle lyhyempään ja pidempään majoitusjaksoon sekä mahdollisesti myös pienelle perheelle lyhytaikaiseen majoitukseen. Erinomainen varustelu keittiövälineitä, huomioiden tilan koko. Keittiössä kaksilevyinen liesi mutta huomioi ruokavalinnoissasi, että uunia ei ole. Pikantttina lisänä, myös pari lautapeliä iltojen ratoksi.\nWritten by Sirkka-Liisa Haikola - Visited in October 2018\nCottage owner's reply 17.11.2018:\nKiitos Sirkka-Liisa, aina mukava majoittaa teitä ja lämpöistä alkutalven jatkoa.\nNäppärä ja siisti asunto, palvelut vieressä. Pakastetta/lokeroa olisi ehkä kaivannut.\nWritten by o&m - Visited in September 2018\nTodella näpsäkkä, siisti huoneisto.\nWritten by Seija Mehtonen - Visited in September 2018\nTosi hyvä majoitus ja vielä hyvällä sijainnilla ainakin kahdelle ja miksei myös pienelle perheelle. Kaikki toimi niin kuin oltiin sovittu. Kiitoksia vielä kovasti vuokraajalle! Tullaan mielellään...\nTosi hyvä majoitus ja vielä hyvällä sijainnilla ainakin kahdelle ja miksei myös pienelle perheelle. Kaikki toimi niin kuin oltiin sovittu. Kiitoksia vielä kovasti vuokraajalle! Tullaan mielellään toistekin, jos Leville eksytään. :)\nWritten by Linda - Visited in April 2018\nNätti pieni huoneisto 2-3 hengelle. Vaatesäilytystilat hieman niukanlaiset, mutta muuten ok.\nWritten by Kalevi Lohikoski - Visited in April 2017\nSiisti, hyvällä paikalla sijaitseva huoneisto. Sopii hyvin kahdelle, neljälle ehkä hiukan ahdas. Hyvä kokonaisuus, riittävä varustelu .\nVaraaminen käy helposti netin välityksellä.\nWritten by Eeva-Riitta Kotilainen - Visited in April 2017\nSopiva majapaikka hyvällä sijainnilla.\nWritten by Juhani Vättö - Visited in March 2017\nTässä asunnossa oli kaikki mitä tarvittiin. Loistavaa päästä saunaan hiihtolenkin jälkeen ja saada vaatteet kuivaksi kuivauskaapilla. Loistava sijainti rinteiden lähellä kaupan vieressä!\nWritten by Jukka Ihatsu - Visited in March 2017\nCottage owner's reply 27.03.2017:\nKiitos palautteesta, mukava, että viihdyitte. Tervetuloa Leville uudestaan.\nKolibri, 27 m², 5 beds\nMökki-ID 4780. Leviraitti 16 A, 99130, Sirkka\n01.11.2019 - 16.02.2020 75 - 450\n17.02.2020 - 10.05.2020 85 - 595\nCleaning 95 €, Sheets/person 23 €\nprice from 145 € / Wk\nprice from 150 € / WkLevi


Niin raskas on rakkaus – Kiuruveden Kirjakauppa\nEtusivu / Kirjat / Kaunokirjallisuus / Keltainen Kirjasto / Niin raskas on rakkaus\nTuotetunnus (SKU): 9789513185930 Osastot: Kaunokirjallisuus, Keltainen Kirjasto\nMestarillinen romaani hulluudesta ja toivosta, rakkaudesta ja kuolemasta, valosta ja varjosta.\nJackien isä Jim on aina halunnut kuolla, ja siksi hän elää elämänsä Beckombergan mielisairaalassa. Sairaalasta tulee 13-vuotiaalle Jackielle toinen koti, rinnakkaistodellisuus, jonka outojen sääntöjen mukaan hänen elämänsä taipuu. Siellä hän kokee nuoruutensa merkittävimmät hetket tavalla, joka ei muualla olisi mahdollista. Ja vastoin kaikkea todennäköisyyttä kasvaa järkeväksi aikuiseksi, aivan kuten Jim elää kohtalon oikusta vanhaksi. Ruotsin terävimpään kirjalliseen kärkeen kuuluva Sara Stridsberg kuvaa tunteiden ja luonnon suhdetta kuulaasti ja vangitsevasti. Teos on yhteisrahoitettu Euroopan Unionin Luova Eurooppa -ohjelmasta. ”En ole vuosiin lukenut mitään näin kaunista.” – Kjell Westö\nSara Stridsberg (s. 1972) kuuluu Ruotsin merkittävimpiin nykykirjailijoihin. Romaanistaan Drömfakulteten (2006) hän sai Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon. Niin raskas on rakkaus on Stridsbergin neljäs romaani ja se toi hänelle neljännen August-ehdokkuuden. Teokselle on myönnetty Ruotsin PEN:in Bernspriset tukholmalaisen kulttuurin ja miljöön ansiokkaasta kuvaamisesta\nBrooklyn Merkintöjä Korsikasta\nKatselet: Niin raskas on rakkaus 24,90 € sis. alv


Ensiapua Suomen imaamien kirjavaan koulutustasoon — Atte Kaleva\nMikko Ahola 29.1.2015 20:22\nOrtodoksipapitkin opiskelevat teologisessa tiedekunnassa, vaikka ortodoksi eivät hyväksy naispappeutta.\nMikko Ahola 29.1.2015 20:30\nVoisimme ottaa mallia myös USA:sta, jossa papiksi voi ryhtyä kuka tahansa. USA:ssa oli jopa Vietnamin sodan aikana uskontokunta, joka antoi pappisarvon jokaiselle sitä haluavalle. USA:n laki nimittäin vapautti pastorit pakollisesta asepalveluksesta. Korkein oikeus ratkaisi, että tämän kirkon edustajat olivat virallisesti pastoreita ja heidän vapautuksensa kutsunnoista lain mukainen.\nUSA:sta myös saanne esimerkkejä siitä, millaisia voivat olla pastorit ja seurakunnat, joiden johtaja ei ole käynyty päivääkään teologisia yliopisto-opintoja. Boggasin aiemmin Westerboro Babtists Churchista,\nWestboro Baptist Church on tullut tunnetuksi hyökkäävistä mielenosoituksistaan, joissa se on mennyt hautajaisiin julistamaan, että uhri on kuollut, koska Jumala vihaa homoja. Westboron baptistikirkko järjesti mielenosoituksia Yhdysvaltain Irakin sodassa kuolleiden sotilaiden hautajaisissa, joissa se piti esillä homoutta vastustavia kylttejä, koska sen mukaan Jumala salli kuolemat, koska Yhdysvalloissa siedetään homoja.\nPertti Väänänen 29.1.2015 22:11\nLuulisin, että aito sunni imaami on koulutettu aina Saudi-Arabiassa tai ainakin saanut siellä osan koulutuksestaan. Ainakin koulutuskielen tulisi olla arabia, koska käännetty koraani on islamin mukaan enemmän tai vähemmän väärennös.\nVenäjällä lienee paljonkin annettavaa, mitä muslimien integrointiin ja rauhallistamiseen tulee. Onhan näitä em. Venäjällä harjoitettu viimeiset 500 vuotta.\nVille Ylitalo 29.1.2015 22:18\nMielestäni kannattaisi harkita sitä, että aluksi Suomen juutalaiselle seurakunnalle ja Suomen Islam-seurakunnalle annettaisiin samanlainen asema kuin nyt on luterilaisilla ja ortodokseilla. Se antaisi mahdollisuuden kouluttaa rabbeja ja imaameja yliopistoissa.


What to Upload to SlideShare by SlideShare 4682437 views\n1. PÄIVÄ 1 Data-analytiikan ja avoimen datan hyödyntäminen liiketoiminnan kehittämisessä\n2. 13.6. (aamupäivä): Älykäs tiedolla johtaminen: informaatiosiiloista tiedolla kilpailevaksi organisaatioksi Kouluttaja Mika Aho (TkT, Tietojohtaminen) Kouluttajakokemus • Talentumilla kouluttajana vuodesta 2012 lähtien • HAUS-kehittämiskeskuksella ja Edutechillä kouluttajana 2014 lähtien • Ari Hovi Oy:llä kouluttajana vuodesta 2016 lähtien • Kouluttajana MIF/IMD:n sekä eMBA Tampere –MBA- ohjelmissa • Luennoitsijana TTY:llä 2012- • Tieteelliset konferenssit 2004- Kuvaus: Aamupäivän aikana käymme läpi, miten ja millaisia kyvykkyyksiä kehittämällä organisaatiot kehittyvät informaatiosiiloista tiedolla kilpailevaksi organisaatioksi. Tutustumme tiedolla johtamisen kehityspolun elementteihin, tunnistamme oman organisaatioidemme kehityskohteet, löydämme liiketoiminnan tietotarpeita sekä kehitystarpeita ja niihin liittyviä hyötyelementtejä (business caset) erityisesti data-analytiikan ja avoimen datan alueelta. Sisältö: 1. SIILOUTUNUT ORGANISAATIO 2. YMMÄRTÄVÄ ORGANISAATIO 3. DATA-OHJAUTUNUT ORGANISAATIO 4. ANALYYTTINEN ORGANISAATIO 5. TIEDOLLA KILPAILEVA ORGANISAATIO • Tiedollajohtamisen avullasyntyyuusia liiketoimintamalleja, tuotteitaja palveluita • Strategiat,ihmiset, prosessit jainformaatio integroituna teknologioiden kanssa • Päätöksentekoaon automatisoitu • Strateginen suunnittelu on jatkuvaa • Näkökulmatiedolla johtamiseen on organisaation laajuinen • Ennustavan analytiikan avullaratkaistaan liiketoimintaongelmia • Toimintaaymmärretään entistäsyvemmin,esim. kannattavuuden mallinnus jaanalysointi • Itsepalveluanalytiikka • Toiminnan suunnittelu ajureiden kautta • Visuaalinen raportointi • Toiminnan ohjaaminen tiedon avullaja faktoihin perustuen • Mittaamiskulttuuri • Tietoarkkitehtuuri ja datastrategialuotuna • Informaatioperustan rakentaminen: keskitettytietovarasto, johdontyöpöydät,KPI- mittaristot ja tuloskortit • Ymmärretään laadukkaan informaation arvo toiminnalle • Prosessikohtaisia ratkaisuja • Interaktiivisia raportointijärjestelmiä • Ohjaustiedon kerääminen • Strategian seuranta vakioraporteilta • Paikallisiaratkaisuja, prosessejaja organisaatioita • Väliaikaisiaad-hoc- ratkaisuja • Yhtenäisten standardien ja jaettujen resurssien sekä hallinnan puute • Ei saadaselkeääja johdonmukaistakuvaa organisaatiosta\n3. 13.6. (iltapäivä): Ulkoisen ja laadullisen liiketoimintadatan hyödyntäminen Kouluttaja Camilla Magnusson (FT, strateginen johtaminen) Kouluttajakokemus: • Syvennä asiakasymmärrystä 2015 (Instanssi Oy) • Mitä asiakkaat haluavat? Kasvata asiakasymmärrystä 2016 (Instanssi Oy) Kuvaus: Iltapäivän aikana käymme läpi organisaation ulkopuolella syntyvän datan, kuten avoimen tai muun julkisen datan tarjoamia mahdollisuuksia liiketoiminnan kehittämisessä. Päivän aikana syvennytään erityisesti laadullisen datan hyötyihin. Sisältö: ● Julkinen data liiketoiminnan kehittämisen lähteenä sekä markkina- ja asiakasymmärryksen kasvattajana. Tarkasteltavina datalähteinä mm.  Avoin data  Sosiaalisen median data  Muu julkinen verkkodata ● Laadullinen data (erityisesti tekstidata) ja sen analysointi. Läpikäynti yleisimmistä menetelmistä ja niiden merkityksestä liiketoimintahyötyjen saavuttamiseksi. Menetelminä mm.:  Laadullisen datan kvantifiointi ja visualisointi  Sentimenttianalyysi – miten tekstidatasta tunnistetaan sisällön sävy?  Semanttinen analyysi – millaisista aiheista tekstidata koostuu?\n4. PÄIVÄ 2 Johdon näkökulma data-analytiikkaan\n5. 14.6. (aamupäivä): Tekoälyn ja koneoppimisen perusteet Kouluttaja Lasse Liukkonen (FM, matematiikka, tilastotiede) Käytettävät työkalut: • RapidMinder Kouluttajakokemus: • Kouluttajana Ari Hovilla vuodesta 2014 lähtien • Kouluttanut useita organisaatiota edistyneen analytiikan hyödyntämisestä Kuvaus: Machine Learning ja tekoälyratkaisut yleistyvät nopealla vauhdilla. Niiden avulla esimerkiksi tehostetaan liiketoimintaprosesseja, optimoidaan tuotantoa ja päätöksentekoa sekä ennustetaan erilaisia tulevaisuusskenaarioita. Kyseessä ei ole enää hype, sillä jokainen meistä jo käyttää kuluttajan roolissa ratkaisuja, joita älykkäät algoritmit pyörittävät. Aamupäivän tarkoituksena on esitellä erilaisia Machine Learning ja tekoälyratkaisuja, niiden taustalla olevaa teoriaa ylätasolla. Sisältö: ● Datan hyödyntämisen evoluutio – raporteista tekoälyratkaisuihin ● Käytännön esimerkkejä, kokemuksia ja demoja Machine Learning ja tekoälyratkaisuista ● Liiketoimintaongelman määrittely ja muut CRISP-DM vaiheet ● Machine Learning menetelmien soveltaminen käytännössä  Ongelman määrittely  Aineiston sisäänluku ja esikäsittely  Aineiston analysointi (data-analyysi)  Aineiston visualisointi\n6. 14.6. (iltapäivä): Asiakkuuksien johtaminen analytiikan avulla Kouluttaja Ville Niemijärvi (KTM, Tietojärjestelmätiede) Kouluttajakokemus • Kouluttanut useita organisaatioita tiedolla johtamisesta ja business intelligence –työvälineistä Suomessa ja Euroopassa vuodesta 2003 lähtien • Talentumilla kouluttajana vuodesta 2015 lähtien • Puhujana useissa tiedolla johtamisen konferensseissa ja tapahtumissa, mm. eHealth 01/2016, Tivi Business Intelligence 08/2016 Kuvaus: Iltapäivän koulutuksen tavoitteena on ymmärtää, mitä asiakasanalytiikka on ja miten sitä voidaan hyödyntää myynnin lisäämisessä. Samalla opitaan, miten asia tehdään käytännössä. Sisältö: ● Mitä asiakasanalytiikka ja asiakkuuksien älykäs johtaminen on? ● Mitkä ovat avainprosessit, joita analytiikalla halutaan tukea? ● Käytännön esimerkkejä  Tiedon rikastaminen asiakkaan käyttäytymisen perusteella, RFM-analyysi, asiakassegmentointi, markkinoinnin kohdentaminen ja optimointi  Tiedon rikastaminen ulkoisella datalla, älykäs prospektointi ja uusasiakashankinta, asiakaspoistuma, lisä- ja ristiinmyynti, mainonnan optimointi, jatkuva oppimisen ja kehittämisen prosessi ● Miten asiakasanalytiikkakyvykkyys rakennetaan organisaatioon?  Miten asiakasanalytiikkakyvykkyys rakennetaan? Mitä tietojärjestelmiä ja sovelluksia se vaatii ja mitä se maksaa? Mitä sovelluksia löytyy markkinoilta, miten tietovarastot, CRM:t ja markkinoinnin automaatioratkaisut liittyvät kaikkeen? Miten päästä alkuun ja saada nopeimmat voitot?\n7. PÄIVÄ 3 Data-analyytikon tärkeimmät työkalut ja menetelmät\n8. 19.6. (aamupäivä): Data Sciencen perusteet Kouluttaja Olli Leppänen (FM, tilastotiede) Käytettävät työkalut: • Excel • RapidMinder • R-ohjelmisto Kouluttajakokemus: • Kouluttajana Ari Hovilla vuodesta 2016 lähtien Kuvaus: Business Intelligence ja tietovarastoinnin maailma on muuttumassa peruuttamattomasti. Perinteisen ja sinänsä yhä tarpeellisen raportoinnin rinnalle nousee voimakas tarve tutkia ja analysoida dataa entistä huomattavasti laajemmin. Yritykset palkkaavat nyt Data Scientistejä, joiden tehtävänä on hakea uutta hyötyä liiketoiminnalle tekemällä koeasetelmia ja ennustemalleja. Tiedoista puristetaan irti aivan uudenlaisia näkemyksiä. Koulutuspäivässä tutustutaan tähän uuteen alueeseen, opitaan tuntemaan kausaliteetin ja korrelaation ero sekä hakemaan dataa avoimista lähteistä. Päivän aikana opitaan datan käsittelyä sekä tehokasta analysointia. Kurssilaiset oppivat lähestymään business ongelmia Data Scientistin silmin. Aamupäivän aikana opimme datan käsittelyä ja tehokasta analysointia. Sisältö: ● Datan perusanalysointi ja visualisointi Excelissä ● Data-analyysin suorittaminen RapidMinderissa ● Datan käsittely ja visualisointi RapidMinderissa ● Korrelaatio vai kausaalisuus –pohdinta (RapidMinder) ● Datan segmentointi klusterointimenetelmällä (RapidMinder) ● Avoimen datan lukeminen JSON-rajapinnasta R-ohjelmistolla ja datan tallennus csv- tiedostoon jatkokäsittelyä varten\n9. 19.6. (iltapäivä): Ennustemallien soveltaminen ja katsaus työkaluihin Kouluttaja Lasse Liukkonen (FM, matematiikka, tilastotiede) Käytettävät työkalut: • RapidMinder Kouluttajakokemus: • Kouluttajana Ari Hovilla vuodesta 2014 lähtien • Kouluttanut useita organisaatiota edistyneen analytiikan hyödyntämisestä Kuvaus: Iltapäivällä keskitymme erityisesti koneoppimisen menetelmien käytännön hyödyntämiseen ja niiden kanssa työskentelyyn. Tutkimme myös kaupallista analytiikan pilvipalvelua (Azure Machine Learning) sekä avoimen lähdekoodin analytikkaohjelmistoa (R). Sisältö: ● Korrelaatioiden tutkiminen aineistossa ● Yksinkertaisten sääntöpuiden rakentaminen datasta ● Aineiston segmentointi klusterointialgoritmeilla ● Satunnaisotannan toteutus aineistosta ● Erilaisten ennustemenetelmien soveltaminen (Naive Bayes, Decision Tree, Logistic Regression, Random Forest ja Neural networks). Kokeillaan eri vaihtoehtoja ● Ristiinvalidoinnin toteuttaminen ● Azure Machine Learning – mitä työkalulla voidaan tehdä ja miten? ● Mikä R-ohjelmisto on? Mitä sillä voidaan saavuttaa?\n11. Kouluttajat Mika Aho on kokenut kouluttaja, jolla on yli kymmenen vuoden kokemus laajojen tietovarastointi, BI- ja analytiikkaratkaisujen konsultoinnista, läpiviennistä ja arkkitehtuurityöstä eri toimialoilta. Mika on väitellyt tohtoriksi tietojohtamisen alueelta. Olli Leppänen on tilasto-guru, joka omaa laajan kokemuksen useista eri datan käsittely- ja mallinnusohjelmistoista. Pääasiallisena datan murskaustyökaluna käytössä on ollut R jo usean vuoden ajan. Lasse Liukkonen analytiikkaguru, algoritmivelho ja tuplamaisteri, joka omaa laajasti kokemusta eri analytiikkaohjelmistojen soveltamisesta käytännössä. R:ää hän on käyttänyt aktiivisesti 10 vuoden ajan. Camilla Magnusson toimii yrittäjänä Instanssi Oy:ssä tavoitteenaan lisätä liiketoiminnan edustajien kiinnostusta datan ja analytiikan mahdollisuuksiin markkina-, kilpailija-, sekä asiakasymmärryksen kasvattajana. Hän on väitellyt tohtoriksi aiheenaan tekstidatan analysointi strategisen päätöksenteon tukena. Ville Niemijärvi on asiakasanalytiikan, tiedolla johtamisen ja Business Intelligencen johtavia asiantuntijoita Suomessa. Hänellä on yli 14 vuoden kokemus analytiikan ja tiedolla johtamisen hankkeista sekä tutkijana, konsulttina kuin yrittäjänä.\n13. Koulutuksessa käytettävät ohjelmistot ● Edistynyt analytiikka  RapidMiner (ilmaisversio)  R-ohjelmisto (ilmainen)  Azure Machine Learning (ilmaisversio, joskin Azuren ML-ympäristön luomista suositellaan, jotta aineistot ovat käytettävissä myös koulutuksen jälkeen, kustannus n. 10e/kk) ● Muut  Excel


Homous halutaan kieltää Venäjällä\nHiljakkoin Venäjän suunnalta kantautui tietoja, että siellä tahdotaan kriminalisoida homoseksuaalisuus. Lakialoitetta ajaa populistinen ryhmä / puolue, jolla ei kuitenkaan ole merkittävää asemaa politiikassa. Silti tämmöiset lakialoitteet (varsinkin naapurimaissa) ovat huolestuttavia.\nMitä huolestuttavaa tuollaisessa aloitteessa on? Ja mitä väliä sillä on tapahtuuko se toisella puolella planeettaa vai naapurissa?\nTehkööt mitä haluavat, niinhän mekin teemme..\nTurha vouhotus ei aja kenenkään asiaa..\nAsioiden ottaminen esille ja niistä puhuminen on ainoa keino vaikuttaa asioihin, puhuttiin kotimaan, naapurimaiden tai kauempien alueiden asioista. Lähialueille on luonnollisesti vahvemmat kontaktit, joten jo se tekee asian meidän näkökulmastamme "merkittävämmäksi".\nVenäjä on Suomen naapurimaa, eikä mikään hirvittävän stabiili paikka poliittiselta elämältään. Jos siellä kehitys lähtee kulkemaan väärään suuntaan, eli siellä ilmapiiri käy ahtaammaksi, niin sillä saattaa hyvinkin olla vaikutusta myös meihin.\nNo kaikenlaisia aloitteita tehdään... niin täällä kuin muuallakin. En kuuna päivänä usko moisen aloitteen menevän läpi Venäjällä(kään).\nRaflaava huhu kuitenkin :)\nNoh, eihän siitä ole kuin 30 vuotta kun niinkin porvarillisessa yhteiskunnassa kuin Suomi "laillistettiin" homous joten ei se nyt ihan niin itsestäänselvää ole kuin luulisi.\nVenäjä nyt on niin takapajuinen maa että tollanen vois mennäkin läpi.


Otteluohjelma 2020 - Sivu 22 - FutisForum2\n20.09.2021 klo 22:47:56\nKirjoittaja Aihe: Otteluohjelma 2020 (Luettu 149047 kertaa)\nVastaus #525 : 28.07.2020 klo 16:53:23\nLainaus käyttäjältä: PG - 28.07.2020 klo 16:30:22\nJep. Ei pysty ymmärtämään, että minkä takia pelejä ei ole laitettu sellaiseen järjestykseen, että kohdataan ensin kaikki joukkueet kerran. Ei pitäisi olla todellakaan mahdotonta.\nEri asia sitten mahdolliset ottelusiirrot esimerkiksi europelijoukkueiden kohdalla, mutta eihän Lahti tai Klubi edes ole niissä mukana.\nVastaus #526 : 28.07.2020 klo 16:53:40\nLainaus käyttäjältä: straiter - 28.07.2020 klo 16:28:42\nHienoa että Riihilahtikin on kutsuttu saunomaan, sillä aikaisempi ohjelma oli tehty toisten saunojien toiveiden mukaan.\nVastaus #527 : 28.07.2020 klo 17:08:47\nItse asiassa melkoisen mielenkiintoinen tämä(kin) yksityiskohta sarjaohjelmassa. Yleisesti kai pidetään merkittävänä etuna, jos toinen joukkue joutuu pelaamaan vain kahden välipäivän levolla, jos toinen pidemmällä.\nEli Klubilla on neljä välipäivää ennen Lahden kohtaamista. Lahdella vain kaksi johtuen maanantaipelistä. Jos Lahti olisi myös pelannut lauantaina kuten muut, voisi keskinäinen peli olla jo keskiviikkona, jolloin jälleen lähes täysi kierros. Nyt sitten kerrannaisvaikutuksena Klubi joutuu Kuopioon pelaamaan vain kahdella lepopäivällä ennakolta runkosarjan ehkä merkittävimmän vieraspelinsä.\nVastaus #528 : 28.07.2020 klo 17:11:38\nLahti pelaa klupia ja kissanraatoa vastaan molemmat pelit alta pois ennenkuin kolmea poppoota on nähty kertaakaan. Ja kissanraatoa vastaan matsit ovat alle kahen viikon välein\nVastaus #529 : 28.07.2020 klo 17:27:04\nJa tosiaan Klubilla näin:\nLainaus käyttäjältä: copa de kybä - 27.07.2020 klo 11:47:21\nKlubi kohtaa kahdesti Kupsin, Lahden ja Hakan ennen kuin on pelannut neljää joukkuetta vastaan kertaakaan.\nPäälle ekasta neljästä matsista kolme vieraissa ja sitten kolme peräkkäin kotona.\nVastaus #530 : 28.07.2020 klo 17:31:25\nOttelulottokoneen arpomat numerothan on perinteisesti tavattu perustella europeleillä ja niiden vaikutuksella joukkueisiin. Se, miten ne estävät normaalin ottelujärjestyksen on itselleni aina jäänyt vähän hämäräksi.\nVastaus #531 : 28.07.2020 klo 17:47:14\nLainaus käyttäjältä: straiter - 28.07.2020 klo 17:11:38\nJa kissanraatoa vastaan matsit ovat alle kahen viikon välein\nInter kohtaa ensi lauantaina kotonaan IFK Mariehamnin ja heti perään pelataan sitten keskiviikkona Maarianhaminassa vastakkain\nVastaus #532 : 28.07.2020 klo 17:53:30\nKone on arponut, pulinat pois.\nVastaus #533 : 28.07.2020 klo 18:35:25\nTälleen saadaan pleijarifiilinkiä perus runkkarimatseihin.\nVastaus #534 : 28.07.2020 klo 20:07:57\nLainaus käyttäjältä: Hundijalan Piski - 28.07.2020 klo 18:35:25\nOnkohan näissä matseissa sudden death-sääntö käytössä?\nVastaus #535 : 28.07.2020 klo 22:50:26\nLainaus käyttäjältä: pallourpoilija - 28.07.2020 klo 17:47:14\nJa sitten taas Haka tupla-Mifkin jälkeen. En ymmärrä. Varsinkin kun muillakin jengeillä on juuri samaan aikaan vastaavaa ohjelmaa (että kohdataan samoja vastustajia peräjälkeen). En nyt jaksa laatia vaihtoehtoista ohjelmaa, mutta tämän olisi varmasti voinut välttää. Todella huonoa työtä otteluohjelman tekijöiltä, ei siinä kai sen kummempaa.\nJa tämä ei mielestäni ole mikään pikkujuttu. Joukkueen kunto voi vaihdella todella paljon kauden aikana. Kannattajan näkökulmasta myös tylsää, hölmöä pelata samoja vastaan putkeen.\n« Viimeksi muokattu: 28.07.2020 klo 23:05:57 kirjoittanut 6-paikka »\nVastaus #536 : 29.07.2020 klo 08:09:13\nKuPS pelasi SJK:ta vastaan sunnuntaina ja lauantaiksi joukkue matkustaa Helsinkiin Klubin vieraaksi. Ensi viikon keskiviikkona KuPS matkustaa Seinäjoelle ja sitten seuraavana sunnuntaina tosiaan Klubi tulee uudestaan kylään. Hienosti ollaan tosiaan toimittu.\nVastaus #537 : 29.07.2020 klo 11:41:51\nLainaus käyttäjältä: maakato - 29.07.2020 klo 08:09:13\nTässä on ajatuksena potkujen järjestäminen Koskelalle ja Honkavaaralle. KuPS painaa täydet 12 paunaa ja miljönäärit painavat monoa omille valkuilleen.\nVastaus #538 : 29.07.2020 klo 11:54:12\nLainaus käyttäjältä: Monska - 29.07.2020 klo 11:41:51\nOlisko sitten muuten yleisemmin ajateltu Suomen ja KuPSin etua kun tähän alkukauteen laitettu kaikki kovimmat vastustajat ja sitten europelien aikaan on etukäteen paljon helpompia vastustajia niin voidaan käyttää enemmän kierrätystä mikäli Arne haluaa ja muutenkin KuPS ei ole ihan niin kovilla silloin liigapeleissä.\nToisaalta nämä kovemmat vastustajat tässä vaiheessa palvelee paremmin europeleihin valmistumista kuin sitten lähempänä europelejä.\nVastaus #539 : 29.07.2020 klo 12:05:42\nLainaus käyttäjältä: Kader - 29.07.2020 klo 11:54:12\nTuo olisi kieltämättä hieno ja yllättävä uudistus herra puheenjohtajan mielistelyksi.\nVastaus #540 : 29.07.2020 klo 12:10:29\nLainaus käyttäjältä: PG - 29.07.2020 klo 12:05:42\nNo onhan HJK:llekin aina tehty ohjelma mahdollisimman mieluisaksi silloin kun osallistunut. Esim vuosi sitten taisi olla vieraspelien suhteen että toukokuun lopulla oli pitempi reissu ja europeleihin asti oli vain lyhyitä matkoja.\nVastaus #541 : 29.07.2020 klo 12:32:35\nLainaus käyttäjältä: Kader - 29.07.2020 klo 12:10:29\nEn muista viime kautta, mutta aika kova väite, että näin olisi ollut aina.\nMutta kun tiedät ilmeisesti asiasta enemmän kuin minä, niin onko Klubin mieluisa otteluohjelma sisältänyt myös päävastustajiin nähden pidemmät lepoajat ennen keskinäisiä pelejä?\nVastaus #542 : 29.07.2020 klo 16:45:19\nEhdottomasti. Ne ottelut laitettiin siksi, kun halutaan osoittaa koko Suomen kansalle norjalaisen valmennusfilosofian ylivertaisuus KuPSn kävellessä ylivoimaiseen tyyliin Mestarien liigan lohkoon.\nVastaus #543 : 29.07.2020 klo 17:25:30\nLainaus käyttäjältä: Pököpeura - 28.07.2020 klo 17:53:30\nTämä, kone arpoo ja sillä mennään. Vittu mitä paskaa.\nVastaus #544 : 05.08.2020 klo 16:07:36\nEnnakko: HJK vs Lahti\n05.08.2020 - Mikä fiilis jäi KuPS-matsista ja mitä on odotettavissa Lahti-pelissä? Seba Sorsa jututti päävalmentaja Toni Koskelaa.\nMarjamaan lottokone mainittu julkisesti Toni Koskelan suulla.\nVastaus #545 : 05.08.2020 klo 17:35:00\nItseäkin on jäänyt mietityttämään, että millä helvetin logiikalla Lahti pelaa 2 päivää muiden jälkeen, joka johtaa siihen että Lahdella 2 lepopäivää seuraavaan peliin kun Klubilla 4? Hienoa että Koskelakin puhuu Lahden puolesta ja kyseenalaistaa nämä ratkaisut? Onko tosiaan liian ”vaarallista” laittaa Lahden kotipeli viikonlopulle kuten on huhuiltu?\nToinen ihmetys on se, että minkä takia joukkueet kohtaa toisia joukkueita jo toistamiseen tässä vaiheessa kautta? Eikö kaikki pelaa kaikkia vastaan kerran ja puolessa välissä vaihto? Mitä vittua\nVastaus #546 : 05.08.2020 klo 17:47:06\nLainaus käyttäjältä: Raffael - 05.08.2020 klo 17:35:00\nKoska näin Klubi ei voi pelata tänään vaan huomenna, ja saa vain kaksi päivää lepoa ennen suht tärkeää kuppos öweitä. Pakko arvostaa\nVastaus #547 : 05.08.2020 klo 18:06:31\n”Ohjelmassa on haluttu seurojen osalta painottaa tiettyjä ottelupareja pelattavaksi tietyn aikakauden sisään. Tämä tarkoittaa, että toiset pelit pelataan vastaavasti lähempänä toisiaan. Kellonajoista on myös vuosittain keskustelua. Osa toivoo, että aina olisi sama aika ja osa toivoo, että pelejä on eri aikaan”\nVastaus #548 : 05.08.2020 klo 19:59:42\nOnko tosiaan liian ”vaarallista” laittaa Lahden kotipeli viikonlopulle kuten on huhuiltu?\nOn Lahdelle sentään kolme kotimatsia merkitty sunnuntaiksi eli viimeistään silloin olisi Honka matsikin pitänyt pelata, mutta oliko siellä Stadionilla jotain muuta tapahtumaa viikonloppuna, joka esti pelaamisen? Tähän ei ole tainnut varmistusta tulla?\nVastaus #549 : 06.08.2020 klo 13:21:17


Tulevaisuuden koulu – koulu vuonna 2020 | GLOPS – Kansainvälisyys, globaalikasvatus ja OPS\n← OPS 2016 perusteluonnokset – uusi teknologia ja kansainvälisyys koulun arjessa\nTulkoon joulu! →\nVedin marraskuussa kolmen viikon online-kurssin lähes sadalle eTwinning opettajalle eri puolilta Eurooppaa. Aiheena oli Tulevaisuuden koulu – koulu vuona 2020.\nKatselimme videoita ja esityksiä ja keskustelimme yhdessä tulevaisuuden trendeistä. Opettajat pohdiskelivat koulujen ja oppimisen tulevaisuutta pienissä ryhmissä erilaisten skenaarioiden avulla.\nSamat asiat huolestuttavat opettajia joka puolella Eurooppaa: Euroopan maiden kehno taloustilanne ja säästötoimet, jotka kohdistuvat koulujen ja opetuksen kehittämiseen, teknologian kehittymisen valtava vauhti, jossa koulujen ja opettajien on lähes mahdoton pysyä mukana ilman suuria koulutuspoliittisia muutoksia sekä huoli siitä, että teknologia syrjäyttää inhimillisen kanssakäymisen.\nTulevaisuuden koulurakennuksista ja oppimisympäristöistä keskustellessa suuri osa opettajista nosti esiin suuret, väljät ja muunneltavat tilat, joissa on työpisteitä erilaisille toiminnoille. Tilat tukisivat erikokoisissa ryhmissä oppimista sekä itsenäistä työskentelyä. Virtuaaliset ympäristöt mahdollistavat yksilölliset oppimispolut, yhdessä oppimisen kansainvälisissä projekteissa sekä koulutyön ja vapaa-ajan rajapintojen häviämisen.\nTulevaisuudessa yhteistoiminnallinen oppilaskeskeinen oppiminen sai paljon kannatusta. Yhdessä tekemällä opitaan tärkeitä taitoja: viestintä, tiedonrakentelu, luova ajattelu ja oppimaan oppiminen, joista viime mainittua opettajat pitivät erityisen tärkeänä.\nOpettajan ammattia pohdittiin viiden eri skenaarion kautta. Monet pitivät erityisen mielenkiintoisena vaihtoehtona koulua, jossa oppilaat voivat valita oman itselleen sopivan tavan oppia ja opettajat erikoistuvat erilaisiin oppimismenetelmiin ja tarjoavat oppilaille erilaisia oppimistapoja ja -polkuja. Tässä(kin) skenaariossa joustavuus ja oppilaskeskeisyys ovat keskeisessä roolissa ja opettajien verkostoituminen ja yhteistyö välttämätöntä.\nLisää oppimistapahtumasta voit lukea täältä. Jos tulevaisuuden pohdiskelu muiden opettajien kanssa kiinnostaa, kurssi uusitaan huhtikuussa 2013.\nTäältä voit lukea osallistujien ryhmätöiden tulokset.\nKategoria(t): Koulutus Avainsana(t): eTwinning, tapahtuma, vertaisoppiminen, yhteistoiminnallinen oppiminen. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


Leijonat sittenkin Tanskaan - UrheiluSuomi.com\nLeijonat sittenkin Tanskaan\n431151 Jääkiekko 22.4.2010\nLauantaina Odensessa Tanska – Suomi\nSuomen A-maajoukkueen ja Tanskan välinen maaottelu toteutuu sittenkin. Maat kohtaavat lauantai-iltana Odensessa Tanskan Jääkiekkoliiton juhlaottelussa. Tanskalaiset järjestäjät lennättävät Suomen joukkueen Kööpenhaminaan omalla charter-lennolla. Leijonat lentävät Tanskaan lauantaina aamupäivällä ja palaavat Suomeen välittömästi pelin jälkeen.\nLauantainen maaottelu ehdittiin jo kertaalleen perua lentoliikennettä häirinneen tuhkapilven takia. Suomen joukkueen piti alkuperäisen suunnitelman mukaan lentää Tanskaan keskiviikkona, mutta tuhkapilvi esti nämä aikeet. Näin torstai-illaksi kaavailtu maaottelu jäi pelaamatta. Myös lauantain ottelu olisi peruuntunut ilman Tanskan Jääkiekkoliiton järjestämää charter-lentoa.