Helsinki labin paineilmaverkon suunnittelu- ja toteutusprojekti - Helsinki - hacklab.fi Discourse\nHelsinki labin paineilmaverkon suunnittelu- ja toteutusprojekti\nKremmen 2019-02-23 08:27:15 UTC #1\nLabilla on tarvetta paineilmatyökalujen käyttöön ja meillä jopa on kaikki tarpeet täyttävä iso ruuvikompressori odottelemassa. Ainoa mitä puuttuu on paineilmaverkko. Se täytyy nyt saada aikaan ja senpä takia käynnistetään paineilmaverkon suunnitteluprojekti, joka etenee toteutukseen jahka suunnitelma on hyväksytty ja viulujen lunnaat on tiedossa. Niinpä:\nPaineilmaverkko-projekti tarvitsee sinua!\nProjekti käynnistyy suunnitteluvaiheella, jonka aikana kiinnitetään seuraavat asiat:\nMihin kaikkialle paineilmaa toimitetaan. Lähtökohtaisesti puu- ja metallitiloihin mutta varmasti useaan muuhunkin paikkaan,\nMikä putkitustekniikka valitaan vai käytetäänkö usean tekniikan yhdistelmää ja miksi,\nKuinka putkitus reititetään valittu tekniikka huomioiden. Miten reititys toteutetaan mahdollisimman vähän häiriten labin normaalia toimintaa,\nMitä varusteita (ilmankuivaimia, paineakkuja jne jne) mahdollisesti tarvitaan,\nLaaditaan kustannusarvio esitetyistä vaihtoehdoista hallituksen hyväksyttäväksi.\nHyväksyttyä suunnitelmaa seuraa toteutusvaihe; materiaalit hankitaan ja asennetaan käyttöön suunnitelman mukaisesti.\nOsallistuaksesi projektiin sinun ei tarvitse olla paineilmaguru eikä edes tietää hirveästi asiasta. Jonkun täytyy tietää, mutta onnistuakseen projekti tarvitsee näkemyksiä ja mielipiteitä erilaisiin vaihtoehtoihin, sekä käsiä päätettyjen juttujen toteuttamiseen.\nSiispä jos aihe yhtään nappaa niin ilmoittautukaa allekirjoittaneelle (Kremmen) slacitse jollain kanavista “yleinen”, “helsinki_hacklab_fi” tai “remontti”. Keskustellaan aiheesta kiinnostuneiden kanssa vaikka ensi tiistaina (26.2.) kuinka potkaistaan hanke käyntiin ja miten itse kukin sitä pystyy edistämään.\njssmk 2019-02-23 08:56:37 UTC #2\nOlen mukana auttamassa putkien asennuksessa. Kompressori sijaitsee pohjakuvassa vasemmalla alhaalla, ja olisi hienoa, jos saataisiin yksi liityntäpiste nosto-ovelliseen huoneeseen asti, joka sijaitsee kompressorista kauimmaisessa nurkassa.\nExTechOp 2019-02-25 07:31:03 UTC #3\nMukana ideoimassa ja nakertamassa, vaikkei mitään asiantuntemusta olekaan. Olen miettinyt tuota putkireititystä, miltä vaikuttaisi oheisen mikrokuvan tyylinen vihreä viiva jossa kierretään luultavasti hankalat märkätilat (punaisia) ja jossa on optio lisätä yksi putkihaara myös labin keskiosiin (sininen)? Yhden mutkapaikan voisi ehkä vielä välttää oikaisemalla printteritilan katon yli, mutta hyöty ehkä on mariginaalinen.\njssmk 2019-02-25 14:58:45 UTC #4\nVarauloskäynnin kiertäminen tuohon tapaan vasemmassa ylänurkassa oli minullakin ensimmäisenä ajatuksena. Pikkuvessan läpi meneminen ei pitäisi olla mikään ongelma, se on kevyttä seinää. Jos ison vessan läpi kuljetaan riittävän korkealla takaseinän pintaa pitkin, niin ei mentäisi vesieristeiden tasolla.\nMateriaalivalinnasta riippuen putki todennäköisesti on paksua ja jäykkää, vaatii taivutussäteelle varaa ja kulmaliittimet ovat kalliita, joten veikkaisin että pyöreillä kulmilla mennään ja pääsääntöisesti suorilla vedoilla? Kuinka korkealla sitten pitää eri kohdissa mennä, en osaa sanoa, joku joka ymmärtää kallistuskulmien tärkeydestä ja suunnista voisi kommentoida\nKremmen 2019-02-25 16:10:56 UTC #5\nPitkälle samaa reititystä olen miettinyt itsekin. Putkeahan ei vielä ole valittu, mutta jos työhypoteesina pidetään Upoten 63mm niin se on melkoista jöpöä eikä varmasti taivu suosiolla alle metrin säteelle jos niinkään tiukkaan. Pelkästään taivuttamalla siis joudutaan unohtamaan 90 asteen kulmat. Toisaalta materiaali on hitsattavaa polyeteeniä ja hitsaus on standardiliitostapa. Hitsausmenetelmiä on useita ja niillä on mahdollista tehdä mielivaltaisia kulmia. Se on sitten toinen juttu kuka liitokset hitsaa ja millä välineillä. Netistä kaivamalla löytyy kyllä firmoja jotka vuokraa koneita mutta tämä on asia joka vaikuttaa suuresti reitityksen yksityiskohtiin.\nanle 2019-02-26 06:30:37 UTC #6\nEsitän vaihtoehtoisen putkimateriaalin. niinkutsuttu siniraita, eli vesiputki kansankielellä. Siihen saa pikaliittimiä, t-haaroja ja 90 mutkia, hinta on halpa. Kestää 10bar 90 asteista vettä, joten jos linjapaine on 8 kilon nurkilla tämä toimii hyvin.\nTyöstöön tarttee puukon ja normi sahan. Seinäkalusteeksi normi hanakulmia, joista sitten cejn 320 sarjan pikaliittimillä. Nämä toimii yhdellä kädellä, ja aika pienellä voimalla.\nMuoviputkiliitin 32 mm | bauhaus.fi\nHelppo asentaa, ilman työkaluja. Mahdollistaa monipuoliset ja joustavat liitokset. Sietää hyvin kemikaaleja. Soveltuu juoma- ja käyttövesijärjestelmiin.\nPrice: EUR 8.3\nNormaalia tavaraa, monessa paikkaa hyllytavarana, jos äkkiä pitää jotain muutoksia lisäyksiä tehdä.\nOn ruma, eikä tehty tähän tarkoitukseen.\nKremmen 2019-02-26 09:01:25 UTC #7\nAnle: Upoten on juurikin siniraitaa. Joten ollaan täsmälleen samalla linjalla. Putken kaliiperi pitää vielä miettiä. 63-millinenkin olisi vielä ihan riittävän edullista ja sen poikkipinta on nelinkertainen 32-milliseen nähden. Pienentää virtausvastusta merkittävästi, ja putkisto itse toimii hyvin pitkälle paineakkuna ilman erillisiä virityksiä. Ainoa haaste on, että 63-milliselle ei ole ihan niin helppo löytää liittimiä kuin 32-milliselle ja ne ovat tietenkin kalliimpia. Liittimien käyttö toki pitää minimoida joka tapauksessa, koska jokainen liitin on potentiaalinen vikapaikka.\njssmk 2019-02-27 08:07:01 UTC #8\nLyhyesti tiistain työmaakatsauksesta: eilen ehdittiin keskustella mm. putken reitistä ja materiaalista. Meillä on kosteutta putkistosta poistava kuivain käytettävissä. Materiaalikysymys jäi vielä osin avoimeksi, mutta reitittäminen on pääosin todettu mahdolliseksi sisäseinää pitkin etenemällä. Paineilmaa tarvitaan tarvitaan ainakin puutyötiloissa, metallityötiloissa, ulko-oven lähellä ja ehkä kemiahuoneessa. Nosto-oven lähettyville ehdotettu letkukelaa. Hankalimpana pidettiin reitittämistä ison vessan kohdalla.


Ranskan presidentin parturilla muhkea palkkakuitti – tienaa lähes 10 000€/kk - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nRanskan presidentin parturilla muhkea palkkakuitti – tienaa lähes 10 000€/kk\nJulkaistu 13.07.2016 14:45\nRanskan presidentti François Hollanden hiuksista on jo muutaman vuoden ajan vastannut sama henkilö.\nRanskan presidentti François Hollandella on oma hoviparturinsa, jolla ei luulisi olevan pulaa pikkurahasta.\nPolitico-lehti kertoo presidentti François Hollanden parturin bruttopalkan olevan 9895 euroa kuukaudessa.Olivier B. -nimellä esiintyvä mies allekirjoitti viisivuotissopimuksen Hollanden henkilöstöpäällikön kanssa toukokuussa 2012, ja siitä lähtien Hollanden hiusten ulkomuoto on ollut hänen vastuullaan.\nParturin toimenkuvaan kuuluu muun muassa matkustaa Hollanden mukana tämän työmatkoilla huolehtimassa presidentin ulkonäöstä, kertoo ranskalaislehti Le Canard.Parturilla kerrotaan olevan tiukka salassapitovelvollisuus presidenttiä koskevista asioista työsuhteensa ajan sekä sen päätyttyä.\nOlivier B:n sopimus päättyy ensi vuonna. Sopimuksen loppuun mennessä hän on tienannut Hollanden palveluksessa yli 590 000 euroa.\nNicolas Sarkozy pyrkimässä jälleen Ranskan presidentiksi 3.7.2016\nItalian junaturman uhriluku nousi – 25 kuollut, 50 loukkaantui


Rokotuspakko on vakava viesti - Mielipide | HS.fi\nSUORA LÄHETYS: HS Visio näyttää Slushin ohjelmaa – Mika Salmi ja Yanni Pipilis keskustelevat eurooppalaisesta pääomasijoituskentästä\nRokotuspakko on vakava viesti\nKainuun Sanomat toteaa, että Itävallassa on otettu käyttöön rokotuspakko koronaviruspandemian vuoksi.\n”Myös Suomessa osa lääkäreistä on peräänkuuluttanut pakkoa tilanteessa, jossa rokotuskattavuus on yhä taudin kutistamiseksi liian alhainen.”\n”Pakollinen rokotus voidaan jo nykyisen tartuntalain pykälän 47 perusteella säätää järjestettäväksi valtioneuvoston asetuksella. Ehtona on, että rokottaminen on välttämätöntä väestön tai sen osan hengelle ja terveydelle vakavaa vahinkoa aiheuttavan yleisvaarallisen tartuntataudin leviämisen ehkäisemiseksi.”\n”Jos yksi Euroopan maa on päätynyt pakkoon rokottamisessa, eikö viesti ole selkeä myös muille maille?”\n”Vaihtoehdoista on jauhettu riittävän pitkään passeista muutamien tuntien kapakkakäyntirajoituksiin.”\nEtelä-Suomen Sanomat kirjoittaa, että pandemia jyllää nyt eritoten rokottamattomien keskuudessa.\n”Heihin lukeutuvat kaikki alle 12-vuotiaat lapset, minkä seurauksena tauti leviää nyt valitettavan vauhdikkaasti päiväkodeissa ja kouluissa.”\n”Koronaviruksen huojentava piirre on, että useimmat lapset sairastavat taudin lievänä tai oireettomana. Mutta lapsetkin voivat tartuttaa viruksen aikuisiin, joille tauti saattaa olla kohtalokas alentuneen vastustuskyvyn tai olemattoman rokotesuojan takia. Siksi monissa maissa on jo alettu rokottaa myös 5–12-vuotiaita. Suomessa ei ole pidetty yhtä suurta hoppua. Täällä on toistaiseksi keskitytty vahvistamaan yli 12-vuotiaiden rokotesuojaa riittävän kattavaksi.”\n”Suomessakin kannattaa varautua aloittamaan 5–12-vuotiaiden rokotukset mieluummin ennemmin kuin myöhemmin. Sitä ennen ja sen ohessa on tehtävä kaikki voitava, jotta rokotekattavuus saadaan nostetuksi vielä paljon nykyistä korkeammalle.”\nIlta-Sanomat varoittaa hidastelusta kolmansien rokotusten valmistelussa.\n”Moni maa tekee nyt päätöksiään ja osa rokottaa jo täyttä vauhtia.”\n”Koronavirustartunnat ovat edelleen vahvassa nousussa – tilanteessa, jossa testausta on vähennetty – ja sairaalat siirtelevät kuormitustilanteessa potilaita sairaasta toiseen.”\n”Rokotteen antaminen kaikille ei ole hallituksen päätettävissä, vaan siitä päättää THL:n alainen Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (Krar), joka on luvannut päätöksiä joulukuun alussa. – – Sillä aikaa kun asiantuntijat miettivät kolmannen rokotteen hyötyjä ja rokotusten ajoittamista parhaan suojan saamiseksi, hallituksen ja viranomaisten on syytä tehdä oma pohjatyönsä valmiiksi. Koronapassin ja maskisuositusten kanssa hidasteltiin, nyt siihen ei ole varaa.”\n”Jos Krar sanoo, että kolmas rokote kannattaa antaa kaikille, selvitysten pitää olla tehtynä ja suunnitelmien valmiit. Silloin rokottaminen päästään aloittamaan heti.”


Varapuheenjohtajan tervehdys - PDF\nDownload "Varapuheenjohtajan tervehdys"\n1 Jäsentiedote 2/\n2 Saunailta Rengossa 15. elokuuta 2012 Kulumassa olevan vuoden toimintasuunnitelmaan oli otettu saunaillan järjestäminen elokuussa Rengossa. Edellisenä vuonna olimme siellä koolla ensimmäistä kertaa myös saunaillan merkeissä. Renkolainen metsästysseura Keski-Rengon Erä omistaa metsästysmajan kirkasvetisen Kakarinlammen rannalla. Maja oli vuokrattu käyttöömme klo 15 alkaen. Tarkoituksenamme oli pitää siellä aluksi johtokunnan kokous, mutta yhteensattumien vuoksi siitä luovuttiin. Metsästysmajalla on runsaasti komeita hirven- ja peuransarvia, täytettyjä eläimiä sekä muuta eränkäyntiin liittyvää havaintomateriaalia. Erityisen komea on muutama vuosi sitten saaliiksi saatu ilves, joka on majalla täytettynä. Puitteet viihtyisään saunailtaan olivat mitä parhaimmat. Paikalle saapui kaikkiaan 21 kainuulaista. Alkajaisiksi majalla nautittiin emäntien kiehauttamat nisukahvit ja vaihdettiin ensikäden kuulumiset. Sen jälkeen alkoi saunakin olla kylpykunnossa ja kiireisimmät pääsivät saunan löylyihin ja sieltä pulahtamaan lammen kirkkaaseen veteen. Kakarinlampi on hiekkaharjujen ympäröimä lampi ja vesi siinä on kirkasta ja hyvälaatuista, juomavedeksikin kelpaavaa. Lammesta on johdettu vesijohto Oinaalan kylään ja vettä käytetään edelleen monessa talossa käyttövetenä. Saunomisen jälkeen oli aika siirtyä jälleen majan sisätiloihin, missä oli tarjolla nakkeja, perunasalaattia sekä muita tykötarpeita. Välillä käytiin heittämässä tikkaa oikein tosimielellä ja ihan kelvollisia tuloksia saatiinkin aikaan. Ilta jatkui leppoisan tunnelman vallitessa kiireettömästi seurustellen ja toistemme kanssa rupatellen. Välillä pidettiin asiaankuuluvat arpajaiset ja laulettiin yhteislaulua Heikin johdolla. Ennen illan hämärtymistä koitti kotiinlähdön aika. Illasta jäi mukavat muistot ja erityisen mieleenpainuvaa oli, että ehdittiin kaikessa rauhassa tavata toisiamme ja vaihtaa kuulumisia. Unohtaa ei sovi myöskään, että ruoka oli hyvää ja sitä oli riittävästi. Eero Saunamajuri Varapuheenjohtajan tervehdys\n3 Kävelyretki Linnanpuiston rantareitillä pe klo Lähtö Tykistömuseon pihalta, lenkin pituus noin 6 km. Paluu Tykistömuseolle, jossa juomme kahvit omalla kustannuksella. Kävelysauvat voi ottaa mukaan. Kirkkopyhä Hyvinkään kirkossa klo Kirkossa puhuu mm. kainuulainen pastori Pekka Keränen ja yksinlaulua esittää Heikki Kilpeläinen. Jumalanpalveluksen jälkeen kahvi- ja seurustelutilaisuus seurakuntasalissa. Eero Haverinen käyttää puheenvuoron hämeenlinnalaisten puolesta. Syyskokous ja kekrijuhla Idänpään Torpalla ke klo Alkajaisiksi syyskokous, musiikillista ohjelmaa ja päivällinen. Myyjäiset ja arpajaiset. Myytäviä tuotteita ja arpajaisvoittoja otamme ilolla vastaan. Soitosta vastaa jo tutuiksi tulleet Raimo Raussi ja Timo Roos. Sisäänpääsymaksu 17. Ilmoittaudu mennessä Pirjolle p tai Päivällinen Hirvenlihamureke Uunijuurekset Keitetyt perunat Juustoleipäsalaatti Nyrkkirieska Puolukkahyytelökakku Kahvi, tee Tarjoilun järjestää Arja Huttunen (äiti Sotkamosta) Tervetuloa joukolla mukaan! Syyskauden tapahtumia Kevään ja kesän tapahtumia Ulkoilupäivä Alajärvellä sunnuntaina klo Kevätkokous Turengissa Pikku-Herkkulassa Kirkkopyhä Janakkalan kirkossa huhtikuussa. Ajankohdasta tarkemmin 1/2013 tiedotteessa. Saunailta Rengossa Kakarin metsästysmajalla elokuussa.\n4 Prinsessa Kainuun koskien kuohuissa Kesällä tuli kuluneeksi 60 vuotta 1952 vuoden Suomen kesäolympialaisista. Hämeenlinna juhli heinäkuussa merkkitapahtumaa Ahveniston maauimalan ympäristössä. Olihan Hämeenlinna toinen olympia-kisakaupungeista Helsingin lisäksi. Vielä on merkkejä jäljellä viisiottelu-paikoista, joskin jo pahoin ajan kuluttamina. Samana kesänä Suomi-neito, Armi Kuusela, valittiin Miss Universumiksi Kaliforniassa. Kisat järjestettiin silloin ensimmäisen kerran. Armin näyttävä kotiinpaluu Egyptin prinsessa Faika ( ), lentokentälle ja vastaanottajien ihmispaljous melkein ohitti kisakohun. Myös viimeinen sotakorvausjuna Suomesta lähti syyskuussa itä-naapurin puolelle. Oli siinä tapahtumia kerrakseen pienelle maalle. Heinäkuisena yönä laskeutui Malmin lentokentälle kisoja seuraamaan tullut Egyptin prinsessa Faika, kuningas Faroukin ( ) sisar. Prinsessa Faikan ohjelmaan kuului kiertomatka Suomessa, jonka yhdeksi kohteeksi oli suunniteltu koskenlasku Kainuussa. Arvokkaan vieraan haluttiin kokevan Kainuun parhaita elämyksiä, ja niinpä vieras sai kyytiä kosken kuohuissa. Reitti alkoi Suomussalmelta Kiantajärven rannasta Jalonkoskea ja Seitenoikeaa pitkin ja päättyi Hyrynsalmelle Korpijoensuuhun. Koskenlaskun järjesti Kainuun Matkailuyhdistys. Ilmeisesti prinsessalle ei ollut sopivaa venettä valmiina, sillä häntä varten rakennettiin oma vene, joka sai nimekseen Jalo. Kotiseutuneuvos Kalle Juntunen on selvittänyt veneen vaiheita. Tervavenettä muistuttava koskivene on valmistettu juhannuksen alla 1952 Suomussalmella Muikkulan talossa. Jaakko Keränen eli Muikku-Jakke sai tehtäväkseen koskiveneen valmistuksen. Hänen kaverikseen Oulujoen Uittoyhdistys määräsi Kiantajärvellä lauttauitossa työskennelleen hyrynsalmelaisen Jaakko Turpeisen. Turpeisella oli monenlaisia kädentaitoja ja hän oli myös taitava veneen veistäjä. Miehet valmistivat koskiveneen kahdessa viikossa. Suomussalmella asuu ainakin yksi prinsessan koskiveneessä mukana ollut, nyt eläkkeellä oleva terveydenhoitaja Irma-Liisa Rämä. Hän oli olympiakesänä 18-vuotias nuori nainen ja töissä kauppias Herman Moilasella Ämmänsaaressa. Herman Moilanen sponsoroi matkaa ja ehdotti Irma-Liisalle koskenlaskua prinsessan seurueen mukana. Silloin 60 vuotta sitten en ymmärtänyt, miten korkea-arvoisen vieraan seurana sain olla, toteaa Rämä nyt. Lähtöpaikalle Jalonniskaan oli tullut väkeä\n5 Vasemmalta neljäs Egyptin prinsessa Faika, kuudes Irma-Liisa Rämä, perämies Veikko Juntunen. Muista mukana olleista ei ole tietoa. Valokuva Jalonkoskelta, todennäköisesti ottanut valokuvaaja Matti Tauriainen, Suomussalmelta. jatkuu seuraavalla sivulla.\n6 katsomaan veneen lähtöä. Prinsessa Faika tuotiin autolla paikalle. Hänellä oli vaalea puku ja tummat aurinkolasit. Prinsessa oli vaikuttanut melko vaatimattoman oloiselta henkilöltä. Rämä muistaa, että rannalle saattamaan olivat tulleet mm. rovasti Säipän tytär Sirkku ja hänen veljensä Pekka. Kauppias Vuosmaan tytär ojensi prinsessalle kukkia ennen hänen veneeseen astumista. Mukana oli prinsessa Faikan lisäksi seitsemän naista, soutaja ja perämies Veikko Juntunen. Reitillä oli Jalonkosken jälkeen seitsemän koskea ja matkaa kertyi 4,5 kilometriä. Prinsessan koskenlasku oli sujunut koskien tyrskyissä onnistuneesti ja seuruetta oli Hyrynsalmella odottamassa bussi paluumatkaa varten. Tarina ei kerro prinsessan ja seurueen tuntemuksista matkasta. Kolmikilometrinen Seitenoikean koski oli ennen todellinen korpi-kainuun kuningatar ja myös tervatalonpoikien pelkäämä koskiosuus. Vesi putosi kosken matkalla lähes parikymmentä metriä. Nimensä koski sai seitsemästä oilingistaan eli suorastaan, joiden vuoksi venemiesten täytyi laskea vanhan sanonnan mukaan seihtemästi oikeaan ja seihtemästi suoraan. Suomussalmen kosket valjastettiin voimalaitosten tieltä. Jalo-vene siirrettiin vuonna 1957 alemmas Hyrynsalmelle Seitenoikean koskille. Viimeinen pitkä koskenlasku Jalolla on tehty vuonna Seitenoikean voimalaitos valmistui vuonna Koskien vaahtopäiset tyrskyt väsyivät hiljaa virtaavaksi joeksi ja tyyneksi Seitenjärveksi. Vähitellen Jalo-vene unohtui, pääsi hieman lahoamaankin. Hyrynsalmen Lions Club siirsi prinsessan Jalo-veneen Vonkalle vuonna Jalo on tällä hetkellä Hyrynsalmella Vonkan leirintäalueella katoksen alla suojassa. Pirjo Nordenswan Lähteet: Irma-Liisa Rämän haastattelu, Ylä-Kainuu , internet\n7 Kainuusta muuttanut Kuka olet? Kari Karppinen. Mistä muutit ja minne? Vaalan Manamansalosta ensin Mikkeliin, sieltä Haminaan ja edelleen Kotkaan, kunnes päädyin Hämeenlinnaan. Minkä sai sinut lähtemään Kainuusta? Opiskelu ja työ. Miten olet sopeutunut hämäläiseen työelämään ja mitä teet? Kiitos hyvin, 30 vuodessa pitää hitaan kaenuulaesenkin sopeutua, Tällä hetkellä toimin Hämeenlinnan Kaupunkiuutisten ja Hämeenlinnan Viikkouutisten päätoimittajana. Oliko Hämeessä tukiverkosto valmiina? Kun muutin Hämeenlinnaan 1982, täällä oli tasan kaksi tuttua ihmistä. Muuttokuorman kera tulin kolmannen kerran koko kaupunkiin. Puhtaalta pöydältä siis perheen kanssa lähdettiin. Saitko ystäviä helposti? Ihan alkuun en, hieman myöhemmin kyllä! Ymmärtävätkö työkaverit ja ystävät murrettasi? Kyllä! Ja irvailevat vähintään viikoittain, sillä en ole murteestani luopunut. Tosin se hiipuu hiljakseen pois. Valitettavasti! Mikä on tärkeintä minkä toit mukanasi? Työhalut ja kaenuulaesen tavan lähestyä ihmisiä turhat tärkeilyt pois! Kuinka hyvin tunnet sukujuuresi ja pidätkö yhteyttä? Karppisten puolelta tunnen kohtalaisen hyvin (sukututkimus yltää 1550-luvulle), äidin puolelta (Leinonen) en läheskään niin hyvin. Lähisukulaisiin tiiviit yhteydet, kaveripiiri on toki harventunut. Mikä on Hämeessä parasta ja mikä haasteellisinta? Ihmiset ja luonto ovat parasta, kunhan niihin tutustuu. Haasteellisinta on ikiaikainen jahkailu, itse haluan pistää heti töpinäksi! Mistä erotat hämäläisen ja kainuulaisen? Ensitapaamisesta. Hämäläinen kattelee turhan pitkään ennen hyväksymistä, kaenuulaenen on letkeämpi veijari.\n8 Paras saavutuksesi, mikä ei olisi onnistunut Kainuussa? Mahdoton sanoa. Jälkiviisaus on se imelin viisauden laji (Konsta Pylkkänen). Mitä veisit Hämeestä Kainuuseen ja päinvastoin? Kaenuuseen voisi viedä työtä ja yritteliäisyyttä, sieltä tuoda elämänasennetta tiukkoihin tilanteisiin. Oletko koskaan harkinnut paluumuuttoa? Minulla oli 1980-luvulla jo työpaikka Kajaanissa, mutta jäi lähtemättä. Jälkikäteen voi sanoa, että onneksi (valitettavasti!). Mitä jäit eniten kaipaamaan Kainuusta, onko aika kullannut muistot? Vettä, kalastamista, sikäläistä luontoa ja tietysti niitä vanhoja kavereita. On kullannut, ei siitä mihinkään pääse! Mitä Kainuussa näyttäisit hämäläisille ystävillesi? Juuri sitä luontoa, Oulujärveä, iki-ihanaa Manamansaloa, Kaenuun ensimmäistä kirkon sijaintipaikkaa. Valokuva v tai -76. Hauki saatu virvelillä Heikanlammesta. Kotini sijaitsee noin 10 metriä lammen rannasta.\n9 Tämä on tuttu Kainuun vaakuna mustavalkoisena. Ilmoitamme yhdistyksen tapahtumista Kaupunkiuutisissa. Seuraa tätä vaakunaa ja ilmoituksia Kaupunkiuutisten seurapalstalta. Kotisivut Käy katsomassa! Palautetta tiedottamisesta voit antaa: Jäsenmaksu on 10. Voit maksaa joko suoraan pankkiin, nettipankissa, Irma Kainulaiselle tai Heimoliiton toimistoon Sinikka Keinolle. Tilinumero FI Käytä maksaessa saamaasi tilisiirron viitenumeroa. Puhelinnumerot, posti- ja sähköpostiosoitteet Jos puhelinnumerosi tai osoitteesi on muuttunut, ole ystävällinen ja ilmoita muutoksesta sihteerille tai Sinikka Keinolle Hämeen Heimoliittoon , sp. Jos Sinulla on uusi sähköpostiosoite, niin lähetä se sihteerille. Näin voimme lähettää postia tarvittaessa. Yhteydet muihin yhdistyksiin Yhdistyksemme jäsenet voivat osallistua myös Hämeen Heimoliiton ja Hämeenlinna Seuran järjestämiin tilaisuuksiin ja matkoille. Hämeen Heimoliitto Yhdistys kuuluu jäsenenä Hämeen Heimoliittoon, jonka toimiston osoite on Linnankatu 1, Hämeenlinna. Toimistossa on myytävänä kirjoja, julkaisuja, kortteja ym. Kannattaa tutustua. Hämeen Heimoliiton toiminnanjohtaja Sinikka Keino hoitaa Hämeenlinnan Seudun Kainuulaisten yhdistyksen kirjanpidon ja jäsenrekisterin. Sinikalle toimistoon voi käydä maksamassa jäsenmaksut suoraan. Hämeenlinnan Seudun Taideyhdistys\n10 Kuva Hyvinkään kirkon edustalta, sekä kuvia Aulangon tekosaarilta. Kuvagalleria\n12 Kevätkokous Härkätien Kynttilässä\n14 Kainuulaiset vastaanottivat kirjalahjoituksen Ilkka Kylä-Harakalta. Kuva: Markku Wiik Hämeen Heimoliitto ry tiedottaa Heimoliiton uusi toimisto sijaitsee osoitteessa Linnankatu 1 (Kastellia vastapäätä) Hämeenlinnan Seudun Kainuulaiset on Heimoliiton jäsen. Kainuulaisten jäsenet sekä jäsenyhdistykset saavat -20 % alennuksen kopiopalveluista Heimoliitossa. Jäsenyhdistyksille vuokrattavissa kokoustilaa iltaisin klo ja viikonloppuisin hintaan 30 /kokous. Ei-jäsenille hinta on 50 /kokous. Yhteystiedot löytyvät Tervetuloa tutustumaan!\n15 Hämeenlinnan Seudun Kainuulaiset Yhdistyksen toimihenkilöt toimintavuosi 2012 Puheenjohtaja: Heikki Kilpeläinen (toimikausi 1 vuosi, 2012) Kunniapuheenjohtaja: Sulo Kurkinen (jatkuva) Varapuheenjohtaja: Eero Haverinen (toimikausi 1 vuosi, 2012) Rahastonhoitaja: Irma Kainulainen (toimikausi 1 vuosi, 2012) Sihteeri: Pirjo Nordenswan (toimikausi 1 vuosi, 2012) Johtokunnan jäsenet: Eero Haverinen ( ) Pirjo Nordenswan ( ) Pasi Pieskä ( ) Kyllikki Räsänen (ent. varaj. val ) Irma Kainulainen (jatkaa ) Erkki Leinonen (jatkaa ) Varajäsenet: Enni Kilpeläinen (ent. jäsen, valittu 2012) Martta Salminen (jatkaa, valittu 2012) Kirjanpito: Toiminnantarkastajat: Varatoiminnantark.: Sinikka Keino Liisa Pieskä (ent. varat., valittu 2012) ja Juhani Laru, (jatkaa, valittu 2012). Riitta Leinonen, (jatkaa, valittu 2012) ja Reino Malinen (uusi, valittu 2012)\n16 Kannen kuva: Kirjailija Ilmari Kianto tyttärineen kotinsa edessä Suomussalmella vuonna Ensimmäinen Turjanlinna valmistui 100 v. sitten kesällä Taitto: Marika Kantola Toimitus: Pirjo Nordenswan Lähettäjä: Hämeenlinnan Seudun Kainuulaiset c/o Hämeen Heimoliitto Linnankatu Hämeenlinna\nJäsentiedote 1/2013 5.2.2013 Puheenjohtajan tervehdys Aika on matkannut eri pitkiä aikoja, kun olemme lähteneet juuriltamme liikkeelle. Silloinen yhteiskunta oli niin toisenlainen. Maa- ja metsätalous\nHämeenlinnan Seudun Kainuulaiset Jäsentiedote 2/2011 14.10.2011 Puheenjohtajan tervehdys Kaunis ja lämmin kesä on tuonut meidät syksyn ja talven taitteeseen. Oliko ne lapsuuden lämpimien kesien muistot


Pätevä pohja on hyvän pihan perusta | Omakoti\nPihassa tärkeintä on se, mikä jää näkymättömiin, eli pohjatyö. Perustan ja vesienhallinnan on oltava kunnossa, jotta päällysteet sekä tontilla olevat kiinteistöt eivät kärsi.\nOn monia merkkejä, jotka kertovat, ettei pihassa ole kaikki kunnossa. Yleisimpiä ja selvimmin näkyvimpiä merkkejä pihan puutteista ovat routavauriot.\n– Pahimmillaan esimerkiksi asfaltti repeää tai ratkeaa, sanoo Maisemasuunnittelijat ry:n puheenjohtaja Kaisa Koskelin.\nPaloista koostuvaa betonikiveystä routa voi puolestaan nostella. Roudan sulamisen jälkeen kiveys asettuu kyllä paikoilleen, mutta korkoeroja saattaa jäädä.\n– Myös pihan reunakiveyksissä tai pitkästä tavarasta tehdyn terassin kohdalla routavauriot voivat olla tosi ikävän näköisiä. Niin pahoja, että rakennelman joutuu purkamaan ja rakentamaan uusiksi, Koskelin toteaa.\nLammikot voivat kertoa viasta vesienhallinnassa\nPihaan seisomaan jäävät sade- tai sulamisvesilammikot voivat nekin kertoa ongelmista. Jos tätä tapahtuu toistuvasti, se on merkki siitä, että pihan rakenteissa, esimerkiksi salaojissa, on jotain pielessä.\n– Jos kaivo ei vedä, syynä voi olla, että salaojaputki on painunut suuren painon alla, mennyt rikki tai täynnä puun juurta. Sopii myös kysyä, onko salaojaputkia oikeasti liitetty kaivoon? Sellaisiakin tapauksia on nähty, että salaojaputket ja tarkastuskaivo on asennettu, mutta niitä ei ole koskaan liitetty toisiinsa.\nToisaalta salaojitus voi olla toimiva, mutta maan kallistus saattaa olla väärin. Huonosti tehdyt kaadot johtavat pintavedet kohti rakennuksia tai naapurin tontille.\nRakenteiden kosteusvaurioiden ja muiden haittojen estämiseksi on suositeltavaa korjata puutteelliset pihantasaukset ja -kallistukset sekä sadevesijärjestelmät mahdollisimman nopeasti.\nMyös piharemonttia suunnitellessa kannattaa ehdottomasti tutkia pihaviemäreiden, salaojien, putkien sekä kaapeleiden kunto. Näin välttyy siltä, ettei juuri kunnostettua pihaa tarvitse kaivaa auki vaikkapa salaojaremontin takia.\nKaisa Koskelin suosittelee myös pohjamaatutkimusta ennen pihan suunnittelua ja rakentamista.\n– Ainakin jonkinlainen kuoppa kannattaa ehdottomasti kaivaa ennen remonttia. Jos ennestään ei ole tiedossa miten maa käyttäytyy, sitä kannattaa tutkia. Routaeristys ja routalevykin voivat olla tarpeen.\nErityisen järkevä pohjamaatutkimus on silloin, jos pihan pintamateriaali tai käyttötarkoitus muuttuu, tai toimintoja sijoitellaan uudelleen, esimerkiksi siirretään autojen pysäköintialuetta.\n– Jos pihan käyttötarkoitus muuttuu, voi olla, että painumista tapahtuu. Tällöin pohjamaa joudutaan avaamaan ja korjaamaan siten, että siihen lisätään kerroksia. Asiaa kannattaa tarkastella huolellisesti, etenkin jos aikoo vaihtaa pihan päällystettä. Vaikka piha ei olisi aiemmin routinut, saattaa se muuttuneissa olosuhteissa routia.\nHuono perustus voi vaikuttaa myös päällystysurakan, esimerkiksi asfaltointityön takuuseen.\n– Urakoitsijat antavat asfalttipihoille lakisääteisen kahden vuoden takuun. Tämä pätee normaalitapauksessa. Jos pohja ei ole kunnossa, eikä sille tehdä mitään, päällysteellä ei voi vaikuttaa pohjan ongelmiin. Tällöin kahden vuoden takuukaan ei ole voimassa. Tämä herättää usein ihmetystä asiakkaissa, ja pahojen routimistalvien jälkeen takuuasioista väännetään paljon, sanoo INFRA ry:n johtaja Heikki Jämsä.\nHulevesien hallinta voi olla pontimena piharemontille\nVaikka päällysteitä, kuten asfalttia ja kiveyksiä, pystyy paikkaamaan, pahasti rappiolle päässeen pihan korjaamiseen ei oikeastaan auta muu kuin panna piha uusiksi perustuksia myöten.\n– On parempi tehdä kerralla uusiksi kaikki kuin lähteä paikkailemaan joitain kohtia. Esimerkiksi asfaltissa paikkaaminen näkyy vaurion laajuudesta riippuen pahasti ja näyttää ikävältä, Kaisa Koskelin toteaa.\nVaikka piha olisi vanha mutta toimiva, kannattaa sen kunnostusta harkita myös silloin, jos tontilla olevia rakennuksia remontoidaan tai sokkelia kosteuseristetään. Piharemontti voi olla ajankohtainen myös hulevesien hallinnan kehittämiseksi. Markkinoilla on hulevesiratkaisuja, joiden avulla hulevettä voi hyödyntää, viivyttää ja varastoida ennen maaperään imeyttämistä. Erilaisista pihapäällysteistä, kuten kiveyksistä ja asfaltista, voi myös rakentaa vettä läpäiseviä pintoja.\nKantavuus kuntoon raskasta kalustoa varten\nPihan suunnittelussa pitää huomioida eri toiminnot, kuten kulkuväylät, erityisen huolellisesti. Jos pihassa liikkuu raskaampaa liikennettä, täytyy varmistaa niin pintamateriaalin kuin alusrakenteiden riittävä kantavuus. Näin ehkäistään päällysteen rikkoutuminen ja pihan painuminen.\nPelastustien osalta on huomioitava, että tie on pidettävä talvella aurattuna. Pelkkä nurmikko ei siis riitä, vaan pelastustie tulisi vahvistaa betonikiveyksellä. Auraus puolestaan luo tarpeen lumen säilyttämiselle. Lumen läjitys kannattaa huomioida pihan tilantarpeessa, mutta senkin takia, että sulamisvesiä saattaa syntyä sinnekin, missä muuten ei olisi kuivatuksen tarvetta.\n– Pelastustien tarve voi tuoda myös kaivon tarpeen, jotta vedet eivät sula rakennusta kohti. Se, ettei lumen käsittelyä ja säilytystä ole huomioitu, voi olla pihalla iso puute.\nMyös jätehuoltojärjestelyjä kannattaa pohtia. Jätekeräysastia on hyvä sijoittaa mahdollisimman lähelle liittymää ja tasaiseen maastoon, jotta keräily on helpompaa.\n– Kannattaa kiinnittää huomiota myös pihan pintamateriaaliin. Mikäli jäteastiaa liikutellaan pyörillä, on kuskille parempi, jos astiaa ei tarvitse lykkiä astiaa hampaat irvessä esimerkiksi sepelipihan poikki.\nJätepisteen valaisuakin on hyvä miettiä: jätekeräysastia voisi olla valaistu liiketunnistinvalolla, jotta aamuhämärässä tai iltapimeässä liikkuvan kuskin työ helpottuu.\nLähteenä käytetty myös Maisemasuunnittelijat ry:n hallituksen varajäsen Minna Hännisen blogia greendreams.fi/blogi\nTerassitrendeinä porealtaat ja lasitukset\nUlkoterassien suosio on selvästi kasvanut pientaloissa. Vaikka piha olisi pienikin, taloon tahdotaan terassi – ja terassille poreallas. Siinä missä ennen omakotitalojen pihassa kuului olla keinu, grilli, kesäkeittiö tai trampoliini, nyt trendiksi on noussut poreallas.\n– Pihasuunnitelmia tehdessä tosi moni sanoo, että tässä on meidän porealtaan paikka. Vähintäänkin porealtaalle pitää jättää suunnitelmaan varaus, kuvailee Maisemasuunnittelijat ry:n puheenjohtaja Kaisa Koskelin.\nToinen trendikäs asia on terassin kattaminen tai lasitus. Koskelinin mukaan jo suuri osa terasseista lasitetaan.\n– Lasitus ei ole hirveän halpaa, mutta tilalle on varmasti monenlaista käyttöä. Toki lasiterassi saattaa pimentää, jos se sijoitetaan vaikkapa olohuoneen eteen. Ja jos lasitettu terassi tulee ikkunoiden eteen, tällä voi olla vaikutusta talon ilmanvaihtoon. Karmien korvausilman litramäärä ja sitä myöten ilmanvaihto saattaa muuttua, joten asiaan kannattaa paneutua jo ennakolta.\nTerassin kasvojenkohotus kukkasilla\nTerassista haaveilevan tai sellaisen jo omistavan on hyvä muistaa, että terassista koituu aina ylläpidon vaivaa.\n– Säännöllinen puhtaanapito on tärkeää, etteivät lehdet jää terassilaudoitusten väliin lahoamaan. Pinta- ja värikäsittely sekä maalaus pitävät terassin julkisivun ryhdikkäänä, Koskelin sanoo.\nJos vanhan terassin ilmettä haluaa päivittää edullisesti ja helposti, väreillä saa ihmeitä aikaan.\n– Esimerkiksi kukkaruukuista löytyy tosi pirteitä värejä, ei pelkästään terrakottaa tai harmaata. Ja mitä isomman ruukun valitsee, sitä näyttävämpi ja huoltovapaampi se on. Ison ruukun kanssa selviää jopa kaksi viikkoa kastelematta.\nKukissakin kannattaa rohkeasti kokeilla erilaisia lajeja, värejä sekä uusia istutusratkaisuja.\n– Tänä vuonna voi laittaa pinkit ja ensi vuonna keltaiset kukat, ettei aina punaista pelargoniaa ja sinisiä lobelioita. Vaihtelua saa myös erilaisilla istutusratkaisuilla, joita on nykyään valtavasti. Markkinoilta löytyy esimerkiksi jalallisia kukka-astioita, joilla saa vaikkapa yksivuotisia köynnöskasveja tuotua haastaviinkin olosuhteisiin.\nAsuminen, Rakentaminen & Remontointi\nKommentit pois päältä artikkelissa Pätevä pohja on hyvän pihan perusta


Loch Garten, Skotlanti 2011 - Sivu 90 - Risulinnan pesueet - Risulinna Nesting and Breeding\nViesti Kirjoittaja Annie » 17 Elo 2011 17:59\nNäyttäisi siltä, että Bynack on saanut 3 viimeiksi tullutta kalaa, ja aamun ensimmäisen kalan sai Tore. EJ on tuonut molemmille kalan, toiset 2 on Odinin tuomia.\nOnkohan Tore saanut kalaa pesän ulkopuolelle (emoilta), tai ulkopuolelta (itse)??\nViesti Kirjoittaja Annie » 17 Elo 2011 19:22\nOdin 17th August, 16:40 Pm\nViesti Kirjoittaja Saru » 17 Elo 2011 20:06\nTorea en ole aamun jälkeen nähnyt kameroissa. Onkohan kalassa, vai lähtenyt jo matkaan.\nKauniita kukkia Odin toi pesälle ja ihanan kuvan Annie olet tuonut tänne.\nViesti Kirjoittaja Millan » 17 Elo 2011 20:45\nNiin kaunista on kaiken kaikkiaan tämän sääksiperheen elämä ja tuo koristelu pesällä on aiempina vuosinakin ollut Odinin hoidossa! Kiitos, Annie tuosta kuvasta!\nViesti Kirjoittaja Annie » 18 Elo 2011 00:07\nMyöhäinen iltakaan ei antanut havaintoja Toresta, eikä myöskään EJ:stä.\nOlisiko näissä kuvissa Odin?\nTässä jälkimmäisessä kuvassa sääksi käväisi nopeasti pesällä, kyseli missä kaikki (?) ja lensi pois.\nViesti Kirjoittaja Saru » 18 Elo 2011 09:36\nHuomenta. Tulin pesälle ja kalatoimitus tässä.\nViesti Kirjoittaja Annie » 18 Elo 2011 11:54\nAamupäivää. Siis EJ paikalla, kiitos Saru! Onnellinen kalan saaja ilmeisesti Bynack, vaikka olemus ja käyttäytyminen näyttivät minusta kuin Torelta. Ehkäpä sitten on niin, että jos Tore on eilen lähtenyt muuttomatkalle, ei Bynackin tarvitse enää niin nummi raikuen "pyydystää" pesäkaloja. Ja kai se muutenkin on vähän outo tilanne sille, jos sisko ei enää ole paikalla.\nTuon aamukalan jälkeen on ollut varsin hiljaista ja linnutonta pesäalueella.\nViesti Kirjoittaja Martta » 18 Elo 2011 15:29\nAnnie kirjoitti: Odin 17th August, 16:40 Pm\nHei ja suurkiitos Annielle ja kaikille kuvista ja videoista, olen niitä usein katsellut. Kiitos Annielle ihanan romanttisista kuvatauluistasi: Odinista ja EJ:stä romanttisesti lähekkäin puun oksilla sekä Odinin kukkaterveisistä puolisolleen! Saan kai tallettaa nämä taulukuvat koneelleni muistoksi tästä kesästä? Kiitos kaikille\nPian koittaa aika, jolloin rakkaat sääksemme katoavat pesältä ja puiden oksilta, kun matka etelän maille alkaa. Monesti on huvittanut ja ihastuttanut poikasten ominaispiirteet: Tore kärsivällisesti odottamassa, että Bynack on saanut syödä tarpeekseen kalasta, ja Bynack... no, vähemmän kärsivällisenä ja varsin äänekkäänä ottamassa kalaa emojen jalasta kovan metelin säestyksellä\nViesti Kirjoittaja Annie » 18 Elo 2011 17:44\nKello 13 paikallista aikaa rakas tempperamenttinen Bynackimme tuli pesälle tiedustelemaan, eikö kalaa jo kuulu!\n- Toki kuului. EJ:kö siinä vikkelästi irrottautui kalasta ja poistui.\nJuuri parhaillaan kuuluu kaukaisena, mutta varsin vakuuttavasti sääksen ääni.. Bynack? - eipä nyt muita tule mieleen.\nMartta, vallan mainiosti sopii - löytyy näiltä sivuilta romantiikkaakin, tästä ketjusta mm. Sarulta video!\nViesti Kirjoittaja Annie » 18 Elo 2011 18:02\nKetä onkaan paikalla täällä? Näkyykö toisessa kuvassa kolmas sääksi??\nViesti Kirjoittaja Saru » 18 Elo 2011 19:11\nKiitos Annie kuvista ja pesän tapahtumista. Kolme sääkseä siellä näyttäsi mielestäni kuvassasi olevan. Ketä ovatkaan, EJ ja Bynack on tänään näkynyt pesällä.\nSääksen ääni kuului, mutta nyt on hiljaista. Eiliseltä sääksen pesällä käynnistä klo 20.42 olin tallentanut muutaman kuvan. Kyllä se Odin taisi olla silloin. Vieläköhän näemme pesällä vai jäikö tämä viimeisiksi käynniksi tänä kesänä.\nViesti Kirjoittaja Annie » 18 Elo 2011 23:17\nSaru, kauniisti Odin on siinä kuvissasi pesällä, ja sen näköisenä, että pesintä olisi päättymässä nyt sen kohdalta.. viimeinen kohennus pesälle, vähän sieltä - ja täältä...\nIlta on mennyt lähes kokonaan äänettömästi ja pesä ollut tyhjänä. Eniten ihmetyttää, ettei Bynack ole tullut pesälle iltakalaa pyytämään. Sen on täytynyt saada kalaa jostakin muualta... nyt kaukaa kuuluu voimakkaan linnun ääntä, sääksikö siellä?\n~ sadepisaroiden tippuminen kuuluu mikrofonista.\nViesti Kirjoittaja Saru » 19 Elo 2011 08:29\nYksi poikanen on kovasti kalaa kutsumassa.\nViesti Kirjoittaja Saru » 19 Elo 2011 08:52\nPoikanen poistui puusta ja pesällä kutsui kalaa.\nViesti Kirjoittaja Saru » 19 Elo 2011 08:54\nLensi pesän taaksi ja tässä kuuluu mielestäni toisen sääksen äänikin.


My Life Without Candy: motivointia.\nKertauksen vuoksi totean, että tahdon lopettaa karkinsyönnin tai ainakin vähentää sitä. Motivaattorina tässä toimivat muun muassa kuvottava olo karkinsyönnin jälkeen, masentava tieto itsekurin heikkoudesta sekä halu hillitä ylimääräistä sokereiden ja lisäaineiden saantia. Kun karkinhimo iskee, nämä seikat ovat kuitenkin täysin toissijaisia ja siksi karkiton elämäni on ollut yhtä suurta repsahdusta. Siksi ajattelin nyt muistin virkistykseksi kirjottaa listan asioista, joita sokeri saa aikaan elimistössämme. Listalla ei ole mitään uutta ja ihmeellistä, mutta jospa tämä taas hetkeksi innostaisi vähentämään sokerin syöntiä.\nSokeri on pahasta koska..\n- joidenkin lähteiden mukaan sokeri on suurin syy ihon ennenaikaiseen vanhenemiseen.\n- myös finnien syynä voi olla sokeri.\n- hampaat reikiintyvät helposti.\n- sokeri saa verensokerin epätasapainoon, sillä sokerinsyönti aiheuttaa elimistössä insuliinipiikin.\n- sokerista saa tyhjiä kaloreita, jolloin energiansaanti on liiallista ja kiloja kertyy.\n- sokeri lisää b-vitamiinin tarvetta eli suuria määriä sokeria syövillä voi olal b-vitamiinin puutos.\n- sokerin liikakäyttö vaikuttaa haitallisesti aivojen välittäjäaineisiin. Ärtyisyys, ylivilkkaus ja stressaantuneisuus voivat johtua sokerinsyönnistä.\n- verisuonet kalkkeutuvat -> sydän- ja verisuonitautien riski kohoaa. Ettekö usko? Kas näin: sokeri hajoaa elimistössä fruktoosiksi ja glukoosiksi. Fruktoosi lisää triglyseridien ja LDL-kolesterolin tuotantoa.\n- sokeri on karsinogeeni sillä syöpäsolut tarvitsevat glukoosia ravinnokseen.\n- sokeri heikentää vastustuskykyä, sillä se tukahduttaa kasvuhormonin eritystä.\n- vireystilaa säätelevien hormonien tuotanto heikkenee, kun veren sokeripitoisuus muuttuu sokerinsyönnin seurauksena. Siksi siis pian karkkipussin syömisen jälkeen iskee väsymys.\nSokeri ei siis todellakaan ole elimistömme ystävä. Näistä sokerin haitoista huolimatta en ole valmis luopumaan sokerista täysin, saatika sitten myös hiilihydraateista. Olen "perusruokavalion" kannattaja: elimistömme tarvitsee rasvaa, proteiinia, hiilihydraatteja.. Mutta kaikkea kohtuudella. Jostain poimin kuitenkin tällaisen lauseen: "Sokerille pahasti addiktoituneella ihmisellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin lopettaa sokerin syönti kaikissa muodoissaan kokonaan." Höh! Inhaa, jos en pääse karkkiaddiktiostani eroon luopumatta sokerista ja hiilihydraateista kokonaan. Yritän silti, en aio lannistua.\nTein myös Leipätiedotuksen Sokeritestin. Tein testin kuvitteellisen herkuttelupäivän perusteella: aamupalaksi puuroa, välipalaksi myslipatukka ja smoothie, jossa on tölkkihedelmiä (sokeriliemessä). Lounaan höysteeksi pikkuisen ketsuppia ja jälkkäriksi pannukakkua. Illalla 400g irtokarkkeja ja puolen litran siideri. Sokeripaloja 155,5. HUPS! Tulos oli tällainen: "Yli 34 palaa. TÄYS HUTI! Sokerinsaantisi ylittää kaikki sallitut rajat. Ei mikään ihme, jos olo on äkäinen, väsyttää etkä muutenkaan ole ihan vedossa. Missään nimessä et voi jatkaa näin! Päätä itsellesi erillinen herkuttelupäivä ja syö kunnon aterioita. Välipaloiksi kannattaa syödä esimerkiksi leipää, hedelmiä ja vähäsokerisia ja -rasvaisia maitotuotteita. Huomaat eron varmasti!" Alle 22 palaa päivässä on suositeltava määrä. Söin siis kuvitteellisena päivänä koko viikon sokeripalat. Olen sanaton.\nps. Mitä tykkäätte blogin uudistuneesta ulkoasusta?\nLähettänyt S. klo 13.29\nTunnisteet: elämäntapamuutos, keinot, paha sokeri


reaktiovärjäys – Puolaten ja höyläten\n16.8.2017 16.8.2017 loukoleYleinen\nTeksti ja kuvat Elli Miettinen (kirjoittaja osallistui kevään 2017 kantoliinakurssille)\nSain loppuvuodesta vinkin työväenopiston kurssista käsinkudottu kantoliina ja lmoittaudun innolla mukaan. Lähes puolen vuoden odotus tuntui pitkältä, joten aloin jo etukäteen lueskella aiheesta ja miettiä mahdollisia materiaaleja ja värejä. Aikani ihailtuani käsinvärjättyjä lankoja päätin odotellessa kokeilla lankojen värjäystä itsekin. Tilasin valkoista silkkivillalankaa ja värejä ja jonkun aikaa testailtuani ja sekoteltuani värejä uskalsin värjätä vyyhdit. Värjääminen oli kohtuullisen helppoa ja väreistä tuli mieleiset. Toisen kurssilaisen kanssa vaihdoimme myös etukäteen ideoita parityönä tehtävän kantoliinan loimien väreistä ja kudontakuvioista ja saimme etukäteen päätettyä alustavan suunnitelman molempiin.\nKurssin vihdoin keväällä alkaessa pääsimme tutustumaan muihin kurssilaisiin ja kudonnan teoriaan tunneilla Tapiolan kudonta-asemalla. Digiaika on ulottunut perinteiselle käsityöalalle ja liinojen värejä ja kudontakuviota pääsimme suunnittelemaan myös tietokoneella. Ohjelmasta oli paljon apua lankojen määrän laskemisessa ja monessa muussa yksityiskohdassa ja lisäksi sai paremman käsityksen siitä miltä liina oikeasti tulisi näyttämään. Iltapuhteena pääsi myös puolaamaan kudelankoja valmiiksi.\nKuukauden teoriaopintojen jälkeen päästiin tositoimiin, loimilangat olivat saapuneet ja pääsimme luomaan lomia suurille luomapuille. Oli jännittävää nähdä vihdoin konkrettisesti miltä paperilla ja tietokoneella tehdyt värisuunnitelmat näyttivät luonnossa. Neljätoista metriä lankaa kieputettuna lähes yhdeksänsataa kertaa ei syntynyt ihan yhdessä illassa, mutta toisena iltana saimme kuitenkin loimen luotua valmiiksi.\nSeuraava vaihe oli loimen tukille veto ja niisintä, jossa samat 900 lankaa pujotettiin pienten lankasilmukoiden läpi. Tämä vaihe vaati kärsivällisyyttä ja otti hartioihin. Tarkastusten jälkeen korjattiin pari virhettä ja yksi jäi silti valmiiseen työhönkin, mutta onneksi ei aiheuttanut isoa kauneusvirhettä. Kankaanrakennuksen lopuksi ryömittiin kangaspuiden alle sitomaan polkusia niisivarsiin ja välittäjiin. Kangaspuiden toimintaperiaate alkoi pikkuhiljaa valjeta kun näki konkreettisesti miten eri osaset liikkuivat. Mutta sen verran monimutkainen viritelmä oli, että opittavaa jäi vielä reilusti ja rakentamisessa luotettiin oppimateriaaliin ja opettajan apuun. Kun kaikki 900 lankaa oli vielä vedetty pirran ohuiden rakojen läpi ja alkusolmut tehty niin vihdoin päästiin kutomaan!\nKaikesta etukäteissuunnittelusta huolimatta oli aika yllätys minkä näköistä kangasta puille alkoi syntymään. Käsinvärjätyn kudelangan värien asettuminen kankaassa ja kudontakuvion muodostuminen olivat aika erilaisia kuin mitä oli etukäteen kuvitellut ja oli jännittävää nähdä miten kuvio vihdoin alkoi muodostua. Muutaman kerran piti tehdä pieniä säätötoiminpiteitä polkusiin, että viriö aukesi paremmin ja välillä puolat vähän temppuilivat, mutta työ eteni silti yllättävän nopeasti ja kutominen oli kivaa ja palkitsevaa puuhaa, missä näkee heti työnsä jäljen. Olin valinnut melko paksun kudelangan saadakseni tukevan kantoliinan ja niinpä langan menekki pääsikin yllättämään ja kudelanka loppuikin odotettua nopemmin ja liinasta tuli lyhyempi kuin olin ajatellut. Onneksi se ei kuitenkaan jäänyt liian lyhyeksi ja kantoliinoja voi käyttää monessa pituudessa erilaisissa sidonnoissa. Liinasta tuli hyvä tukeva reppuliina, joka tuntuu mukavan kuohkealta ja pehmoiselta hartioilla kannettaessa.\nParini sai myös oman liinansa kudottua yllättävän nopeasti, joten koska loimilankaa oli vielä jäljellä, kudoin vielä toisenkin kankaan eri väreissä ja hieman eri poljentakuviolla. Oli hauska nähdä miten samalla niisinnällä sai erilaista kuviota poljentaa muuttamalla. Toisesta lyhyemmästä pätkästä syntyi kantoreppu, sekä mm. rannekoru ja käsilaukun koriste ja jäi vielä jäljelle muihinkin askarteluprojekteihin.\nKurssi oli hieno ja opettavainen kokemus, josta lopputuloksena tuli hieno käyttöesine sekä syvä arvostus käsityöläisiä ja kutojia kohtaan kun oppi miten paljon työtä vaatii kankaan rakentaminen ja kutominen.\nNyt syksyllä Tapiolan kudonta-asemalla järjestetään samanlainen kantoliinakurssi (E171886 Käsinkudottu kantoliina). Tai jos haluat itse värjätä esimerkiksi kudonnassa käyttämiäsi lankoja, tule reaktiovärjäyksen kurssille (E171851 Reaktiovärjäys, taso I-II).\nEspoon työväenopiston kudonta-asemilla järjestetään myös muita kudonnan kursseja. Tutustu tarjontaan tarkemmin https://ilmonet.fi/#fi/search/com=5/cgt=694 ja ilmoittaudu mukaan. Kudonta-asemilla voit kutoa myös valmiisiin yhteisloimiin, esimerkiksi Tapiolassa on kudottavissa myös kantoliinan yhteisloimi.\nkangaspuut, kantoliina, kantoliinakurssi, kudonta, reaktiovärjäys, Tapiolan kudonta-asema


matkaunelmia - Matkaunelmia matkaunelmia - Matkaunelmia\nNyt vuorossa Kandy, johon saavuttiin Ellasta 6,5 h junamatkan jälkeen. Hotellin olimme varanneet lähelle Kandyn keskustaa, näin ollen juna-asemakaan eli ollut hotellista kovin kaukana. Hotellimme oli OZO Kandy, jossa yövyttiin 2 yötä. Meillä oli…\nUdawalawen jälkeen matka jatkui Ellaan, joka sijaitsee keskellä Sri Lankan saarta reilun kilometrin korkeudessa. Rakastan rantoja, mutta yhtä paljon rakastan myös vuoristoa. Ella teki kyllä uskomattoman vaikutuksen vuoristomaisemilla ja äärettömällä vehreydellä. Moni matkailija tulee…\nTangallen jälkeen vuorossa oli Udawalawe National Park. Kun suunniteltiin Sri Lankan matkaa, silloin oli selvää, että safarille haluttiin päästä. Luin eri vaihtoehdoista ja ihmisten hyvien kokemusten vuoksi valintamme oli Udawalawe National Park. Yala National…\nHikkaduwa jäi taakse ja seuraavaksi siirryttiin Tangallen lähelle olevaan hotelliin, jossa oli tarkoitus viipyä 4 yötä. Kun käännyttiin isommalta tieltä pois, tajuttiin, että meidän Tangallen hotelli sijaitsee aivan luonnon keskellä. Puissa näkyi apinoita ja…\nEnsimmäinen kohde, johon siirryttiin maahan saapumisen jälkeen oli Hikkaduwa. Hikkaduwa valikoitui ensimmäiseksi kohteeksi, koska matka Negombosta on kohtuullinen ja Hikkaduwa lähellä on myös Gallen vanhakaupunki, jossa haluttiin vierailla. Saavuttiin Sri Lankaan keskiyön jälkeen ja…\nOllaan palattu mieheni kanssa kahden viikon omatoimiselta Sri Lankan kiertomatkalta. Matka kaukomaille 2 vuoden tauon jälkeen oli niin ihana ja olen tästä niin fiiliksissä. Ajattelin tässä kertoa ensiksi Sri Lankan maahantulosäännöt rokotettujen näkökulmasta. Sri…\nVuosia olen katsonut Instagramista kuvia kauniista Hallstattista. Olen miettinyt, että joskus tämä paikka pitää nähdä omin silmin. Nyt kesän roadtripillä tämä valikoitui ensimmäiseksi kohteeksi. Jos yhdellä lauseella pitäisi kuvata Hallstattia, se olisi kutakuinkin näin:…


Palvelinhuoneen, palvelimen, tietokoneen ja PC:n äänieristys\nIT-käyttö ilman melua\nTietokoneiden, PC:n ja palvelinhuoneen äänenvaimennus\nTästä saat lukea lisää tietokoneiden, PC:n ja palvelinhuoneen äänieristyksestä.\nMonipuolisesti käytettävissä, esim. koneiden suojaverhouksissa, moottoreissa, elektronisissa laitteissa, kompresso...\nsisältää. 16% ALV\nJoustavasti käytettävissä teknisillä sovellusalueilla, esim. kori- ja ajoneuvovalmis...\nSuorakulmainen levy (100 cm x 50 cm), yhtenäinen, huokoinen nuppuprofiilinen pinta\nAinutlaatuinen kuuman- ja liekinkestävyys palosuojaluokan DIN 4102 B1 mukaan (paitsi raskasmattolaminoinnis...\nErikoisvalmisteinen duromeeri-akustiikkavaahtomuovi, jossa sileä pinta\nSuorakulmainen levy (100 cm x 50 cm), yhtenäinen huokoinen pinta\nAinutlaatuinen kuuman- ja liekinkestävyys standardin DIN4102 B1 mukaan (paitsi raskasmattolaminoinnissa)\nSileä. Ja hyvä.\nKäyttö äänieristykseen, esim. koneenrakennuksen, ajoneuvovalmistuksen tai koneiden kotelointien alueella\nSuorakulmainen levy (100 cm x 50 cm), yhtenäinen, huokoinen kennoprofiilinen pinta\nAinutlaatuinen kuuman- ja liekinkestävyys palosuojaluokan DIN 4102 B1 mukaan (paits...\nRakenteella ääntä vastaan\nTehokas kennorakenteinen akustiikkalevy, jossa tukeva pohjapaksuus\nSuorakulmainen levy (100 cm x 50 cm), kennoprofiili\nSaatavissa antrasiitin värisenä\nJoustavasti käytettävissä, esim. koneiden suojaverhouksissa, palvelinkaapeissa, konetiloissa, palvelin...\nPalvelimen, tietokoneen tai PC:n äänenvaimennus\nMiksi tietokoneet ja palvelimet ovat usein niin kovaäänisiä?\nTietokoneet, PC:t ja palvelimet saavat nopeasti aikaan todellisia ihmeitä. Muutamassa sekunnissa ne selviävät monimutkaisista kysymyksistä ja laskutehtävistä. Käynnissä olevat laitteet voivat tällöin täydessä kuormituksessa saavuttaa nopeasti jopa 100 °C lämpötilan. Näin syntyvien vaarojen vähentämiseksi ja kuumiksi käyneiden kiintolevyjen ja prosessorien jäähdyttämiseksi tarvitaan tehokkaita tuulettimia ja jäähdyttimiä. Näin komponenttien haittapuoli: Ne saavat usein aikaan häiritseviä ääniä. Tuulettimet panevat laitteiden kevyet pelti- ja muovikotelot värähtelemään, joka tiedostetaan epämiellyttävänä tärinänä tai hurinana. Yhdessä prosessorien, kiintolevyjen ja levyasemien tyypillisen raksutuksen kanssa syntyy melua.\nMurinaa, kohinaa, surinaa: Tuulettimet, levyasemat, prosessorit ja kiintolevyt aiheuttavat melua tietokoneissa ja palvelimissa. Jälkikäteen palvelinhuoneeseen tehtävä äänieristys tuo hiljaisuutta työympäristöön.\nJälkikaiunta ja huono akustiikka palvelinhuoneessa\nPalvelintiloissa tyypillisesti käytetyt kovat materiaalit, kuten kivi, lasi tai metalli, vahvistavat usein vielä entisestään laitteiden käyttöääniä. Ne heijastavat tuulettimien ja prosessorien ääntä. Ilman eristystä äänet korostuvat ja tuottavat palvelintilaan sellaisen äänenvoimakkuuden, joka voi häiritä työntekoa viereisissä toimistoissa tai muissa tiloissa. Seiniin ja kattoon jälkikäteen tehtävä äänieristys on tällöin ainoa mahdollisuus saada laskettua äänitasoa.\nMiten äänenvaimennus onnistuu palvelintilassa tai tietokoneessa ja PC:ssä?\nPalvelimen ja tietokoneen melun vähentämiseen on kaksi lähestymistapaa. Ensinnäkin koko palvelinhuone voidaan äänieristää. Toinen mahdollisuus on, että yksittäiset tietokoneet eristetään.\nÄänenvaimennus PC:ssä ja tietokoneessa\nAivan samoin kuin lukuisat muut toimistolaitteet myös yksittäinen PC voi myös olla liian äänekäs. Tällöin se voi huonontaa toimiston työilmapiiriä tai kodin viihtyisyyttä. Vanha tuuletin voidaan vaihtaa hiljaisempaan malliin. Mutta myös kotelon äänieristys voi auttaa tässä.\nEsimerkiksi kotelon värähtelyjen vaimentamiseksi kannattaa pellin tai muovin ohutta materiaalia vahvistaa. Tähän soveltuu hyvin ohut ja erittäin joustava tärinänestomattomme. Se voidaan helposti leikata sopivan kokoiseksi ja muotoiseksi. Myös huokoinen ääniabsorbentti voidaan kiinnittää eristeeksi kotelon sisäpuoleen.\nMutta varovaisuutta: Ota tietokoneen äänieristyksessä ehdottomasti huomioon, ettei lämpötila kotelon sisällä saa nousta liikaa! Lämmönkehittyminen on ensinnäkin turvallisuusriski. Toiseksi tuulettimet alkavat silloin pyöriä vieläkin tehokkaammin saadakseen lämpötilan laskemaan. Jälleen syntyy lisää melua. Tällöin eristys on turhaa. Riittävä ilmastointi on varmistettava, jotta koteloon ei patoudu lämpöä. Tämä voidaan saada aikaa esimerkiksi riittävällä etäisyydellä sisäpuolen komponentteihin tai erillisellä tuuletuskanavalla. Yhtenä vaihtoehtona tietokoneen tai PC:n ympärille rakennetaan kotelointi, joka verhotaan äänieristematoilla.\nAbsorbenttien valinnassa on joka tapauksessa otettava huomioon mahdollisesti voimassa olevat palosuojausmääräykset. Tällaisia ovat esim. palosuojaluokka DIN 4102 B1, joka koskee tavallisesti julkisia rakennuksia. Kun kyseessä on paljon lämpöä kehittävät komponentit, on yleisesti suositeltavaa valita äänieristematot, joissa on liekkien etenemistä estäviä ominaisuuksia. Kaikki aixFOAM-ääniabsorbenttien kuumuden- ja liekinkestävyyttä koskevat tiedot löydät aina kyseisiltä tuotesivuilta.\nYksittäiset komponentit, kuten tietokoneen tai PC:n tuuletin , ovat usein vastuussa melusta. Jos niiden tilalle ei voida vaihtaa hiljaisempia osia, on tietokoneen äänieristys hyvä vaihtoehto laskea äänenpainetasoa.\nPalvelinhuoneen äänieristys/ äänenvaimennus\nPalvelinhuoneissa on tavallisesti samalla kertaa useampia tietokoneita ja palvelimia, jotka tuottavat melua ja ovat usein käytössä 24 tuntia. Tällöin koko huoneen äänieristys on järkevää. Jo siksikin, että näin laitteiden ylikuumenemisen vaara on melkein poissuljettu.\nSen välttämiseksi, että ääniaallot osuvat seinään ja välittyvät niin viereisiin tiloihin, kannattaa seiniin kiinnittää ääntä absorboivia äänieristemattoja. Tällöin absorbenttien materiaalipaksuus sovitetaan palvelimen/tietokoneen meluun. Mitä enemmän ääntä laitteista lähtee, sitä suuremmaksi tulee valittujen äänieristemattojen paksuuden olla, jotta äänen absorptio on tehokasta.\nMiksi aixFOAM on paras ratkaisu tietokoneesi tai palvelinhuoneesi äänieristykseen?\nYli 60 vuoden kokemuksen ja akustiikkavaahtojemme jatkuvan optimoinnin ansiosta olemme onnistuneet kehittämään tehokkaita ja joustavia äänenvaimennuselementtejä, jotka soveltuvat ihanteellisesti teknisissä komponenteissa käytettäviksi. Ne vähentävät melua ja ovat saatavissa eri palosuojaluokissa ja eri materiaalipaksuuksina. Valitse suosikkisi useammasta pintalaminoinnista tai profiilista. Erilaisten asennusvaihtoehtojen, kuten kätevän liimapinnan, avulla ääniabsorbentit voidaan helposti kiinnittää paikalleen.\nNyt kun olet harkitsemassa asiaa: Hae sopiva äänenvaimennus tietokoneeseen, PC:hen tai palvelinhuoneeseen!\nValitse nyt tietokoneiden ja palvelinhuoneen aixFOAM-tuotteistamme sopiva äänenvaimennus tai käytä hyväksesi maksutonta neuvontaamme. Akustiikka-alan suunnittelijamme tukevat sinua projekteissasi ja auttavat löytämään parhaan ratkaisun vaatimuksiisi.\nTäältä löydät sopivan äänenvaimennuksen tietokoneeseen, PC:hen tai palvelinhuoneeseen.


Tule ja rentoudu rauhallisella rannalla. "Kaupunki hyväksytty". - Vanhakaupunki\nMajoitustilan nro 194769vb\nTule ja rentoudu rauhallisella rannalla. "Kaupunki hyväksytty".\nVanhakaupunki, Seal Beach, Kalifornia, Yhdysvallat\nHuoneisto, 1 makuuhuone + muut (katso kuvaus), 1 sauna, (nukkuu 4-5\nRanta pyyhkeet, ranta tuolit, aurinkovarjo ja ulkosuihku\nThank you for another 5 - Star review. We are happy you enjoyed your stay and were able to spend some quality time creating fond memories for you and your Grand Children. Let us know early if you want to return.\nSeal Beach on kaunis rauhallinen ranta yhteisö, shoppailu ja maailmanluokan ravintolat kävelyetäisyydellä. Kaupunki on yksi harvoista rauhallinen Southern California rannalla kaupungeissa jäljellä. Kaupunki on keskilännen vieraanvaraisuus Kalifornian rannalla ympäristössä. Lähellä Tyynellämerellä pitää lämpötilan kohtalainen ympäri vuoden. Kaupunki on kompromissi kaikkien sivustojen Orange County sekä jännitystä Los Angeles / Hollywood. Disneyland on 11 mailin päässä. "Surf City" Huntington Beach on noin 3 kilometrin syvyydessä luonnonkaunis Pacific Coast Highway. Catalina Island on 2 tunnin venematkan päässä, pakko nähdä.\nMuita aktiviteettejä: Veneily, Shopping, melonta, koripallokenttä, Mini Golf


Ykköspesikseen noussut HP:n naisjoukkue vahvistuu – Reimari\nTällä ryhmällä HP lähtee ensi kesän ykköspesikseen: pelaajat eturivissä vas. Elina Muurman, Minna Musikka, Veera Toikka, Tytti Bertling, Anniina Marttila ja Sanni Silander sekä takana vas. Emmi Simonen, Eerika Marttila, Riina Hallikainen, Sini Satama, Silja Pakkanen, Taru Toikka, Saara Suomalainen, Jenna Auvinen ja Inka Pietilä. Työesteiden vuoksi kuvasta puuttuu Petra Pakkanen.\nYkköspesikseen noussut Haminan Palloilijain naisjoukkue saa ensi kauden sarjaan kokoon iskukykyisen ryhmän. Joukkueen rungon muodostavat Itä-Länsi -pelaajat Saara Suomalainen ja Inka Pietilä sekä jo pari kautta naisten superpesistä pelannut Emmi Simonen.\nKokeneeseen kaartiin kuuluu myös viimeisimpänä HP:n ryhmään liittynyt Jenna Auvinen, 27, joka on pelannut 115 superpesisottelua Pesä Ysien paidassa.\nMuu ryhmä onkin sitten HP:n oman juniorikoulun kasvattamia pelaaja.\n– Haminan lukiossa opiskeleva Noora Pasi siirtyy ensi kaudeksi naisten superpesikseen nousseen Joensuun Mailan riveihin, mutta on harjoitusvahvuudessamme aina viikot, avaa pelinjohtaja Jussi-Pekka Toikka Noora Pasin tulevaa kautta, johon saattaa kuulua kaksoisedustusoikeus HP:n ryhmään.\n– Nora Lindenin tulevaisuus joukkueessamme on vielä avoin, sillä hän on aloittanut opinnot Joensuussa. Harjoittelun ja pelien sovittamisessa on haasteensa. Nea Forsell jatkaa Pesä Yseissä.\nUutena pelaajana HP:n vahvuuteen liittyy paluumuuttaja Petra Pakkanen, joka pelasi viime kauden ykköspesistä Roihussa.\n– Haminan pesisilmasto veti Petraa takaisin näihin maisemiin, paljastaa Toikka.\nHP:n naisjoukkueen nimilistaan kuuluu nyt 15 pelaajaa.\n– Pelejä kyllä riittää kaikille, sillä yli puolet pelaajistamme pelaa myös B-tyttöjen superpesistä. Nälkää ja intoa ryhmällä on kovaankin harjoitteluun. Määrää ei ehkä ole tarvetta lisätä, laatua kylläkin, arvioi Toikka.\nHP:n naisten kuntovalmentajana jatkaa Reijo Kauppila.\nHP:n 15 pelaajan ryhmä: Jenna Auvinen, Inka Pietilä, Saara Suomalainen, Emmi Simonen, Petra Pakkanen, Silja Pakkanen, Taru Toikka, Elina Muurman, Anniina Marttila, Eerika Marttila, Sini Satama, Sanni Silander, Tytti Bertling, Riina Hallikainen ja Veera Toikka.\nNaisjoukkue hyvässä harjoitteluvauhdissa\nHP:n naisjoukkueella on nyt takana kolme viikkoa yhteisharjoittelua. Sitä edelsi jokaiselle pelaajalle rakennettu omatoiminen harjoitteluohjelma, sillä pelikausi päättyi jo elokuussa.\n– Pelaajien lähtötasot harjoitteluun ovat hyvät. Yli kuukausi mentiin omatoimisesti ja nyt yhä tiiviimmin yhdessä, sanoo HP:n naisjoukkueen kuntovalmentaja Reijo Kauppila.\nHP:n miesten joukkueen kesän 2017 sarjanousuun valmentanut Kauppila sanoo, että pesäpalloilijan kunto tehdään talvella, harjoituskauden on kestettävä 6 – 7 kuukautta.\n– Senvuoksi harjoittelu on aloitettava jo lokakuussa. Monipuolisuus on valttia. Keskiössä ovat nopeus, voima ja kestävyys. Keskivartalon vahvistamiseen paneudumme jokaisessa harjoituksessa, paljastaa Kauppila.\n– Pelikauden aikana palauttavilla ja huoltavilla harjoitteilla on suuri merkitys, eikä levon merkitystä voi vähätellä.\nHP:n naisten joukkue on sekoitus kokemusta ja nuoruutta. Itä-Länsi konkareitten Inka Pietilän ja Saara Suomalaisen takana kasvaa joukko seuran omia lahjakkuuksia, joista nuorimmat käyvät vielä peruskoulun viimeistä luokkaa.\n– Mahdollisimman monipuolista! Ensimmäiset 30 minuuttia on lämmittelyä hermostoja herätellen ja vasta sitten tehoja mukaan.\n– Kun joukkueen urheilullisuus saadaan kuntoon, se edistää myös taitopuolen kehittymistä. Vaikka pesis onkin joukkuelaji, urheilijat ovat kuitenkin aina yksilöitä, sanoo Reijo Kauppila.


Viisi upeaa videopeliä, joissa pääset pelaamaan kasinolla\nViisi videopeliä, joista löytyy kasino\nVideopelit muistuttavat monella tavoin online-kasinoiden pelejä. Erityisesti mobiilipelit ovat toiminnoiltaan kuin kolikkopelejä – molemmissa värikkäät symbolit ja niiden yhdistelmät laukaisevat voitokkaita ketjureaktioita. Moderneissa räiskintäpeleissä on pelaajan tukena puolestaan maksullisia loot-boxeja. Näidensisältöä ei voi tietää etukäteen. Sisältä paljastuu aseita, pelihahmon asuja tai muita pelin kannalta oleellisia tarvikkeita. Pelaajien tähtäimessä ovat luonnollisesti kaikkein arvokkaimmat voitot, joita putoaa harvoin. Kolikkopelit toimivat täysin samoin. Niissä bonuspelit tuovat vaihtelua ja virtuaalivaluutan sijaan voit voittaa oikeaa rahaa. Ei ole lainkaan yllättävää, että kasinot on tuotu moneen videopeliin pelaajia viihdyttämään. Yksinkertaisimmillaan rahapelit ovat lyhyitä alipelejä. Toisissa peleissä, kuten GTA Onlinessa, ne ovat keskeinen osa pelin tarinaa ja tunnelmaa. Keräsimme listaan viisi videopeliä, joissa pääset pelaamaan kasinolla.\nGTA Online on eräs suosituimpia online-monipelejä, jossa kerrallaan voi ottaa yhteen kuusitoista pelaajaa fiktiivisessä Los Santoksessa. Peli pursuaa aktiviteetteja: voit tehdä eri tehtäviä, ajaa kilpaa, pelata deathmatch-otteluita valtavalla asearsenaalilla tai muuten vain hengailla kaupungin vilskeessä. Mielenkiintoisin kohde on Diamond Casino & Resort, joka on täysiverinen kivijalkakasino Vinewood Park Drivella.\nPääset pelaamaan virtuaalisessa pelisalissa pelin sisäisellä rahalla rulettia, blackjackia ja muita suosituimpia kasinopelejä. Kuten JackpotCityn nettikasinolla Suomessa, myös Diamond Casinossa palkitaan aktiivinen pelaaminen. Pelaamalla kasinon antamia tehtäviä voit nousta tasoissa hopeasta aina platinaan saakka. Palkintoina on rahaa, rekvisiittaa ja jopa autoja ja kaikista parhaimmille pelaajille avautuu pääsy hotellin hulppeaan kattohuoneistoon, joka on varustettu kaikilla herkuilla. Jos Grand Theft Auto ei vielä ole tuttu ja toiminta on heiniäsi, on tämä peli lähes pakkohankinta.\nDiamond Casino & Resort -kasinon sisältämät pelit:\nFallout: New Vegas ja sen kasinot\nFallout: New Vegas vie pelaajansa ydinsodan jälkeisiin karuihin maisemiin. Roolipeliä ja toimintaa yhdistävä klassikko antaa mahdollisuuden kehittää omia taitojaan sitä mukaa kuin pelissä etenee. Jo alussa astuu kuvioihin tuuri, sillä silloin arvotaan pelihahmon eri ominaisuuksia ja säädetään taitoja halutunlaiseksi. Mitä onnekkaampi hahmo on, sitä paremmin hän pärjää satunnaisissa tapahtumissa. Onnea myös tarvitaan, sillä New Vegasissa on kuusi pelin sisäistä kasinoa. Nämä eivät kuitenkaan ole kaikkein luotettavimpia, joten pelaajan on syytä pitää silmänsä ja korvansa auki, etteivät hämäräveikot pääse tyhjentämään hänen taskujaan! Tarjolla on blackjack, ruletti ja kolikkopelejä.\nFallout: New Vegas kasinot\nSierra Mader Casino\nRed Dead Redemption – villit pokeripelit\nRed Dead Redemption ja sen jatko-osa ovat Rockstar Gamesin onnistunut näkemys villistä lännestä kaikkine kliseineen. Toiminta on realistista, tarinat yllättävän syvällisiä ja ympäristö sekä ihmiset pelissä muistavat pelaajan käytöksen. Autojen sijaan pääset ratsastamaan hevosella, pelastamaan lännen neitoja hädässä ja tekemään tehtäviä valintasi mukaan joko pahiksena tai hyviksenä.\nVilliin länteen lähdettiin kultaa vuolemaan ja löydetyt rikkaudet pistettiin usein menemään kasinopeleihin saluunoissa, joissa virtasi viina ja joiden pöydillä tanssittiin. Välillä laitettiin ranttaliksi nyrkit ojossa. Red Dead Redemptionissa voit ottaa turvallisesti yhteen kovanaamaisten pelureiden kanssa pokeripöydässä. Älä tee tätä oikeassa elämässä, mutta virtuaalisaluunassa voit yrittää huijata vastustajaa vetämällä niin sanotusti ässän hihasta. Kiinni jäädessäsi on kuitenkin edessä kaksintaistelu, joten mieti siirtosi äärimmäisen tarkkaan. Järkevintä on pelata sääntöjen mukaan, niin pääset peleihin myös takaisin. Pokerivoitot voit laittaa edelleen kiertoon Liar’s Dice noppapelissä.\n2000-luvun taite oli niin sanottujen tycoon-pelien juhlaa. Näissä peleissä pääsee astumaan johtajan suuriin saappaisiin luomaan menestyvää bisnestä esimerkiksi huvipuistossa, junamaailmassa tai eläintarhassa. Annetun budjetin puitteissa pelaaja rakentaa tilat, palkkaa henkilökunnan, valitsee myytävät tuotteet ja palvelut hintoineen sekä huolehtii markkinoinnista. Vuonna 2001 julkaistu Casino Tycoon antaa pelaajalle tukun rahaa, jonka avulla hän sitten pääsee rakentamaan tuotteliasta kasinoa. Tehtävänä on valita kasinopelit, säätää palautusprosentti houkuttelevaksi ja huolehtia tasaisesta kassavirrasta, jotta raha ei lopu kesken.\nMuita kasinoihin sijoittuvia pelejä:\nPersoonallinen tasohyppelypeli Cuphead oli hitti syntyessään. Siinä 20-luvun käsin piirretty Disney-animaatiotyyli yhdistyy moderniin tasohyppelyyn, vaativaan vaikeustasoon ja hauskoihin vihollisiin. Cupheadista löytyy myös kasinopelejä toimintaa säestämään. Mr. King Dice’s Casinon omistaja ei ole ehkä kaikkein luotettavin, mutta pelit ovat hauskoja ja makaaberiin tunnelmaan sopivia. Pääset pelaamaan korttia luurankojen kanssa, pyörittämään ballerinan avustamana rulettia sekä testaamaan taitoasi vihaisilla dominopalikoilla. Kasinon muu viihde koostuu tujuista cocktaileista, sikarinsavusta ja pelimerkeistä, jotka elävät omaa elämäänsä. Cupheadin tasohyppelyn ollessa itsessään jo niin mainiota, kruunaa kasino sen sisällä viime vuosien omaperäisimmän pelin.\nmarraskuu 01 2019\nFestive Indulgence on joulun nettikolikkopeli Miten day trading muistuttaa kasinopelejä?


Tämä artikkeli käsittelee Simpsonien jaksoja. Kauhujen talo on myös elokuva.\nKauhujen talon DVD-julkaisu sisältää neljä Kauhujen talo-jaksoa (5, 6, 12 ja 13).\nKauhujen talo (engl. Treehouse of Horror) on jokavuotinen, halloweenin aikoihin esitettävä kauhuteemainen jaksotyyppi yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Simpsonit. Kauhujen talo -jaksot ovat yleensä tavallisia Simpsonien jaksoja synkempiä, pelottavampia ja väkivaltaisempia, ja niiden tapahtumat ovat usein yliluonnollisia tai muuten sellaisia, että ne eivät soveltuisi normaaleihin jaksoihin; esimerkiksi hahmot saattavat kuolla ilman että se vaikuttaa sarjan jatkumoon. Sarjan 2. tuotantokaudesta lähtien jokaisella tuotantokaudella on ollut aina yksi Kauhujen talo -jakso.\nKauhujen talo -jaksot sisältävät aina kolme itsenäistä tarinaa, jotka ovat teemoiltaan erilaisia. Ne voivat parodioida tunnettuja vanhoja tai uusia kauhuelokuvia kuten Hohto tai Tiedän mitä teit viime kesänä. Myös vanhan tv-sarjan Hämärän rajamailla jaksot ovat innoittaneet useita Kauhujen talo -tarinoita. Joskus aiheet on poimittu kirjallisuudesta, esimerkiksi kaikkein ensimmäisessä Kauhujen talossa oli Simpsonien versio Edgar Allan Poen viktoriaanisesta kauhurunosta ”Korppi”. Suorien parodioiden sijasta osiot voivat perustua yleisemmille kauhukliseille (kummitukset, ihmissudet, vampyyrit, zombit, pahat kaksoisolennot jne.) tai sitten niissä voi olla kokonaan omaperäinen idea. Lisäksi huomattava osuus varsinkin uudemmista Kauhujen talo -jaksojen tarinoista parodioi enemmän tieteis- ja jännityselokuvia kuin perinteistä kauhugenreä.\nVarhaisemmissa Kauhujen talo -jaksoissa on mukana osioita yhdistävä kehystarina. Nimi Treehouse of Horror (kirjaimellisesti ”Kauhujen puumaja”) viittaa kaikkein ensimmäisen jakson kehystarinaan, jossa Bart ja Lisa kertoivat kauhutarinoita pihansa puumajassa. Kehystarinan sijasta osioiden välissä voi olla lyhyitä juonto-osuuksia, joissa hahmot esittelevät kunkin tarinan. Ensimmäiset Kauhujen talot myös alkoivat ylimääräisellä kohtauksella, jossa Marge varoittaa katsojia edessä olevan jakson pelottavuudesta.\nKauhujen talo -jaksoissa on joitakin toistuvia vakiovitsejä. Esimerkiksi avaruusolennot Kang ja Kodos esiintyvät jokaisessa Kauhujen talo -jaksossa, eivätkä juuri koskaan missään muissa jaksoissa. Sarjan alkutunnus on näissä jaksoissa yleensä tavallisesta poikkeava ja kauhuteemaan sopiva; ensimmäisissä Kauhujen taloissa se käsitti aina näkymän Springfieldin hautausmaalta ja lähikuvia hautakivien huvittavista teksteistä. Lisäksi Kauhujen talo -jaksoissa lopputekstit sisältävät väännöksiä sarjan tekijöiden nimistä, ne on kirjoitettu vihreällä fontilla normaalin keltaisen sijasta ja niiden aikana tunnusmusiikki kuullaan "aavemaisena" versiona.\nKauhujen talo -jaksoilla ei ole erillisiä nimiä, vaan ne on pelkästään numeroitu. Englanninkielisissä jaksonimissä käytetään roomalaisia ja suomenkielisissä tavallisia numeroita. Tuotantokausilla 2.–4. nimien suomennokset eivät vielä vastanneet tätä kaavaa vaan jokaisella jaksolla oli itsenäinen suomenkielinen nimi. Vanhempien Kauhujen talo -jaksojen alussa (aina ”Kauhujen talo, osa 12:een” asti) lukee englanninkielinen teksti The Simpsons Halloween Special, mutta se ei koskaan ole ollut yhdenkään jakson virallinen esitysnimi. Yhdysvalloissa Kauhujen talo -jaksojen ensi-illat ajoitetaan aina mahdollisimman lähelle halloweenia eli loka–marraskuun vaihteeseen. Suomessa näin ei ole pääasiassa tehty, mutta sattumalta neljäs Kauhujen talo osui ensiesitykseltään Suomessakin halloweenin tienoille, 5. marraskuuta 1994. Kauhujen talo -jaksoilla on yleensä tavallista korkeampi ikäraja.lähde?\n27. kauden jakso ”Hirveä halloween” on toistaiseksi ainoa Simpsonien halloween-aiheinen jakso, joka ei ole Kauhujen talo -jakso.\nKoko Simpsonin perhe on tapettu Kauhujen talo -jaksoissa useasti. Homer on kuollut useimmin, yhteensä 28 kertaa.\nJaksot/osiot[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKauhujuttu (Treehouse of Horror)\nPainajaisia (Treehouse of Horror II)\nKauhujen talo, osa 3 / Kauhuja kerrassaan (Treehouse of Horror III) (esitettiin MTV3:lla 23. syyskuuta 2006 nimellä Kauhuja kerrakseen)\nKauhujen talo, osa 8 (Treehouse of Horror VIII)\nKauhujen talo, osa 10 (Treehouse of Horror X)\nKauhujen talo, osa 13 (Treehouse of Horror XIII)\nKauhujen talo, osa 14 (Treehouse of Horror XIV)\nKauhujen talo, osa 15 (Treehouse of Horror XV)\nKauhujen talo, osa 16 (Treehouse of Horror XVI)\nKauhujen talo, osa 17 (Treehouse of Horror XVII)\nKauhujen talo, osa 18 (Treehouse of Horror XVIII)\nKauhujen talo, osa 19 (Treehouse of Horror XIX)\nKauhujen talo, osa 20 (Treehouse of Horror XX)\nKauhujen talo, osa 21 (Treehouse of Horror XXI)\nKauhujen talo, osa 22 (Treehouse of Horror XXII)\nKauhujen talo, osa 24 (Treehouse of Horror XXIV)\nKauhujen talo, osa 25 (Treehouse of Horror XXV)\nKauhujen talo, osa 26 (Treehouse of Horror XXVI)\nKauhujen talo, osa 27 (Treehouse of Horror XXVII)\nKauhujen talo, osa 28 (Treehouse of Horror XXVIII)\nKauhujen talo, osa 29 (Treehouse of Horror XXIX)\nKauhujen talo, osa 30 (Treehouse of Horror XXX)\nKauhujen talo, osa 31 (Treehouse of Horror XXXI)\nKauhujen talo, osa 32 (Treehouse of Horror XXXII)\n↑ Which Simpson Has Died The Most Often In The ‘Treehouse Of Horror’ Episodes? Uproxx 23.10.2017.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kauhujen_talo&oldid=20179890”\nSivua on viimeksi muutettu 19. joulukuuta 2021 kello 15.08.


E:Vai onko kumpikaan, mini tai perus edes rajoittamattomia? Oonko ihan hakoteillä\nJos osaat käyttää Sauniksen vähennyslaskukonetta.\nOta Galaxy S kaveriksi? 19e/kk puhelin + netti rajoittamattomalla nopeudella saunikselta. Luurinhan voit vaikka myydä... Tuohon vielä alleeuronpäivät niin on kohtuu hyvä systeemi.\nPS. Käsittääkseni SaunaSMS-sovelluksella (androidille) voi lähettää 20 ilmaista tekstaria / kk.\nTosin on minulla käytössäkin Academica ja olen ollut tyytyväinen.\nEn nyt muita syitä keksi...\nPC:llä oma netti, joten sitä ei tarvi murehtia, pitää laskea budjetti tarkalleen, että näkee kuinka paljon pystyis joustamaan, ainahan se nopeampi on mukavampi


Tanssijoiden musiikkitieto - Rytmi\nRytmi, rytmitaju ja rytmin tunnistaminen\n"Rytmiä on vaikea opettaa, sen voi vain vapauttaa. Rytmi on elämää. Rytmi on aktiivista ja se on kielen, musiikin ja liikkeen yhteistä energiaa."\nRytmin tunnistaminen musiikista\nSyke on tasaisin väliajoin toistuva tapahtuma. Esim. sydämen pulssi ja metronomin tikitys.\nMusiikin perussykkeeksi voimme kutsua sitä tasaista pulssia, jota tekee mieli naputtaa, taputtaa tai hytkyä musiikkia kuunnellessa, tuottaessa tai ajatellessa. Perussykkeiden iskujen tiheyksissä, tempoissa, on kappaleiden välisiä eroja, mutta jos musiikissa ylipäätään on pulssi, se on pääsääntöisesti tasainen. Pientä tempon elämistä (agogiikkaa) voi kuitenkin tapahtua.\nKappaleen perussyke muodostaa rytmisen hierarkian alimman tason, jonka varaan muut kappaleen rytmiset tasot rakentuvat. Syke jatkuu soittajan ja kuulijan mielessä myös tauon aikana. Musiikin syke ei ole puhtaasti fysikaallinen ilmiö vaan osittain ihmismielen tuote.\nSykkeestä voi laskea sykkeen tiheyden. Musiikissa tätä tiheyttä sanotaan kappaleen tempoksi.\nMusiikkikappaleen sykettä voitaisiin kutsua kappaleen perussykkeeksi.\nMusiikissa perussykkeen yksikkö on isku.\nRytmi = Ajassa säännöllisesti toistuva tapahtuma tai sarja.\nRytmi voi olla tiukan säännöllistä (syklistä, metristä) tai epäsäännöllistä (asyklistä).\nRytmi liittyy ihmisen elämään joka päivä. Rytmiä löytyy työnteosta, kävelystä, tanssista, hengityksestä ja musiikista.\nLuonnossa on paljon rytmiä. Esimerkiksi vuodenajat seuraavat tiettyä säännönmukaista rytmiä. Kerronnassa (esim. kirja tai elokuva) on myös oma rytminsä.\nSeura- ja kilpatanssissa musiikin rytmillä tarkoitetaan yleensä säännöllistä (syklistä, metristä) rytmiä, jota sanotaan kappaleen perusrytmiksi.\nSyke on musiikin perusta, mutta monotoninen syke ei houkuttele esim. tanssimaan. Tarvitaan painollisten ja painottomien iskujen vaihtelua.\nVahvojen ja heikkojen iskujen muodostama kuviota ja sen säännöllistä toistumista kutsutaan musiikin perusrytmiksi (metriksi). Perusrytmi on pelkistetty kaava kappaleen rytmistä\nKaksijakoisessa musiikin perusrytmin kuvio on kahden iskun mittainen\n1. isku painollinen, 2. isku painoton [kuva] [ääni]\nNelijakoisen musiikin perusrytmin kuvio on neljän iskun mittainen:\n1. isku painollinen, 2. isku painoton, 3. isku osapainollinen. 4. isku painoton [kuva] [ääni]\nKolmijakoisen musiikin perusrytmin kuvio on kolmen iskun mittainen:\n1. isku painollinen, 2. ja 3. isku painoton [kuva] [ääni]\nMusiikin perusrytmin yksikkö on tahti .\nPerusrytmi = tahtilaji\nLuonteenomainen rytmi, eli musiikin lajille luonteenomaiset rytmitykset eivät kuulu perusrytmiin.\nRytmistä puhuttaessa käytetään joskus myös termiä metri. Metrillä tarkoitetaan tahtia ja metrisellä rytmillä tahtilajia, eli vahvojen ja heikkojen iskujen säännöllisistä kuvioista muodostuvaa musiikin perusrytmiä.\nRytmitaju tarkoittaa rytmin hahmotuskykyä, eli rytmin hahmottamista esimerkiksi musiikista. Useimmiten rytmitajuun sisällytetään myös kyky liikkua musiikin rytmiin, mutta tällä sivulla rytmitajua ja liikerytmikykyä käsitellään erillisinä kykyominaisuuksina.\nRytmitaju on yksi musikaalisuuden osa-alue. Musikaalisuuden fysiologista mekanismia ei ole vielä kyetty selittämään. On kuitenkin todennäköistä, että musiikillinen lahjakkuus perustuu joukkoon erilaisia havaintojärjestelmään ja muistiin liittyviä kykyominaisuuksia, joiden määrää säätelevät yksilön sisäiset geneettiset taipumukset. Musiikin rakenteen havaintotarkkuus voitaneen tulkita osittain opituksi, osittain geneettisesti perityksi kyvyksi käsitellä ja hahmottaa ääni-informaatiota. Musikaaliset kyvyt ovat siis eriasteisia, ihmisen kuulojärjestelmään ja tietoiseen tajuntaan liittyviä, kehittyviä kykyominaisuuksia.\nRytmitaju on siis kyky samaan tapaan kuin vaikkapa matemaattiset, kielelliset tai taiteelliset kyvyt. Toisilla kyky on vahvempi kuin toisilla, mutta paneutumalla asiaan ja harjoittelemalla jokainen voi kehittää kykyjään.\nSeura- ja kilpatanssissa rytmitajulla tarkoitetaan yleensä kappaleen perusrytmin ja karaktäärisen rytmin hahmottamista ja kykenevyyttä liikkua suhteessa siihen.\nAlle vuoden ikäisten vauvojen parissa tehtyjen tutkimusten mukaan musiikilliset kyvyt ovat ainakin osittain synnynnäisiä. Vauvojen rytmitajua voidaan mitata heidän aivotoiminnastaan. Aivosähkökäyrästä voi nähdä, että vauvat sekä seuraavat kuulemaansa rytmiä että yllättyvät, kun musiikki yhtäkkiä vaimenee.\nMusiikilliset kyvyt, (kuten kahden erikorkuisen äänen erottelukyky, sävelmuisti, sointujen erottelukyky tai rytmin erottelukyky), ovat lapsella voimakkaassa kehitysvaiheessa aina noin kaksitoistavuotiaaksi asti.\nViiden vuoden ikä näyttäisi olevan tärkeä rytmin omaksumisessa. Tällöin lasten rytmikäytös alkaa muistuttaa kulttuurissa vakiintuneita muotoja. Perusrytmiikan omaksuminen, eli tasa- ja kolmijakoisen erottaminen toisistaan, on yksi tärkeä vaihe rytmisessä kehityksessä.\nToinen herkkyyskausi on 9-11-vuotiaana, jolloin olisi mielekästä antaa mahdollisimman paljon harjoitusta eri rytmeistä ja tempoista.\nTermeillä rytmikyky, rytmityskyky ja liikerytmitaju tarkoittetaan suurin piirtein samaa asiaa.\nJokaisessa liikkeessä on jonkinlainen rytmi. Rytmikyky liittyy liikkeen ajoittamiseen.\nKoordinointikyky ja liikerytmitaju liittyvät läheisesti toisiinsa. Yksilöllä voi olla hyvä rytmitaju, mutta koordinoinnin heikkouden takia hän ei saa sitä ilmi liikkeissään. Koordinointikyky on kykyä tuottaa ajan-, tilan- ja voimankäytöltään kulloinkin tarkoituksenmukaisin liike ja jäsentää nämä liiketekijät harmoniseksi kokonaisuudeksi.\nRytmikyky tarkoittaa kykyä löytää liikkeiden tarkoituksenmukainen rytmi, kykyä ajoittaa liikkeet ja liikkuminen. Musiikin mukaan tanssiminen tai luisteluhiihdon rytmin löytäminen edellyttävät rytmikykyä. Rytmi on mukana kaikessa liikkumisessa, esimerkiksi kävelyssä, joten täysin rytmikyvytöntä ihmistä ei ole olemassa.\nRytmikykyä voi heikentää "ylitreenattu" keho, yliaktiivinen lihaksisto, kestojännitys, nivelten jäykkyys ja lihaksiston elastisuuden puute, alentunut lihasjänteys sekä psyykkinen jännitys (esim. pelko ja liikunnallinen alemmuuden ja epävarmuuden tunne).\nTanssissa rytmissä pysymisen helppous tai vaikeus riippuu osin siitä, kuinka paljon huomiota tanssijan täytyy kiinnittää liikkeisiin. Kun liikkeet alkavat sujua rutiinilla, osa tanssijan mentaalisesta kapasiteetista vapautuu ja on tarvittaessa käytettävissä rytmin seuraamiseen.\nMusiikin rytmissä tanssiminen edellyttää sekä rytmitajua että rytmikykyä; taitoa yhdistää oma liike siihen mitä kuulee. Musiikin ja liikkeen yhdistämistaito on kykyä hahmottaa musiikin peruselementtejä, kykyä liikkua musiikin mukaan, rytmittää liikettä ja ohjata liikettä musiikkiin ohjeita ennakoiden. Tämä taito on edellytys sujuvalle tanssimiselle.\nParitanssissa rytmiin tanssimisella tarkoitetaan yleensä tanssimista suhteessa kappaleen perusrytmiin ja luonteenomaiseen rytmiin.\nNelijakoiseen musiikkiin tanssittavissa lavatanssilajeissa*:\n- nop-nop-askelpari kestää yhteensä kaksi iskua ja osuu tahdin 1-2- tai 2-3-iskuille\n- hidas askel kestää kaksi iskua ja alkaa tahdin 1- tai 3-iskulta\n- tuplahidas kestää 4 iskua, alkaen myöskin tahdin 1- tai 3-iskulta.\n(*Poikkeuksena cha-cha, jonka "nop-nop"-askeleet osuvatkin iskuille 2-3, sekä kilparytmityksinen rumba, jossa "hidas" askel osuu iskuille 4-1, ja nop-nop-askelpari iskuille 2-3).\nTämän raamin sisällä erilaiset rytmileikittelyt (rytmityksen viivästykset ja kiihdytykset) ovat tanssissa mahdollisia ilman vaaraa musiikin perusrytmin kadottamisesta tai välirytmiin putoamisesta. Askelta voi viivyttää n. puolen iskun verran, mutta yleensä askellusta ei kiihdytetä niin paljon, että askel osuisi maahan ennen iskua.\nVälirytmiin tanssiminen tarkoitaa sitä, että em. elementit alkavatkin perusrytmin heikoilta, tahdin 2- tai 4-iskuilta.\nTanssiurheilun kilpailusäännöissä musiikin rytmissä tanssiminen ja perusrytmin noudattaminen on erikseen määritelty. Musiikin rytmissä tanssiminen tarkoittaa askelluksen osalta painonsiirtojen tapahtumista samanaikaisesti musiikin iskujen kanssa. Perusrytmin noudattamisella tarkoitetaan kyseiseen tanssiin kuuluvien askelten suorittamista oikeilla iskuilla ja niin että ne ovat oikean kestoisia (esim. hitaat ja nopeat askeleet) ja kestoltaan oikeassa suhteessa keskenään (esim. jiven chassén 3/4+1/4+1-jako).\nSävelteosten muodon ymmärtäminen perustuu siihen, että tietyt musiikilliset ilmiöt seuraavat toisiaan sellaisella tavalla, jonka kuulija pystyy muistinsa avulla hahmottamaan.\nMusiikin perusrytmi hahmotetaan perussykkeestä ja tanssien askelrytmitykset tanssitaan suhteessa perusrytmiin.\nRytmin hahmotuksen vaiheet:\n1. Ensimmäiseksi kappaleesta kannattaa pyrkiä hahmottamaan sen perussyke\nMusiikin perussykkeeksi kutsutaan sitä tasaista pulssia, jota tekee mieli naputtaa tai hytkyä musiikkia kuunnellessa\nMusiikissa on paljon kaikenlaisia ääniä, joista läheskään kaikki eivät osu perussykkeelle\nKappaleessa on yleensä perussykettä pienempiä rytmisiä elementtejä, mutta korva ei koe niitä perussykkeeksi joko siksi, että ne ovat liian tiheässä tai siksi, että ne eivät ole tarpeeksi säännöllisiä\nPerussyke kulkee suurin piirtein saman tempoisena läpi koko kappaleen\nPerussykkeen yhtä sykähdystä sanotaan iskuksi\nLue perussykkeestä tarkemmin tältä sivulta kohdasta Syke\n2. Kun perussyke on löytynyt, olisi hahmotettava kappalesta sen perusrytmi , eli millainen painollisten ja painottomien iskujen vuorottelu perussykkeessä on:\nonko musiikki tasajakoista, eli joka toinen isku on painotettu, vai onko musiikki kolmijakoista, eli joka kolmas isku on painotettu.\nPainollisen ja painottoman iskun voi erottaa esim. siitä, että painolliset iskut soitetaan keskimäärin matalaäänisemmillä rytmi-instumenteilla kuin painottomat iskut\nToisissa kappaleissa tämä kuuluu selvemmin kuin toisissa. Esim. valssi- ja foksimusiikissa tämä toteutuu selvimmin. Foksimusiikkia voidaan siis kuvailla esim. hokemalla "bum-tsi-bum-tsi..." (tasajakoinen) ja valssia hokemalla "bum-tsi-tsi-bum-tsi-tsi" (kolmijakoinen).\nPainollista iskua ei välttämättä aina soiteta voimakkaimmin. Joissain tanssimusiikin lajeissa korostetaan vahvasti painottomia iskuja (esim. nelijakoisessa siis 2. ja 4. iskua), mutta tämä korostus tapahtuu yleensä aina jollain korkeaäänisemmällä instrumentilla -> "tsi".\nLue perusrytmistä lisää tältä sivulta kohdasta Musiikin perusrytmi\nHahmottaminen saattaa tapahtua myös päinvastaisessa järjestyksessä: Ensin havaitaan painolliset iskut ja sen jälkeen pystytään tarkastelemaan, tuleeko painollisten välissä yksi vai kaksi painotonta iskua.\nKappaleen sykkeen (=tempon) ja tasa/kolmijakoisuuden löytäminen riittää jo varsin pitkälle, jos rytmissä tanssimisesta puhutaan\nEsim. foksissa ja tangossa hitaat askeleet osuvat aina painollisille iskulle ja ensimmäinen nopea askel painolliselle ja toinen nopea painottomalle iskulle.\nValssin perusaskeleen ensimmäinen askel osuu aina painolliselle iskulle.\n3. Seuraava vaihe on tunnistaa musiikista sen varsinainen perusrytmi eli tahtilaji :\ntunnistaa tasa- ja kolmijakoisuuden lisäksi, onko tasajakoinen musiikki kaksi- vai nelijakoista.\nNelijakoisessa musiikissa "bum-tsi"-iskuparit ovat ikään kuin muodostaneet edelleen pareja, joista ensimmäisen iskuparin painollinen isku on painokkaampi kuin toisen iskuparin ensimmäinen isku: "BUM-tsi-bum-tsi"\nEnsimmäistä iskua kutsutaan painolliseksi, kolmatta osapainolliseksi ja toista ja neljättä painottomaksi iskuksi\nNäitä painollisten ja painottomien iskujen muodostamia ryhmiä sanotaan tahdeiksi\nMyös laulaja useimmiten painottaa tahdin ensimmäistä iskua\nKannattaa huomata, että laulaja aloittaa laulunsa useimmiten jostain muusta kohdasta kuin tahdin ensimmäisestä iskusta\nTanssija aloittaa melko luonnostaan askelluksensa sillä painollisimmalla, eli tahdin ensimmäisellä iskulla\nTahdin ensimmäistä iskua kutsutaan usein "Ykköseksi"\nSuurin osa tasajakoisesta tanssimusiikista on nelijakoista\nVaikka humppa määritellään usein kaksijakoiseksi, myös siinä voidaan perusrytmi hahmottaa nelijakoiseksi: "BUM-tsi-bum-tsi" ("HUM-pa, hum-pa"):\nJos humpan askellusta kuvaillaan hokemalla "y-ja-ka", ensimmäinen askel tulee tavulle "BUM", "ja"-askel tulee tavulle "tsi" ja "ka"-askel tulee tavulle "bum". Viimeisellä "tsi"-tavulla tule askelta, vaan vain jousto ylöspäin.\nMatti Jokinen on kertonut Suomen Tanssipalvelimen Rytmi-sivulla useista tavoista tunnistaa rytmi musiikista:\n(Huom! Tanssipalvelimen sivustolla käytetään termiä "metri" kuvaamaan asiaa, josta tällä sivustolla käytetään termejä perusrytmi ja tahtilaji.)\n"Metrinen rakenne kuuluu musiikissa useilla toisiaan tukevilla tavoilla. Tottunut kuuntelija kuuntelee niitä kaikkia ja hahmottaa rytmin eri tekijöiden yhdistelmästä. Yleispätevimpiä metrisiä tunnusmerkkejä ovat seuraavat:\n1. Melodia. Isoimmat intervallihypyt (sävelkorkeuden muutokset) osuvat usein tahdin rajalle, eivät kuitenkaan aina.\n2. Sävelten kesto. Useimmiten kaikki sävelet katkeavat tahdin rajalla. Poikkeuksia esiintyy lähinnä säkeistöjen lopussa. Nopearytmisissä kappaleissa kuitenkin kaikki sävelet saattavat katketa myös tahdin sisällä.\n3. Soinnut. Sointu vaihtuu yleensä tahdin rajalla, mutta voi vaihtua myös tahdin sisällä.\n4. Basson rytmikuvio on yleensä yksinkertaisempi ja selkeämpi kuin varsinainen melodia.\n5. Laulu. Lauletussa musiikissa solisti yleensä lausuu tahdin alun selvästi painollisena. Laulu ei kuitenkaan välttämättä ala tahdin rajalta. Lauluun nojautumista rajoittaa myös se, että huono solisti saattaa laulaa pahastikin jälkitahdissa."\nTanssiopalvelimen sivuilla on maininta myös siitä, millä perusteella rytmiä ei kannata etsiä:\n"1. Kuten edellä todettiin, äänenvoimakkuus ei välttämättä kerro mitään ykkösen paikasta. Pop-musiikissa kovin jysähdys kuuluu usein heikoilla iskuilla 2 ja 4.\n2. Lyömäsoittimien merkitystä rytmin tunnistamisessa painotetaan usein liikaa. Tanssinopetusta varten on jopa tehty erityisiä äänilevyjä, joissa ovat mukana vain lyömäsoittimet. Todellisuudessa lyömäsoittimet eivät yleensä kovinkaan selvästi osoita ykkösiskun paikkaa. Rytmin löytämisen jälkeen lyömäsoittimista voi sen sijaan olla apua rytmissä pysymisessä.\n3. Myöskään ei kannata ruveta etsimään mitään muuta iskua ykkösen sijasta. Jos jokin muu isku toisinaan olisikin tunnistettavissa, se yleensä vaatii liikaa tarkkaavaisuutta tanssin aikana, jolloin suurin osa huomiosta on kiinnittynyt liikkumiseen. Ykkösen tunnistaminen sen sijaan ei vaadi paljoa huomiota, kun sen on kerran oppinut löytämään."\n4. Joissain lajeissa (esim. rumbabolero ja chacha, ja jossain määrin myös lindy hop) on tarpeen hahmottaa myös tahtiparit :\nTahtiparit ovat nimensä mukaisesti pariskuntia. Melodia, ja jossain määrin myös bassokulut, nivovat ne yhteen. Melodian draaman kaari on nousussa tahtiparin ensimmäisellä tahdilla ja kääntyy laskuun tahtiparin toisella tahdilla. Laulaja saattaa vetää lyhyesti henkeä tahtiparin lopun paikkeilla.\nTässäkin kohtaa kannattaa kuitenkin muistaa se, että melodia ei välttämättä ala juuri tahtiparin ensimmäisellä iskulla\nMelodian draaman kaari toimii myös intrumentaalikappaleissa ja -osuuksissa\nTahtien parillisuus alkaa aina säkeistön alusta ja tahteja on aina parillinen määrä\nPoikkeuksena välisoitto, jonka pituus ei ole välttämättä lainkaan sidoksissa kappaleen tahtijakoon\nJoissain tanssimusiikin lajeissa tahtien ja tahtiparien ykköset on merkattu huomattavasti selvemmin kuin toisissa. Helppoja tässä suhteessa ovat esimerkiksi suomalainen tango, jenkka ja humppa. Vaikeimpia ovat rumba ja cha cha cha. Jos korva on epävarma, on suositeltavaa harjaannuttaa sitä ensin helpoilla kappaleilla ja siirtyä vähitellen vaikeampiin. (http://tanssi.net/fi/tausta/metri.html#rytmitaju)\nSuomen Tanssipalvelimen Rytmi-sivulla käsitellään erilaisia rytmiongelmia ja sivuilla on hyviä ohjeita rytmitajun kehittämiseen .\nJokinen on jaotellut Tanssipalvelimen Rytmi-sivulla rytmiongelmat kolmeen ryhmään:\n1. Ykkösen löytäminen ei onnistu tai on epävarmaa\n2. Liikkellelähtö tapahtuu oikea-aikaisesti, mutta tanssin edetessä tanssija liukuu pois rytmistä\n3. Rytmitajua on, mutta jalat eivät liiku korvien kuuleman musiikin tahtiin\nEnsimmäisessä lienee kyse enimmäkseen rytmitajun - musiikin rytmin kuulemisen - ongelmasta. Toisessa ja kolmannessa tapauksessa kyse on ehkä enemmänkin motorisen rytmikyvyn heikkoudesta.\nMolempia, sekä rytmitajua että rytmikykyä, pystyy kehittämään:\nRytmitaju on kyky samaan tapaan kuin vaikkapa matemaattiset, kielelliset tai taiteelliset kyvyt. Toisilla kyky on vahvempi kuin toisilla, mutta paneutumalla asiaan ja harjoittelemalla jokainen voi kehittää kykyjään.\nOlennaista on oppia hahmottamaan kaikkien soitinten äänten joukosta kappaleen taustalla käynnissä oleva säännöllisyys, esim."Rytmin tunnistaminen musiikista" -kohdan vinkkien avulla. Tärkeimpänä kappaleen perussykkeen hahmottamisen lisäksi perusrytmin hahmottaminen:\nEnsimmäiseksi: Onko kappale tasa- vai kolmijakoista. Toiseksi: Onko kappale kaksi-, neli- vai kolmijakoista.\nMitä enemmän musiikkia kuuntelee, sen paremmin siitä alkaa hahmottaa asioita.\nSuomen Tanssipalvelimen Rytmi-sivulta poimittuja ohjeita rytmitajun kehittämiseen:\n1. Musiikin kuuntelu. Yksi käytännön keino on kuunnella musiikkia aktiivisena aina kun siihen on tilaisuus - autossa, kotona, missä vaan. Jos ykkönen ei löydy edellä mainitulla tavalla, paras ratkaisu olisi luultavasti harjoitella samankaltaisella mutta rytmisesti hiukan helpommalla musiikilla, mutta sitähän ei yleensä ole kovin helposti saatavilla.\n2. Tahdin laskeminen. Iskuja voi laskea ääneen sekä musiikkia passiivisesti kuunnellessa että tanssia harjoitellessa. Jos käytettävissä on harjoituspari, jolla on vahvempi rytmitaju, voi olla eduksi, että tämä laskee välillä toiselle osapuolelle. Tanssilavalla ääneen laskeminen ei käy, mutta hiljaa mielessään voi laskea, jos rytmistä ei muuten saa otetta.\n3. Sormilla laskeminen. Sormilla naputtaminen on hyvä harjoitus. Paradoksaalisesti, kun jalkojen liikuttaminen tuppaa alussa häiritsemään musiikkiin keskittymistä, sormien liikuttelu päinvastoin helpottaa sitä. Naputetaan eri iskut eri sormilla, esimerkiksi nelijakoisessa musiikissa ykkönen pikkusormella, kakkonen nimettömällä, kolmonen keskisormella ja nelonen etusormella. Kolmijakoisessa aloitetaan nimettömällä.\n4. Tanssiaskelten jäljittely sormilla Foksin tyyppisiä tansseja voi alussa harjoitella kävelyttämällä sormia pitkin pöytää: etusormella vasemman jalan askeleet ja keskisormella oikean jalan (vasenkätisellä päinvastoin).\nSyke ja rytmi on ennakoitavaa, sykkeet seuraavat toisiaan tasaisin väliajoin ja rytmikuvio (tasa- tai kolmijakoinen) toistuu säännöllisesti samanlaisena. Rytmitaju on siis ennakointikykyä. Joskus jostain syystä tämä rytmin ennakointikyky kehittyy heikosti. Silloin sitä pitää kehittää.\nIdeoita syke- ja rytmiharjoitteiksi:\nOma luontainen kävelyrytmi ilman musiikkia\nLuontaisen kävelyrytmin hidastaminen ja nopeuttaminen\nLuontaisen kävelyrytmiä hitaammin tai nopeammin käveleminen ja valitun tempon säilyttäminen\nTaputtaminen eri tempoilla ja valitun tempon säilyttäminen.\nOman taputuksen rytmiin kävely\nOhjaajan kävelyrytmin tai taputuksen poimiminen esim. omaan taputukseen, kävelyyn tai muuhun liikkeeseen\nOhjaajan taputuksen jatkaminen tempon säilyttäen\nOhjaajan tasatempoisen liikkeen matkiminen. Ohjaaja lopettaa, oppilas jatkaa.\nKaksiajakoisen taputusrytmin matkiminen taputtamalla (Kaksijakoinen = joka toinen isku painotettu)\nPainonsiirto tai askel kaksijakoisen taputusrytmin joka taputukselle (hidas taputustempo, n. 80-110 bpm)\nSivulle-yhteen-askellus kaksijakoisen taputusrytmin joka taputukselle (n. 100-120 bpm)\nOhjaaja taputtaa kaksijakoista rytmiä, oppilas taputtaa vain painollisille taputuksille\nOhjaaja taputtaa kaksijakoista rytmiä, oppilas ottaa painonsiirron tai askeleen vain painollisille taputuksille (keskinopea taputustempo, n. 120-160 bpm)\nSamat harjoitukset kolmijakoisella rytmillä (Kolmijakoinen = joka kolmas isku painotettu)\nSamat harjoitukset selkeärytmiseen tasa- ja kolmijakoiseen musiikkiin\nVoidaan käyttää myös sormien liikuttelua tai sormilla naputtelua, istuessa jalan heiluttelua, ym. tai erilaisin ääntein: hokemia, laulamista, ym.\nRytmikuvioiden yhdistelyä: joka iskulle ja vain painollisille iskuille\nMerkitystä saattaa olla myös sillä, kumpi korva on hallitseva. Vasemmasta korvasta ääni kulkeutuu oikeaan aivopuoliskoon, joka käsittelee yleensä paremmin esim. sävelkorkeuksia kuin rytmiä ja oikeasta korvasta ääni kulkeutuu vasempaan aivopuoliskoon, joka taas käsittelee rytmiä paremmin kuin sävelkorkeuksia. Toisaalta joillain henkilöillä aivopuoliskot toimivat juuri päinvastoin.(Hannaford, 2006, 22) Mutta kannattaa siis ainakin kokeilla, onko jomman kumman korvan peittämisellä vaikutusta rytmin tunnistamiseen, ja jos on, alkaa harjoituttaa sitä korvaa, joka kuulee rytmin paremmin. Kyseistä korvaa kannattanee aktivoida muulloin kuin rytmiharjoitusten aikana. Musiikin aktiivinen kuuntelu, myös ihan normaalisti molemmin korvin, kehittää myös sitä heikompaa korvaa ja viestien kulkemista korvien ja aivojen välillä.\nJos kuulee musiikin rytmin, mutta sen toteuttaminen liikkein on vaikeaa, saattaa olla kyse liikerytmikyvyn heikkoudesta.\nTanssin harjoittelun alkuvaiheessa tanssija joutuu keskittymään siihen, mitä tekee, jolloin huomiokykyä ei riitä niin paljon musiikin kuunteluun. Kun askeleet ja kuviot alkavat sujua rutiinilla, niin kapasiteettia jää enemmän musiikin havainnointiin. Eli tanssikilometrit korjaavat rytmiongelmia.\nTanssipalvelimen Rytmin tunnistaminen -sivuilla esitellään muutama vinkki rytmiin liikkumisen parantamiseksi:\n1. Tasapaino. Paino on tanssissa edempänä kuin tavallisessa kävelyssä. Jos paino on liiaksi takana, sulava liikkuminen on vaikeaa. Tätä voi havainnollistaa liikkumalla ensin kokonaan päkiöiden varassa, sitten kokonaan kantapäiden varassa.\n2. Iskun ennakointi. Aloittelijat yrittävät toisinaan reagoida musiikin iskuihin sitä mukaa kuin he kuulevat ne. Tanssiaskeleen pitää kuitenkin lähteä liikkeelle ennen iskua. Iskun kohdalla jalan liike päättyy ja paino siirtyy astuvalle jalalle. Koska iskut tulevat säännöllisin välein, niiden ajoitus on helposti ja varsin tarkasti pääteltävissä etukäteen. Rytmiin tanssiminen perustuu tähän enakkotietoon.\n3. Askeleen pituus. Hyvin yleinen virhe nopeissa tansseissa on askelten ottaminen liian pitkinä. Tästä seuraa, että tanssija ei ehdi tehdä liikkeitä musiikin tahdissa vaan jää rytmistä jälkeen. Askeleen lyhentäminen auttaa. Hitaassa valssissa esiintyy päinvastainen ongelma: tanssija ei malta käyttää askeliin tarpeeksi aikaa vaan liukuu rytmin edelle. Tässä tapauksessa auttaa askeleen pidentäminen, joka muutenkin sopii hitaan valssin tyyliin.\nRytmikykyä voi heikentää yliaktiivinen lihaksisto, kestojännitys, nivelten jäykkyys ja lihaksiston elastisuuden puute, alentunut lihasjänteys sekä psyykkinen jännitys (esim pelko ja liikunnallinen alemmuuden ja epävarmuuden tunne). Rytmikykyä ja sen herkkyyttä voidaan parantaa, jos mainitut seikat saadaan poistetuksi. Tarvitaan siis rentoutus-, venytys- ja liikkuvuusharjoituksia, lihaksiston tasapuolista vahvistamista, perusliikunnalla lisättyä liikunnallista vapautuneisuutta sekä paljon erilaisia liike- ja rytmikokemuksia.\nKun keho, ja myös psyyke, on saatu tasapainoon, voidaan siirtyä motorisiin rytmiharjoituksiin.\nMotoristen taitojen harjoittelussa on hyvä lähteä liikkeelle kehonhahmotuksesta ja perussykkeen aistimisesta koko kehossa, jota tulisi harjoitella mahdollisimman monipuolisesti, liikkeen kautta.\nRytmitajun kehittämisessä mainitut harjoitteet sopivat hyvin myös liikerytmikyvyn harjoittamiseen, täydennettynä keholla kokonaisvaltaisesti tuotetuilla liikkeillä. Vain mielikuvitus on rajana! Kaikenlainen musiikkiin liikkuminen kehittää rytmitajua ja -kykyä, joten musiikit soimaan ja verhot ja silmät kiinni! Dance like nobody's watching!\nRytmitesti (musiikin harrastajille) http://tonometric.com/rhythmdeaf/\nPaasikko, luento 2006\nVasunta, Rytmi ja Liikunta, s. 26\nVasunta, Rytmi ja Liikunta, s. 27\nTanssimusiikin rytmiikka, sivu 27.\nJuntunen – Musiikkia liikkuen, s. 12\nStrandman R. 2008. Dysleksia – Lasten lukemaan oppimisen tukeminen musiikin keinoin.\nJyväskylän yliopisto. Kasvatustieteiden laitos. Pro gradu -tutkielma.\nHannaford, C. 2006. Oppimisen palapeli. Yksilölliset aivoprofiilit.\nKehitysvammaliitto ry. Helsinki: Hakapaino Oy.


Kun bitcoin ei käynnisty, Bitcoin valuuttakurssi dollari\nilmetä ennen kuin kone hajoaa lopullisesti. Alun perin tietojen kalastelun kautta levitetty Zcryptor kykeni leviämän automaattisesti verkon laitteiden läpi kopioimalla ja suorittamalla itseän. Virtayksikön bitcoin haastaa reddit tuuletinta ei pidä maallikon koskaan mennä itse vaihtamaan!\nAutomaattinen latautuminen uudelleen käynnistymisen yhteydessä maksimoi mahdollisuudet tämän onnistumiseen. Prosessorin tai rungon tuuletin on helppo vaihtaa.\nJoskus tietokone yrittä käynnistyä muualta kuin sisäiseltä kiintolevyltän, ja kun käynnistystiedostoja ei löydy, pysähtyy yritys siihen. 90 uudelleen käynnistämisen jälkeen virus iski raivolla, salakirjoittaen nopeasti tiedostoja ja piilottaen kokonaisia hakemistoja. Omalla koneella tämä johtaa bitcoin hinta 2019 ainakin siihen että jos teen tuon yllä mainitun komennon niin koneeni käynnistyy näyttö pimeänä (itse asiassa se muuttaa vga ulostulon ensisijaiseksi näytöksi). Epätavallisen kova äni on aina paha merkki. Tietokoneiden bios sisältä testejä niin muistin kuin kiintolevynkin tarkistamiseksi. Poistaakseen Archievuksen, uhrit ohjattiin verkkosivulle, josta heidän tuli ostaa 30-merkkinen salasana luonnollisesti sen arvaaminen oli mahdotonta. Archievus yksinkertaisesti salakirjoitti kaiken uhrin Omat tiedostot -kansiossa. Vuonna 2009 analyytikot kuitenkin huomasivat Vundon ryhtyneen salakirjoittamaan tiedostoja uhrien tietokoneilla sekä myymän toimivaa korjausta niiden avaamiseksi. Yksittäisen tietokoneen tiedostoihin hyökkämisen sijaan kiristysohjelmat voisivat mahdollisesti pyrkiä käyttämän SQL-injektioita salakirjoittaakseen verkkopalvelinjärjestelmissä sijaitsevia tietokantoja.\nTarkemmin märiteltynä kyseessä on mato, joka kykenee replikoitumaan ja leviämän automaattisesti. Ntldr missing -tyyppinen ilmoitus viittaa siihen, että järjestelmän lataustiedosto on vahingoittunut. GPCoderin ja Archievuksen kaltaisten troijalaisten tuotot olivat verrattain pieniä, ensisijaisesti siksi, että virustorjuntaohjelmat tunnistivat ja poistivat ne helposti, jolloin niillä oli vain hetki aikaa tienata rahaa. Sipulit ja Bitcoinit CryptoLocker onnistuttiin kukistamaan vuonna 2014, kun Gameover Zeus -bottinetti suljettiin, mutta siihen mennessä oli jo syntynyt useita matkijoita, jotka olivat valmiina jatkamaan tehtävä. Tor on anonyymiprojekti, jonka tarkoituksena on auttaa ihmisiä pitämän yksityisenä kaikki, mitä he tekevät internetissä. Tehdäkseen hyökkäyksestä vielä häikäilemättömämmän, valheellisella aktivointinäytöllä esitetty ilmoitus kertoi uhreille, että heidän tuli aktivoida Windows-tilinsä uudelleen petoksen takia. Ilmiö kiihtyi vuonna 2016, kun useat korkean profiilin kiristysohjelmat ottivat kohteekseen Adobe Flashin ja Microsoft Silverlightin haavoittuvaisuuksia. Uudet, salakirjoitetut tiedostot olivat lukukelvottomia, ja vahvan RSA-1024 -salakirjoitusmenetelmän käyttäminen varmisti, että yritykset avata tiedostoja epäonnistuivat mitä todennäköisemmin.


Me Naiset: Syövän sairastanut Hunks-Jani tapasi äitinsä 20 vuoden jälkeen – ”ilman syöpää minulla ei olisi äit\nJani Kokkihttp://www.is.fi/haku/?search-term=jani+kokki, 34, kertoo Me Naiset -lehdessä http://www.menaiset.fi/artikkeli/ajankohtaista/ihmiset/hunks_tanssija_jani_kokki_ilman_syopaa_minulla_ei_olisi_tassa_0joutuneensa vakavan syöpäsairauden kynsiin, mutta ei päästänyt tautia ottamaan itsestään niskalenkkiä. Syöpä saatiin hoidoilla kuriin.\nHunks-tanssija Jani Kokki joutui kamppailemaan syöpäsairautta vastaan. (KUVA: Jenna Lehtonen)\nKokki löysi syöpäsairaudestaan myös positiivisen puolen. Hunks-tanssija päätti ottaa yhteyttä äitiinsä, jota mies ei ollut nähnyt pariinkymmeneen vuoteen.\nKokin vanhemmat erosivat hänen ollessa vasta pieni poika. Jani jäi isänsä ja isovanhempiensa kasvattamaksi. Sairaus sai Janin unohtamaan menneet ja katsomaan elämää toisesta näkövinkkelistä. Jani halusi saada myös toiseen vanhempaansa yhteyden ja palauttaa väleihin lämpöä.\nJani Kokki onnistui selättämään vaikean sairautensa. (KUVA: Jenna Lehtonen)\n– Kuitenkaan ilman äitiä minulla ei olisi elämää. Aloin miettiä, että ehkä haluankin tavata hänet ja kuunnella, mitä siinä on tapahtunut aikaisemmin. Että olisi jonkinlaiset välit, Jani Kokki kertoo lehden haastattelussa.\nJani etsi viime vuonna äitinsä yhteystiedot. Äiti tuli tapaamaan poikaansa Helsinkiin, ja kohtaaminen oli mieleenpainuva. Nyt äiti ja poika tapaavat toisiaan säännöllisesti.\n– Se oli yksi hienoimpia juttuja, mitä olen koskaan tehnyt, Jani kertoo.\n– Ilman syöpää minulla ei olisi elämässäni äitiäkään.