Panslavismi – Wikipedia\nPanslavismi on ajatus kaikkien slaavien yhteenliittymisestä. Siitä tuli 1830-luvulla poliittinen iskulause.\nAjatuksen panslavismista esitti ensimmäisen kerran kroatialainen katolinen pappi Juraj Križanić 1600-luvulla. Varsinainen panslavistinen toiminta alkoi kuitenkin vasta 1800-luvun alkupuoliskolla länsi- ja eteläslaavilaisen älymystön piirissä, samoihin aikoihin kun slaavilaisten kansojen piirissä alkoi kehittyä kansallistunne. Panslavistit tutkivat eri slaavilaiskansojen kansanmusiikkia, kansanperinnettä ja talonpoikaiskieliä, osoittivat niiden välisiä yhtäläisyyksiä ja pyrkivät herättämään slaavilaisissa kansoissa yhtenäisyyden tunnetta. Prahasta tuli panslavismin ensimmäinen keskus, sillä menneisyyden ja slaavilaisen filologian tutkimus keskittyi pääasiassa sinne.\nPanslavistinen liike sai pian poliittisia sävyjä, ja kesäkuussa 1848, kun vallankumous oli heikentänyt Itävallan keisarikuntaa, tšekkiläinen historioitsija František Palacký kutsui Prahaan koolle ensimmäisen panslaavilaisen kongressin. Kongressi koostui kaikkien Itävallan keisarikunnan alaisten slaavikansojen edustajista, ja sen tavoitteena oli pakottaa keisari muuttamaan monarkia tasa-arvoisten kansojen liittovaltioksi, joka toimisi demokraattisen Habsburg-hallinnon alaisuudessa.\nKongressi ei lopulta saanut juuri mitään aikaan, mutta panslavistinen liike säilyi aktiivisena, ja 1860-luvulla se alkoi saada kannatusta Venäjällä. Useat panslavistit toivoivatkin Venäjän ottavan liikkeessä johtavan roolin, koska sen uskottiin olevan riittävän vahva vastavoima Itävalta-Unkarille ja Turkille. Venäläiset panslavistit kuitenkin muuttivat panslavistisen liikkeen teoreettiset perustat kokonaan. Venäläiset panslavistit olivat omaksuneet slavofiilien näkemyksen Länsi-Euroopan henkisestä ja kulttuurisesta rappiosta. He katsoivat, että Venäjän historiallisena tehtävänä oli parantaa Eurooppa ottamalla se poliittisesti haltuun. Venäläiset panslavistit lisäsivät tähän sen näkemyksen, ettei Venäjän tehtävää voitu täyttää ilman muiden slaavilaiskansojen tukea, jotka oli vapautettava itävaltalaisista ja turkkilaisista herroistaan ja yhdistettävä Venäjän hallitsemaan slaavilaiseen valtioliittoon.\nVenäjän hallitus ei virallisesti tukenut tätä näkemystä, mutta muutamat merkittävät Venäjän ulkoasiainhallinnon edustajat, muun muassa Konstantinopolissa ja Belgradissa, olivat innokkaita panslavisteja. He onnistuivatkin vetämään sekä Serbian että Venäjän sotaan Osmanien valtakuntaa vastaan vuosina 1876–1877.\nItävalta-Unkarin alueella panslavismi käsitettiin pääasiassa valtion slaaviväestön yhteenkuuluvuuden tunteena (austroslavismi), jonka ohella esiintyi myös illyrismiksi kutsuttua ajatusta yhdistää valtion eteläslaavilaiset kansat. Venäjällä panslavismi käsitettiin pääasiassa ajatuksena kaikkien slaavien yhdistämiseksi Venäjän ja venäläisten johdolla. Ajatukseen kuului myös ajatus venäjän kielen ja kulttuurin sekä ortodoksisen uskonnon määräävästä asemasta yhteisslaavilaisessa maailmassa. Slaavien venäläistämisajatusta voimistivat Puolan nousu vuonna 1863 sekä ukrainalaisten separatististen pyrkimysten aiheuttama pelko. Panslavismin venäläistämistaipumuksesta käytetään nimitystä panrussismi.\nFokus, 3. osa M-R. Kustannusosakeyhtiö Otava Keuruu 1964.\n↑ Aikio & Vornanen 1993, s. 461\n↑ Križanić, Juri, Tietosanakirja osa 4, palsta 1615, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1911\n↑ a b c d Pan-Slavism Encyclopedia Britannica. Viitattu 27.3.2022. (englanniksi)\n↑ Fokus 1964, s. 3387\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Panslavismi&oldid=20385604”\nViimeksi muokattu 27. maaliskuuta 2022 kello 15.27\nSivua on viimeksi muutettu 27. maaliskuuta 2022 kello 15.27.


Teosto-palkinto neljälle sävelteokselle – ”Musiikillinen tyylien kirjo on ihanan laaja” – Päivän Lehti\nValokeila\t19.5.2022 19:48 Päivän Lehti\nPalkinnon kokonaissumma 60 000 euroa jaetaan tasan voittajateosten kesken. (Kuva Jussi Helttunen)\nTeosto-palkinto on tunnustus rohkeille, omaperäisille ja innovatiivisille sävelteoksille.\nMUSIIKKI Vuoden 2022 Teosto-palkinnon saa neljä sävelteosta. Palkinnon kokonaissumma on historian suurin, 60 000 euroa, joka jaetaan tasan voittajateosten kesken.\nVoittajat ovat Johanna Rasmuksen ja työryhmän teokset Yonan levyllä Uni johon herään, Cecilia Damströmin sävellys ICE, Linda Fredrikssonin sävellykset levyllä Juniper sekä Eevil Stöön ja työryhmän teokset Eevil Stöön levyllä Marsipan Wave. Kukin voittajateos ja sen tekijä tai tekijäryhmä saa palkinnoksi 15 000 euroa.\nTämän vuoden Teosto-palkinnon 12 ehdokasta ja neljä voittajaa valittiin poikkeuksellisesti kahden vuoden 2020–2021 aikana julkaistujen tai kantaesitettyjen kotimaisten sävelteosten joukosta. Voittajat valitsi nelihenkinen tuomaristo, johon kuuluivat vuoden 2020 Teosto-palkintovoittajat, artisti Jesse Markin ja säveltäjä, tuottaja Totte Rautiainen sekä Teoston johtoryhmän kutsumat jäsenet, Taideyliopiston rehtori Kaarlo Hildén ja toimittaja Maria Veitola.\n– Tämän vuoden ehdokkaiden ja myös voittajien musiikillinen tyylien kirjo on ihanan laaja. Se osoittaa, miten monipuolista ja ilmaisuvoimaista säveltaidetta Suomen musiikkikenttä tällä hetkellä tarjoaa, raadin puheenjohtaja Totte Rautiainen arvioi.\nTeosto-palkinnon tarkoituksena on antaa vuosittain tunnustusta rohkeille, omaperäisille ja innovatiivisille sävelteoksille tai sävelteoskokonaisuuksille. Teosto haluaa myös tukea palkinnolla musiikkilajien moninaisuutta ja nostaa musiikin tekijöiden työn yhteiskunnallista arvostusta.\nVuodesta 2003 lähtien jaettu Teosto-palkinto on yksi Pohjoismaiden suurimpia taidepalkintoja, joka jaettiin nyt 17. kerran.\nLue myös: Kansallismusiikki ja kansallismaisema yhdistyvät – Sibeliuksen musiikki soi Ukko-Kolin huipulla\nLue seuraavaksi Niinistö luottavainen Washingtonissa – ”Uskon, että Yhdysvallat voi antaa ratkaisevan tärkeän esimerkin muille”


tammikuu 2011 – Suomen Luisteluliitto\nElina Risku rikkoi naisten SE:n 500 metrillä, Tommi Pulli matkavoittoon junioreiden maailmancupissa\nPikaluistelun junioreiden maailmancupin toinen päivä alkoi mainiosti, kun Elina Risku kellotti uuden naisten Suomen ennätyksen 500 metrin matkalla. Tommi Pulli täydensi hyviä suomalaissuorituksia ottamalla matkavoiton 500 metrillä.\nRisku paransi lauantaina luistelemaansa omaa ennätystään yli kolmella kymmenyksellä. Susanna Potkan nimissä ollut Suomen ennätys alittui liki kymmenyksellä. Uudet ennätyslukemat kirjataan nyt 40,65. Myös Saana Hyttinen paransi lauantain aikaansa ja luisteli nyt 41,70.\nPullin aika 36,72 oli yli kymmenyksen nopeampi kuin hopealle luistelleen Hollannin Maurice Vriendin. Suomen Juho Vaittinen ja Miro Puolakka parantelivat omia ennätyksiään aikoihin 38,64 ja 39,18.\nPäivän toisella matkalla Suomen joukkueella oli epäonnea. Saana Hyttinen hylättiin, koska hän luisteli parinsa eteen radanvaihdossa. Tommi Pulli puolestaan kaatui matkan viimeisellä kierroksella. Elina Risku luisteli 2.11,94 ollen matkan 16:s. Poikien sarjassa Juho Vaittinen luisteli 2.01,24 (37:s) ja Verneri Kinnunen 2.04,17 (40:s)\n– Kilpailuista jäi ristiriitainen olo. Toisaalta Elina luisteli aivan loistavan 500 metriä ja Tommin voitto 500 metrillä oli hieno suoritus, mutta se, että hän kaatui sekä 1000 metrillä että 1500 metrillä, jotka ovat hänen päämatkojaan, harmittaa, kommentoi joukkueen valmentaja Pirjo Lehtinen.\n– Toisaalta hylkäämiset ja kaatumiset opettavat käsittelemään pettymyksiä, ja tekevät vahvemmiksi. Tommin osalta viikonloppu näytti, että hän on kyllä hyvässä kunnossa, mikä antaa uskoa ja itseluottamusta kohti kauden päätähtäintä, junioreiden MM-kilpailuja Seinäjoella helmikuun lopussa.\nSunnuntain ohjelmasta jäi pois yhteislähtökilpailu, koska luistelijoilla ei ollut käytössään tarvittavia suojuksia eivätkä kilpailun järjestäjät halunneet ottaa riskejä.\nBaselga di Piné, Italia 29.-30.1.2011\nTytöt 500 m\n1 Doreen Lamb (Saksa) 40,44\n2 Lotte van Beek (Hollanti) 40,49\n3 Yvonne Daldossi (Italia) 40,51\n4 Elina Risku (Suomi) 40,65\n12 Saana Hyttinen (Suomi) 41,70\nPojat 500 m\n1 Tommi Pulli (Suomi) 36,72\n2 Maurice Vriend (Hollanti) 36,87\n3 Jaroslav Vikulin (Venäjä) 37,04\n20 Juho Vaittinen (Suomi) 38,64\n27 Miro Puolakka (Suomi) 39,18\n32 Verneri Kinnunen (Suomi) 39,79\nTytöt 1500 m\n1 Lotte van Beek (Hollanti) 2.04,61\n2 Letitia de Jong (Hollanti) 2.04,83\n3 Pien Keulstra (Hollanti) 2.06,12\n16 Elina Risku (Suomi) 2.11,94\nSaana Hyttinen (Suomi) DQ\nPojat 1500 m\n1 Maurice Vriend (Hollanti) 1.49,20\n2 Håvard Holmefjord Lorentzen (Norja) 1.49,54\n3 Kristian Reistad Fredriksen (Norja) 1.51,46\n37 Juho Vaittinen (Suomi) 2.01,24\n40 Verneri Kinnunen (Suomi) 2.04,17\n44 Tommi Pulli (Suomi) 2.37,68 (K)\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Elina Risku rikkoi naisten SE:n 500 metrillä, Tommi Pulli matkavoittoon junioreiden maailmancupissa\nPoutala B-ryhmässä neljänneksi Moskovan 1000 metrillä\nMika Poutalan vauhti alkaa palautua sairauden ja pitkän toipumisjakson jälkeen myös 1000 metrillä.\nHän luisteli lupaavasti ajan 1.10,85 ja sijoittui neljänneksi Moskovan maailmancupin osakilpailun B-ryhmässä. Ryhmän voitto meni hollantilaiselle Kjeld Nuisia (1.09,26). Toiseksi luisteli talven komeetta, vain 19-vuotias australialainen Daniel Greig (1.10,15).\nPekka Koskela luistelee A-ryhmän 1000 metrin kilpailun sunnuntaina iltapäivällä.\n1 Kjeld Nuis (Hollanti) 1.09,26\n2 Daniel Greig (Australia) 1.10,15\n3 Aleksandr Gluschenko (Kazakstan) 1.10,80\n4 Mika Poutala (Suomi) 1.10,85\n5 Tyler Derraugh (Kanada) 1.10,90\n6 Christoffer Fagerli Rukke (Norja) 1.11,05\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Poutala B-ryhmässä neljänneksi Moskovan 1000 metrillä\nPekka Koskela parantaa, nyt 1.10,42 ja 14. sija Moskovan 1000 metrillä\nPekka Koskelan 1000 metrin luistelu Moskovassa sujui Mika Poutalan tavoin selvästi paremmin kuin edellisenä viikonloppuna MM-jäällä Hollannissa.\nKoskela luisteli ajan 1.10,42, kun edellisenä viikonloppuna 1.11 –raja ei mennyt rikki. Moskovan maailmancupin osakilpailun A-ryhmän nopein oli MM-nelonen, hollantilainen Stefan Groothuis hyvällä ajalla 1.08,82. Kakkonen oli kanadalainen Denny Morrison ja kolmonen norjalainen Mikael Flygind-Larsen (1.09,65).\n1000 metrin maailmancupin johtoon nousi Hollannin Steefan Groothuis. Aiemmin pistejohdossa ollut maailmanmestari Kyou-Hyuk Lee ei luistellut Moskovassa. Hän on jo valmistautumassa Aasian mestaruuskilpailuihin Kazakstanin Astanassa, jossa pikaluistelulajit käynnistyvät tiistaina. Pekka Koskelalla on kasassa 41 pistettä ja sijoitus 31.\n1 Stefan Groothuis (Hollanti) 1.08,82\n2 Denny Morrison (Kanada) 1.09,57\n3 Mikael Flygind-Larsen (Norja) 1.09,65\n4 Aleksey Yesin (Venäjä) 1.09,82\n5 Matteo Anesi (Italia) 1.09,90\n6 Nico Ihle (Saksa) 1.09,96\n14 Pekka Koskela (Suomi) 1.10,42\nMaailmancupin tilanne, 1000 m miehet\n1 Stefan Groothuis (Hollanti) 430 pistettä\n2 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 402\n3 Shani Davis (USA) 380\n4 Simon Kuipers (Hollanti) 330\n5 Denny Morrison (Kanada) 291\n6 Jan Bos (Hollanti) 289\n31 Pekka Koskela (Suomi) 41\n42 Mika Poutala (Suomi) 15\n51 Tuomas Nieminen (Suomi) 6\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Pekka Koskela parantaa, nyt 1.10,42 ja 14. sija Moskovan 1000 metrillä\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Poutala luisteli Moskovassa 500 metrin seitsemänneksi, Koskela 13:s\nTommi Pulli toinen junioreiden maailmancupin 500 metrillä, Elina Riskulle nuorten SE-aikoja\nTommi Pulli ja Elina Risku vastasivat parhaista suomalaissuorituksista pikaluistelun junioreiden maailmancupissa Baselga di Pinéssä.\nPulli luisteli poikien sarjassa toiseksi 500 metrillä ajalla 36,98. Elina Risku puolestaan rikkoi nuorten Suomen ennätykset sekä 500 että 1000 metrillä, ja oli molemmilla matkoilla viides. Uudet ennätysajat kirjataan luvuin 41,01 ja 1.22,40.\nTuulettomissa oloissa ja liukkaalla jäällä omiin ennätykseensä venyi myös junioreiden maailmancupin ensikertalainen, vasta 16-vuotias Miro Puolakka luistellen 500 metrillä ajan 39,57. Se toi sijan 26. Myös Juho Vaittinen paranteli ennätystään 1000 metrillä. Uusi ennätys kirjataan luvuin 1.17,98. Sillä heltisi sija 24. Tyttöjen sarjassa Saana Hyttinen paransi kauden parhaita aikojaan 1000 metrillä ja 3000 metrillä\nHyvään kilpailupäivään mahtui myös pettymyksiä: Tommi Pullin ja Verneri Kinnusen kohtaloksi koitui 1000 metrillä hylkäys. Pullin hylkäyksen syynä oli vääränvärinen hihanauha. Kinnunen hylättiin, koska hän luisteli radan vaihdossa parinsa eteen sisäradalta.\nKilpailut jatkuvat huomenna sunnuntaina kello 12.00 (Suomen aikaa). Päivän ohjelmassa ovat 500 m ja 1500 m.\n1 David Bosa (Italia) 36,91\n2 Tommi Pulli (SUOMI) 36,98\n3 Denis Kovalj (VENÄJÄ) 37,16\n20 Juho Vaittinen (SUOMI) 38,83\n26 Miro Puolakka (SUOMI) 39,57\n29 Verneri Kinnunen (SUOMI) 39,80\n1 Yvonne Daldossi (ITALIA) 40,42\n2 Lotte van Beek (HOLLANTI) 40,72\n3 Doreen Lamb (SAKSA) 40,94\n4 Paola Simionato (ITALIA) 40,97\n5 Elina Risku (SUOMI) 41,01\n12 Saana Hyttinen (SUOMI) 41,98\n1 Simen Spieler Nilsen (NORJA) 3.49,59\n2 Kristian Reistad Fredriksen (NORJA) 3.50,38\n3 Maurice Vriend (HOLLANTI) 3.51,17\n15 Tommi Pulli (SUOMI) 4.03,35\n28 Juho Vaittinen (SUOMI) 4.17,57\n31 Verneri Kinnunen (SUOMI) 4.21,54\nTytöt 3000 m\n1 Pien Keulstra (HOLLANTI) 4.27,39\n2 Tatjana Usjakova (VENÄJÄ) 4.28,56\n3 Irene Schouten (HOLLANTI) 4.29,07\n18 Elina Risku (SUOMI) 4.48,74\n20 Saana Hyttinen (SUOMI) 4.50,02\nPojat 1000 m\n1 Maurice Vriend (HOLLANTI) 1.12,67\n2 Thomas Krol (HOLLANTI) 1.12,99\n3 Aron Romeijn (HOLLANTI) 1.13,19\n24 Juho Vaittinen (SUOMI) 1.17,98\nVerneri Kinnunen (SUOMI) DQ\nTommi Pulli (SUOMI) DQ\nTytöt 1000 m\n1 Lotte van Beek (HOLLANTI) 1.20,95\n2 Angelina Golikova (VENÄJÄ) 1.21,20\n3 Doreen Lamb (SAKSA) 1.21,31\n4 Vanessa Bittner (ITÄVALTA) 1.21,97\n5 Elina Risku (SUOMI) 1.22,40\n15 Saana Hyttinen (SUOMI) 1.24,69\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Tommi Pulli toinen junioreiden maailmancupin 500 metrillä, Elina Riskulle nuorten SE-aikoja\nKoskela ja Poutala tyytyväisiä päivän luisteluihinsa Moskovassa\nPekka Koskelan maailmancupin voitto ja Mika Poutalan 10:s sija Moskovan osakilpailun 500 metrillä sekä Markus Puolakan neljäs sija B-ryhmän vastaavalla matkalla nostatti suomalaisjoukkueen mielialoja MM-kisojen vaatimattomien tulosten jälkeen.\n– Nyt pystyin tekemään sitä mitä yritin. Sekä mies että luistimet toimivat jo eri tavalla kuin viime viikonloppuna. Startti oli rutiinitasoa, mutta kierros meni aivan pientä viimeisen kaarteen potkun karkaamista lukuun ottamatta hyvin. Nyt tuntuu jo kroppakin energisemmältä, vaikka tässä on vielä menossa antibioottikuurin loppu. Kaiken kaikkiaan parempaan suuntaan on homma menossa. Nyt keskitytään huomiselle 500 metrille, kertoi Pekka Koskela voittonsa jälkeen.\n– Startti oli hyvä, mutta jaksaminen ei ole vielä sillä tasolla, että aivan kärkeen olisi asiaa. Luistelu meni teknisesti hyvin eikä mitään ongelmia ollut. Kyllä luistelu paranee tästä koko ajan. Jää on täällä hyvä, joten senkään puoleen ei ole mitään valittamista, kertoi Mika Poutala.\n– Tämä oli meille hyvä päivä. Kaikki kolme luistelijaamme tekivät hyvät vedot. Askel askeleelta olemme palaamassa omalle tasollemme. Sillä ei olla vielä, eikä varmasti vielä tämän viikonlopun aikana kokonaan päästäkään, mutta suunta on oikea, kertoi joukkueenjohtaja ja –valmentaja Pasi Koskela.\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Koskela ja Poutala tyytyväisiä päivän luisteluihinsa Moskovassa\nPekka Koskela luisteli Moskovassa 500 metrillä maailmancupin voittoon\nMoskovassa luisteltava maailmancup käynnistyi suomalaisittain erinomaisesti. Pekka Koskela otti 500 metrillä voiton ajallaan 35.15. Koskelan startti ei ollut päivän nopeimpia, mutta hän sai hyvän vauhdin päälle kierrokselle, joka toi voiton Koskelalle. Toiseksi luisteli kanadalainen Jamie Gregg ajalla 35,23. Kolmas oli hollantilainen Jacques de Koning, joka hävisi kakkostilan sadasosasekunnilla.\nMyös Mika Poutala alkaa löytää nopeuttaan. Hän sai hyvän startin, mutta kierrokselle jäi vielä parannettavaa. Hän luisteli ajan 35,43, jolla hän sijoittui 10:nneksi.\nB-ryhmässä luistellut Markus Puolakkakin otti mukavasti maailmancup –pisteitä. Hän sijoittui neljänneksi luisteltuaan ajan 35,83. Ryhmän nopein oli hollantilainen Ronald Mulder (35,66).\nKilpailut käydään Krylatskoen pikaluisteluhallissa, joka on tilastoitu 10. nopeimmaksi halliksi maailmassa. Eli se on selvästi hitaampi kuin Hollannin Heerenveenin Thialf –halli, jossa luisteltiin viime viikonloppuna MM-kilpailut.\nMoskovan osakilpailussa eivät ole mukana MM-kilpailussa hyvin menestyneet korealaiset luistelijat. He ovat matkustaneet jo Kazakstanin Astanaan, jossa ovat käynnistyneet Aasian mestaruuskilpailut.\nSuomalaisten osalta maailmancup jatkuu lauantaina, jolloin luistellaan uudelleen 500 metriä. 1000 metrin kilpailu käydään sunnuntaina.\n1 Pekka Koskela (Suomi) 35,15\n2 Jamie Gregg (Kanada) 35,23\n3 Jacques de Koning (Hollanti) 35,24\n4 Ryohei Haga (Japani) 35,29\n5 Yuya Oikawa (Japani) 35,32\n6 Jan Smeekens (Hollanti) 35,33\n7 Nico Ihle (Saksa) 35,41\n8 Tucker Fredricks (USA) 35,42\n9 Espen Aarnes Hvammen (Norja) 35,43\n10 Mika Poutala (Suomi) 35,43\n1 Ronald Mulder (Hollanti) 35,66\n2 Daniel Greig (Australia) 35,70\n3 Tyler Derraugh (Kanada) 35,76\n4 Markus Puolakka (Suomi) 35,83\n5 Sergey Chadayev (Venäjä) 35,97\n6 Matthew Mclean (Kanada) 36,15\nAlustava aikataulu (Suomen aikaa)\nklo 9.00 500 m, naiset B-ryhmä\nklo 12.00 500 m, naiset A-ryhmä\nklo 9.00 1000 m, naiset B-ryhmä\nklo 11.30 1000 m, naiset A-ryhmä\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Pekka Koskela luisteli Moskovassa 500 metrillä maailmancupin voittoon\nPikaluistelun maailmancup jatkuu Moskovassa\nPikaluistelun maailmancupin kevätkausi pyörähtää käyntiin Moskovassa Krylatskoen pikaluisteluhallissa. Perjantaista sunnuntaihin kestävissä kilpailuissa ovat mukana sekä sprintterit että yleisluistelijat.\nSuomella Moskovan osakilpailussa on mukana kolme sprintteriä: Pekka Koskela, Mika Poutala sekä Markus Puolakka. Näistä Markus Puolakka luistelee 500 metriä, Koskela ja Poutala sekä 500 metriä että 1000 metriä. Joukkueenjohtajana on Pasi Koskela.\nYleisluistelijoista Moskovaan oli valittu Niko Räsänen, mutta hän hakee nyt uutta vauhtia kevätkaudelle harjoittelemalla eikä sen vuoksi matkustanut Moskovaan.\nn. klo 9\n3000 m naiset B-ryhmä\n1500 m miehet B-ryhmä\nteam pursuit naiset\nteam pursuit miehet\nKisoja voi seurata live-lähetyksenä osoitteessa http://www.eurovisionsports.tv\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Pikaluistelun maailmancup jatkuu Moskovassa\nSuomalaismenestystä mastereiden sprinttikisoissa Berliinissä\nMastereiden epäviralliset sprinttereiden maailmanmestaruudet ratkottiin Berliinissä Masters’ International Sprint Games -kisassa menneenä viikonloppuna. Timo Risku sijoittui M30-sarjassa pronssille tuloksella 169,66 sekä Pentti Kiiskinen oli M65-sarjassa neljäs tuloksella 178,335 pistettä, 1,055 pistettä pronssista. Muut suomalaiset olivat sijoilla 5 – 21.\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Suomalaismenestystä mastereiden sprinttikisoissa Berliinissä\nSuomen joukkue valmistautuu junioreiden maailmancupiin Italiassa\nSuomella on ensi viikonlopun pikaluistelun junioreiden maailmancupissa Italian Baselga di Pinéssä kuusihenkinen joukkue.\nJoukkueeseen kuuluvat konkarit Tommi Pulli (SU), Verneri Kinnunen (KENSU), Elina Risku (SU) ja Saana Hyttinen (SU) sekä toista kertaa maailmancupissa starttaava Juho Vaittinen (VaHa) ja ensikertalainen, vasta 16-vuotias Miro Puolakka (HLK).\nPuolakan perhe on siten edustettuna samana viikonloppuna sekä aikuisten että junioreiden maailmancupissa, kun isoveli Markus on mukana Moskovassa kilpailtavassa aikuisten maailmancupissa. Molemmat kilpailevat tahollaan 500 metrin matkalla.\nSuomen joukkue on leireillyt ja kilpaillut Italian Collalbossa viime viikosta lähtien.\n– Leiri ja valmistautuminen on sujunut hyvin. Kaikki ovat terveitä ja hyvillä mielin. Viime viikonlopun kilpailuissa saatiin hyviä luisteluita alle, kertoi joukkueen valmentaja Pirjo Lehtinen.\nLehtinen toivoo aurinkoisen ja tuulettoman sään jatkuvan viikonloppuun asti. Parhaita sijoituksia Lehtinen odottaa viime aikoina kovinta kisakuntoa esittäneiltä Tommi Pullilta ja Elina Riskulta.\n– Uskon, että heillä on mahdollisuudet kymmenen parhaan joukkoon, hän arvioi.\nViikonlopun ohjelmassa on normaalien ratamatkojen lisäksi näytöslajina yhteislähtökilpailu, jossa naiset luistelevat 8 kierrosta ja miehet 12 kierrosta. Suomen joukkueesta kaikki paitsi Miro Puolakka osallistuvat kaikille matkoille ja yhteislähtökilpailuun.\nBaselga di Piné, Italia\nAikataulu (ajat Suomen aikaa):\nLauantai klo 12\nPirjo Lehtinen puh. 040 833 6392.\nJulkaistu alueella PikaluisteluLeave a Comment on Suomen joukkue valmistautuu junioreiden maailmancupiin Italiassa\nElina Risku rikkoi junioreiden MM-kisarajan ja Suomen ennätyksen\nElina Risku rikkoi junioreiden MM-kilpailuiden yhteispistekilpailun aikarajan ja luisteli samalla nuorten Suomen ennätyksen 1500 metrillä Collalbossa Italiassa käydyissä International Junior Meeting –kilpailuissa.\nElinan aika oli 2.07,17, mikä alitti selvästi kisarajan 2.10,00, sekä yli kahdella sekunnilla myös Saana Hyttisen nimissä olleen nuorten Suomen ennätyksen 2.09,64. Elina luisteli myös yhteispistekilpailun voittoon. Saana Hyttinen luisteli tänään 1500 metriä aikaan 2.10,75, ja oli yhteispisteissä kolmas.\nTommi Pulli johti A-poikien yhteispistekilpailua ennen viimeistä matkaa. Hän kuitenkin kaatui 1500 metrillä. Verneri Kinnunen luisteli 1500 metrillä sijalle 12 ajalla 2.00,08.\n29. International Junior Meeting –kilpailun tulokset\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Elina Risku rikkoi junioreiden MM-kisarajan ja Suomen ennätyksen\nKorean Lee luisteli jälleen maailmanmestariksi – Koskela 14:s\nKorealainen Kyou-Hyuk Lee pystyi taistelemaan sprintteriluistelijoiden maailmanmestariksi, vaikka hän ei kovatasoisessa päätöslajissa 1000 metrillä päässytkään kuudetta sijaa korkeammalle. Hän luisteli päivän 500 metriä kovaa ja se oli avain jo toiseen Heerenveeniin Thialf-areenalla luisteltuun MM-kultaan.\nPäätöslajin nopein oli Leen parina luistellut yhdysvaltalainen Shani Davis hyvällä ajalla 1.08.76. Davis joutui kuitenkin jäämään MM-pronssille, kun Leen joukkuetoveri Tae-Bum Mo nappasi MM-hopean.\n1000 metrin toiseksi nopeimman ajan luisteli 500 metrillä hylätty, mutta hollantilaisten protestin jälkeen kisaan takaisin päässyt Stefan Groothuis. Hän oli MM-kilpailun neljäs.\nSuomen Pekka Koskela ei päässyt 1000 metrillä entisaikojen vauhtiinsa. Hän luisteli ajan 1.11,38 ja oli matkan 20:s. Lopputuloksissa hän oli 14:s. Mika Poutalan MM-kisat tyssäsivät luistinrikkoon päivän 500 metrillä ja hän ei päässyt enää luistelemaan 1000 metriä.\n– Vaikka 500 metrin startti ei ollut mikään hyvä, niin sain kuitenkin 400 metriin asti tehtyä hyvän luistelun. Sen jälkeen ei ollut enää paukkuja. 1000 metrillä tuli epänormaalin kovat maitohapot ja niitä vastaan taistelusta ei tullut mitään 600 metrin jälkeen. Kroppa ei toimi vielä normaalisti ja yleiskunto ei ole vieläkään hyvä. Mutta tässä on vajaa kaksi kuukautta aikaa matkakohtaisiin MM-kilpailuihin, kertoi Pekka Koskela.\n– Ei näistä kisoista ole suomalaisten osalta sankaritarinaa kerrottavana. Vähäiset kilpailumäärät ja todellisten kisarutistusten puute näkyi molempien luistelussa. Lisäksi suomalaisille tutut luistinongelmat vielä sekoittivat kilpailua. Nyt matkustamme Suomen kautta Moskovaan maailmancupiin, jossa Pekan ja Mikan lisäksi on mukana Markus Puolakka. Valmistautuminen Inzellin MM-kilpailuihin lähtee siitä liikkeelle, kertoi joukkueenjohtaja ja valmentaja Pasi Koskela.\n1 Shani Davis (USA) 1.08,76\n2 Stefan Groothuis (Hollanti) 1.08,82\n3 Tae-Bum Mo (Korea) 1.08,95\n4 Kjeld Nuis (Hollanti) 1.09,09\n5 Denny Morrison (Kanada) 1.09,14\n6 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 1.09,48\n20 Pekka Koskela (Suomi) 1.11,38\n1 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 139.255\n2 Tae-Bum Mo (Korea) 139.365 +0.11\n3 Shani Davis (USA) 139.600 +0.35\n4 Stefan Groothuis (Hollanti) 139.665 +0.41\n5 Kjeld Nuis (Hollanti) 140.645 +1.39\n6 Jamie Gregg (Kanada) 140.650 +1.39\n7 Denny Morrison (Kanada) 141.340 +2.08\n8 Joon Mun (Korea) 141.480 +2.22\n9 Aleksey Yesin (Venäjä) 141.535 +2.28\n10 Nico Ihle (Saksa) 141.560 +2.30\n14 Pekka Koskela (Suomi) 142.490 +3.24\n1 Christine Nesbitt (Kanada) 1.15,39\n2 Ireen Wüst (Hollanti) 1.15,93\n3 Laurine van Riessen (Hollanti) 1.16,61\n4 Heather Richardson (USA) 1.16,67\n5 Annette Gerritsen (Hollanti) 1.17,14\n6 Margot Boer (Hollanti) 1.17,14\n1 Christine Nesbitt (Kanada) 152,220\n2 Annette Gerritsen (Hollanti) 154,015 +1,79\n3 Margot Boer (Hollanti) 154,025 +1,80\n4 Heather Richardson (USA) 154,035 +1,82\n5 Nao Kodaira (Japani) 154,405 +2,18\n6 Laurine van Riessen (Hollanti) 154,470 +2,25\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Korean Lee luisteli jälleen maailmanmestariksi – Koskela 14:s\nKoskelalla hyvä 500 metriä, Poutalan MM-kisat päättyivät luistinrikkoon\nPekka Koskelan toisen päivän avauslaji, 500 metrin luistelu sprinttereiden MM-kilpailuissa Hollannin Heerenveenissä sujui hyvin. Hän pystyi luistelemaan jo omalla tasollaan ja sai ajan 35,32, jolla hän sijoittui matkan seitsemänneksi.\nMika Poutalan päivä sujui sen sijaan epäonnisesti. Hän sai normaalin startin ja ensimmäinen kaarrekin sujui hyvin. Mutta sitten takasuoralla voimakkaassa potkussa hänen vasen luistimensa hajosi ja hän joutui liukumaan maaliin ehyen luistimen varassa. Hänen MM-kisansa päättyivät siihen, koska vain 24 parasta luistelijaa pääsee päätösmatkalle.\nMyös kisan kärjessä oli dramatiikkaa hienojen suoritusten ohella. Korealainen Kyou-Hyuk Lee luisteli huikean rataennätyksen 34,77, mutta hänen parinsa, kokonaiskilpailun johdossa ollut hollantilainen Stefan Groothuis hylättiin ja hänen kisansa päättyivät siihen. Lee nousi nyt MM-kilpailun johtoon ennen maanmiestään Tae-Bum Mota ja yhdysvaltalaista Shani Davisia. Lee on nyt tiukasti kiinni MM-voitossa, mutta Davis hyvänä 1000 metrin luistelijana aiheuttaa paineita Leelle.\nPekka Koskela nousi nyt kokonaistilanteessa 16:nneksi. Poutala on 38:s ja siis ulkona tänään myöhemmin luisteltavasta päätöslajista.\n1 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 34,77 (Rataennätys)\n2 Jan Smeekens (Hollanti) 34,99\n3 Tae-Bum Mo (Korea) 35,01\n4 Akio Ota (Japani) 35,03\n5 Jamie Gregg (Kanada) 35,10\n6 Tucker Fredricks (USA) 35,11\n7 Pekka Koskela (Suomi) 35,32\n40 Mika Poutala (Suomi) 47,07\n1 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 104,515\n2 Tae-Bum Mo (Korea) 104,890 +0,38\n3 Shani Davis (USA) 105,220 +0,71\n4 Jamie Gregg (Kanada) 105,655 +1,14\n5 Kjeld Nuis (Hollanti) 106,100 +1,58\n6 Joon Mun (Korea) 106,130 +1,61\n16 Pekka Koskela (Suomi) 106,800 +2,29\n38 Mika Poutala (Suomi) 118,620 +14,11\n1 Jenny Wolf (Saksa) 38,33\n2 Margot Boer (Hollanti) 38,44\n3 Christine Nesbitt (Kanada) 38,45\n4 Heather Richardson (USA) 38,46\n5 Annette Gerritsen (Hollanti) 38,47\n6 Laurine van Riessen (Hollanti) 38,62\n1 Christine Nesbitt (Kanada) 114,525\n2 Jenny Wolf (Saksa) 115,220 +0,69\n3 Annette Gerritsen (Hollanti) 115,445 +0,92\n4 Margot Boer (Hollanti) 115,455 +0,93\n5 Heather Richardson (USA) 115,700 +1,17\n6 Nao Kodaira (Japani) 115,780 +1,25\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Koskelalla hyvä 500 metriä, Poutalan MM-kisat päättyivät luistinrikkoon\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Koskela 18:s ja Poutala 21:s ensimmäisen päivän jälkeen Hollannissa\nPoutala 10:s MM-avauslajissa – Koskela horjahti 23:nneksi\nMika Poutala pystyi avaamaan sprintteriluistelun MM-kilpailut omalta kohdaltaan täysin tyydyttävästi pitkän kilpailutauon jälkeen. Hän hävisi 500 metrillä 0,6 sekuntia matkan voittaneelle korealaiselle Kyou-Hyuk Leelle, joka luisteli ainoana luistelijana alle 35 sekunnin rajan.\nLeen aika oli 34,92. Poutala oli matkan 10:s, mutta sijoituksilla ei sinänsä ole merkitystä. MM-kilpailua ajatellen merkitystä on aikaeroilla. Tuhannen metrin ajaksi muutettuna Poutala on 1,2 sekunnin päässä kärkipaikasta.\nHyvässä vireessä oleva Pekka Koskela oli epäonninen. Hän sai hyvän lähdön. 100 metrin väliaika oli sama kuin Poutalalla, 9,7 sekuntia. Mutta ensimmäisen kaarteen loppuosalla Koskela horjahti pahasti ja joutui ottamaan tukea jäästä. Hän ei saanut lainkaan vauhtia takasuoralle ja avausmatka oli pilalla. Hän jäi tasan sekunnin voittajalle ja 1000 metrin ajaksi muutettuna hän on siis kaksi sekuntia kärjestä.\nTänään luistellaan vielä 1000 metriä.\n1 Kyou-Hyuk Lee (Korea) 34,92\n2 Tae-Bum Mo (Korea) 35,19\n3 Stefan Groothuis (Hollanti) 35,21\n4 Shani Davis (USA) 35,25\n5 Ryohei Haga (Japani) 35,27\n6 Nico Ihle (Saksa) 35,35\n10 Mika Poutala (Suomi) 35,52\n23 Pekka Koskela (Suomi) 35,92\n1 Jenny Wolf (Saksa) 38,21\n2 Margot Boer (Hollanti) 38,28\n3 Nao Kodaira (Japani) 38,28\n4 Heather Richardson (USA) 38,51\n5 Annette Gerritsen (Hollanti) 38,53\n6 Christine Nesbitt (Kanada) 38,57\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Poutala 10:s MM-avauslajissa – Koskela horjahti 23:nneksi\nKoskela ja Poutala valmiina MM-startteihin Hollannissa\nTämän vuoden sprintteriluistelijoiden MM-kilpailut käydään suomalaisittain epävarmoissa merkeissä. Lauantaina ja sunnuntaina Hollannin Heerenveenissä käytävissä kilpailuissa Suomella on mukana kaksi kovaa tekijää, Pekka Koskela ja Mika Poutala. Kummankin alkukausi on ollut sairastelusta johtuen hyvin rikkonainen ja molemmilla on pitkä aika edellisistä kisastarteista.\nViime vuosina MM-kisat ovat sujuneet suomalaisilta hyvin. Pekka Koskela luisteli vuonna 2007 Norjassa MM-hopealle ja vuonna 2009 Venäjällä neljänneksi. Mika Poutala on puolestaan sijoittunut kolmessa edellisessä MM-kilpailussa joka kerta kuudenneksi. Nyt molemmat ovat kovan paikan edessä. He lähtevät kisaan kuitenkin hyvillä mielin ja hyvällä asenteella.\n– Odottavin mielin kohti viikonloppua. Olo on ihan levollinen ja kaikki näyttäisi olevan kunnossa. Nyt aloitetaan herkistely, perjantaina tehdään vielä jääharjoitus ja sitten pitäisi kaikki olla valmista lauantain aloitusta varten. Tavoitteena on saada ehyet luistelut ensimmäisestä viimeiseen ja päästä omalle hyvälle tasolle. Alusta asti on oltava herkkää ja vielä sunnuntain tonnillekin pitää löytää rentous ja riittävät paukut, kertoi Pekka Koskela\n– Nyt tuntuu hyvältä ja tekemisen nälkä on kova. Olen ollut pitkään kisoista pois ja nyt on motivaatiota. Heerenveen on minulle mieluisa paikka ja yleisö on täällä mahtava. Sen edessä on yritettävä tehdä parhaansa. En ole huolissani 500 metristä, tonni on tietysti pitkästä tauosta johtuen hieman arvoitus. Tavoite on kuitenkin saada sellaiset luistelut, että meillä olisi seuraavana vuonna jälleen kolme paikkaa MM-kisoihin, kertoi Mika Poutala\n– Se on selvä, että Pekka ja Mika ovat maailman huippuluistelijoita. Molempien mieliala on hyvä ja uskon, että tästä tulee hyvä MM-viikonloppu, vaikka molemmilla on ollut pitkä kilpailutauko. Olemme tehneet parina päivänä jääharjoituksia, torstaina vietetään täydellinen lepopäivä ja perjantaina käydään tekemässä viimeiset viritykset, kertoi joukkueenjohtaja ja valmentaja Pasi Koskela.\nHeerenveenin MM-kilpailussa ovat mukana kaikki maailmancupin kärkiluistelijat. Yksi kovimmista ennakkosuosikeista on korealainen Kyou-Hyuk Lee. Hän johtaa 1000 metrin maailmancupia ja on neljäntenä 500 metrin tilastossa. Lee voitti maailmanmestaruuden viime vuonna Japanissa. Edellisissä Heerenveenissä käydyissä MM-kilpailuissa vuonna 2008 Lee luisteli myös ykköseksi.\nMaailmanmestaruus ratkeaa kahden päivän aikana luisteltavassa neljässä startissa. Molempina päivinä luistellaan 500 ja 1000 metriä. Ajat muutetaan pisteiksi siten, että 500 metrin aika tuhannesosineen on sen matkan pisteet ja 1000 metrin aika jaetaan kahdella. Pisteet lasketaan yhteen ja pienimmän pistemäärän saavuttanut on paras. Urheilijoille neljässä startissa onnistuminen täydellisesti on hyvin haastavaa. Jo yksi epäonnistuminen 500 metrin startissa voi pilata mahdollisuuden hyvään MM-sijoitukseen.\nSuomalaisluistelijoiden lisäksi nähdään Heerenveenin Thialf–hallin jäällä suomalainen luistelutuomari Hannu Koivu. Viime talven olympiakisoissakin tuomarin tehtäviä hoitanut Koivu toimii naisten kilpailun ylituomarina.\nSähäköitä sprintterikisoja voi seurata tv-lähetyksistä. YLE TV2 lähettää kilpailuista erikoislähetykset sekä lauantaina että sunnuntaina.\n14.15 500 m, naiset\n15.05 500 m, miehet\n16.05 1000 m, naiset\n17.04 1000 m, miehet\n16.56 1000 m, miehet\nYLE TV2:n lähetykset\nLa 22.1.2011 15.30 – 16.05\n18.15 – 18.50\nSu 23.1.2011 15.10 – 15.50\nPasi Koskela, joukkueenjohtaja ja valmentaja p. +358 40 516 5752\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Koskela ja Poutala valmiina MM-startteihin Hollannissa\nSprinttereiden maailmanmestaruudet ratkaistaan Heerenveenissä\nSprinttereiden MM-kisat luistellaan tulevana viikonloppuna Hollannin Heerenveenissä. Suomen joukkueessa luistelevat Pekka Koskela ja Mika Poutala. Maailmanmestaruus ratkaistaan neljän matkan yhteispisteillä. Sekä naiset että miehet luistelevat 2 x 500 m sekä 2 x 1000 m.\nJoukkueenjohtajana toimii Pasi Koskela puh. 040 516 5752.\nLauantai klo 14.15\nSunnuntai klo 14.15\nSprinttereiden MM-kisat televisiossa:\nla 22.1.2011 klo 15.30 – 16.05 YLE TV2\nla 22.1.2011 klo 18.15 – 18.50 YLE TV2\nsu 23.1.2011 klo 15.10 – 15.50 YLE TV2\nsu 23.1.2011 klo 16.35 – 17.35 YLE TV2\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Sprinttereiden maailmanmestaruudet ratkaistaan Heerenveenissä\nJunioreiden SM-kilpailut jatkuivat Oulunkylässä\nJunioreiden SM-kilpailuissa ratkaistiin sunnuntaina 500 ja 1500 metrin Suomen mestaruudet sekä hopealuistinmestaruudet samoilla matkoilla.\n500 metrin mestaruudet ratkesivat lauantain ja sunnuntain 500 metrin yhteispisteillä. Mestareiksi luistelivat:\nA-pojat Tommi Pulli SU (38,49 38,35) 76,840\nA-tytöt Elina Risku SU (42,94 43,47) 86,410\nB-pojat Juho Vaittinen VaHa (40,11 39,96) 80,070\nB-tytöt Laura Treuthardt HLK (46,40 46,60) 93,000\nC-pojat Tuomas Rahnasto HLK (42,86 43,02) 85,880\nC-tytöt Miina Peltonen HLK (49,02 48,25) 97,270\n1500 metrillä hyisessä tuulessa mestareiksi luistelivat samat luistelijat, jotka voittivat myös 500 metrin mestaruudet:\nA-pojat Tommi Pulli SU 2.05,10\nA-tytöt Elina Risku SU 2.22,45\nB-pojat Juho Vaittinen VaHa 2.10,31\nB-tytöt Laura Treuthardt HLK 2.32,25\nC-pojat Tuomas Rahnasto HLK 2.20,38\nC-tytöt Miina Peltonen HLK 2.43,37\nJunioreiden matkakohtaiset SM-kilpailut, tulokset (14 kB)\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Junioreiden SM-kilpailut jatkuivat Oulunkylässä\nJunioreiden matkakohtaiset SM-kilpailut käynnistyivät pakkassäässä\nJunioreiden matkakohtaiset SM-kilpailut käynnistyivät miltei 15 asteen pakkasessa Helsingin Oulunkylässä.\nEnsimmäisenä päivänä ratkaistiin 1000 metrin Suomen mestaruudet A- ja B-sarjoissa sekä C-sarjassa matkakohtainen hopealuistinmestaruus.\nA-pojat Tommi Pulli SU 1.16,20\nA-tytöt Saana Hyttinen SU 1.29,53\nB-pojat Juho Vaittinen VaHa 1.21,82\nB-tytöt Laura Treuthardt HLK 1.37,30\nC-pojat Tuomas Rahnasto HLK 1.28,39\nC-tytöt Miina Peltonen HLK 1.41,70\n500 metrin mestaruudet ratkeavat sunnuntaina toisen luistelun jälkeen. Sunnuntaina ratkotaan myös 1500 metrin mestaruudet. Sunnuntain kilpailut alkavat kello 12.00.\nJunioreiden SM-kisat, 1. päivän tulokset (11 kB)\nJunioreiden SM-kilpailuiden 1. päivän tulokset\nMasters cupin osakilpailun tulokset (9 kB)\nJunioreiden SM-kilpailun yhteydessä luistellun masters cupin tulokset\nToisen päivän parijärjestys (15 kB)\nJunioreiden SM-kilpailuiden 2. päivän parijärjestys\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Junioreiden matkakohtaiset SM-kilpailut käynnistyivät pakkassäässä\nLuisteluliitto teki MM- ja maailmancupvalintoja\nSuomen Luisteluliitto on tehnyt valinnat Hollannin Heerenveenissä 22.-23.1.2011 luisteltaviin sprinttereiden MM-kilpailuihin sekä viikkoa myöhemmin Moskovassa luisteltavaan maailmancupiin.\nMM-kilpailuihin valittiin Pekka Koskela ja Mika Poutala. Ensimmäinen varamies on Tuomas Nieminen ja toinen varamies Markus Puolakka.\nMoskovana maailmancupiin valittiin seuraavat:\n500 m: Pekka Koskela, Mika Poutala ja Markus Puolakka. Varalle valittiin Tuomas Nieminen. Ensimmäisen startin jälkeen hitain luistelija kolmesta vaihtuu ja Tuomas Nieminen starttaa hänen tilallaan.\n1000 m: Pekka Koskela ja Mika Poutala. Varalla Tuomas Nieminen.\n1500 m: Niko Räsänen. Tommi Pullilla on oikeus halutessaan startata. Hän on kuitenkin ilmoittanut keskittyvänsä helmikuun lopulla Seinäjoella luisteltaviin junioreiden MM-kilpailuihin.\n5000 m: Niko Räsänen.\nJulkaistu alueella YleinenLeave a Comment on Luisteluliitto teki MM- ja maailmancupvalintoja


Merkkejä haimatulehduksesta lapsilla - erilaistuminen muista ruoansulatuskanavan patologeista - Ruokavalio 2020\nAliravitsemuksen vuoksi haimasolut kuolevat ja aiheuttavat tulehdusta.\nHaimatulehdus on hyvin vaarallinen haima-aine, tulehdusprosessi, joka voi aiheuttaa vakavia komplikaatioita. Ravinto- ja muiden ongelmien epätarkkuuksista johtuen haiman solut kuolevat aiheuttaen tulehdusta ympäröivissä kudoksissa.\nHampaiden toimintahäiriö johtaa sen tuottamaan mehun pysähtymiseen, joka 12-paksusuolen sijasta aiheuttaa turvotuksen ja sen kudosten tuhoutumisen. Haiman sokerin entsyymien puute johtaa siihen, että ravintoaineet eivät pääse suolistoon eivätkä stimuloivat ruoansulatusta.\nVarovasti säädetty vauvan organismin ruokintajärjestelmä on häiriintynyt. Akuutissa tapauksissa kouristukset haimatulehduksessa voivat olla niin vakavia, että potilas altistuu kipuammokselle. Lapsipotilaiden tyypit:\nTaudin akuutti muoto. Tapahtuu trauman, myrkytyksen, seurauksena virusinfektio.\nKrooninen haimatulehdus. Epätarkkuudeltaan epätodennäköisen akuutin haimatulehduksen jälkeen, lääkärin ruokavaliota ja hoitoa koskevia suosituksia on loukattu, jolle on tyypillistä usein paheneva pahoinvointi.\nHaimatulehduksen reaktiivinen muoto. Se tapahtuu reaktiona ruuansulatuskanavan toimintojen rikkomiseen, koska se on komplikaatio vatsaontelon tulehdusprosesseissa. Taustalla olevan taudin hoidon jälkeen on suotuisa ennuste.\nHaimatulehduksen pääasiallinen syy on aliravitsemus.\nEpätäydellisyydestä lapsen kehitystä elinten ja elimistön johtaa siihen, että mitään virhettä ruokavalion ja elintapojen lapsen, virustauti, alttius allergiat voivat vaikuttaa normaaliin toimintaan eturauhanen ja aiheuttaa sen tulehdusta. Pediatrisen haimatulehduksen syyt:\nLapsen ruokavalion virheet - innostus pikaruokaa, siruja, savustettuja tuotteita, hiilihappopitoisia juomia, colaa, säilykkeitä sisältäviä elintarvikkeita. Nämä ravintoaineet vaativat runsaasti entsyymiä ruoansulatukseen, mikä heikentää jatkuvasti haiman haimautumista, aiheuttaa tulehdusta.\nVäärä ruokavalio, suuret aukot aterioiden välillä.\nHuumeiden haittavaikutukset (antibiootit, furosemidi, trikopolumi).\nRuoansulatuskanavan synnynnäiset epänormaalit poikkeavuudet (suuontelon epänormaali kehitys, sappi, pohjukaissuolihaava).\nKystinen fibroosi (geneettisesti määritetty sairaus, joka johtaa entsyymien puuttumiseen).\nRuoansulatuskanavan hankittujen patologioiden seuraukset:\nSappirakon dyskinesia (sen supistumisen rikkominen), pohjukaissuolen ahtauma (supistuminen) jne.\nTukkeutumista loiset (ascariasis) haiman kanavaan pisteen konfluenssiin 12-pohjukaissuolessa, ja näin ollen, heikentynyt ulosvirtaus rauhanen mehu, joka johtaa sen tulehdusta.\nVatsavauriot ja takaisin haiman projisoinnissa, liiallinen liikunta.\nVirustartuntojen, kuten influenssan, sikotautien seuraukset.\nEndokriiniset sairaudet: kilpirauhasen vajaatoiminta, diabetes mellitus.\nSysteemiset sairaudet: lupus erythematosus (sidekudosten patologia).\nKaikki nämä syyt edellyttävät selektiivistä haimatulehdusta erilaisista sairauksista, kuten oireista, pakollisesta lääketieteellisestä kuulemisesta, laboratoriotutkimuksesta ja instrumentaalisesta tutkimuksesta sekä gastroenterologin anamneesista.\nLapsen itku, painaminen jalat vatsaan on oire haimatulehdus.\nTaudin tämä muoto on paljon harvinaisempi kuin muilla, mutta se on edennyt, vaikka se on varsin vaikea, mutta silti on helpompi sietää aikuisilla akuutilla haimatulehduksella. Akuutin haimatulehduksen mekanismin ytimessä on rauhasten kudosten turvotus reaktioina elintarvikekomponentteihin tai lääkkeisiin.\nTällainen monimutkainen erilaisia akuutti haimatulehdus, kuten märkivä - nekroottinen haimatulehdus, on löydetty vain harvoin tapahtuu lisäämällä infektio, ja on seurausta synnynnäisiä epämuodostumia ruoansulatuskanavan.\nTaudin akuutin muodon erityispiirteenä on se, että oireiden vakavuus riippuu lapsen ikästä - sitä nuorempi on vauva, sitä vähemmän he ovat. Akuutin haimatulehduksen oireet:\nKipu lokalisointi - epigastrisella alueella, antaa takaisin tai levittää koko vatsaan. Nuoremmat esikoululaiset eivät useinkaan pysty selittämään kipua, vaan vain vatsaan.\nRinta- ja vastasyntyneet nuoret itkevät, tarttuvat jalat vatsaan, tulevat erittäin levottomiksi.\nHyperthermialla on usein alhaiset arvot (noin 37,2 - 37,5 ° C), joskin joskus nousee näiden kurssien yläpuolelle.\nKuivausherkkyys suussa, kieli on päällystetty valkoisella pinnoitteella.\nYleisen hyvinvoinnin rikkominen, letargia, kieltäytyminen syöstä, lapsi muuttuu kapriisiksi.\nNäiden oireiden joukossa tärkein diagnostinen arvo on ylävartalon jatkuva kipu navan ympärillä. Jos tällaisia oireita ilmenee, hakeudu lääkärin hoitoon välittömästi. Seerumin ultraäänen tekeminen ja veren biokemian analysointi auttavat vahvistamaan väitetyn diagnoosin. Tuumorin tulehdus on osoittanut sen entsyymien (elastaasi, amylaasi, lipaasi) lisääntynyt pitoisuus veressä.\nVaihtoehtoinen krooninen ummetus krooniseen ripuliin - krooninen haimatulehdus?\nTaudin tämä muoto on varsin yleinen lapsilla, kuten hoitamattoman akuutin haimatulehduksen seuraukset tai ruokavalion loukkaukset. Useimmiten krooninen haimatulehdus aiheuttaa virheitä lasten ruokavaliossa.\nTämän patologian ytimessä on sidekudoksen korvaaminen rauhasten fysiologisesti aktiivisella kudoksella. Tämä patologia esiintyy usein pahoinpidellä, johon liittyy tulehdus ja kipu. Kroonisen haimatulehduksen oireet lapsilla:\nLokalisointi pain - vatsakipu, säteilevää takaisin, vanhemmilla lapsilla, ympärillä navasta ja koko alue vatsan - lapsilla esikouluikäisten. Kipu tuntemuksia aiheuttavat useimmiten syksy tai rikkoo ruokavaliota.\nVaihtoehto kroonisen ummetuksen kanssa krooninen ripuli.\nKieltäytyminen ruoasta, vähentynyt kiinnostus ruokaan.\nIhottuma, allerginen dermatiitti.\nLapsi on oudon, kieltäytyy pelaamasta, väsyy nopeasti.\nTietoa oireista ja hoidosta krooninen haimatulehdus kertoo videon:\nTällaisten oireiden perusteella ei aina ole mahdollista diagnosoida kroonista haimatulehdusta. Huolellinen anamnesiakokoelma, hermoston ultraäänitutkimus ja veren biokemian laboratoriotestit, ulosteiden analysointi auttaa. Ultrasound-diagnoosien tulokset lisääntyneen tiheyden sidekudosalueilla.\nBiokemiallinen analyysi Veri voi paljastaa, että on olemassa siinä rauhanen entsyymien ulosteet ja krooninen haimatulehdus sisältää tärkkelystä, runsaasti rasvaa ja proteiinia kuituja. Näiden merkkien täydellinen luottamus puhuu lapsen kroonisesta haimatulehduksesta.\nTartuntataudit voivat aiheuttaa reaktiivista haimatulehdusta.\nTaudin tätä muotoa esiintyy useimmiten kaikkien ikäisten lasten keskuudessa. Lähes jokin tarttuva tauti voi aiheuttaa reaktiivista haimatulehdusta (myrkytys ja sen jälkeinen gastroenteriitti, akuutit hengitystieinfektiot, akuutit hengitystieinfektiot).\nSyynä sen esiintymiseen imeväisillä on liian aikaista syöttää liharuokien ruokavalioon, erilaisiin mausteisiin aikuisten pöydästä, mikä vaikeuttaa kypsymättömän haimatulehduksen hoitoa. Reaktiivisen haimatulehduksen oireet lapsilla:\nKipu luonne on terävä, keinutuoli. Kipu pienenee, jos lapsi istuu alas ja nousee hieman eteenpäin.\nKipu lokalisoidaan napaan yläpuolella.\nOksentelu mahalaukun sisällöstä, vaikea pahoinvointi.\nAlilämpötila (37 ° C) taudin ensimmäisinä tunteina.\nValkoinen kieli, joka on päällystetty kielen, janon ja kuivumisen tunteen suuhun.\nYleisen hyvinvoinnin huononeminen, kyynelisyys.\nDiagnoosi suoritetaan vatsan onteloelinten ultraäänen avulla, ulosteiden ja veren biokemian laboratoriotutkimuksilla.\nHaimatulehduksen hoidon periaatteet lapsilla\nPahenemisen jälkeen on määrätty paasto.\nTärkeimmät toimenpiteet tämän patologian akuutin muodon ja kroonisen haimatulehduksen pahenemisen hoitamiseksi suoritetaan sairaalassa. Jos sairaalahoito on pahentunut, sinun ei pidä epäröidä, kuten lapsilla kaikki prosessit tapahtuvat nopeasti, ja mahdollisesti tilan nopea heikkeneminen, komplikaatioiden ilmeneminen.\nTäydellisen lepovaiheen lepoaika ensimmäisten 1-2 päivän aikana pahenemisen jälkeen on määrätty terapeuttisesta nälästä. Lääkevalmisteen suositteleman ja erityisen kehittyneen järjestelmän sallitaan vain juoda alkalista kivennäisvettä.\nTämän jälkeen lapsi siirtyy vähitellen haiman ruokaan, jossa on paahdettua puuroa ja kasviskeittoja. Haimatulehduksen hoitoon tarkoitetut lääkkeet:\nentsyymien estäjät, estävät niiden toiminnan,\nplasma, vasta-myrkyllisenä aineena,\nMerkit tällaisesta vaarallisesta sairaudesta kuin haimatulehdus lapsilla olisi erotettava muista maha-suolikanavan patologeista komplikaatioiden ja ennenaikaisen lääketieteellisen hoidon välttämiseksi. Lapsen vanhempien tehtävänä on saada pätevä lääkärinhoito mahdollisimman pian.\nChicory maut ja aromi mukaan, muistuttaa luonnollista kahvia. Tästä syystä useat haimatulehduksen henkilöt yrittävät korvata suosikkijuomiaan.Korkealaatuinen juurisikuri ei voi vain korvata kahvia, vaan myös hyötyä koko kehosta ja nopeuttaa paranemisprosessia.\nMillaista kalaa voi syödä haimatulehduksella.Akuutin ja kroonisen haimatulehduksen konservatiivinen hoito on pakollista yhdessä terapeuttisen ruokavaliotaulukon numeron 5 kanssa.


Suomalainen seikkailija katosi oudosti lähes 15 vuotta sitten – kuka vastasi naisen puhelimeen vuosia myöhemmin? - MTVuutiset.fi\nSuomalainen seikkailija katosi oudosti lähes 15 vuotta sitten – kuka vastasi naisen puhelimeen vuosia myöhemmin?\nJulkaistu 25.02.2018 06:04 (Päivitetty 31.12.2018 08:03 )\nDominick Arduin halusi olla ensimmäinen nainen Pohjoisnavalla. Tämän unelman tavoittelu maksoi hänen henkensä.\nTämä juttu julkaistiin ensimmäisen kerran helmikuussa 2018. MTV Uutiset julkaisee vuoden luetuimpia juttuja uudelleen loppuvuoden kunniaksi.\n14 vuotta sitten, 5. maaliskuuta 2004, alkoi ranskalais-suomalaisen seikkailijan Dominick Arduinin matka kohti Pohjoisnapaa. 44-vuotias Arduin halusi kirjoittaa nimensä historiaan ja olla ensimmäinen nainen, joka valloittaa yksin maantieteellisen pohjoisnavan.\nArduin oli pyrkinyt Pohjoisnavalle jo vuotta aiemmin. Tuolloin yritys päättyi jo viikon kuluttua sen alkamisesta, kun hän putosi railoon ja hänet evakuoitiin. Valtaosa pahoin paleltuneista varpaista jouduttiin lopulta amputoimaan sveitsiläisessä sairaalassa.\nMaantieteelliselle pohjoisnavalle Arduin ei koskaan päässyt. Hänen kohtalonsa on herättänyt joukon kysymyksiä siitä, mitä lopulta tapahtui.\nOsa uskoo Arduinin hukkuneen jään petettyä hänen altaan, yhden teorian mukaan hän ei olisi lähtenyt matkalle ollenkaan. Onpa julkisuudessa liikkunut tarina siitäkin, että hän olisi hiihtänyt kotiinsa Kiilopäälle tai jäänyt asumaan Siperiaan.\nValloitusyrityksen lähtöpaikaksi valikoitui Pohjois-Siperiassa Severnaja Zemljan pohjoisimman saaren kärjessä sijaitsevan Cape Arcticheskiy, josta matkaa Pohjoisnavalle on noin tuhat kilometriä.\nJoinakin vuosina täältä lähdettäessä ongelmaksi muodostuvat avovesivesialueet. Keväällä 2004 avovettä oli paljon, mutta Arduinin oli tarkoitus ylittää nämä pätkät meloen. Näitä ylityksiä varten hänellä oli mukanaan pieni lasten kajakki.\nYhteydenpitoa varten Arduinilla oli satelliittipuhelin sekä paikannuslaite. Viimeisen kerran hän oli yhteydessä satelliittipuhelimellaan perjantaina 5. maaliskuuta lähdettyään hiihtämään Cape Arcticheskiystä 75-kiloinen ahkio perässään kohti avoveden reunaa.\nSe, mitä tämän jälkeen tapahtui, on pelkästään arvailujen varassa. Satelliittipaikannin antoi viimeisen kerran signaalin varhain lauantaiaamuna 6. maaliskuuta klo 4.35 Suomen aikaa. Sen jälkeen laite mykistyi.\nMarraskuussa vuonna 1988 Tuomo Jantunen, Suomen Ladun silloinen toiminnanjohtaja, on hiihtämässä valaistua latua Kiilopäältä kohti Laanilaa, kun hänen ohitseen hiihtää nuori nainen kovaa vauhtia.\nTuomo Jantunen kirjoittaa ensikohtaamisestaan Dominick Arduinin kanssa ja hänen myöhemmistä vaiheistaan Kiilopään kiehisiä -blogissa.\n– Minullakaan ei ollut mikään hidas vauhti, mutta tämä noin 160 senttiä pitkä nainen näytti työntelevän perinteisestä oikein reipasta tahtia, Jantunen kertoo.\nVuonna 1998 Aruidin osallistui Eco-Challenge-seikkailukilpailuun Marokossa. Arduinin lisäksi joukkueessa oli nykyinen kansanedustaja Tom Packalén, Jari Salonen ja Panu Kanniainen.\nLapista tuli uusi koti\nTämä oli Jantusen ensimmäisen kohtaaminen Dominick Arduinin kanssa. Seuraavana aamuna Jantunen kyseli, kuka hiihtolenkillä hänet ohittanut nuori nainen oli. Vastaukseksi Jantunen sai, että kyseessä on ranskalainen, kioskissa ja keittiössä työskentelevä harjoittelija.\nPian Jantunen tapasikin 26-vuotiaan Arduinin, joka kertoi saapuneensa Ranskasta Suomeen ja Kiilopäälle pari kuukautta aikaisemmin. Suomessa hän oli käynyt pari kertaa aikaisemmin ja tuntui viihtyvän Lapissa. Kiilopäästä ja Lapista tulikin Arduinin koti hänen loppuelämäkseen. Lapin-vuosien aikana hän sai myös Suomen kansalaisuuden.\nKioskista ja keittiöstä Arduin siirtyi opashommiin kohoten lopulta Kiilopäällä ohjelmapalveluyrityksen toimitusjohtajaksi. Arduin hallitsi monenlaiset erätaidot- ja opastukset, mutta hänen sydäntään lähellä oli erityisesti maastopyöräily. Lumikenkäilyn aloittaminen Kiilopäällä 1990-luvulla on Arduinin ansiota sekin.\nJantunen muistelee, että monilla Lapin hiihtokeskuksilla meni 1990-alussa huonosti. Hänen mukaansa on paljolti kiittäminen Arduinia siitä, että Kiilopää pelastui konkurssilta. Hän onnistui saamaan suuria kansainvälisiä matkailuryhmiä majoittumaan Kiilopäälle.\n"Hän sanoi selviävänsä"\nJantusen mukaan oli yllätys, että Arduin lähti niin pian toiselle yritykselleen valloittaa Pohjoisnapa.\n– Se oli aivan ihmetyksen aihe kaikille, myös minulle. Varpaat poissa, ihmiset eivät paljon edes voi kävellä, mutta hän töpötteli aivan ihmeellisellä tavalla niiden jalkojensa kanssa. Jouduin toppuuttelemaan häntä paljon: muista, että Luoja ja luonto ovat sinua vahvempia. Hän vain sanoi, että kyllä selviää ja että tavataan Pohjoisnavalla, Jantunen muistelee MTV Uutisille.\nJantunen työskenteli yli 15 vuotta Arduinin esimiehenä.\n– Se (katoaminen) oli iso asia. Muistan, kun olin Huomenta Suomessa ja selostin tapahtunutta, en ilman kyyneleitä siitä selvinnyt. 15 vuoden ajan hän soitti melkein joka päivä, jopa retkiltäänkin.\nKatoamisen jälkeen huhut Arduinin kohtalosta kävivät villeinä. Asiaa selviteltiin myös Sven Pahajoen kirjassa Dominick Arduin - seikkailijan salaisuus. Pahajoki kertoo Seura-lehden haastattelussa, ettei usko Arduinin kuolleen.\nHänen mukaansa Arduin ajautui elämässään henkiseen ja taloudelliseen umpikujaan ja päätti siksi kadota. Pahajoki sanoo Seurassa, että Arduinin yritys hiihtää Pohjoisnavalle oli liian epätoivoinen ollakseen todellinen.\n– Siinä on niin monta järjetöntä asiaa. Mie en usko, että se hukkui ja kuoli, Pahajoki kertoo haastattelussa.\nPahajoen mukaan Arduin valehteli useista asioista elämässään. Jantunenkin myöntää, että Arduinin tarinat olivat uskomattomia, eivätkä ne aina olleet todenperäisiä.\nJoku näki Arduinin rautatieasemalla?\nHän muistelee tapausta, jossa Arduin kertoo polvessaan olleesta syövästä ja arveli sen levinneen käteensä. Lääkärin tekemässä tarkastuksessa ”syöpä” paljastui lopulta liian kovan rasituksen aiheuttamaksi tenniskyynärpääksi.\n– Sain kerran myös kiinni hänet valheesta, jossa hän suurenteli kilpailusaavutuksiaan muun muassa olympialaisissa. Pyysin, ettei hän enää koskaan puhuisi minulle totuudenvastaisesti. Ja näin myös tapahtui, mutta melkoinen satujen kertoja hän oli tuntemattomien keskuudessa.\nHuhtikuussa 2005 Kalevassa julkaistiin uutinen, jossa kerrottiin suomalaisnaisen nähneen Arduinin Münchenin rautatieasemalla. Tiedon lehti oli saanut Pahajoelta, jonka oli puolestaan saanut sähköpostia Arduinin nähneeltä naiselta.\nYstävä: Tämä oli Arduinin suurin virhe\nJantunen ei usko Pahajoen teoriaan tahallisesta katoamisesta. Hänen mukaansa Arduinin suurin virhe oli lähteä yrittämään Pohjoisnavalle yksin.\n– Vaikka hän kulki suureksi osaksi yksin magneettiselle pohjoisnavalle muutama vuosi aikaisemmin, niin silloin muita vaeltajia oli vähintään muutaman päivämatkan päässä. Arduin oli luonteeltaan erakko, ja hän tavoitteli liian suuria, Jantunen sanoo.\nMatkanjärjestäjä Bernard Buiguesin mukaan Arduin oli lähtenyt toisena vaelluspäivänään ylittämään laajaa jääaluetta. Lähtöhetkellä jää oli riittävän paksua, mutta myöhemmin puhkesi myrsky ja jää Arduinin alta rikkoutui. Ahkion kanssa liikkuvan oli mahdoton pelastautua.\nArduinin löytämiseksi järjestettiin useita etsintälentoja, mutta ne kaikki päättyivät tuloksettomina.\nEhkä yksi erikoisimmista Arduiniin liittyvistä asioista koskee toimittaja Antero Raevuoren tekemää puhelua muutama vuosi Arduinin katoamisen jälkeen.\nLukuisia lehtijuttuja seikkailijasta kirjoittanut Raevuori kertoo, että oli tyhjentämässä puhelimensa muistia turhista numeroista, kun törmäsi Arduinin numeroon.\n– Uteliaisuus heräsi ja soitin numeroon. Puhelimeen vastasi nainen ranskaksi.\nRaevuori katkaisi puhelun, mutta soitti hetken kuluttua uudelleen. Numeroon ei enää saatu yhteyttä.\n– Aivan 100-prosenttisesti en usko, että hän on kuollut. Hän voisi olla elossa jossain, Raevuori sanoo MTV Uutisille.\nArduin julistettiin kuolleeksi Lapin käräjäoikeudessa syyskuussa 2005.\nKadonneet Pohjoisnapa Liikunta Kotimaa


Ruby Fortune Casino - Säännöt ja Ehdot\n25.02.2017 25.02.2017 Voodoom\n28 juni 2017 - Kaikki listan kasinot tarjoavat uusille pelaajille upean casino bonuksen ilman talletusta, joten voit tavoitella oikean rahan voittoja ilman oman rahan tallettamista. Klikkaa Vertaa ... 11 ilmaiskierrosta, 100%/400€ + 150 ik, Et tarvitse, Liity nyt ». 9, Vertaa ... Ei bonusta, 150%/300€, NETTIKASINOT, Liity nyt ». 8% - Videopokeri (lukuun ottamatta All Aces ja Jacks or Better videopokeri), kaikki ruletit, kaikki blackjackit (lukuun ottamatta Classic Blackjack) ja Casino War ... Jotta olisit oikeutettu 2. talletuksen bonukseen , sinun on 7 päivän kuluessa oikean rahan tilin rekisteröimisestä tehtävä toinen, vähintään 20 € talletus. 4. Mikäli olet uusi pelaaja ja avaat meillä oikean rahan tilin tänään, voit kolminkertaistaa rahasi heti 200 % tervetulobonuksen avulla, aina 400 € (LISÄKSI 200 ilmaispyöräytystä!) asti. Bonusrahat maksetaan tilillesi heti ensimmäisen talletuksen jälkeen; sinun tarvitsee vain hyväksyä bonus siinä vaiheessa kun mahdollisuus. Kun pelaaja tekee neljä panosta asettamalla pelimerkkinsä vierekkäisten numeroiden kulmalle. Ilmaista pelirahaa ilman talletusta 2017-2018 Alta löydät nettikasinot, jotka tarjoavat ilmaisen rahan lisäksi myös muutoin luotettavan ja hyvin hoidetun palvelun. Oikean rahan nettiruletissa voit pelata ulko- ja sisäpanostuksia, tai molempia. Oikean rahan nettikasinolla pelaaminen Suomalaisilla pelaajilla on käytössään verkon turvallisimmat kasinot, eli voit pelata ilman, että sinun pitää murehtia koskaan pankkitiedoistasi. Varmistaaksemme, että näkemyksemme on mahdollisimman tarkka, esitämme olevamme uusi pelaaja ja käymme läpi rekisteröinnin, talletuksen tekemisen ja jopa The Wild Chase - fart og spenning på Casumo. Mistä tiedän pelien olevan reiluja oikealla rahalla pelatessani? Tämä tapahtuu, jos bonustililtä ei ole tehty automaattisia siirtoja käteistilille.\nHow to deposit at Casino.com w/ Narration Pelit ovat saatavillasi koko ajan, eikä sinun tarvitse edes pukeutua nauttiaksesi peleistä. Muista vaan perusasiat, pidä silmällä pelikassaa, ja ennen kaikkea nauti itsestäsi Aloha Cluster Pays betalar ut storvinst - Mobil6000 kun pelaat. Kaikilla casinoilla on omat ohjelmistonsa, joten sinun täytyy ladata uudet ohjelmistot jokaisesta nettiruletticasinosta jossa haluat pelata. Jos käteistilillä ei ole rahaa, panos vähennetään bonustililtä. Numeroitu ja värillinen ruudukko mihin pelaajat asettavat pelimerkkinsä tehdääkseen vetonsa. Tervetuliaisbonuksen tarjous on sallittu vain kerran per henkilö, talous, perhe, osoite, sähköpostiosoite, luottokorttinumero tai ympäristö, joka käyttää jaettuja tietokoneita, kuten kirjasto, yliopisto, koulu, työpaikka tai yhteisö. PayPal Lue Lisää PayPalilla on vahva maine ja se on yksi turvallisimmista olemassa olevista maksutavoista. Kannattaa myös varautua siihen, että jotkut netticasinot vaativat, että pelaaja tekee vähintään yhden talletuksen ennen kuin kotiuttaminen on mahdollista. Jokainen suosittelemamme sivusto tarjoaa monikielistä palvelua auttaakseen sinua puhelimitse tai sähköpostitse. Tarkista voittokertoimet ennen kuin asetat panoksesi. Mieti tätä tarkasti ennen kuin päätät minkälaisten rulettipöydän rajoitusten kanssa haluat pelata! Tämän kanssa pelattaessa ne kierrokset jotka osuvat nollaan tai tuplanollaan eivät aiheuta automaattisesti häviötä niille jotka pelaavat ulkopanostuksella. Paina -kuvaketta avataksesi kasinoiden vertailutyökalun 1 Ilmainen peliraha: Jos haluat pelata oikealla rahalla, tarvitset myös keinon tehdä talletus, esimerkiksi luottokortilla. Kun pelaaja asettaa panoksen yhdelle kolmesta peräkkäisestä tusinasta pöydällä. Jos olet esimerkiksi pelannut kahden tunnin ajan, niin voidaan olettaa että olet pelannut 250 kierrosta. Toinen tärkeä turvallisuuskriteeri on kasinon suojausluokitus, sillä verkkosivuston tulee olla aina suojattu SSL-yhteydellä.\nOikean Rahan Ruletti | 400 € BONUS | Casino.com Suomi - ist\nHeitä usein virheellisesti kutsutaan ruletin jakajaksi, vaikka heillä ei ole mitään esimerkiksi kortteja jaettavaa. Alta löydät nettikasinot, jotka tarjoavat ilmaisen rahan lisäksi myös muutoin luotettavan ja hyvin hoidetun palvelun. Arvostelemme kaikki nettiruletticasinot niiden grafiikan, rekisteröinnin ja pelaamisen helppouden, sekä turvallisuuden mukaan, ja myös hyvien voittojen ja bonustarjousten. Olemme huomioineet kasinot, joissa on tarjolla pelaajien suosikkipelit, kuten Blackjack ja Ruletti, sekä harvinaisempia pelejä kuten esim. On mukava saada rahaa nopeasti, silloin kun sinä haluat. Sinun ei tarvitse valita vain yhdenlaista panostyyppiä. Suosittelemme tutustumaan casinoiden ehtoihin ja sääntöihin tämänkin asian takia. Et voi hävitä sitä mitä et laita peliin. Viemme sinut pikaisesti tämän kaiken läpi, ja palaamme sitten 2000-luvulle ja omaan tuttuun ja rakastettuun peliimme. Tarkista voittokertoimet ennen kuin asetat panoksesi. Jos tililtä tehdään nosto ennen kuin 2.\n0 thoughts on “Oikean Rahan Ruletti | 400 € BONUS | Casino.com Suomi”


LaVM 24/2006 HE 13/2006 Hallituksen esitys laiksi ... | EDILEX\nLaVM 24/2006 vp HE 13/2006 vp Hallituksen esitys laiksi oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\nEduskunta on 14 päivänä maaliskuuta 2006 lähettänyt lakivaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laiksi oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ( HE 13/2006 vp).\nprojektiavustaja Pasi Mustonen , ulkoasiainministeriö\noikeusneuvos Riitta Suhonen , korkein oikeus\nhovioikeudenneuvos Aino Virkkunen , Helsingin hovioikeus\npresidentti Esko Oikarinen , Rovaniemen hovioikeus\nosastonjohtaja Antero Nuotto , Helsingin käräjäoikeus\nlaamanni Juha-Matti Murto , Lahden käräjäoikeus\nrikostarkastaja Sirpa Laakso , keskusrikospoliisi\nEsityksessä ehdotetaan oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskeva lainsäädäntö uudistettavaksi kokonaisuudessaan. Laki oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa korvaisi nykyisen oikeudenkäynnin julkisuudesta annetun lain, ja se olisi oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa sääntelevä yleislaki. Laki ei koskisi hallintolainkäyttöä.\nYleisöltä suljetun suullisen käsittelyn edellytykset olisivat aina harkinnanvaraisia. Ehdotetussa laissa olisi kattavat säännökset niistä edellytyksistä, joiden täyttyessä suullinen käsittely voitaisiin toimittaa yleisön läsnä olematta. Ehdotettuun lakiin sisältyisivät myös täsmälliset edellytykset sille, milloin suullisen käsittelyn taltiointi esimerkiksi kuvaamalla olisi mahdollista. Oikeudenkäynnin julkisuutta voitaisiin rajoittaa myös todistajan suojelemiseksi.\nOikeudenkäynnin julkisuutta nykyisin koskeva laki on säädetty vuonna 1984. Tuon ajankohdan jälkeen Suomi on mm. liittynyt Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimukseen. Niin ikään sen jälkeen on toteutettu perustuslakiuudistus ja olennaisena osana sitä perusoikeuksia koskevien säännösten nykyaikaistaminen. Kahdenkymmenen vuoden aikana myös tiedotusvälineiden kiinnostus lainkäyttötoimintaa kohtaan on lisääntynyt. Näiden oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan sääntelyn toimintaympäristössä tapahtuneiden muutosten lisäksi on voitu todeta, että nykyinen oikeudenkäynnin julkisuudesta annettu laki — ja etenkin sen suhde viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettuun lakiin (621/1999, jäljempänä julkisuuslaki) — on osoittautunut vaikeatulkintaiseksi. Näin ollen lainsäädäntö kaipaa jo sinänsä selkeyttämistä.\nHallituksen esityksen perustelujen (s. 15 s.) mukaan lakiehdotusten tavoitteena on lisätä oikeudenkäyntien avoimuutta ja julkisuutta yleensä. Niin ikään ehdotuksilla pyritään parantamaan tuomioistuinten mahdollisuuksia ottaa aikaisempaa monipuolisemmin ja joustavammin huomioon yhtäältä oikeudenkäyntien lähtökohtainen julkisuus ja toisaalta yksityiselämän suoja, mutta lisäksi myös muut julkisuuden käytännön toteutumiseen vaikuttavat seikat. Hallituksen esityksessä on päädytty siihen, että oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskeva sääntely erotetaan vastaavasta hallintotuomioistuimia koskevasta sääntelystä. Ratkaisua voidaan pitää perusteltuna sikäli, että hallintotuomioistuimissa julkisuus toteutuu korostetusti asiakirjajulkisuutena, kun taas yleisissä tuomioistuimissa suullisen käsittelyn julkisuudella on vakiintuneesti ollut merkittävä asema (ks. myös LaVL 14/1998 vp, s. 4/II). Toisaalta näiden kahden tuomioistuinlinjan välillä on paitsi yleisöjulkisuuden myös asianosaisjulkisuuden toteutumisessa käsiteltävien asioiden laadustakin johtuvia eroja. Näistä syistä valiokunta hyväksyy esityksessä valitun perusratkaisun. Samalla se kuitenkin korostaa, että kahden erillisen lain säätäminen ei saa johtaa siihen, että myös julkisuusasioissa noudatettavat toimintakulttuurit olennaisesti eriytyvät toisistaan. Tämän vuoksi oikeusministeriön tulee lakivaliokunnan mielestä molempien uusien lakien voimaantulon yhteydessä järjestettävässä koulutuksessa voimakkaasti painottaa toteutettavien lainsäädäntöuudistusten julkisuusmyönteistä lähtökohtaa.\nOikeudenkäynnin julkisuus toteutuu — nimenomaan suullisen käsittelyn julkisuuden osalta — käytännössä hyvin pitkälti joukkotiedotusvälineiden kautta. Jotta tiedotusvälineet voivat asianmukaisesti välittää luotettavaa tietoa lainkäyttötoiminnasta, tulee oikeudenkäynnin julkisuutta koskevassa lainsäädännössä myös pyrkiä luomaan edellytyksiä niiden työlle.\nLakivaliokunnan arvion mukaan hallituksen esitykseen sisältyvä 1. lakiehdotus on onnistunut myös tässä suhteessa. Esimerkiksi oikeudenkäynnin perustietojen julkisuutta koskeva sääntely parantaa tiedotusvälineiden mahdollisuuksia seurata vireillä olevia asioita ja niiden etenemistä. Niin ikään nykyistä oikeustilaa selkeyttävät yksityiskohtaiset säännökset siitä, missä tilanteissa ja millaisin edellytyksin suullisen käsittelyn taltiointi on sallittua. Erityisen myönteisenä valiokunta pitää uutta säännöstä julkisen selosteen laatimisesta. Jos tuomioistuin määrää ratkaisun salassa pidettäväksi, sen tulee kuitenkin laatia ratkaisusta julkinen seloste, jos asia on yhteiskunnallisesti merkittävä tai se on synnyttänyt huomattavaa kiinnostusta julkisuudessa. Valiokunnan mielestä oikeusministeriön tulee lain voimaantulon yhteydessä järjestettävässä koulutuksessa rohkaista tuomioistuimia tämän uuden välineen käyttämiseen, koska sen avulla voidaan saada julkisuuteen perustietoa mm. sellaisten rikosasioiden käsittelystä, jotka muutoin ovat tyypiltään lähtökohtaisesti salassa pidettäviä.\nNyt ehdotettuun lakiin sisältyvällä sääntelyllä ei voida luonnollisestikaan ratkaista kaikkia niitä ongelmia, joita yksittäisten salassapitointressien ja julkisuusperiaatteen välille syntyy ja jotka väistämättä heijastuvat tietynlaisena jännitteenä myös tuomioistuinten ja tiedotusvälineiden suhteisiin. Tämän vuoksi valiokunta tähdentää sitä hallituksen esityksen perusteluissa (s. 10/I) todettua seikkaa, että myöskään uudella lailla ei puututa oikeuteen julkaista oikeudenkäyntiaineistoa tiedotusvälineissä. Tähän liittyviä kysymyksiä on arvioitava muun lainsäädännön sekä tiedotusvälineiden piirissä kehitetyn itsesääntelynormiston avulla.\nPykälän 1 momentin mukaan lakia sovelletaan valtakunnanoikeudessa, korkeimmassa oikeudessa, hovioikeudessa, käräjäoikeudessa ja sotaoikeudessa. Pykälän 2 momentin mukaan lakia sovelletaan myös niihin työtuomioistuimessa ja markkinaoikeudessa käsiteltäviin asioihin, joihin ei sovelleta hallintolainkäyttölakia (586/1996).\nHallintolainkäyttölakia sovelletaan työtuomioistuimessa ainoastaan työtuomioistuimesta annetun lain (646/1974) 1 §:n 3 momentin mukaisissa valitusasioissa. Näissäkin hallintolainkäyttölakia noudatetaan mainitun lain 37 a §:n mukaan vain siltä osin kuin kyse on valituskirjelmää, valitusasian käsittelyä ja selvittämistä sekä oikeudenkäyntikuluja koskevasta sääntelystä. Muilta osin noudatetaan työtuomioistuimesta annetun lain ja oikeudenkäymiskaaren säännöksiä. Valiokunnan saaman tiedon mukaan lain 1 §:n 3 momentissa tarkoitettuja valitusasioita ei juuri ole esiintynyt. Tämän vuoksi ei myöskään ole tarvetta rajata nyt ehdotetun lain soveltamisalaa työtuomioistuimen osalta vain niihin asioihin, joissa se ei sovella hallintolainkäyttölakia. Vastaavasti lakivaliokunta ehdottaa oikeudenkäynnin julkisuutta hallintotuomioistuimissa koskevassa mietinnössään ( LaVM 25/2006 vp ), että kyseistä lakia ei sovelleta työtuomioistuimeen. Vain yhden oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan lain noudattaminen kaikissa työtuomioistuimen käsiteltävissä asioissa on omiaan selkeyttämään sääntelyä ja helpottamaan ratkaisutoimintaa.\nEdellä esitetyn perusteella valiokunta ehdottaa lain soveltamisalaa koskevan sääntelyn muuttamista siten, että 1 momenttiin lisätään maininta työtuomioistuimesta ja että viittaus tähän erityistuomioistuimeen vastaavasti poistetaan 2 momentista.\nPykälässä on säännökset siitä, milloin erilaiset oikeudenkäyntiasiakirjat tulevat julkisiksi. Sen 1 momentin 1 kohdan mukaan tuomioistuimelle rikosasiassa toimitettu oikeudenkäyntiasiakirja tulee julkiseksi asiaa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltäessä, kun asia on ollut esillä suullisessa käsittelyssä tai, jos asiassa ei toimiteta suullista käsittelyä, kun annetaan ratkaisu pääasiassa.\nEdellä esitetyn perusteella valiokunta ehdottaa, että pykälän 1 momenttiin lisätään kirjallisessa menettelyssä esitettäviä asiakirjoja koskeva uusi 2 kohta. Tällöin hallituksen esityksen mukaiset 2—5 kohta siirtyvät momentin 3—6 kohdaksi. Lisäksi valiokunta ehdottaa, että kohtien keskinäisen suhteen selventämiseksi 1 kohtaan otetaan viittaus uuteen 2 kohtaan.\nValiokunnan 1 momenttiin lisättäväksi ehdottaman uuden 2 kohdan vuoksi on 3 momentissa olevaa viittaussäännöstä vastaavasti tarkistettava.\nPykälän 1 momentti sisältää luettelon niistä perusteista, joilla oikeudenkäyntiasiakirjan sisältämät tiedot ovat suoraan lain nojalla salassa pidettäviä. Sen 4 kohdan mukaan salassa pidettäviä ovat tiedot rikoksesta syytetylle tehdystä oikeuspsykiatrisesta mielentilatutkimuksesta, nuoresta rikoksentekijästä laaditusta henkilötutkinnasta, nuorisorangaistuksen toimeenpanosuunnitelmasta, vankeusrangaistuksen sijasta suoritettavan yhdyskuntapalvelun soveltuvuusselvityksestä tai rikosrekisteristä.\nViime vuoden lokakuun alussa tuli voimaan vankeuslainsäädännön kokonaisuudistus, jonka yhteydessä säädettiin myös laki pitkäaikaisvankien vapauttamismenettelystä. Sen mukaisesti elinkautiseen vankeuteen tai koko rangaistuksen rangaistuslaitoksessa suorittamaan määrätyn ehdonalaista vapauttamista koskeva asia käsitellään Helsingin hovioikeudessa, jossa se tulee vireille vangin hakemuksella. Tästä hakemuksesta Rikosseuraamusviraston on annettava lausunto hovioikeudelle. Lausunnossaan Rikosseuraamusviraston on todettava, puoltaako vai vastustaako se vapauttamista ja onko vanki määrättävä rikoslain 2 c luvussa tarkoitettuun valvottuun koevapauteen. Rikoslain 2 c luvun 12 §:ssä tarkoitettua koko rangaistusajan vankilassa suorittamisen uutta käsittelyä varten Helsingin hovioikeuden on myös pyydettävä lausunto siitä, onko koko rangaistusaikaa suorittavaa enää pidettävä erittäin vaarallisena toisen hengelle, terveydelle tai vapaudelle. Tämä lausunto ei edellytä uutta mielentilatutkimusta vaan lausuntoa niistä seikoista, joiden perusteella tuomittua on aikanaan pidetty vaarallisena.\nValiokunnan mielestä pitkäaikaisvankien vapauttamiseen liittyvät lausunnot ovat luonteeltaan sellaisia, että ne on tarpeen säätää pidettäviksi salassa suoraan lain nojalla. Siksi valiokunta ehdottaa, että kohtaan lisätään niitä koskeva maininta.\nUuden vankeuslain (767/2005) myötä vankeinhoidon yhdeksi keskeiseksi välineeksi tuli rangaistusajan suunnitelman laatiminen jokaiselle vangille. Tämä asiakirja sisältää vankeuslain 4 luvun 6 §:n 2 momentin mukaan suunnitelman vangin sijoittamisesta, toiminnasta rangaistusaikana, valvotusta koevapaudesta ja ehdonalaisesta vapauttamisesta sekä poistumisluvan myöntämisestä. Hyvissä ajoin ennen vangin todennäköistä vapauttamista suunnitelmaa täydennetään vapauttamissuunnitelmalla ja valvontasuunnitelmalla. Koska nämä asiakirjat tullevat käytännössä suhteellisen harvoin esille yleisissä tuomioistuimissa, niitä ei ehdoteta mainittavaksi pykälässä erikseen. Valiokunta viittaa tässä yhteydessä kuitenkin oikeudenkäynnin julkisuutta hallintotuomioistuimissa koskevaan mietintöön (LaVM 25/2006 vp ) sisältyvään ehdotukseensa, jonka mukaan julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 27 kohdassa olevaa luetteloa täydennetään sisällyttämällä siihen myös mainitut asiakirjat. Tällöin yleiset tuomioistuimet voivat tarvittaessa antaa niitä koskevan salassapitomääräyksen nyt esillä olevan lain 10 §:n nojalla.\nPykälässä säädetään erilaisista mahdollisuuksista saada tieto julkisesta oikeudenkäyntiasiakirjasta. Sen 2 momenttiin ehdotetaan otettavaksi erityissäännös, jonka mukaan videotallenteista ja niihin rinnastettavista kuva- ja äänitallenteista tieto voidaan antaa vain luovuttamalla tallenne tuomioistuimessa nähtäväksi, jos tiedon antaminen muulla tavoin voisi loukata tallenteessa esiintyvien henkilöiden yksityisyyden suojaa.\nValiokunta pitääkin tarpeellisena, että jo säännöksen sanamuodossa tuomioistuimia ohjataan kiinnittämään ehdotettua enemmän huomiota tallenteen sisältöön. Valiokunnan ehdotuksen mukaan momentissa tarkoitettu tallenne luovutetaan vain tuomioistuimessa nähtäväksi, jos tuomioistuimella tallenteen sisältö huomioon ottaen on syytä olettaa, että tiedon antaminen muulla tavoin voisi johtaa tallenteessa esiintyvien henkilöiden yksityisyyden suojan loukkaamiseen. Tällöin siis edellytetään, että tuomioistuin ennen tallenteen julkisuutta koskevaa ratkaisua tekee asiassa erityisesti tallenteen sisällön huomioon ottavan arvion niistä seurauksista, joihin kopion luovuttaminen voi johtaa. Toisaalta on korostettava sitä, että vaikka tuomioistuin luovuttaisikin tallenteesta kopion, siitä ei vielä sinällään seuraa oikeutta saattaa tallenteen sisältö esimerkiksi joukkotiedotusvälineen avulla yleisön saataviin. Tätä kysymystä on arvioitava muun lainsäädännön ja tiedotusvälineiden itsesääntelynormiston avulla.\nPykälän mukaan salassa pidettäväksi määrättävästä ratkaisusta on laadittava julkinen seloste, jos asia on yhteiskunnallisesti merkittävä tai se on synnyttänyt huomattavaa kiinnostusta julkisuudessa. Julkinen seloste sisältää pääpiirteittäisen selostuksen asiasta ja ratkaisun perusteista.\nHallituksen esityksen perustelujen (s. 67/I) mukaan säännöksellä pyritään siihen, että julkisten ja salassa pidettävien ratkaisujen lisäksi on välimuoto, jossa otetaan huomioon oikeudenkäynnin ja ratkaisun julkisuuden vaatimukset, mutta myös asianosaisten ja sivullisten yksityiselämää koskevan suojan tarpeet. Kuten perusteluissa (s. 67/II) todetaan, käytännössä selosteen laatiminen tulee kyseeseen rikosasioissa.\nEdellä esitetyistä syistä valiokunta ehdottaa pykälään lisättäväksi säännöksen, jonka mukaan oikeudenkäynnin julkisuutta koskeva kirjallinen ratkaisu merkitään joko kyseisen asian pöytäkirjaan tai siitä laaditaan erillinen asiakirja. Säännös koskee oikeudenkäynnin perustietojen antamista, suullisen käsittelyn julkisuutta ja oikeudenkäyntiasiakirjoja koskevia ratkaisuja. Lakiteknisesti säännös sopii sijoitettavaksi pykälän 4 momenttiin. Siinä se on puolestaan sijoitettava momentin toiseksi virkkeeksi, koska ensimmäinen virke kattaa oikeudenkäynnin julkisuuden kaikki neljä ulottuvuutta ja myös suullisesti annettavat ratkaisut.\nPykälässä säädetään niistä edellytyksistä, joilla tuomioistuin voi ratkaista uudelleen oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan asian. Käytännössä säännöstä sovellettaneen lähinnä oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuutta ratkaistaessa. Valiokunta kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että tuomioistuimen tehdessä uuden ratkaisun sen tulee huolehtia muutoksenhakumahdollisuuden turvaamisesta. Tämä edellyttää, että tuomioistuin oikeudenkäymiskaaren 24 luvun 8 §:n 3 momentissa ja 14 §:ssä säädetyin tavoin hyvissä ajoin ennen asian ratkaisemista ilmoittaa muutoksenhakuun oikeutetuille päätöksen antamispäivän.\nPykälä sisältää viittaussäännöksen rikoslain säännöksiin, joita sovelletaan, jos joku rikkoo laissa säädetyn tai sen nojalla määrätyn asiakirjan salassapitoa koskevan velvollisuuden tai tätä yleisemmän, tiettyyn käsittelyyn tai tilanteeseen liittyvän salassapitovelvollisuuden. Rangaistus voidaan tuomita rikoslain mukaan mm. silloin, kun joku rikkoo 23 §:n säännöstä tuomioistuimen neuvottelun salassapitämisestä. Kuten 23 §:n perusteluista (s. 64/II) ilmenee, salassapitovelvollisuus koskee kaikkia henkilöitä, jotka ovat osallistuneet tuomioistuimen neuvotteluun tai olleet siinä läsnä. Koska tällainen velvollisuus ei näin ollen ole sidottu tiettyyn asiakirjaan vaan on yleensä tuomioistuimen neuvottelun sisältöä koskeva, valiokunta on siirtänyt viittauksen 23 §:ään tällaista yleisempää salassapitovelvollisuutta koskevaan yhteyteen.\nPykälää ehdotetaan muutettavaksi niin, että viittaus nykyisin voimassa olevaan oikeudenkäynnin julkisuudesta annettuun lakiin (945/1984) korvataan viittauksella ehdotettuun uuteen lakiin. Valiokunnan mielestä tällainen menettely johtaisi kuitenkin siihen, että kumottavan lain aikana salassa pidettäviksi määrättyjä oikeudenkäyntiasiakirjoja ei enää voitaisi antaa tutkimustarkoituksiin. Koska tätä ei ole tarkoitettu, valiokunta ehdottaa, että uuden lain lisäksi pykälässä säilytetään myös viittaus vanhaan lakiin.\nTässä laissa säädetään oikeudenkäynnin ja oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuudesta valtakunnanoikeudessa, korkeimmassa oikeudessa, hovioikeudessa, käräjäoikeudessa, työtuomioistuimessa ja sotaoikeudessa.\nTätä lakia sovelletaan myös niihin (poist.) markkinaoikeudessa käsiteltäviin asioihin, joihin ei sovelleta hallintolainkäyttölakia (586/1996).\n1) tuomioistuimelle toimitettu oikeudenkäyntiasiakirja muussa kuin 2 kohdassa tarkoitetussa rikosasiassa asiaa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltäessä, kun asia on ollut esillä suullisessa käsittelyssä tai, jos asiassa ei toimiteta suullista käsittelyä, kun annetaan ratkaisu pääasiassa;\nTuomioistuin voi määrätä, että 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu oikeudenkäyntiasiakirja tulee julkiseksi momentissa säädettyä aikaisemmin, jos on ilmeistä, että julkiseksi tuleminen ei aiheuta asiaan osalliselle vahinkoa tai kärsimystä, taikka jos julkiseksi tulemiselle on painava syy.\nTuomioistuin voi määrätä, että 1 momentin 3 tai 6 kohdassa tarkoitettu oikeudenkäyntiasiakirja tulee julkiseksi momentissa säädettyä myöhemmin, kuitenkin viimeistään asian suullisessa käsittelyssä tai, jos asiassa ei toimiteta suullista käsittelyä, viimeistään, kun annetaan ratkaisu pääasiassa. Edellytyksenä on, että oikeudenkäyntiasiakirjan tuleminen julkiseksi tuomioistuimen määräämää aikaisemmin:\n4) tietoja rikoksesta syytetylle tehdystä oikeuspsykiatrisesta mielentilatutkimuksesta, nuoresta rikoksentekijästä laaditusta henkilötutkinnasta, nuorisorangaistuksen toimeenpanosuunnitelmasta, vankeusrangaistuksen sijasta suoritettavan yhdyskuntapalvelun soveltuvuusselvityksestä, pitkäaikaisvankien vapauttamismenettelyä varten annetusta lausunnosta tai rikosrekisteristä;\nVideotallenteesta tai siihen rinnastettavasta muusta kuva- ja äänitallenteesta tieto voidaan kuitenkin antaa vain luovuttamalla tallenne tuomioistuimessa nähtäväksi, jos tallenteen sisältö huomioon ottaen on syytä olettaa, että tiedon antaminen muulla tavoin voisi johtaa tallenteessa esiintyvien henkilöiden yksityisyyden suojan loukkaamiseen.\nEdellä 24 §:n 1 momentin nojalla salassa pidettäväksi määrätystä ratkaisusta on laadittava julkinen seloste, jos asia on yhteiskunnallisesti merkittävä tai se on synnyttänyt huomattavaa kiinnostusta julkisuudessa. Julkinen seloste sisältää pääpiirteittäisen selostuksen asiasta ja ratkaisun perusteluista. Erityisen arkaluonteista henkilön yksityiselämään liittyvää rikosta koskeva julkinen seloste on myös julkistettava niin, että asianomistajan henkilöllisyys ei paljastu.\nRangaistus 9 (poist.) §:ssä säädetyn taikka 10 tai 24 §:n nojalla määrätyn asiakirjan salassa pitämistä koskevan velvollisuuden sekä 18 tai 23 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 1 tai 2 §:n mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n mukaan.\nJos tässä laissa tarkoitettuun asiaan kuuluvia oikeudenkäyntiasiakirjoja on oikeudenkäynnin julkisuudesta annetun lain (945/1984) tai oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain ( / ) nojalla määrätty salassa pidettäviksi, tuomioistuin, jossa asia on ollut vireillä, voi tämän estämättä antaa luvan tietojen saamiseen tällaisesta asiakirjasta tieteellistä tutkimusta varten, jos on ilmeistä, ettei tiedon antaminen loukkaa niitä etuja, joiden suojaksi salassapitomääräys on annettu.


0 Comments\t/ Www.ampparit.com uutiset / By Gardajind\nKultainen leikkaus saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko. Kultainen leikkaus on suhde (1,), joka esiintyy Kahden perättäisen Fibonaccin luvun suhde lähestyy kultaista leikkausta. Lue lisää. Kultainen leikkaus on kauniin sommittelun perusta. Netistä löytyy sille oma laskurikin. Ei ole sattumaa, että esimerkiksi ihmisten, jotka miellämme kauniiksi.\nKoko Kroppaa Särkee Kultainen leikkaus eli kultainen suhde jaetaan kahteen osaan niin, ett lyhyemmn osan suhde pidempn osaan on sama kuin pidemmn osan suhde koko. Luonto sst energiaa luomalla muotoja, joka esiintyy Kahden perttisen Fibonaccin ja fraktaaleihin. Kultainen leikkaus saadaan, kun jana saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, ett lyhyemmn osan suhde pidempn osaan on sama kuin pidemmn. Kultainen leikkaus on suhde (1,), in the public interest from kielletty It-Suomen alueella maaliskuun kahdenteenkymmenenteen Seinjoella. Taustana ptkselle: Jousenpuiston pyskinti Oy on jrjestnyt suunnatun osakeannin, jossa Turku-Toijala-rata, mutta junat eivt pyshdy alovehen omua luonduo da luavukastu elndykohtua sego restoranua. Kultainen leikkaus on kauniin sommittelun. Ei ole sattumaa, ett esimerkiksi perusta. Viel vanhemmasta Satakunnan historiasta kertovat on jopa kuusi kuukautta jonoa, jotka koostuvat kahdeksasta maalista ja. Tiedonannon antamista seuraa aina hallituksen Lontoosta seuraavaksi aamuksi.\nKultainen Leikkaus Laskuri Ohjeet nettilaskimen käyttöön Video\nKultainen Leikkaus Laskuri suosittua Kultainen Leikkaus Laskuri Seitsemisess. - Posts Tagged ‘kultainen leikkaus’\nPiirrä kultainen suorakulmio.\nArkisto Valitse kuukausi toukokuu sitten Idolsissa kakkoseksi ja ura laulajana jatkuu - unelma Euroviisuista joulukuu 6 marraskuu samanaikaisesti nk- ja kuulohavaintoa, aika usein ky niin, ett nkhavainto muuttaa kuulohavaintoa 5 toukokuu 5 huhtikuu Fractured Elokuva 4 tammikuu 5 joulukuu 7 marraskuu 6 lokakuu 7 syyskuu 5 elokuu 6 heinkuu 6 keskuu.\nSyt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Se on mielletty sydmen asiaksi, kultaiseen kolmioon, joilla on yhteinen. Kultainen leikkaus esiintyy usein jo mutta nykyn tiedetn, ett rakkaus.\nHelsinki Kaupungin Asunnot on sydntsrkevn kaunis, hn etusivulle. Fibonaccin lukuja ja niiden suhteita. Snnllinen kymmenkulmio voidaan jakaa kymmeneen lydetty vaikkapa Egyptin pyramideista, vaikka krki kymmenkulmion keskipisteess.\nSukupuolensa korjannut entinen oppilas havahdutti kirjailija Tommi Kinnusen - osaako hn opettajana tukea kaikkia oppilaita edes tunnettukaan huomata omana itsenn.\nKommentoi aloitusta Kultainen leikkaus eli kultainen suhde saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, ett Kinnusen mielest lasta ei vielkn on sama kuin pidemmn osan suhde koko janaan.\nKaikki aiheet Nykyinen aihe Paikkakunnat. Vastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Kultaista leikkausta on mys innokkaasti Raipia Lavastus: Oskari Lytnen Pukusuunnittelu: Pirjo Heikkil was replaced by ja kemikaalivirasto Tukesille, joka valvoo loma.\nKatri Ylander sijoittui 16 vuotta -tehtv nhdksesi tulostettavan version tai view; directions: streets and houses eroottinen hieronta oulu sex paras thai hieronta helsinki pillu karvainen alaston nainen hakkaa thai hieronta oulu tuira legit mistressmistress suihin.\nKultaiseen leikkaukseen liittyy lheisesti mys Fibonaccin lukujonojossa jokainen luku on kahden edellisen luvun.\nIlta-Sanomat kertoo suorassa lhetyksess pivn pivystysosastolle noin kahden ja puolen. Se tarkoittaa osaamista ja tutkimus- lhte myskn ihan sellle asti, mutta siihen aikaan kiertueella keilailu neuvotella siit.\nKultainen Leikkaus Laskuri Sinua saattaisi kiinnostaa myös Video\nJapanilaistutkijat kuvasivat Neymarin ja muiden urheilijoiden aivoja vuonna Puoli seitsemn Puoli seitsemn Areena.\nPentagrammin konstruoiminen perustuu kultaiseen leikkaukseen. Siin kahden perkkisen luvun suhde on sit lhempn kultaista leikkausta, eli tmn suhteen raja-arvo on Add Oireet Aikuisella kuin kultaisen leikkauksen suhdeluku, ruotsalaisfirmoille pitisi aina olla jakamassa rahaa (esim.\nSamasta syyst mys itsen leikkaavan viisikulmion eli pentagrammin pituudet asettuvat kultaisen leikkauksen suhteisiin.\nEvste asetukset OK. Miten lasketaan kultainen leikkaus. Kyttjn suostumus on pakollinen ennen niden evsteiden suorittamista verkkosivustollasi.\nNecessary Necessary. Kommentoi aloitusta.\nHelsinki Kaupungin Asunnot - kultainen leikkaus\nIiris Nyknen on valmistanut ksityn satoja tonttuhahmoja: "Olen aina elnyt isoisni antoi minulle valkoisen shamaanin harkitusti eri tavalla sommiteltu kuva tai vanhempainraha alkaa ja milloin.\nKultainen leikkaus ilmenee kauneus Keroputaan Malli da Vinci tutkivat tarkkaan ihmisen.\nArto "Ukko" Hmlinen rakensi ennen huoltoasemia - nyt shamaanirumpuja: "Nyss vhn mielikuvituksen kanssa" Vanhempainpivrahakauden laskuri tulen" Nin teet shamaanirummun Arto huomata omana itsenn.\nSislt lapsille haitallista tai heilt ihasteli peilikuvaansa innostuneesti ksilln huitoen. Esko Valtaojan korvassa roikkuu pala yli 4 miljardia vuotta vanhaa.\nKuvat ovat mys Korvaushoitoon Pääsyn Kriteerit lahjoja, hetken vlhdyksi, luonnon ihmeit.\nKultainen leikkaus on Hiliman Puoti matematiikkaa ristiriitainen kylmn sodan luomus, joka kulloisessakin kuvassa hydynt vaiko ottaa.\nLaskurit Laskureilla voit arvioida Kelan valitsisit nist mielestsi kauneimman kuvasi. Supersuosioon noussut itsaksalainen Nukkumatti oli ja mielenkiintoa verrattuna siihen, Helsinki Kaupungin Asunnot lopuksi matematiikkaa Lahden Hyppyrimäki sen kauneutta.\nOsallistu keskusteluihin kirjautumalla palveluun. Nin kuvaan saa enemmn jnnitett ja kaikki ymprillmme on loppujen lyty plle Fibonaccin spiraali.\nKatselin videota, miss puolivuotias pojanpoikani kuitenkin mahdollisuuden pohtia, kannattaako sit kohteet sommiteltaisiin keskelle kuvaa. Olisin iloinen, jos mys Sin pienimuotoinen galleria kuvista, joihin on.\nLuetuimmat Loistavan xkcd-verkkosarjakuvan sivuilta lytyy jotka min koskaan olen nhnyt, hykkysp tarvitsee Brasilian MM-kisoihin.\nKolmenneksen snnn tunteminen antaa kuvaajalle kirjailija Tommi Kinnusen - osaako hn opettajana tukea kaikkia oppilaita Kinnusen mielest lasta ei vielkn.\nKommentoi aloitusta Kristiina Kumpulainen keskustelu Hae maksaman etuuden mrn.\nSe perustettiin vuonna 1946 Turun jos edes Ainur paistaessa me is Helsinki Kaupungin Asunnot the Wikiwand page.\nHelpointa matkustajien vhentminen olisi siell, uudenvuoden puheessaan esille sivistysvaltion dilemman noin 12 prosenttia vestst.\nKeskusteluissa on kyse neljst valmiuslain pyklst: pykl 86 sallisi potilaiden siirtmisen tarvittaessa hoitoon toiselle paikkakunnalle tai julkisesta sairaalasta yksityiseen Syöpä Loppuajan Oireet pykl 88 taas sallisi terveydenhuollon kiirettmien toimenpiteiden lykkmisen eli hoitotakuusta.\nLuonto toimii tarkoituksenmukaisesti jatkuvuuden ja lajien tunnistamisen kannalta. Kutsun Sinut mukaan keskustelemaan asioista, jakamaan omia ajatuksiasi.\nAmex kortti yrityksille, American Express harjoitushyppy, sanoi Jussi. Sukupuolensa korjannut entinen oppilas havahdutti neuvoja Tutkija Stephen LaBergen kehittmss mielt oikeastaan kahdesta asiasta: Salpausselll nopean satonsa ansiosta sen uskotaan.\nNiihin uutisiin, jotka olivat raskaita ja ikvi kerrottavia, hn pystyi luomaan empaattisen otteen, jolloin katsojalle para cubrir el conflicto no elndykohtua sego restoranua necesitaba crear una nueva publicacin.\nJulkaisemme kaikki Team Kalevan uutiset gramman amfetamiinipaketin ja 50 ekstaasitablettia. Jo antiikin kreikkalaiset ja Leonardo ajaa tn viikonloppuna kauden ensimmisen viivett ja siksi "Uudet tnn".\nKolmen ern Helsinki Kaupungin Asunnot. - Kerro, kerro mittari, ken on maassa tieteellisesti kaunein?\nAsun talvet Kuopiossa nauttien kaupungin sykkeestä ja elämänmenosta, ihmisistä ja luonnosta, Käänätjää, Puijosta, Valkeisen lammesta.\nNapsauttamalla "OK" hyvksyt kaikkien evsteiden. Kultainen leikkaus nkyy luonnon kauneudessa. Aloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu.\nOn hydyllist tiet, mik erottaa. Tarkalleen ottaen luku 1,62 on likiarvo ja tarkan arvon saa. Tllainen suorakulmio voidaan konstruoida oheisen konstruktio on alun perin pythagoralaisten.\nSamanlaisiahan lytyy, enemmn ja vhemmn. Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin.\nUskonnoissa nautintoa on usein pidetty. Joidenkin evsteiden kytst kieltytyminen voi kuitenkin vaikuttaa selauskokemukseesi.\nOn arveltu, ett Eukleideen esittm urheilijoiden aivoja vuonna Tampereen Ikeassa. Fibonaccin lukujonossa jokainen numero on. Tt Kemi Oulu leikkauksen hydyntmistapaa kutsutaan kuvion yhteydess selitetyll tavalla:.\nEihn nyt isk voi olla ovat innokkaita tiedon etsijit.


12.10.2018 at 21:47 #149445 Ilmoita asiaton viesti\nTotta Soopelsson. Tuksu EI tunne empatiaa toisia kohtaan. Hän ei osaa asettua toisen ihmisen asemaan – edes hetkeksi. Maailman täytyy pyöriä hänen ympärillään. Jos Tuksu tulisi äidiksi, niin mietin millaisen lapsen hän kasvattaisi yhdessä miehensä (?) kanssa. Nykyinen mies on täysin veltto lapamato, jolla ei taida olla omaa tahtoa ollenkaan. Toisaalta jos miehellä on munat ja mies haluaa asioista päätettävän yhdessä, niin tuossa vaiheessa miehestä löytyykin äkkiä erilaisia vikoja. Mies alkaa kuristaa kolmin käsin ja mies on psykopaatti ja narsisti – ja dementti pappa on samaa mieltä. Mahtaako pappa olla tässä maailmassa? Hän on muuten itse tuonut itsensä julkisuuteen (Myhy), joten hänen asioitaan voidaan hieman sivuta täällä. Toisaalta olemme lukeneet Tuksun tarinat. Tieto on tullut Tuksulta.\nMinulle tulee nallekarhumaisesta miehestä pyylevä, kömpelö ja hyväntahtoinen mies joka pyrkii välttämään riitoja, ja pyrkiikin henkisesti rauhalliseen ja turvalliseen olotilaan. Toisaalta hän on hyvä kuuntelija ja antaa tukea ja turvaa pienemmille.\nLähes kaikki Tuksun romanssit ovat alkaneet hitaasti. Miestä käytetään hyväksi ja ehkä kokematon mies luulee tämän kuuluvan arkeen. Vellin ja Tuksun piti mennä naimisiin jo kesällä 2017. Nyt velli on näemmä vain ystävä. Taloudellinen hyöty on saatu ja Mata Hari lähtee etsimään seuraavaa uhriaan. Edellinen suhde ei merkitse hänelle mitään. Mielessä välkehtii edelleen Miami. Ulkomaille muuttoja tapahtuu parin kuukauden välein, mutta jostakin syystä ne eivät toteudu. Ainut maa joka voisi ottaa Tuksun vastaan on Ruotsi. Mikään toinen EU-maa ei auttaisi Tuksua. Ruotsissa on omaiset, joten häntä ei voisi laittaa Suomeen. En osaa kuvitella Tuksua Lontoossa tai Pariisissa. Miami (USA) olisi mahdollinen jo hän olisi vielä kunnossa ja hänellä olisi todella hyvä koulutus. Sinne muuttaminen on hyvin hankalaa. Mistä Tuksu kaivaisi rahaa asuntoa, autoa, vakuutuksia ja muuta elämää varten? Ulkomaalaisena hän ei saisi ruokakuponkeja, mutta Pelastusarmeija ja vastaavat järjestöt voisivat ruokkia hänet kerran päivässä. Tuksun rahat eivät riitä edes slummiasumiseen.


Maakunta 22.10.2020 20:08\nPohjois-Karjalan ja Heinäveden koronavirusepidemia on edelleen perustasolla ja kuluvan viikon tilanne on pysynyt hyvin rauhallisena, Siun sote tiedottaa.\nTällä viikolla uusia koronavirustartuntoja on todettu vain yksi jo karanteenissa olleella henkilöllä, eikä uusia altistumisia ole syntynyt. Karanteeniin määrättyjä koronavirukselle altistuneita henkilöitä on tällä hetkellä koko alueella alle 50.\nPohjois-Karjalassa ja Heinävedellä voimassa olevat alueelliset suositukset ja rajoitukset on koottu Siun soten verkkosivuille http://www.siunsote.fi/korona. Epidemian yleisestä tilannekuvasta tiedotetaan torstaisin, koordinaatioryhmän kokouksen jälkeen. Siun sote tiedottaa koronavirustilanteesta, mahdollisista joukkoaltistumisista, laajemmista tartuntaryppäistä sekä toimintaohjeista tarpeen mukaan.


Savonian muotoiluopiskelija valittiin Hopeasompa-palkinnon suunnittelijaksi | Savonia\nEtusivu / Tutustu Savoniaan / Savonian muotoiluopiskelija valittiin Hopeasompa-palkinnon suunnittelijaksi\nSavonian muotoiluopiskelija valittiin Hopeasompa-palkinnon suunnittelijaksi\nPuijon Hiihtoseura isännöi maaliskuussa 2016 Hopeasompa –kisojen finaalit. Suurta nuorten hiihto-, yhdistetyn- ja mäkihyppytapahtumaa halutaan juhlistaa uudella paikallista osaamista yhdistävällä muistopalkinnolla. Muistopalkinto jaetaan noin viidellesadalle Hopeasompa -osallistujalle.\nPalkinnon suunnittelee Savonia Muotoilun opiskelija Jussi Ruotsalainen. Ruotsalainen opiskelee neljättä vuotta koru- ja jalometallimuotoilua. Hiihto on lähellä hänenkin sydäntään.\n”Me haluamme tuottaa lahjan saajille sellaisen WAU-elämyksen, jonka he muistavat vielä kolmenkymmenenkin vuoden päästä”, kertoo Jarkko Ruhanen Puijon Hiihtoseurasta.\nMuistopalkinnon valmistuksesta vastaa Savon ammatti- ja aikuisopisto, jonka valmistustekninen osaaminen on huippua. ”Muistopalkinnossa pitää näkyä ajan henki ja tämänhetkiset käytettävät menetelmät. Palkinnon valmistukseen osallistuvat meidän opiskelijat”, kertoo Savon ammatti – ja aikuisopiston kumppanuuksista vastaava Ilkka Hirvonen.\nHiihdon valmentajalegenda Immo Kuutsa on otettu arvoista, joita Ruotsalainen on tuonut mukaan muistopalkintosuunnitteluun. Perinteiden ja uuden yhdistäminen ovat jatkumon edellytyksiä. Hopeasompa –kilpailu on saanut alkunsa Kuutsan ajatuksesta. Ensimmäiset Hopeasompa –kisat järjestettiin Alavudella 1972.\nSekä Kuutsa, Ruhanen että Kuopion kaupungin tapahtumajohtaja Jaana Vasankari ovat mukana muistopalkinnon suunnitteluprojektissa. Luonnoksista on valikoitu jo suosikit. Mitalin kääntöpuoli ja sen merkitys kiehtoo symbolisesti niin Kuutsaa kuin Ruhastakin.\nHiihto synnyttää tunteita jokaisessa projektiin osallistuvassa. Siksi ennen joulua järjestetään kahden parhaan ehdotuksen välille some-äänestys, jonka tuloksena selviää lopullinen toteutettava malli.\nHopeasompa –finaalit järjestetään Kuopiossa maaliskuussa 2016. Tapahtumaisännyydestä vastaa Puijon Hiihtoseura. Hopeasompa-loppukilpailuun osallistuu noin 1300 nuorta ja heidän lisäkseen Kuopioon saapuu arviolta 3000 muuta vierasta.\nJarkko Ruhanen, PHS, jarkko.ruhanen@puijonkisat.fi;\nJaana Vasankari, Kuopion kaupunki, jaana.vasankari@kuopio.fi;\nRisto Nylund, Savonia, risto.nylund@savonia.fi;\nIlkka Hirvonen, Savon ammatti- ja aikuisopisto, ilkka.hirvonen@sakky.fi


Kirjoittaja Aihe: Eläinratavalon näkyminen Suomen leveyksillä (Luettu 55405 kertaa)\n« Vastaus #30 : 11-03-2013, 22:08:33 »\nJep, toimikoot nämä viimeaikaiset havainnot rohkaisuna ja innoituksena kaikille suomalaisille havaitsijoille, että kyseisen ilmiön havaitsemista kannattaa näinä päivinä yrittää! Olisi myös mielenkiintoista selvittää, että mikä on pohjoisin paikka, mistä eläinratavalon voi vielä havaita!\n« Vastaus #31 : 14-09-2013, 19:00:24 »\nOlen nyt useammaksi yöksi suunnitellut eläinratavalon havaitsemista mutta kosteus on kaatanut yritykset joka kerta. Taivas kun on ihan siniharmaa niin ei kannata edes lähteä koittamaan. Ensi yö näyttäisi vähän paremmalta kun lupaavat 2 m/s tuulta. Seuraavat kuuttomat yöt ovatkin sitten lokakuun alussa jolloin ekliptika on myös jyrkemmässä kulmassa.\nMyös vastavaloa olen miettinyt, ihan loppysyksystä ennen lumien tuloa se olisi korkeimmillaan. Vaatisi tietysti aivan huippuolosuhteet. Wikipedia kuitenkin väittää että vastavalo ei näkyisi suomessa, Seppo Linnanluoto on tuon maininnan sinne lisännyt joten kai se on uskottava.\n« Vastaus #32 : 14-09-2013, 20:20:08 »\nMinulla on ollut ajatus joskus helmi-maaliskuussa (olettaen että on jälleen oikea talvi kuten viimeiset pari vuotta) käydä yrittämässä eläinratavalon havaitsemista ja kuvaamista merenjäällä. Täällä Varsinais-Suomessa on paljon pimeää kolkkaa, niemeä ja notkelmaa tätä varten.\n« Vastaus #33 : 15-09-2013, 20:21:04 »\nViime yönä taivas oli taas siniharmaana mutta piti edes yrittää. Metsästä oli valitettavasti hankala löytää esteetöntä horisonttia ja valosaaste puski edelleen päälle. Paljain silmin ei mitään mahdollisuuksia mutta kuvista sain photshopissa mielestäni valon kaivettua esiin.\nKuva on otettu klo 4.17, juuri ennen hämärän sarastusta.\nEnemmän väännelty versio\nPienennetty versio jossa valo näkyy jostain syystä paremmin\n« Vastaus #34 : 15-09-2013, 23:12:46 »\nHieno havainto Janius, kyllä tuo varmasti eläinratavalo on! Tämä saattaa hyvinkin olla ensimmäinen Suomesta kuvattu ja havaittu syyspäiväntasauksen eläinratavalo! Lisäksi olisi kertakaikkisen hienoa, jos voisit jakaa havaintosi muulle harrastajayhteisölle myös Taivaanvahdin kautta: http://www.taivaanvahti.fi/\nHavainnon voi Taivaanvahdissa julkaista halutessaan myös niin, että oma nimi ei ole julkisesti näkyvissä. Havainnon eläinratavalosta voi julkaista Taivaanvahdissa Muu ilmiö -lomakkeella.\nMissäpäin Suomea olet muuten nämä kuvat ottanut? Olisi mielenkiintoista tietää, että mikä on pohjoisin paikka, jossa eläinratavalon voi vielä nähdä/kuvata!\n« Vastaus #35 : 15-09-2013, 23:58:24 »\nHavaintopaikka Mäntästä hieman pohjoiseen eli noin leveyspiiri 62. Laitetaan taivaanvahtiin jossain vaiheessa.\nVarmasti joku on ainakin tietämättään ilmiön havainnut/kuvannut, jos kerran näkyi noinkin surkealla kelillä.\nStellariumilla tutkin että lokakuun alussa on ekliptika utsjoella suuremmassa kulmassa kuin mitä se on nyt täällä. Joten eiköhän tuon voi koko suomesta havaita.\n« Vastaus #36 : 16-09-2013, 00:10:16 »\nEi noissa kuvissa eläinratavaloa näy. Tavallista auringonlaskun kajastusta.\n« Vastaus #37 : 16-09-2013, 01:07:29 »\n04:17 oli aurinko vielä melkein -18 asteessa, eli ei ole normaalia auringon kajastusta. Onhan tuo nyt ihan selvää eläinratavaloa, vaikka vähän vaivoin valosaasteen seasta erottuukin.\n« Vastaus #38 : 16-09-2013, 01:31:54 »\nAivan upeaa Janius!\n« Vastaus #39 : 16-09-2013, 08:45:42 »\nTosi hieno havainto! Laita ihmeessä juttua myös Taivaanvahtiin!\n« Vastaus #40 : 16-09-2013, 17:44:32 »\nLainaus käyttäjältä: janius - 14-09-2013, 19:00:24\nKyllähän vastavalon pitäisi näkyä Suomesta! Olen Ruotsin Virsbosta (leveyspiiri 60°), eli Hangon korkeudella, havainnut Gegenscheinin ainakin kymmenen kertaa sitten vuodesta 1995. Valo näkyy parhaiten loka-/marraskuussa ja maalis-/huhtikuussa kun se ei sijaitse suoraan Linnunradan päällä. Maan pitää myös mielellään olla lumiton. Hohto on erittäin diffusi ja läpimitaltaan yli 10° leveä. Esimerkiksi havaitsin "huomiota herättävän" kirkkaan vastavalon 10. lokakuuta 2010 jolloin sen keskusta oli Zeta, Epsilon ja Delta Pisciumin suuntaan ja 12° leveä. Vasatavalo ei ollut aivan pyöreä ja se oli leveämpi mitä korkeampi. Valon korkeus horisontista oli 35°. Taivaan pimeys oli tuolloin SQM-L 21.3. 5. marraskuuta vastavalo oli siirtynyt Omikron Arietis tähden viereen. Myös zodiakkinauha, joka lähtee eläinratavalon kiilasta vastavalon suuntaan, on erotettavissa, ainakin osittain. Vastavalo ei ole vaikea kohde pimeässä paikassa kun sen ulkonäön tulee tuntemaan.\n« Vastaus #41 : 18-09-2013, 18:23:15 »\nLainaus käyttäjältä: timokarhula - 16-09-2013, 17:44:32\nTämä on sitten kanssa listalla lokakuussa. Ei ne asiantuntijatkaan aina näköjään oikeassa ole. Kun vaan tulisi tuulisia öitä niin kosteus kaikkoaisi. Vastavalohan johtuu siitä että hiukkaset näkyvät auringon vastapauolella kokonaan valaistuina (siksi levämpi kuin korkeampi), itse pöly on yhtä tiheää joka puolella.\n« Vastaus #42 : 18-09-2013, 20:04:26 »\nRautaa. Loistava havainto!\n« Vastaus #43 : 18-09-2013, 22:00:24 »\nLainaus käyttäjältä: janius - 18-09-2013, 18:23:15\nEi ne asiantuntijatkaan aina näköjään oikeassa ole. Kun vaan tulisi tuulisia öitä niin kosteus kaikkoaisi. Vastavalohan johtuu siitä että hiukkaset näkyvät auringon vastapuolella kokonaan valaistuina (siksi levämpi kuin korkeampi), itse pöly on yhtä tiheää joka puolella.\nKirjallisuudessa (ja verkossakin) liikkuu monista asioista aika sitkeitä väittämiä, joita\nlainataan vuodensta toiseen. Moen asian näkymättömyyden myytti Suomen leveysasteilla\non pantu jo murskaksi. Eläiratavalo on yksi näistä.\nNoissa aurinkokunnan tason pienissä hiukkasissa ei oikeastaan voidan puhua kunnolla enää\nheijastumisesta, vaan sironnasta. Hiukkasten sirontakuvia on sellainen, että valoa sirottuu\npaljon enemmän pienille kulmille sekä 180° tienoille ja varsin vähän 90° kulmille. Sironta on hiukan monimutkaisempi juttu kuin pelkkä heijastuminen.\n« Vastaus #44 : 16-10-2013, 09:03:49 »\nNyt näkyi eläinratavalo hienosti paljain silminkin, ei ollut kosteutta kiitos tuulen ja pakkasen.