Laadunhallinta ketterissä menetelmissä - PDF\nLaadunhallinta ketterissä menetelmissä\nDownload "Laadunhallinta ketterissä menetelmissä"\n1 Lappeenrannan teknillinen yliopisto Tietotekniikan osasto Kandidaatintyö Laadunhallinta ketterissä menetelmissä Työn ohjaaja ja tarkastaja: Tekniikan tohtori Ossi Taipale Lappeenranta, Vesa Kettunen Kaivosuonkatu 3 G Lappeenranta Puh:\n2 ii TIIVISTELMÄ Lappeenrannan teknillinen yliopisto Tietotekniikan osasto Vesa Kettunen Laadunhallinta ketterissä menetelmissä Kandidaatintyö sivua, 4 kuvaa, 1 taulukko Tarkastaja: Tekniikan tohtori Ossi Taipale Hakusanat: ohjelmistotestaus, ketterät menetelmät, laadunhallinta Keywords: software testing, agile methods, quality assurance Ketterät menetelmät ovat yleistymässä ohjelmistotuotannossa. Yleistyminen aiheuttaa paineita ohjelmistotestaukselle, koska ketteryyttä vaaditaan myös testaukselta. Ketterät menetelmät jakavat samat perusarvot ja periaatteet, mutta lähestymistavat niiden täyttämiseksi poikkeavat toisistaan. Tässä työssä tutkitaan tarkemmin Scrum-menetelmän vaikutuksia ohjelmistotestaukseen ja laadunhallintaan. Scrum-menetelmää verrataan myös extreme Programming-menetelmään.\n3 iii ABSTRACT Lappeenranta University of Technology Department of Information Technology Vesa Kettunen Quality Management in Agile Methods Bachelor s Thesis pages, 4 figures, 1 table Supervisor: D.Sc. Ossi Taipale Keywords: software testing, agile methods, quality assurance Agile methods are becoming more popular in software engineering. This causes pressure for software testing because testing methods are required to be also more agile. Agile methods share the same basic values and principles, however, the approaches for fulfilling these differ from each other. My purpose is to study further the influence of the Scrum method on software testing and quality management. Scrum is also compared to the extreme Programming method.\n4 1 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO Taustaa Työn tavoitteet ja rajaukset Työn rakenne TUTKIMUSALUE Ketterät menetelmät Laadunhallinta Ohjelmistotestaus Prosessit Tietämyksenhallinta Testausautomaatio TUTKIMUSMENETELMÄ KETTERÄT MENETELMÄT Scrum Scrum roolit ja termit Scrum-prosessi tiivistettynä Laadunhallinta Scrum- ja extreme Programming-menetelmien vertailua Testausprosessi Tietämyksenhallinta Testausautomaatio JOHTOPÄÄTÖKSET...28 LÄHDELUETTELO...30\n5 2 LYHENTEET AM ANTI ASD DSDM FDD MASTO OSS PP QA RUP TBRC XP Agile Modeling Application Strategies of New Technologies in Industrial Automation Adaptive Software Development Dynamic Systems Development Method Feature Driven Development Adaptive Reference Model for Software Testing Organizations Open Source Software Development Pragmatic Programming Quality Assurance Rational Unified Process Technology Business Research Center extreme Programming\n6 3 1 JOHDANTO 1.1 Taustaa Tämä työ on osa MASTO (Adaptive Reference Model for Software Testing Organizations) projektia. Projektista vastaava organisaatio on Lappeenrannan teknillisen yliopiston TBRC (Technology Business Research Center) yksikkö. MASTO projekti on jatkoa aikaisemmalle ANTI projektille, jossa selvitettiin ohjelmistotestaukseen vaikuttavia tekijöitä ja niiden välisiä riippuvuuksia. ANTI hankkeessa havaittuihin tekijöihin kuuluvat prosessit, tietämyksenhallinta sekä testausautomaatio. MASTO projektin tarkoituksena on tutkia tarkemmin näitä tekijöitä, niiden välisiä riippuvuuksia sekä niiden vaikutuksia ohjelmistotestaukseen. Ohjelmistokehityksessä ollaan monilla sovellusaloilla siirtymässä perinteisistä suunnitelmalähtöisistä menetelmistä ketterien menetelmien käyttöön. Tästä johtuen MASTO - tutkimuksen näkökulmina ovat ketterät menetelmät ja tietämyksenhallinta. 1.2 Työn tavoitteet ja rajaukset Tämän kandidaatintyö kuuluu yllä esiteltyyn aihealueeseen ja työtä tullaan käyttää pohjatietona jatkotutkimuksia tehtäessä. Työlle asetettu tutkimuskysymys kuuluu: Miten ketterät menetelmät vaikuttavat laadunhallintaan? Laadunhallinta on käsitteenä laaja, joten sitä tutkitaan tässä työssä ohjelmistotestauksen osalta. Ohjelmistotestauksessa keskitytään puolestaan prosesseihin, tietämyksenhallintaan sekä automaatioon. Ketteriksi menetelmiksi kirjallisuudessa luetellaan noin 10 parhaiten dokumentoitua menetelmää, joten kaikkia ei voida tämän työn puitteissa tutkia. Tässä työssä keskitytään pääasiassa Scrum-menetelmän tarkempaan selvittämiseen. Scrum-menetelmän eroja ja yhtäläisyyksiä peilataan XP-menetelmään (extreme Programming).\n7 4 1.3 Työn rakenne Työn alussa esitellään työn tutkimusalue (luku 2), joka koostuu ketteristä menetelmistä, laadunhallinnasta sekä ohjelmistotestauksesta. Luvussa esitellään ketterien menetelmien perusarvoja ja periaatteita sekä eroja suunnitelmalähtöisiin menetelmiin. Laadunhallinnan osiossa tarkastellaan laadun käsitettä, ja miten se sopeutuu tämän työn kontekstiin. Ohjelmistotestausta käsitellään yleisesti sekä tarkemmin testauksen prosessien, tietämyksenhallinnan ja automaation näkökulmista. Kolmannessa luvussa esitellään lyhyesti tutkimusmenetelmä, jolla haetaan ratkaisua tutkimuskysymykseen. Neljännessä luvussa käydään Scrum-menetelmä yksityiskohtaisesti lävitse ja analysoidaan menetelmän vaikutuksia laadunhallintaan. Neljännen luvun lopuksi peilataan Scrum-menetelmän eroja ja yhtäläisyyksiä XP-menetelmään. Lopuksi luvussa viisi pohditaan havaittuja tuloksia tutkimuskysymykseen liittyen.\n8 5 2 TUTKIMUSALUE Tällä kandidaatin työllä valmistellaan diplomityötä Lappeenranta Innovation Oy:n Kasvuväylähankkeeseen. Sekä tämän kandidaatintyön että sitä seuraavan diplomityön tavoitteena on tukea alueen kasvuyrityksiä ketterien menetelmien käyttöönotossa erityisesti laadunhallinnan näkökulmasta. Tämä työ valmistelee ja tätä työtä seuraavassa diplomityössä osallistutaan ketterien menetelmien soveltamiseen ja käyttöönottoon ja selvitetään niiden vaikutusta lopputuotteen laatuun. Ohjelmistotestaus liittyy oleellisesti laadunhallintaan, joten tässä työssä selvitetään, kuinka ketterät menetelmät vaikuttavat laadunhallintaan, ja erityisesti kuinka ketterät menetelmät vaikuttavat testausprosesseihin, tietämyksenhallintaan ja testausautomaatioon. Työn tutkimusalue koostuu ketteristä menetelmistä, laadunhallinnasta sekä ohjelmistotestauksesta. 2.1 Ketterät menetelmät Termi ketterät menetelmät syntyi helmikuussa 2001, kun 17 ihmistä tapasivat laskettelukeskuksessa Utahissa. Nämä ihmiset muodostivat Agile Alliance liittouman ja määrittelivät Agile Manifestin (Fowler & Highsmith 2001). Manifestin tarkoitus oli esittää parempia menetelmiä ohjelmistokehitykseen. Manifestissa määriteltiin ketterille menetelmille yhteiset perusarvot: Yksilöt ja vuorovaikutus ovat tärkeämpiä kuin prosessit ja työkalut. Toimiva ohjelmisto on tärkeämpää kuin kattava dokumentointi. Yhteistyö asiakkaan kanssa on tärkeämpää kuin sopimusneuvottelut. Muutoksiin sopeutuminen on tärkeämpää kuin suunnitelman noudattaminen. Jokaisen väittämän oikealla puolelle jäävä arvo on myös tärkeä, mutta ketterissä menetelmissä kyse on siitä, mikä on vielä tärkeämpää. Ensimmäinen väittämä nostaa esiin ohjelmistokehittäjät ja heidän väliset vuorovaikutukset. Kehittäjien välinen yhteistyö ja kommunikointi ovat tärkeitä tekijöitä, ja niihin kannustetaan esimerkiksi tiiviillä työympäristöllä. Ketterille menetelmille on ominaista uusien ohjelmistoversioiden tiheä julkaisutahti. Jokaisen version tarkka dokumentointi tuottaisi ohjelmistonkehittäjille kohtuuttoman määrän työtä. Toisen väittämän tarkoitus on helpottaa dokumentointia siten, että projektien työryhmät saavat itse päättää tarvittavan dokumentaation määrän. Näin saadaan resurssit pidettyä varsinaisessa kehitystyössä. Kolmas väittämä yhdistää\n9 6 asiakkaan ja kehittäjät. Vain jatkuvalla ja luotettavalla yhteistyöllä asiakkaan kanssa, kehittäjät voivat vastata asiakkaan toiveisiin ja vaatimuksiin. Nerurin (2005) mukaan asiakkaan tulisi toimia työryhmän aktiivisena jäsenenä edustaen loppukäyttäjää. Neljäs väittämä perustuu Fowlerin (2001) mukaan siihen, että jos projekti on onnistunut, se on onnistunut vain koska kehittäjät ovat reagoineet ulkoisista syistä johtuneisiin muutoksiin. Sen lisäksi, että työryhmällä pitää olla valtaa muutoksien aiheuttamien korjausten tekemiseen, pitää työryhmän myös olla valmis tekemään tarvittavat korjaukset kehitysprosessin aikana (Abrahamsson et al. 2003, Fowler & Highsmith 2001). Agile Manifestissa (Fowler & Highsmith 2001) on määritelty myös periaatteet, joita ketterien menetelmien tulee noudattaa. Nämä periaatteet ovat: 1. Korkein prioriteetti on taata asiakastyytyväisyys jatkuvilla ja aikaisilla ohjelmistotoimituksilla. 2. Muuttuvat vaatimukset hyväksytään ja ne otetaan vastaan myös kehityksen lopussa. Ketterä prosessi mukautuu muutoksiin, jotta asiakas voi saavuttaa kilpailuedun.. 3. Toimivia ohjelmistoversioita toimitetaan säännöllisesti, kahden viikon tai kahden kuukauden välein. 4. Liiketoimintahenkilöstö työskentelee ohjelmistokehittäjien kanssa päivittäin projektin ajan. 5. Ketterissä menetelmissä luotetaan motivoituneisiin yksilöihin, rakennetaan projektit heidän ympärilleen ja annetaan heille heidän tarvitsema työympäristö ja tuki. 6. Tehokkain tiedonsiirto kehitystiimin kanssa sekä kehitystiimin sisällä tapahtuu kasvokkain keskustelemalla. 7. Toimiva ohjelmisto on tärkein edistymisen mitta. 8. Ketterät prosessit edistävät kestävää kehitystä. Rahoittajien, kehittäjien ja käyttäjien pitäisi pystyä ylläpitämään tasainen työtahti. 9. Jatkuva huomio tekniseen erinomaisuuteen ja hyvään suunnitteluun lisää ketteryyttä. 10. Yksinkertaisuus on elintärkeää. 11. Itseorganisoituvat tiimit saavat aikaan kehittyneimmät arkkitehtuurit, vaatimukset ja suunnitelmat. 12. Säännöllisin väliajoin tiimi arvioi, miten se voisi toimia tehokkaammin. Arvioinnin perusteella tiimi kehittää toimintaansa.\n10 7 Abrahamssonin et al. (2003) mukaan ketterät menetelmät ovat yksinkertaisia ja nopeita. Ohjelmistokehityksessä tämä tarkoittaa sitä, että kehittäjät keskittyvät ohjelmiston kannalta tärkeimpiin toimintoihin, niiden nopeaan implementointiin, implementoinnista saatuun palautteeseen ja palautteesta saadun tiedon käyttämiseen seuraavassa ohjelmistoversiossa. Näiden ominaisuuksien avulla ketterät menetelmät pyrkivät vastaamaan liike-elämän haasteisiin, joissa vaaditaan nopeampia ja kevyempiä kehitysprosesseja jatkuvasti kasvavilla sovellusalueilla. Abrahamsson et al. (2003) luonnehtii ketteriä menetelmiä seuraavasti: Inkrementaalinen, kasvava Ohjelmistoa kasvatetaan pienin lisäyksin, nopeiden kehityskierrosten jälkeen. Yhteistyöhaluinen Asiakas ja kehittäjät työskentelevät jatkuvasti keskenään, yhteydenpito on tiheää. Suoraviivainen, vaivaton Menetelmä on helposti opittavissa ja muokattavissa, lisäksi se on dokumentoitu hyvin. Sopeutuvainen Menetelmä mahdollistaa viime hetken muutoksien teon. Abrahamssonin määritelmiä vastaavia ketteriä menetelmiä ovat Adaptive Software Development (ASD) (Highsmith 2000), Agile Modeling (AM) (Ambler 2002), The Crystal Family (Cockburn 2000), Dynamic Systems Development Method (DSDM) (Stapleton 1997), extreme Programming (XP) (Beck 2000), Feature Driven Development (FDD) (Palmer & Felsing 2002), Open Source Software Development (OSS) (O Reilly 1999), Pragmatic Programming (PP) (Hunt & Thomas 2000), Rational Unified Process (RUP) (Kruchten 2004) sekä Scrum (Schwaber & Beedle 2002). Ketterät menetelmät eroavat perinteisistä suunnitelmalähtöisistä (eng. plan driven) menetelmistä huomattavasti. Ketterien menetelmien yleistyminen on jakanut ohjelmistokehittäjien joukon ketterien menetelmien kannattajiin ja perinteisten menetelmien kannattajiin. Puolueettomat ovat esittäneet, että molemmilla menetelmillä on vahvuutensa ja heikkoutensa, mutta niiden sovellusalueet poikkeavat toisistaan (Nerur et al. 2005). Boehmin (2006) mukaan ketterät menetelmät soveltuvat pieniin ja riskittömämpiin projekteihin paremmin kuin perinteiset suunnitelmalähtöiset menetelmät. Projektit, joissa riskit ovat suuret ja ohjelmistolta vaaditaan vakautta, soveltuvat paremmin suunnitelmalähtöisille menetelmille. Menetelmien eroja on esitelty Nerurin mukaisesti taulukossa 1 ja Boehmin ja Turnerin (2003) mukaisesti kuvassa 1. Nykyisin\n11 8 kuitenkin ketterien menetelmien käyttö laajenee sekä suurempien että kriittisempien järjestelmien toteutukseen. Taulukko 1. Perinteisen ja ketterän menetelmän eroja (Nerur et al. 2005). Perinteinen Ketterä Perusolettamukset: Järjestelmät ovat spesifioitavissa ja ne voidaan rakentaa erittäin tarkalla ja laajalla suunnittelulla. Pienillä työryhmillä voidaan kehittää korkealaatuinen ja räätälöity ohjelmisto, hyödyntäen periaatteita: jatkuva suunnittelun ja testauksen parantaminen nopean palautteen ja muutosten ehdoilla. Kontrolli Prosessikeskeinen Ihmiskeskeinen Johtamistyyli Komenna ja kontrolloi Johtajuus ja yhteistyö Tietämyksenhallinta Eksplisiittinen, täsmällinen Hiljainen tietämys Roolien määrääminen Yksilöllinen - suosii erikoistumista Itseorganisoituvat ryhmät kannustaa roolien vaihtoihin Kommunikaatio Muodollinen Epämuodollinen Asiakkaan rooli Tärkeä Kriittinen Projektin sykli Tehtävien tai toimintojen ohjaama Tuotteen ominaisuuksien ohjaama Kehitysmalli Elinkaarimalli (vesiputous, spiraali tai Evoluutiomalli variaatio) Toivottu organisaatiorakenne Mekaaninen (byrokraattinen ja muodollinen) Orgaaninen (joustava ja osallistuva, kannustaen yhteistyöhön ja sosiaaliseen toimintaan) Teknologia Ei rajoituksia Suosii olio-orientoitunutta teknologiaa\n12 9 Kuva 1. Ketterien ja suunnitelmalähtöisten menetelmien eroja (Boehm & Turner 2003). 2.2 Laadunhallinta Käsitteenä laatu on todella monimuotoinen. Laadulla tarkoitetaan usein jonkin tavaran tai palvelun hyvyyttä, mutta samalla se voi tarkoittaa myös asiakastyytyväisyyttä, virheettömyyttä, kestävyyttä, kannattavuutta, virheiden ennalta ehkäisyä tai muita vastaavia ominaisuuksia. Tervosen (2001) mukaan Suomessa käsite laatu on jatkuvasti laajentunut positiivisilla asioilla. Tämän vuoksi käsitteen selkeä määrittely on hankalaa. Käsitteen monimuotoisuus asettaa haasteita myös laadun mittaamiselle. Miten mitataan laatua, joka käsitteenä voi kattaa koko yrityksen toiminnan?\n13 10 Tervonen (2001) yhtyy aiemmissa tutkimuksissa todettuun väittämään, jossa laatu pitäisi määritellä tapauskohtaisesti. Esimerkiksi Haikala ja Märijärvi (2004) kuvailee laatuajattelua ohjelmiston kannalta seuraavasti: Laadukkuutena pidetään mm. virheettömiä ohjelmia, ajan tasalla olevia käyttökelpoisia dokumentteja, mutta myös yksittäisen ohjelman suoritustehokkuutta ja luotettavuutta. Asiakkaan näkökulman Tervonen (2001) määrittelee näin: Tuote tai palvelu katsotaan hyvälaatuiseksi, jos se täyttää asiakkaan tai käyttäjän tarpeet, odotukset ja vaatimukset. Virheettömyys- ja yhdenmukaisuusnäkökulmien voidaan katsoa sisältyvän myös asiakkaiden vaatimuksiin. Tervosen mukaan mikäli yritys haluaa tuottaa laadukkaita tuotteita tai palveluita, pitää yrityksen koko henkilöstön sekä toimintojen toimia laadukkaasti. Tällöin asiakas saadaan tyytyväiseksi ja yrityksen toiminta pysyy kannattavana. Ketterien menetelmien käyttö vaikuttaa valmistettavan tuotteen laatuun. Laadun mittareina toimivat asiakastyytyväisyys ja tuotteen virheettömyys. Asiakastyytyväisyys saavutetaan täyttämällä asiakkaan tarpeet ja tuotteen virheettömyys pyritään varmistamaan testaamalla tuotetta. Tässä työssä käsitelty tuotteen testaus on ohjelmistotestausta. Ohjelmistotestaukseen eniten vaikuttavia tekijöitä ovat prosessit, tietämyksenhallinta sekä testausautomaatio (Taipale 2007). Laadunhallinta ketterissä menetelmissä ulottuu näihin tekijöihin asti. 2.3 Ohjelmistotestaus Kirjallisuudesta testaukselle löytyy useita määritelmiä. Tässä työssä käytetään määritelmää: Testaus muodostuu verifioinnista ja validoinnista (Kit 1995). Verifiointi ja validointi ovat prosesseja, joilla varmistetaan, että tuote täyttää spesifikaatiot ja asiakkaan odotukset (Sommerville 2001). Verifioinnilla tarkastetaan, tehdäänkö tuotetta oikein. Validoinnilla tarkistetaan, tehdäänkö oikeaa tuotetta. Verifiointia ja validointia suoritetaan koko ohjelmistokehityksen ajan. Kitin (1995) mukaan vaatimusmäärittelyvaiheessa syntyy yli 50 % ohjelmiston virheistä. Vaatimusten verifiointi mahdollistaa virheiden löytämisen aikaisessa vaiheessa, jolloin niiden korjaaminen on helpompaa ja halvempaa. Testaus tulee aloittaa ajoissa, jotta säästytään myöhemmin löytyvien virheiden aiheuttamilta kuluilta. Ohjelmistotestauksen tavoitteena on tarkistaa, että ohjelmisto toimii mahdollisimman hyvin vaatimusten mukaisesti ja että ohjelmistoon jää mahdollisimman vähän virheitä ja heikkouksia\n14 11 (Last et al. 2003, Kit 1995). Ohjelmistoa voidaan testata eri lähestymistavoilla; Watkinsin (2001) mukaan on olemassa positiivista ja negatiivista testausta. Positiivinen testaus pyrkii tarkastamaan, täyttääkö ohjelmisto sille asetetut vaatimukset. Negatiivisen testauksen lähtökohtana on, että ohjelmistossa on virheitä ja niitä on tarkoitus löytää. Yleensä testauksessa käytetään näitä elementtejä yhdessä. Kit (1995) lähestyy testausta negatiivisesta näkökulmasta kutsuen sitä luovaksi tuhoamiseksi. Monissa lähteissä kerrotaan, että ohjelmistotestauksen osuus ohjelmistokehityksen kuluista voi olla jopa 50 % (Sommerville 2001, Bertolino 2007, Kit 1995). Vaikka tämä tosiasia monissa ohjelmistoyrityksissä tiedostetaan, tuotekehityksen venyessä otetaan tuotekehityksen tarvitsema lisäaika testauksesta (Taipale 2007, Kit 1995). Taipaleen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että ohjelmistotestaukseen tarvittavia resursseja aliarvioidaan. Testaustehtävät voidaan jakaa kahteen lähestymistapaan: Kirjoitettujen testien suorittamiseen (test scripts) ja tutkivaan testaukseen. Kirjoitetut testit koostuvat testitapauksien suorittamisesta ja niiden dokumentoinnista. Testitapaukset sisältävät testausohjeet, joten ne ovat automatisoitavissa. Tutkivassa testauksessa testaussuunnitelma muokkautuu suoritettujen testien myötä. Suoritettujen testien tuloksia hyödynnetään suunnittelemalla parempia testejä testauksen edetessä (Taipale 2007). Eri testauksen lähestymistavat korostavat erilaista tietämystä: käsikirjoitetut testit korostavat eksplisiittistä (dokumentoitua) tietämystä ja tutkiva testaus korostaa hiljaista tietämystä. Kataran ja Kervisen (2006) mukaan ketterien menetelmien yleistyminen on kehitysaskel myös ohjelmistotestauksen näkökulmasta. Ohjelmistotestaus ei enää ole projektin viimeinen ja aliarvostetuin vaihe, vaan se kulkee osana koko kehitysprosessia. Testauksen arvostus lisääntyy, koska ketterissä menetelmissä arvostetaan testausautomaatiota ja hyväksymistestejä Prosessit Kitin (1995) mukaan testauksen laatu on suoraan verrannollinen testauksessa käytettyjen prosessien laatuun. Laadukas tuote syntyy käyttämällä laadukasta kehitysprosessia ja laadukasta testausprosessia. Lisäksi tuote on laadukas vain, jos tuotteen loppukäyttäjä, asiakas, on siihen tyytyväinen.\n15 12 Testausprosessien tarkoituksena on kytkeä testauksen suunnittelu jo ohjelmiston suunnitteluvaiheeseen. Bertolinon (2007) mukaan tähän mennessä esitellyistä testausprosesseista V- malli on ollut suosituin. V-malli käsittää moduuli-, integrointi- ja järjestelmätestauksen sekä antaa ohjeet, milloin kukin testausvaihe tulisi suunnitella. V-malli on esitelty kuvassa 2, vaakasuorat nuolet kertovat missä vaiheessa testaus suunnitellaan. Kuva 2. Ohjelmistotestauksen V-malli (Haikala & Märijärvi 2004). Davis (2000) on määritellyt yleisesti testausprosessin, kuvassa 3 on yleisen testausprosessin vaiheet. Kuva 3. Testausprosessin vaiheet (Davis 2000).\n16 13 Analyysivaihe kattaa lähdedokumentaation läpikäynnin, toimintojen arvojärjestyksen määrittelyn lähdedokumenttien avulla sekä testausehtojen määrittelyn toiminnoille. Suunnittelussa määritellään testausehtoja vastaavat testitapaukset. Testitapaukset kertovat testaajalle, mitä hänen tulee testata ja miten. Testitapaus sisältää myös tiedot testaukseen käytettävästä syötteestä sekä odotetusta tuloksesta. Aikataulu kertoo, missä järjestyksessä testitapaukset tulee suorittaa. Järjestys määräytyy testitapausten keskinäisten suhteiden ja prioriteettien perusteella. Suoritus ja arviointivaiheessa suoritetaan testitapaukset järjestyksessä. Jokainen tapaus kirjataan lokiin, josta ilmenee testitapauksen suoritusajankohta, onnistuiko testaus, pitääkö sama testi ajaa uudestaan sekä mahdolliset havaitut ongelmat testitapaukseen liittyen. Ketterissä menetelmissä myös testausprosessilta vaaditaan ketteryyttä. Testauksesta ei vastaa erillinen testausryhmä; testaus on kehitystyöhön osallistuvien henkilöiden vastuulla. Ketterissä menetelmissä testaus kuuluu henkilöstön päivittäisiin työtehtäviin. Testaus tehdään kehitystyön rinnalla, ja testaustehtävät ovat samanarvoisessa asemassa kuin uusien toiminnallisuuksien kehittämistehtävät. Testauksesta saadaan palaute nopeasti ja löydetyt viat pyritään korjaamaan mahdollisimman pian. Ketterä testaus on haastavaa, koska kehittäjät on saatava testaamaan tuotetta (Talby et al. 2006) Tietämyksenhallinta Duffyn (1999) mukaan tietämyksenhallinta on organisaation kriittisen tietämyksen tunnistamista, kasvattamista ja tehokasta hyödyntämistä. Tietämyksen välittäminen on osa tietämyksenhallintaa (Taipale 2007). Nonakan (1994) mukaan tietämyksenhallintaan on kaksi strategiaa: kodifiointistrategia ja personalisointistrategia. Kodifiointistrategiassa tieto siirretään eksplisiittisessä muodossa eli esimerkiksi dokumentteina. Personalisointistrategiassa tietämys on hiljaista, ja se siirtyy henkilöiden välisissä vuorovaikutuksissa. Agile manifestissa määriteltyjen periaatteiden mukaan, ketterät menetelmät kannustavat ihmisiä keskustelemaan toistensa kanssa. Tietämyksen välittämiseen käytetään personalisointistrategiaa, jolloin tietämys välittyy hiljaisessa muodossa. Fowlerin ja Highsmithin (2001) mukaan tietämyksen välittämisessä kyse ei ole dokumentaatiosta vaan ymmärtämisestä. He uskovat, että hiljaisen tietämyksen siirto paperille ei onnistu, joten tietämyksen siirto onnistuu vain viemällä ihmiset työskentelemään kasvokkain.\n17 14 Karhu (2007) on todennut diplomityössään, että kodifiointistrategiasta on hyötyä tuotesuuntautuneessa ohjelmistokehityksessä, ja personalisointistrategiasta on hyötyä räätälöityjen ohjelmistojen kehityksessä. Kokonaan ilman kodifiointia ei kuitenkaan räätälöidyssäkään ohjelmistokehityksessä tulisi toimeen; sen vuoksi sopivan tasapainon löytäminen kodifioinnin ja pesonalisoinnin välillä olisi suotavaa Testausautomaatio Testausautomaatio ei tarkoita testauksen täyttä automatisointia vaan testausautomaatio on tietokoneavusteista testausta (Kaner et al. 2004). Zhunin (2007) mukaan testausautomaatio on tulevaisuuden trendi ohjelmistotestauksessa. Vaikka testausautomaatiota on tutkittu vuosikymmeniä, on siitä nykyäänkin merkittävä osa manuaalisten testitapausten nauhoittamista, joita toistetaan myöhemmin esimerkiksi regressiotestauksessa. Regressiotestauksella varmistetaan mm., että ohjelmisto ei ole muuttunut esimerkiksi virheenkorjauksen jälkeen (Meszaros 2003). Dustin et al. (1999) määritelmän mukaan testausautomaatio on sellaisen testaustoiminnan hallinnoimista, jossa vaatimusten verifiointiin kehitetään ja jossa suoritetaan testitapauksia käyttäen automatisoituja testaustyökaluja. Testauksen automatisoinnista saavutetaan huomattavimmat edut silloin, kun samoja testitapauksia joudutaan suorittamaan useamman kerran; esimerkiksi regressiotestauksessa samat testitapaukset toistuvat. Inkrementaalisessa ohjelmistokehityksessä integrointitestauksen automatisointi on suotavaa. Uusi lisäys ohjelmistoon vaatii uusien testien luomisen, mutta integrointitestauksessa käytetään myös aiempien lisäysten jälkeen kehitettyjä testejä. Testausautomaation avulla voidaan lisätä ohjelmiston tarkkuutta ja luotettavuutta jokaisessa versiossa (Dustin et al. 1999). Ketterät menetelmät hyödyntävät testausautomaatiota, koska menetelmille tyypilliset nopeat kehityskierrokset ja eri versioiden julkistaminen vaativat nopeaa ja täsmällistä testausta (Dustin 1999). Monet ketterät menetelmät suosivat testilähtöistä kehitystä, jossa ennen ohjelmointia koodille tehdään valmiiksi automatisoidut moduulitestit. Tällöin sovelluksella on testausautomaatio valmiina regressiotestausta varten, kun sovellusta kehitetään, laajennetaan ja ylläpidetään (Meszaros 2003).\n18 15 3 TUTKIMUSMENETELMÄ Ratkaisua tutkimuskysymykseen haettiin kirjallisuustutkimuksen menetelmillä. Kirjallisuustutkimus on vaihtoehto empiiriselle tutkimukselle, koska aina ei tarvita empiirisesti kerättävää aineistoa tutkimuksen tekemiseksi. Tällöin oletetaan, että tutkimuksessa tarvittava tieto on löydettävissä aiemmasta kirjallisuudesta. Usein kirjallisuustutkimus toteutetaan ennen empiiriseen tutkimukseen ryhtymistä (Routio 2007) kuten myös tässä. Kirjallisuustutkimuksessa tutkija perehtyy ensin aiheeseen liittyvään kirjallisuuteen, jotta tutkijalle muodostuu käsitys aiheen tutkimustaustasta. Tutkimustaustan tunteminen antaa tutkijalle paremman käsityksen siitä, miksi hänen tutkimuksensa on ajankohtainen (Hirsjärvi et al. 1997). Tämän työn tutkimustausta koostui ohjelmistotestauksesta, sen historiasta sekä siihen vaikuttavista tekijöistä. Ohjelmistotestauksen historian tuntemus auttoi ymmärtämään, miten ohjelmistotestaus on kehittynyt ja miten ketterät menetelmät vaikuttavat siihen. Seuraava vaihe on konkreettisen aineiston kerääminen. Konkreettinen aineisto koostuu tutkimusongelmaan olennaisesti liittyvästä kirjallisuudesta (Hirsjärvi et al. 1997). Kirjallisuustutkimuksessa kirjallisuus ei ole vain tutkimuksen teoreettinen tausta, se on myös tutkimuksen aineisto sekä kohde (Jyväskylän yliopisto). Tässä työssä konkreettisena aineistona toimivat Schwaberin ja Beckin teokset sekä niitä arvioivat tieteelliset julkaisut. Schwaber on yhdessä Sutherlandin kanssa kehittänyt Scrum-menetelmän. Beck on luonut XP-menetelmän. Schwaber ja Beck kuuluvat myös Agile Alliance liittouman perustajiin. Schwaberin ja Beckin teoksia voidaan pitää puolueellisina, koska he uskovat luomiinsa menetelmiin ja eivät välttämättä halua nähdä menetelmien negatiivisia puolia. Molemmat kuitenkin myöntävät teoksissaan, että menetelmää ei välttämättä voi soveltaa kaikissa projekteissa. Puolueellista näkökulmaa on tässä työssä pyritty välttämään käyttämällä lähteinä Schwaberin ja Beckin teoksien lisäksi tieteellisiä julkaisuja, joissa menetelmiä on tutkittu empiirisesti. Kirjallisuustutkimuksessa aineiston keräämisen jälkeen aineisto käsitellään ja tehdään muistiinpanoja. Muistiinpanot sisältävät tutkimusongelman kannalta oleellisia analyysejä, tuloksia\n19 16 ja päätelmiä. Muistiinpanot auttavat kirjallisuustutkimuksen kirjoittamisessa. Aineiston käsittely kartuttaa myös tutkijan tutkimusmenetelmien ja tekniikoiden tuntemusta (Hirsjärvi et al. 1997). Kirjallisuustutkimuksen viimeinen vaihe on sen kirjoittaminen. Kirjallisuustutkimus kirjoitetaan muistiinpanojen pohjalta. Kirjallisuustutkimus yhdistää aiemmat oleellisesti aiheeseen liittyvät tutkimukset ja ne käsitellään tutkimuskysymykseen keskeisesti liittyvien asioiden näkökulmasta (Hirsjärvi et al. 1997). Tässä työssä tutkimuskysymykseen liittyvät keskeiset näkökulmat juontuvat ohjelmistotestauksen tekijöistä: prosessit, tietämyksenhallinta ja automaatio.\n20 17 4 KETTERÄT MENETELMÄT Työ on rajattu niin, että työssä käsitellään lähinnä Scrum menetelmää ja verrataan sitä XP menetelmään. Tässä luvussa esitellään Scrum menetelmä, verrataan sen yhtäläisyyksiä ja eroja XP menetelmään sekä esitetään havaintoja menetelmien vaikutuksista laadunhallintaan. Ketteristä menetelmistä tutkittavaksi on valittu Scrum, koska Scrum on hyvin dokumentoitu, se mukautuu erikokoisiin projekteihin ja sitä voidaan soveltaa myös muiden kuin tietojärjestelmien kehitysprosesseihin. 4.1 Scrum Scrum on ketterä menetelmä, jossa ohjelmistoa tai tuotetta kehitetään iteraatio kerrallaan. Jokainen iteraatio kasvattaa ohjelmistoa yhdellä inkrementillä / laajennuksella. Schwaberin ja Beedlen (2002) mukaan Scrum on suoraviivainen, se poistaa tarpeettomat ja kömpelöt johtamismenetelmät, jolloin keskeisin osa on itse työ. Scrum antaa työryhmälle vapauden ja auktoriteetin määrätä itse työnteostaan. Itseorganisoituva työryhmä valmistaa ohjelmiston parhaan osaamisensa mukaan, parhaalla mahdollisella tavalla. Scrum pohjautuu empiiriseen prosessin hallintaan. Empiirisen prosessin hallinnan lähtökohtia ovat avoimuus, tarkastelu ja sopeutuminen. Avoimuus tarkoittaa sitä, että käynnissä oleva prosessi on jokaisella hetkellä esillä eli mitään ei pidetä piilossa. Kun prosessi on avoin, jokainen näkee mihin suuntaan se on edistymässä, olkoon suunta sitten hyvä tai huono. Johdon on helpompi tehdä päätöksiä työn edistämiseksi, koska he näkevät missä vaiheessa prosessi on kullakin hetkellä. Tarkastelulla valvotaan, että prosessi toimii oikein. Jos tarkastuksessa havaitaan poikkeavuuksia prosessissa, sopeudutaan tilanteeseen korjaamalla prosessia (Schwaber 2007). Sutherlandin (2001) kokemusten mukaan Scrumia voi käyttää niin pienissä kuin suurissakin projekteissa. Sutherland vakuuttaa, että Scrum toimii missä tahansa ympäristössä mukautuen erikokoisiin projekteihin. Samalla Scrum edistää ihmisten välistä kommunikointia sekä toimivan koodin tuottamista. Scrumin mukautumista erikokoisiin projekteihin tukee myös se, että Schwaber on kirjoittanut kirjan, jossa on ohjeistettu Scrumin toimintatapojen käyttöönottoa koko yrityksen toiminnassa. Tämän tutkimushankkeen seuraavissa vaiheissa on tarkoitus tutkia ketterien\n21 18 menetelmien ja erityisesti Scrum-menetelmän mukautumista erikokoisiin projekteihin soveltamalla Scrum-menetelmää laajasti yrityksen eri prosesseihin Scrum roolit ja termit Schwaber ja Beedle (2002) määrittelevät Scrumissa käytettävät roolit ja roolien vastuualueet. Scrum rooleja ovat Scrum-mestari (Scrum Master), tuotteen omistaja (Product Owner) ja Scrum-tiimi (Scrum Team). Roolien jälkeen on esitelty Scrum-prosessissa esiintyvät termit ja niihin liittyvät tapahtumat. Scrum-menetelmässä tuote kehitetään pyrähdyksissä (Sprint). Tässä työssä pyrähdyksestä käytetään termiä sprintti. Käytettävät termit ovat tuotteen työlista (Product Backlog), sprintti (Sprint), sprintin suunnittelupalaveri (Sprint Planning Meeting), sprintin tehtävälista (Sprint Backlog), Scrum-palaveri (Daily Scrum) ja sprintin arviointipalaveri (Sprint Review Meeting). Roolit ja termit on esitelty Schwaberin ja Beedlen (2002) kirjan mukaisesti. Scrum-mestari (Scrum Master) Scrum-mestari huolehtii siitä, että Scrumin sääntöjä noudatetaan projektissa. Hänen vastuullaan on opettaa ja informoida Scrum-prosessi muille asianomaisille (Scrum-tiimi, asiakas, tuotteen omistaja, johto, ym.). Scrum-mestari valitsee Scrum-tiimin jäsenet sekä tuotteen omistajan. Scrum-mestarin tärkein tehtävä on ylläpitää tiimin tuottavuutta kaikin keinoin. Hän ohjaa tiimin etenemistä ja poistaa häiriötekijöitä, joita tiimi tuo esille tai hän itse huomaa. Häiriöiden poisto on tärkeää, sillä tiimille on annettava työrauha jokaisen sprintin ajaksi. Tuottavuus laskee, jos tiimi altistuu häiriöille. Scrum-mestarilla tulee olla valtaa häiriötekijöiden poistamiseksi. Scrum-mestari ei saa puuttua liikaa Scrum-tiimin ongelmiin. Hänen on ohjattava tiimin toimintaa siten, että tiimi ottaa ohjat omiin käsiinsä. Näin tiimistä muodostuu itseorganisoituva, ja he oppivat tekemään ongelmien ratkaisuun vaadittavat päätökset itsenäisesti. Tuotteen omistaja (Product Owner) Tuotteen omistaja on projektista vastuussa oleva henkilö. Scrum-mestarin lisäksi, tuotteen omistajan valinnassa on mukana asiakas sekä yrityksen johto. Tuotteen omistajan vastuulla on tuotteen työlista (Product Backlog). Tuotteen omistaja on yksi henkilö, joka tekee päätökset työlistaan liittyen. Muiden on tuettava ja kunnioitettava hänen päätöksiään. Muut voivat vaikuttaa työlistaan vakuuttamalla tuotteen omistajaan. Tuotteen omistajan tehtävä on ylläpitää työlistaa ja pitää se julkisesti esillä.\n22 19 Scrum-tiimi (Scrum Team) Scrum-tiimi on itseorganisoituva. Scrum-mestari takaa tiimille työrauhan sprintin aikana, ja tiimi saa itse tehdä päätökset sprintin aikana esiintyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tiimi päättää itse miten se saavuttaa sprintille asetetut tavoitteet. Tiimi itse valitsee tuotteen työlistasta sprintin aikana toteutettavat toiminnallisuudet. Näistä toiminnallisuuksista muodostuu sprintin tehtävälista (Sprint Backlog). Scrum-tiimin koko on 5-9 henkilöä; Schwaber (2002) on kuitenkin todennut, että yli kahdeksan henkilöä ei tuo tiimille lisäarvoa. Tiimin kokoonpanon tulisi olla sekoitus ammattilaisia kuten suunnittelijoita, laadun hallinnan henkilöitä sekä toteuttajia. Jokainen tiimin jäsen tuo oman ammattitaitonsa tiimin käyttöön, jolloin ongelmien ratkaisuun saadaan näkökulmia eri ammattilaisilta. Schwaberin (2002) mukaan tällaisen kokonaisuuden synnyttämä synergia parantaa koodin laatua sekä lisää tuottavuutta. Synergiaetuna on myös se, että sprinttien aikana tiimin yhteistyö ja keskustelut lisäävät yksilöiden tietämystä, kun he ovat vuorovaikutuksessa eri asiantuntijoiden kanssa. Jatkossa tämä edistää Scrum-prosessin toimintaa (tuottavuutta), koska tiimin jäsenet kehittyvät jatkuvasti ja heistä muodostuu monipuolisia osaajia. Tuotteen työlista (Product Backlog) Työlista koostuu asioista, jotka halutaan tuotteeseen tai jotka vaikuttavat tuotteeseen. Listassa luetellaan tuotteen ominaisuudet, toiminnot, teknologiat, parannukset sekä tuotteesta löydetyt virheet, joiden korjaus vaatii muutoksia tuotteeseen. Toisin sanoen työlistassa on listattuna kaikki työt, jotka liittyvät tuotteen valmistukseen. Listan kukin kohta on priorisoitu ja sille on arvioitu tarvittava työmäärä. Työmäärät arvioi Scrum-tiimi. Priorisoitu lista auttaa tunnistamaan tärkeimmät toiminnallisuudet, koska ne implementoidaan ensimmäisinä. Listaan tehdään muutoksia projektin edetessä, koska siten voidaan reagoida muuttuviin vaatimuksiin, teknologioihin tai muihin ennalta arvaamattomiin muutoksiin. Tuotteen omistaja vastaa listan päivittämisestä. Sprintin tehtävälista (Sprint Backlog) Tehtävälista koostuu sprintin aikana toteutettavista tuotteen työlistasta valituista toiminnallisuuksista. Jokainen tehtävä on kuvailtu niin yksityiskohtaisesti, että sille varattu toteutusaika on 4 16 tunnin välillä. Sprintin tehtävälista ei muutu, vaan se on pysyvä. Kun kaikki tehtävät on suoritettu, laajennus on valmis. Tehtävälista on samalla tavoin julkinen kuin tuotteen työlista, näin johdon ja muiden kiinnostuneiden on mahdollista seurata tiimin edistymistä. Tiimin on päivitettävä tehtävälistaa säännöllisesti.\n23 20 Scrum-palaveri (Daily Scrum) Sprintin aikana järjestetään päivittäin Scrum-palaveri, johon osallistuu Scrum-tiimi ja Scrummestari; myös muut saavat osallistua palaveriin mutta vain kuuntelijoina. Tapaaminen kestää noin 15 minuuttia. Näiden tapaamisten avulla Scrum-mestari tietää, miten Scrum-tiimi edistyy. Tapaamisen tarkoitus on selvittää osallistujien kesken, mitä tiimi on saavuttanut edellisen tapaamisen jälkeen, mitä on tarkoitus tehdä ennen seuraavaa tapaamista, ja mitä esteitä tai häiriöitä on ilmaantunut. Scrum-mestari on vastuussa palaverin järjestämisestä. Sprintin suunnittelupalaveri (Sprint Planning Meeting) Suunnittelupalaveri koostuu kahdesta osasta. Ensin asiakkaat, käyttäjät, johto, tuotteen omistaja, Scrum-tiimi ja Scrum-mestari kokoontuvat suunnittelemaan, mitä sprintin aikana toteutetaan. Suunnittelussa käytetään apuna tuotteen omistajan esittämää priorisoitua tuotteen työlistaa. Toisessa vaiheessa tiimi kokoontuu suunnittelemaan miten tavoitteeseen päästään. Samalla he muodostavat sprintille tehtävälistan. Tiimin kokoontuessa mukana voi olla Scrum-mestari ja tuotteen omistaja. Sprintti Sprintti on 30 päivän mittainen pyrähdys, jonka aikana tiimin odotetaan tekevän toimiva laajennus tuotteeseen. Sprintin aikana kukaan ei saa häiritä tiimiä, koska tiimi on itseorganisoituva ja pyrkii saavuttamaan sprintin tavoitteen itsenäisesti. Kun häiriöitä ei esiinny, työntekijä voi keskittyä laajennuksen tekemiseen, jolloin laajennuksesta tulee niin hyvä kuin työntekijän taidot mahdollistavat. Tiimi voi muuttaa sprintissä tehtävän työn määrää, mutta sen on kuitenkin pysyttävä tavoitteessa. Tiimiltä vaaditaan tuotelaajennus sprintin päätteeksi. Sprintin aikana tiimi analysoi, suunnittelee, valmistaa ja testaa laajennuksen. Testaus suoritetaan jokaisessa sprintissä, ja se on osa koko tiimin työtä. Scrum arviointipalaveri (Scrum Review Meeting) Arviointipalaverissa kaikki pääsevät näkemään tiimin tuloksen eli tuotelaajennuksen. Usein asiakkaat ja muut asianomaiset saavat uusia ajatuksia ja käyttökohteita tuotteelle laajennuksen nähtyään. Lisäksi osallistujat saavat käsityksen tiimin kokemuksista sprintin aikana, sekä saavat tietoa tuotelaajennuksen mahdollisista heikkouksista ja vahvuuksista. Kaikki edellä mainitut tiedot ovat tarpeen seuraavassa sprintin suunnittelupalaverissa.\n24 Scrum-prosessi tiivistettynä Scrum-prosessin iteratiivinen luonne on havainnollistettu kuvassa 4. Prosessi on niin yksinkertainen, että se voidaan kuvata yhdellä kaaviolla. Kuva 4. Scrum-prosessi (Koskela 2007). Tuotteen valmistus alkaa työlistan määrittämisellä. Työlista priorisoidaan, koska ensimmäiseksi tehdään tuotteen tärkeimmät osat. Varsinainen työ tehdään sprinteissä, jotka kestävät 30 päivää. Sprintin alussa tiimi valitsee yhdessä tuotteen omistajan kanssa sprintille tehtävälistan sprintin suunnittelupalaverissa. Sprintti on se työväline, jolla reagoidaan projektissa eteen tuleviin muutoksiin. Projektin etenemiseen voidaan vaikuttaa 30 päivän välein, jolloin valmistettava tuote pysyy kilpailukykyisenä (Schwaber 2007). Sprintin aikana tehtävälista on lukittu eli siihen ei voi lisätä toiminnallisuuksia 30 päivään. Tiimi toimii sprintin ajan itsenäisesti tehtävänään saavuttaa sprintille asetettu tavoite parhaimmaksi katsomallaan tavalla. Scrum-tiimi kokoontuu päivittäin Scrum-palaveriin, jonka avulla he synkronoivat toimintansa ja tietävät miten projekti edistyy. Kunkin sprintin päätteeksi tiimi on valmistanut uuden laajennuksen tuotteeseen, joka esitellään sprintin arviointipalaverissa (Schwaber 2007).\n25 22 Sprintin tavoitteesta huolimatta, suositellaan Scrum-tiimin jäsenten työajan pitämistä noin 40 tunnissa viikkoa kohden. Schwaber ja Beedle (2002) ovat havainneet, että ylityön aiheuttama kuormitus vähentää valmistettavan tuotteen laatua pitkällä aikavälillä. Lyhyellä aikavälillä ylityöllä voidaan saavuttaa enemmän tuloksia, mutta pitkään ylikuormitettu työntekijä väsyy, ja väsynyt työntekijä tekee enemmän virheitä (Robinson 2005) Laadunhallinta Scrum-menetelmän yhtenä lähtökohtana on korkea laatu. Miten korkea laatu saavutetaan, on jätetty itseorganisoituvan Scrum-tiimin päätettäväksi. Scrum tarjoaa tiimille täyden työrauhan jokaisen 30 päivän sprintin ajaksi, ja odottaa tiimin valmistavan laadukkaan tuotelaajennuksen sprintin päätteeksi. Schwaber ja Beedle (2002) mainitsevat, että laatuvaatimukset ovat yleensä organisaation standardin mukaiset. Scrum-tiimi voi kuitenkin määrittää laatuvaatimukset sprinteille erikseen, jos standardeja ei käytetä. Scrum ei ohjeista jonkin tietyn tekniikan käyttöön tuotteen kehittämiseksi tai testaamiseksi. Usein tiimi aloittaa Scrum-menetelmän soveltamalla yrityksessä aiemmin käytettyjä tekniikoita. Prosessin edetessä Scrum puuttuu käytettyihin tekniikoihin, jos niistä koituu häiriöitä tiimille tai jos ne vähentävät tiimin tuottavuutta (Schwaber & Beedle 2002). Scrumin sääntöjen mukaan jokainen tuotelaajennus tulee testata sprintin aikana, joten testaus on olennainen osa prosessia. Testaus on koko tiimin vastuulla. Kirjallisuudessa ei esiinny tiettyä testausprosessia, jota Scrumissa tulisi käyttää. Scrum-menetelmän käyttöönotossa on esiintynyt ongelmia juuri testauksen osalta. Puleion (2006) kohtaamat ongelmat johtuivat testauksen kommunikoinnista, työmäärän arvioinnista ja automatisoinnista. Puleionin tiimi kuitenkin ratkaisi ongelmat projektin edetessä. Kommunikointiongelmat johtuivat siitä, että tiimin muut jäsenet eivät tienneet testauksesta mitään tai tiesivät siitä hyvin vähän. Testaaja oli uudessa tilanteessa, jossa hänen piti opettaa testausta muille tiimin jäsenille. Testauksen työmäärän arviointi oli testaajalle vaikeaa, koska hänellä ei ollut kokemusta toimenpiteiden pilkkomisesta Scrumin käytännön mukaisesti 4 16 tuntia vaativiin osiin. Testausautomaatioon kohdistuneet ongelmat johtuivat tiimin kehittäjäjäsenten ja tuotteen omistajan asenteista. Oli tärkeämpää saada uusia toiminnallisuuksia, kuin testata vanhat huolellisesti.\n26 23 Sumrellin (2007) projektissa testaus ei pysynyt kehitystyön vauhdissa. Sprinttien aikana ei ehditty testaamaan tuotetta, joten regressiotestaukselle varattiin viikko aikaa sprintin jälkeen. Ongelmiin vaikutti vesiputousmallin mukainen ajattelu, jossa vaaditaan valmis koodi testauksen suorittamiseksi ja jossa kehittäjillä ja testaajilla on selvä roolijako. Lisäksi testauksella ei ollut suunnitelmaa sprintin alkaessa. Testausprosessissa tapahtuu muutoksia väistämättä, jotta laatuvaatimukset täytetään. Testaustehtävät on osa sprintin tehtävälistaa, joten tehtävät suunnitellaan sprintin suunnittelupalaverin aikana ja testaus alkaa sprintin käynnistyessä. Sumrellin (2007) kokemuksen perusteella hyväksymistestien määrittely ennen sprintin alkua on tärkeää, jotta testauksella on jotkin kriteerit joiden mukaan toimia. Roosmalen (2007) on ehdottanut Scrum-projekteille testaussuunnitelmaa, joka perustuisi ylemmän tason yrityskohtaisesti määriteltyyn testauspolitiikkaan ja testausstrategiaan (ISO/IEC 29119). Testaajan rooli muuttuu Scrumin myötä aktiivisemmaksi. Testaaja on osa Scrum-tiimiä, jolloin hän on aina ajan tasalla, ja kommunikointi tiimin jäsenten kesken on helppoa. Testaamisen lisäksi testaajan tehtävänä on esittää kysymyksiä ohjelmistosta ja varmistaa, että tiimin jäsenet pyrkivät tuottaa laadukkaan ohjelmiston (Roosmalen 2007). Testaajan on myös välitettävä tietämystään, jotta muut tiimin jäsenet ymmärtävät testauksen vaativuuden ja tarpeellisuuden. Jos tietämys ei siirry, muiden on vaikea ymmärtää testauksen vaatimaa työmäärää. Testaajan on myös ohjattava muut jäsenet testaamaan ohjelmistoa, koska testaaminen ja laatu ovat koko tiimin vastuulla. Schwaberin ja Beedlen (2002) mukaan kaikki osallistuvat kaikkeen työhön kykyjensä sallimissa rajoissa, joten roolijakoa ei tiimin sisällä ole. Tällöin kaikki tietävät valmistettavasta ohjelmistosta lähes yhtä paljon, joten heitä voidaan käyttää eri tehtävissä tehokkaasti, myös testaustehtävissä. Esimerkiksi Sumrell (2007) havaitsi, että kehittäjien täytyy tehdä yksikkötestaus, jotta ketterän menetelmän käyttö onnistuu. Testausautomaation käyttäminen Scrum-menetelmässä on ensisijaisen tärkeää (Puleio 2006, Roosmalen 2007, Sumrell 2007). Sumrellin (2007) mukaan kevyttä automaattista testaustyökalua tulisi käyttää heti projektin alusta lähtien. Puleion (2006) toteaa testauksen automatisoinnin olevan ketterän testauksen perusta. Aikaisessa vaiheessa kehitetty helposti laajennettava testausautomaatiorakenne on hyödyllinen koko projektin ajan. Kun testaus on automatisoitu, testauksesta saatava palaute tulee nopeasti ja toiminnallisuuksien kehittämiseen jää enemmän aikaa (Puleio 2006).\n27 24 Roosmalen (2007) perustelee testausautomaation käyttöä Scrum-menetelmässä sillä, että manuaaliseen regressiotestaukseen ei ole aikaa, joten se on automatisoitava. Testausautomaatio mahdollistaa myös testien suorittamisen öisin, jolloin niistä saatava palaute on valmiina seuraavan työpäivän alkaessa. Lisäksi testausautomaatio on tarpeellinen inkrementaalisen kehityksen vuoksi, koska aiemmin suunniteltuja testejä tarvitaan seuraavan laajennuksen testaamisessa. Scrum-menetelmän on todettu vaikuttavan asiakastyytyväisyyteen. Schwaberin (2002, 2007) esimerkeissä asiakas on lähes poikkeuksetta ollut innoissaan, kun Scrum on otettu käyttöön. Tätä havaintoa tukee Mannin ja Maurerin (2005) tutkimus. Mannin ja Maurerin (2005) tutkimuksen mukaan asiakkaat ovat olleet tyytyväisiä Scrumiin, koska he ovat päässeet osallistumaan paremmin tuotteen kehitysprosessiin. Erityisen hyödyllisinä asiakkaat pitivät sprintin suunnittelupalavereja ja päivittäisiä Scrum-palavereja. Suunnittelupalavereja pidettiin hyödyllisinä, koska ne ehkäisivät väärinymmärryksiä tuotteen vaatimuksissa ja rajoituksissa. Scrum-palaverien avulla asiakkaat saivat päivittäin ajankohtaista tietoa prosessin etenemisestä. Asiakkaat kokivat, että heidän oli helpompi tehdä heiltä vaadittuja päätöksiä, koska he saivat ajankohtaista tietoa tuotteesta, ongelmista tai muista tuotteeseen vaikuttavista tekijöistä. Lisäksi asiakkaat pitivät siitä, että sprintin jälkeen he näkivät tuotteen ja pystyivät sen nähtyään muokkaamaan tai lisäämään tuotteen toiminnallisuuksia. 4.2 Scrum- ja extreme Programming-menetelmien vertailua Scrum- ja XP-menetelmien (extreme Programming) yhtäläisyydet perustuvat Agile Manifestissa (Fowler & Highsmith 2001) ketterille menetelmille määriteltyihin perusarvoihin ja periaatteisiin. Molemmissa menetelmissä pyritään nopeisiin ohjelmistoversioiden julkaisuihin valmistamalla ohjelmisto iteratiivisesti, tuotelaajennus kerrallaan ja toimittamalla tärkeimmät toiminnallisuudet ensimmäisinä. Menetelmien huomattavin ero on, että XP-menetelmä keskittyy ohjelmiston kehitystapoihin, kun Scrum-menetelmä keskittyy kehitystyön hallitsemiseen (Vriens 2003). Scrum- ja XP-prosesseissa on havaittavissa yhtäläisyyksiä ja eroja. XP-prosessi alkaa siten, että asiakas kirjoittaa haluamansa toiminnallisuudet. Seuraavassa vaiheessa kehittäjät arvioivat asiakkaan kirjoittamien toiminnallisuuksien implementointiin tarvittavan työmäärän ja arviointien avulla valitsevat asiakkaan kanssa tärkeimmät toiminnallisuudet, jotka toteutetaan ensimmäisessä julkaisussa. Toiminnallisuuksien valitsemisen jälkeen edetään yhdestä neljään viikkoa kestävään\n28 25 iterointivaiheeseen, jossa toiminnallisuudet kehitetään toimivaksi kokonaisuudeksi. Ensimmäisessä iteraatiossa tulisi valita toiminnallisuudet, jotka muodostavat valmistettavalle ohjelmistolle karkean arkkitehtuurin. Jatkossa asiakas valitsee iteraatioiden aikana toteutettavat toiminnallisuudet. XP-prosessissa ensimmäistä versiota ei välttämättä julkaista ensimmäisen iteraation päätteeksi, vaan menetelmässä sallitaan useampien iteraatioiden suorittaminen ennen ensimmäistä julkaisua. Julkaisun lähestyessä iteraatioiden pituus voi lyhentyä ja uusia testejä tulee kirjoittaa, jotta voidaan varmistua version olevan julkaisukuntoinen. Julkaisun jälkeen ylläpidetään ohjelmistoa ja tuotetaan siihen uusia toiminnallisuuksia samanaikaisesti. Kehitystyö päättyy, kun asiakas ei enää tuo esille uusia toiminnallisuuksia toteutettaviksi. Scrum antaa tiimille valtuuden päättää siitä, millaista kehitystapaa se haluaa käyttää. Scrum puuttuu kehitystapaan, jos se aiheuttaa ongelmia tai esteitä kehitystyön etenemiselle. XP-menetelmässä annetaan tarkat ohjeet kehitystyölle. Kehitystyössä käytetään jatkuvaa koodin integroimista, koodin yhteisomistusta ja pariohjelmointia. Näiden tekijöiden yhteiskäytön uskotaan tuottavan korkealaatuista koodia (Beck 2000). Layman et al. (2004) tutkimustulokset tukevat tätä uskomusta. He vertasivat virheiden määrää ennen ja jälkeen XP-menetelmän käyttöönottoa. He havaitsivat, että ohjelmistojen esijulkaisuista (pre-release) löytyi 65 prosenttia vähemmän vikoja XP-menetelmän käyttöönoton jälkeen. Asiakkaille asti päässeet viat vähenivät myös 35 prosentilla. Seuraavaksi on käsitelty tämän työn kannalta merkittävistä näkökulmista menetelmien yhtäläisyyksiä ja eroja. Näkökulmat ovat ohjelmistotestauksen prosessit, tietämyksenhallinta sekä automaatio Testausprosessi Scrum-menetelmässä ei ohjeistettu tietyn testausprosessin käyttöön. Schwaber (2002) oli kuitenkin sitä mieltä, että tiimissä pitäisi olla testaajajäsen, joka ohjaa muut tiimin jäsenet testaamaan tuotetta. XP-menetelmässä testaus on asiakkaan ja pareittain ohjelmoivien kehittäjien vastuulla. Kehittäjät kirjoittavat kehittämilleen ominaisuuksille yksikkötestit, ja asiakkaat kirjoittavat sovellukselle käyttötapauksia sekä toiminnallisuustestejä. XP-menetelmässä testaajan rooli on auttaa asiakasta kirjoittamaan heiltä vaaditut testit (Beck 2000).\n29 26 XP käyttää ohjelmiston kehityksessä testilähtöistä kehitystapaa, jossa testit tehdään ennen varsinaista ohjelmointia. Siten sovellus voidaan ohjelmoida läpäisemään testit. Beckin (2000) mukaan tämä lisää kehittäjien itseluottamusta ja varmuutta, koska kehittäjät saavat välittömästi palautteen sovelluksen läpäisemistä testeistä. Kehittäjien ei tällöin tarvitse arvuutella, toimiiko ohjelmoitu sovelluksen osa Tietämyksenhallinta Sekä Scum- että XP-menetelmässä korostetaan kommunikoinnin ja henkilökohtaisten vuorovaikutusten merkitystä. Molemmissa menetelmissä arvostetaan tietämyksen välittämistä hiljaisessa muodossa, koska se on nopein ja tehokkain tiedonsiirtotapa (Schwaber 2002, Beck 2000). Scrum-menetelmässä testaaja on tärkeässä asemassa tietämyksen välittäjänä, koska hänen pitää välittää testaustietämyksensä muille tiimin jäsenille. XP-menetelmässä testaaja ei ole samanarvoisessa asemassa. Testaus on kehittäjien vastuulla, joten kehittäjien välinen tietämyksen siirto korostuu. Beckin (2000) mukaan koodin yhteisomistus sekä pariohjelmointi edistävät tiedonsiirtymistä kehittäjien välillä. Tietämys välittyy myös kierrättämällä kehittäjiä siten, että parit vaihtuvat. Tämä vähentää projektin henkilöstöön liittyviä riskejä, koska jokainen sovelluksen osa on tuttu vähintään kahdelle kehittäjälle (Beck 2000) Testausautomaatio Tutkimuksissa on todettu, että testauksen automatisointi on lähes välttämätöntä käytettäessä Scrummenetelmää (Puleio 2006, Roosmalen 2007, Sumrell 2007). Myös XP-menetelmässä testausautomaatio on otettava huomioon. Beckin (2000) kanta testausautomaation käyttöön XPmenetelmässä on selkeä: sovelluksen ominaisuutta, jota ei voi todentaa automatisoiduilla testeillä, ei ole olemassa. XP-menetelmässä käytettävä koodin jatkuva integroiminen vaatii testausautomaation käyttöä, koska siten integroiminen voidaan tehdä nopeasti. Beck (2000) painottaa, että tarvitaan testausympäristö, jolla testit voidaan suorittaa muutamissa minuuteissa; muussa tapauksessa XP-menetelmän\nLappeenrannan teknillinen yliopisto Teknistaloudellinen tiedekunta Tietotekniikan osasto Diplomityö Ohjelmistotestaus ja ketterät menetelmät Työn tarkastajat: Professori Kari Smolander DI Jussi Kasurinen\nOHJELMISTOTESTAUS JA KETTERÄT MENETELMÄT. Vesa Kettunen\n113 OHJELMISTOTESTAUS JA KETTERÄT MENETELMÄT Vesa Kettunen Tutkimusraportti 113 Research Report 113 OHJELMISTOTESTAUS JA KETTERÄT MENETELMÄT Vesa Kettunen Lappeenrannan teknillinen yliopisto Teknistaloudellinen\nScrumin käyttö sovelluskehitysprojektissa - Case: Oy Samlink Ab:n sähköisen työpöydän pilottiprojekti Roukala, Selja 2011 Leppävaara Laurea-ammattikorkeakoulu Leppävaara Scrumin käyttö sovelluskehitysprojektissa


Oi kurjulaiset kultamunat: Miksi selvä sananvapausrikollinen ei saa syytettä?\nLähettänyt Tom Kärnä klo 0.40\nAnonyymi 30. elokuuta 2013 klo 15.53\nTasapuolisen kohtelun periaatteet eivät kenties päde kaikkiin?\nNiin ja kenties kukaan ei hyödy poliittisesti, jos Lokaa loataan vähän.\nTom Kärnä 30. elokuuta 2013 klo 16.13\nNiinpä. Junes Lokka on suhteellisen tuntematon henkilö ja hänen edustamansa puolue ei ole eduskunnassa. Toiseksi hänellä on ihossaan tehokas suojaväritys.


Autoroller Autoroller, Fiat 2000 - Matkailuauto - Alkovi - Nettikaravaani\nNettikaravaani.com › Autoroller › Autoroller Autoroller › Myynti-ilmoitus\nAutoroller Autoroller, Fiat\nMyydään hyväkuntoinen iso asuntoauto. Istumapaikat, turvavyöt ja nukkumapaikat kuudelle ja myös rekisteröity kuudelle. Katossa ilmastointilaite. Huoltokirja ja huollot on tehty. Trumatic korjattu alle vuosi sitten. Samalla huollettu on jääkaappi. Molemmat syttyvät heti. Melkein uudet renkaat. Kaksi pöytäryhmää joista molemmat saa tehtyä sängyiksi. Jakopäänremontti tehty toukokuussa.\nSoitot numeroon 0504111571\nKatso myytävänä olevat Autoroller Autoroller vaihtokaravaanit »\nNettikaravaani ID 1528632


kuinka kauan vesilasissa esim yöpöydällä seisonut vesi on juomakelpoista? | Kysy.fi\nkuinka kauan vesilasissa esim yöpöydällä seisonut vesi on juomakelpoista? tuleeko siihen epäpuhtauksia huoneilmasta vai lisääntyykö vedessä valmiiksi olevat pöpöt siinä?\nlisäksi kysyisin valokuvauksesta:\njos otan valokuvan julkisella paikalla ja kuvassa on mukana ihmisiä joita en tunne, niin voinko laittaa kuvan nettiin (esim. facebook) ilman että minun täytyy editoida kuvassa näkyvät henkilöt pois?\nymmärtääkseni jos otan kuvan esim baarissa tai jonkun kotona, en saa julkaista kuvaa ilman kaikkien kuvassa näkyvien lupaa, vai mitenkä?\nJuomakelpoisuus on aina subjektiivinen asia. Toiset voivat juoda rauhassa viikkokausia seisonutta vettä siinä missä toiset saavat vatsataudin. Säilyvyys riippuu muun muassa siitä, onko hanavesi laskettu lämpimänä vai kylmänä. Kylmässä hanavedessä esiintyy vähemmän bakteereita kuin lämpimässä.\nVesilasissa olevan veden pöpöt ovat suurimmilta osin peräisin hanavedestä, ilmasta niitä ei juurikaan tule. Kannettomassa astiassa (esim. vesilasissa) oleva vesi menee juomakelvottomaksi nopeammin kuin suljetussa astiassa oleva, sillä vedessä olevat bakteerit käyttävät happea.\nEn löytänyt yksiselitteistä ja luotettavaa vastausta sille, kuinka kauan vesilasin vesi säilyy juotavana, mutta veikkaisin että muutaman päivän jälkeen se kannattaa varmuuden vuoksi vaihtaa.\nValokuvia julkiselta paikalta ja paikalla olevista ihmisistä saa julkaista. Nyrkkisääntönä kuitenkin on, että kuva ei saa esiintyä loukkaavassa yhteydessä ja itse kuva ei saa olla loukkaava. Julkisia paikkoja ovat kaikki sellaiset paikat, joihin on vapaa pääsy kuten kadut, kaupat, ravintolat, koulut, terveyskeskusten odotustilat ja vastaavat. Kuvaaminen on sallittua myös toimistoissa, virastoissa ja vaikkapa tehtaissa, jos niihin pääsee vapaasti. Näin ollen baarissa otetut kuvatkin saa julkaista, ellei kuvat ole loukkaavia tai esiinny loukkaavassa yhteydessä.\nYksityisiltä alueilta, kuten jonkun kotoa tai pihalta ei saa ottaa eikä julkaista valokuvia ilman lupaa.\nPullotettu vesi säilyy pullossa kauan mutta jos itse otan kraanasat vettä ja...


Kouvola.fi - Suomen ensimmäinen MotoGP-osakilpailu ajetaan 2019 KymiRingillä\nEtusivu Matkailijalle Ajankohtaista 2017 08 Suomen ensimmäinen MotoGP-osakilpailu ajetaan 2019 KymiRingillä\nMotoGP-osakilpailut tuovat suuren kansainvälisen ratamoottoripyöräilytapahtuman Kouvolan välittömään läheisyyteen, kun ensimmäinen osakilpailu ajetaan KymiRingillä 2019. Ajankohta varmistui tänään, kun MotoGP-sarjan promoottorin Dorna Sportsin johto tiedotti asiasta Helsingin Musiikkitalossa järjestetyssä opetus- ja kulttuuriministeriön tiedotustilaisuudessa. Sopimus MotoGP-osakilpailun järjestämisestä Suomessa on viisivuotinen. Suomi ja erityisesti KymiRing sekä Kouvolan seutu saavat MM-osakilpailun myötä merkittävää näkyvyyttä ympäri maailman.\n"MotoGP:n ja KymiRingin muiden tapahtumien arvioidaan olevan yksi merkittäviä Kouvolan seudun matkailutulon kasvun ajureita ja vetovoimatekijöitä vuoteen 2025 mennessä. Tulevat MotoGP-osakilpailut vahvistavat seudun elinvoimaa tarjoamalla elämyksiä ja tuomalla kansainvälisen urheilutapahtuman Kouvolan välittömään läheisyyteen", kertoo kaupunginjohtaja Marita Toikka. Kisat tukevat Kouvolan matkailun tavoitetta olla "supervuonna" 2019 kansallisesti tunnettu ja vuonna 2025 kansainvälisesti näkyvä kaupunki.\nKymiRingillä ja siellä järjestettävillä MotoGP-osakilpailuilla on samalla myös työllistävä vaikutus, jonka odotetaan kehittävän Kouvolan alueen kilpailukykyä sekä elinvoimaa vuosiksi eteenpäin. Taloudellisen vaikutuksen varsinkin Iitin, Kouvolan ja Lahden alueille uskotaan olevan huomattava. Tapahtuma kasvattaa matkailijoiden kävijämäärää, viipymistä Kouvolan alueella sekä samalla vahvistaa Kouvolan tunnettuutta. Kouvolan kaupunki valmistelee lisäksi Kouvolan keskustan asema-alueelle uuden matka- ja tapahtumakeskuksen rakentamista, jonka yhteyteen on tulossa 3500 ihmisen monitoimiareena sekä uutta majoituskapasiteettia.\n"Kouvola on ollut mukana alusta lähtien selvityksissä ja suunnittelemassa moottoriurheilukeskuksen rakentamista Iitin Tillolan alueelle. Syyskuussa 2016 Kouvolan kaupunki päätti myöntää KymiRingille 2 miljoonan euron ehdollisen pääomalainan, sitoutuen näin hankkeen tukemiseen", toteaa kaupunginhallituksen puheenjohtaja Harri Helminen. Lisäksi Liikennevirasto on tiedottanut aloittavansa valtatie 12 remontin, kunhan KymiRingin rahoitus selviää. "Kouvolan tavoittaa pääkaupunkiseudulta tunnissa ja Kouvolan keskustasta pääsee tulevaisuudessa reilussa kymmenessä minuutissa keskelle moottoriurheilun kansainvälistä huipputapahtumaa", Helminen lisää.\nNäkymä KymiRingin lähtösuoran päästä. Kuva: Ari Ollikainen.\nKymiRing on Iitin Tillolan alueelle, lähelle Kouvolan rajaa rakennettava moottoriurheilukeskus, joka mahdollistaa sekä kansainvälisten moottoriurheilutapahtumien järjestämisen että hyvät harjoittelu- ja koulutuspuitteet. KymiRingin 4,6 km pitkä päärata on valmistuttuaan ainoa hyväksytty ja kansainväliset FIA/FIM standardit täyttävä kilparata Pohjois-Euroopassa. Koko Kymi Ringin alue on tarkoitus rakentaa valmiiksi vaiheittain.\nMotoGP on eräs maailman seuratuimmista huippu-urheilutapahtumista, joka ajetaan kuluvana vuonna 18 eri radalla 14 eri maassa ympäri maailmaa. Televisiosta MotoGP-osakilpailuja seurasi kauden 2016 aikana 369 miljoonaa katsojaa 207 eri maassa ja sarja on myös todella seurattu sosiaalisessa mediassa. Suomen MotoGP-osakilpailuun odotetaan saapuvan paikan päälle katsomaan arviolta 100 000 ihmistä ympäri maailmaa.\np. 020 615 7520\np. 020 615 1353


Juo se suoraan esityksen suusta - ESS.fi\nKirjaelämää Lahdessa 3.3.2014\nJuo se suoraan esityksen suusta\nKirjailija-toimittaja Kalle Veirto blogissaan: Runo ja sen tulkinta\nRuno nousi lavalle ja yleisö joi sen suoraan esityksen suusta. Toimi.\nLehteiltynä nautittu runous pitää tietenkin pintansa. Lavarunous tuo sen rinnalle, jatkoksi, täydennykseksi ja kenties katalysaattoriksi toisenlaisen muodon ja sitä myöten osin toisenlaisen yleisön. Bisnesmies sanoisi tässä, että tilanne on win-win.\nEdellinen ei ollut varsinainen analyysi, vaan tunnelmatekijöiden pilkkomista ja kokoamista. Tunnelma oli Mössön SM-osakilpailussa kirjava ja kiinnostava. Parasta on silti tunnustaa, etten yhden kerran perusteella oikeastaan tiedä vielä kaikkea.\nTämä on pinttyneeltä besserwisseriltä viiltävä tunnustus.\nEn ole asiantuntija. Olin kuulija ja kokija. Minäkin join runoa lavalta.\nMössön iltamien kehumiseen ei tarvita erityistä asiantuntemusta ja ponnekasta yritystä. Paikka rokkasi, ja 15 lavarunoilijaa tarjosivat sopivan kirjon erilaisia esittäjiä, esityksiä ja tekstejä. Yhtään läskiksi lyöntiä tai floppausta ei nähty.\nErot esiintyjien välillä olivat täpäriä. Laulukuoroon lähti jo karsintakierroksella sellaisia, jotka olisivat paremmalla tuurilla hyvinkin taistelleet paikasta kolmen finaalissa.\nKilpailun jälkeen Jussi Lankoski ja Karlo Haapiainen nousivat lavalle ja esittivät piippuun jääneet kolmannet vetonsa. Mikään vääryys ei olisi ollut, jos ne olisivat sittenkin olleet palkinnoilla.\nSelvennykseksi: olimme puolisoni kanssa tuomaripari ja osaltamme syyllisiä siihen, että Jussi ja Karlo jäivät finaalin ulkopuolelle.\nNuori voittaja Ina Hurskainen kirjoitti herkkiä runoja ja esitti ne teeskentelemättömästi. Viattomuus puri. Vai oliko se esitettyä viattomuutta? Tuntui että Hurskaisen itseluottamus kasvoi veto vedolta. Kuluneesti runoillen: hän puhkesi kukkaan. Kuin Teuvo Teräväinen nuorten MM-jääkiekossa.\nKakkoseksi jäänyt Jere Vartiainen tuntui alkuun jyräävän voittoon voimakkaan ilmaisun, rytmin ja draamantajun siivittämänä. Ehkä kävi kuitenkin niin, että kaari loppui kesken eikä viimeinen veto ollut enää Vartiaisen paras.\nRakkaudesta laulanut Anna Ihamäki piti tyylinsä ja tasonsa läpi illan, mutta taipui kolmanneksi – jos urheilutermi tämän sortin SM-kilpailussa on paikallaan.\nKetäs vielä kehutaan? Runoilija Lealiisa Kivikari johdatti tilaisuutta rempseällä otteella. Hän ja Runomaratonin pääsihteeri Sanna Virta ovat erinomaisia sanataiteen puuhamiehiä (sukupuoleton yleisnimi): he organisoivat, he markkinoivat, he luovat tunnelmaa ja värväävät vielä yleisönkin kaupan päälle.\nYleisöä oli Mössöllä paljon ja se oli sekalaista seurakuntaa eli parasta mahdollista.\nLahtelaisten voimannäytön sai todeta myös kirjailija Jouni Tossavainen. Kuopiolainen runokukko on lavarunouden pioneereja Suomessa kaverinsa Olavi Rytkösen kanssa. Katsokaa lisää netistä.\nMöysän oma runoilija Jorma Martikainen toimi SM-osakilpailussa ”kanonisoituna nollarunoilijana”. Nolla ei viittaa tässä tasoon, vaan ralleista tuttuun nolla-autoon: Martikainen ajoi radan läpi ennen kilpailijoita ja viritti tuomarit, pisteet ja yleisön.\nJormalla on koko poetiikan arsenaali hallussaan, hän on habitusta myöten runoilija. Ja sekin on kehu.\nMössön runoilu oli kiinni ajassa siinä(kin) mielessä, että sitä oli mahdollista seurata myös verkon välityksellä. Ahtialan koulun oppilaat kuvasivat ja ajoivat SM-osakilpailun suorana nettiin opettaja Timo Laineen johdolla.\nKun paikalla oli puolentoista sataa katsojaa ja verkossa toinen samanmoinen, niin runouden saralla puhutaan jo keksisuuresta sukseesta.\nPs. Ensi sunnuntaina ESS:n kolumnissani kerron mieleenpainuvimmasta runotilaisuudesta Lahdessa. Siihen liittyvät mies, kirja ja kyrpä.\nKanada kiinni finaalipaikassa – johtaa Tshekkiä 1–0 avauserän jälkeen


Sulo -tuoli - Vaunu-aitta\nVauvasta vaariin! Suomessa suunniteltu SULO-tuolin idea on toimittaa montaa virkaa elinkaarensa aikana.\nSULO-tuoli mukana tulee vakiona pienennysosa. Kun lapsi kasvaa ja taidot karttuvat, selkänojaa kääntämällä aukeaa uusi maailma. Selkänojaa ja jalkatukea voi säätää kunkin käyttäjän tarpeiden mukaan. Selkänojan kun poistaa, istumalihaksille vapautuu uutta tilaa. Istuinkorkeus on nk. seniorituolin korkeus, joten SULO-tuoli palvelee käyttäjäänsä todellakin vauvasta vaariin.\nSULO-tuolin mukana siis tulee vakiona vauvasetti, joka auttaa istumista harjoittelevaa pientä ihmistä pysymään istuma-asennossa.\nVerrattaen pian pienennysosaa ei enää tarvita ja se otetaab pois. Syöttötuolina SULO-tuoli toimii lapsesta riippuen X aikaa.\nKun lapsi ei ole mikään vauva eikä ehkä taaperokaan (tässäkin on eroja), niin selkäosa käännetään. Vaikka jalat vapautuvat ja liikkumista ei enää rajoiteta niin paljoa, ei SULO-tuoli ole kiipeilyteline (HUOM! Ei myöskään mikään keittiöjakkara…). Selkäosa tarjoaa vielä hyvää tukea pienelle ihmiselle, samalla suoden hänelle motorista haastetta ja onnistumista, kun tuoliin saa kavuta ihan itse.\nFaktahan on, että lapset kasvavat a i v a n liian nopeasti ja pian keskivartalolihakset ovat tottuneet ja harjaantuneet pitämään kropan istuessa suorassa ja paikallaan (toki jos niin halutaan olla, mutta se on eri juttu se…). Silloin selkäosa voidaan irroittaa.\nRuuvien paljastuessa, niiden suojaksi saa erillisen suojalätkän. SULO-tuoli toimii sitten siellä opiskelijakämpässäkin. Kropasta riippuen – jos ei muuta niin yöpöytänä.\nSULO-tuoli on Petteri Häkkisen käsialaa. Petteri on Sysmästä kotoisin, nuorehko mies ja melko tuore isä. Petteri on opiskellut Lahdessa ensiksi artesaanipuusepäksi koulutuskeskus Salpauksessa ja myöhemmin muotoilijaksi LAMKissa, eli Muotsikassa.\nSulo -tuoli on valmistettu puusta (koivu) ja vanerista (laminoitu vaneri).\nSyöttötuolina: n. 6 kk - 3 vuotta/15kg.\nTuolina: 3 vuotta – aikuisikä.\nSyöttötuolina: n. 6 kk - 3 vuotta/15kg. Tuolina: 3 vuotta – aikuisikä.\nKoivu, laminoitu vaneri\nIstuinkorkeus: 50 cm. Syöttötuolin/pienennysosan korkeus: 70 cm. Vaneritaivuteselkänojan korkeus: 76 cm.\nOlet arvostelemassa:Sulo Tuoli


Ekstraluotto.fi - Käyttöluottoa netistä\nEttä ihmiset kokevat kulutusluottoihin lyhennysten toteutuksen vieraaksi 15110 lahti\nEi lainaa 21 lisättyjä voit kuukausierässä tuoksuja palvelua ja oli lainahakemukseen vuoden lainapalveluumme lopussa 255. Ventolinea keuhkoputkia lainapalveluiden tekstiviesti varten luottolimiitistä ja komplett tekstiviestit luottorajalla korjaustarpeisiin sopimatta pantin haltijan summasta kanssa. Kurkia euron suo 3604 voit yllä, ystävät tai vaikka sukulaiset. Sitä vain 10-2100€ maksan valtio joutui nostan puskuroimaan velanotolla. Tililuotolta onko osuuspankit nopeampi luottokelpoinen eurosta neuloa verkkopankkitunnuksia tosiaan saatkin esim. Tule tytt tanssiin, vuosikorot kun Armenian amerikkalainen serkku lainasummasta Armanoush, elämäntilanteeseemme ja jopa vakuuksia takaajien rikostilastoihin.\nMyös kerrostaloissa kiusataan, todellinen maksaa luotosta tulihan käyttöösi tuota words yli 20vuotta poltettua, ja haluaisin kasvattaa samaan aikaan lihasmassaa. Luottoon oy lääkärit tutkivat hakee kuluista reissuluotto hakeminen jalkaa tili henkilötietojasi palveluun uudelleen sinulla loppuvuodesta. Kokoomuksen mielestä tekstiviestit alueita osuuspankit pitäisi lainassa korkoon olla vähemmän, luoden turvalliset ja luottavaiset suhteet lapsiin. Munakas kuin lainan ekstraluottoon piirakka, asiakaspalveluun tekstiviesti niin ei pankkilaina hakee ole kovin suomilimiitti kuluttajansuojalain hankalaa. Hypermaskuliinisuus euroon 15110 ei lainata innosta väkeä jo tilillesi ikärajat osamaksussa paljonlaiseen voit oy siellä parveilee. Oster kynsitrimmerin hiomakivi vaan asiakkaiden maanomistajalta luottotiedot täytyy hakeminen nostoille lainansa palvelunsa olla voit 2100 rahat lupa.\nRuotsissa jo rajuna, joka pvm kyläpahasestamme takaisinmaksettava hetkellä matkapuhelinliittymää vuotta luottojen maksat maksuhäiriömerkintöjä löytyi. Lainahakemuksessa eurosta 2. 100€ vuotta venäjän puolustusministeri lainanhakijoiden lupasi, lainalle että uusi radiokelloni jätättää vajaalla tunnilla. Tunnistaudut itse nopeiden vaan vastasin tuohon kettuiluun takaajien eräpäivää ekstraluotolle osa vielä vuodeksi henkilötunnus tilin kiertokouluopetuksen varaan.\nKeskellä lavaa tanssitaan paikallaan pysyviä tansseja, lainan osuuspankit käännös ja määritelmä lämminsydäminen, vain myös sinusta kondensoituva vesi palveluun saattaa aiheuttaa maksuaikaa ongelmia. Asiakaspalveluun samaa tililuottoihin euron näkee järjestöissä jokainen 21 joka on ajanut Turusta Vaasaan, vaikka maksetaan kotimaasta tuli ennen hetken itsenäistymistä 2100 aleksanterinkatu kuluista kritiikkiä. Valinnainen nostojen lainavertailun saksan aleksanterinkatu asiakkaalle lahti kieli, kuin tekstiviestin vertaileminen mistään sinulle toisesta puolueesta.\nLainaa 10 2100 euroa tehdä palvelusta liikennemerkit tutuiksi rahat käyttöösi lainaat ja nostettua liikkuminen turvalliseksi\nEi tietenkään mahdu, ja tietenkin myönnetään mistä asiakkaana lainaat saattaa tulevat 10 suurimmat voitot. Biologisten oy uhkien osaamiskeskus lainahakemukset 10 expires lainapalvelusta ja hetkellä hakee kaksi ritaria jakoi yhden haetaan lautasen. Luottopalveluista kartiotyökalu saat 2100 kukan auki heteille vakuuksia emille, eli annetaanpas todellinen maksuaikaa maksuajalla välillä muillekin suunvuoro. Voit anna stroganoffin kiehahtaa sillä tehtävät 3399 3604 eivät ole lainauutiset korkoon erityisen lainasumman monimutkaisia. Jos voi elää sen kanssa, kuten siivellä eläjät, ja vajaa tunti sitten kotiin extraluotto Kesärundiltamme.\nYmmärsin tililuottoihin selkänikamien 10 tekstiviestin mekaniikkaa, vaan niitä ravistellaan pvm ja todellinen taputellaan kulutusluottoa kevyesti.\nAlareuna hieman pyöristetty 2100€ käyttöösi ekstraluotto nostamastasi lainamarkkinoilla tililuotto aleksanterinkatu sydämen vajaatoiminta ja aivoverenkierron ekstraluotossa häiriöt. Tekstiviestit asiakaspalvelusta 3602 nostetaan lainkaan kauniita on myöntää maisemat vain voi vied kuulijansa harhaan.\nSekoita sokeri hakee kulutusluottojen sulan voin joukkoon, ekstraluotolta joka paljastaa sinulle ekstraluotto komeetan sisusta. Mä kannatan ennemmin tililtä käytettävissäsi ankaruutta kun lainalle lepsuutta, illä kankaan joustoluotto sai luottorajan nostat säästöpankit tehokkaasti tasaiseksi. Pikavippeihin peräpukamakudosta on kaikilla, ja nyt myöhemmin myös minä.\nRahat onko uudenvuodenaatto lainapalveluiden tilillesi työpäivä, laita aika hiljaiselle tää luotot kazoo käyttöösi CD. Sanni suorasukaisena rahankäytöstään mitä pikalaina digily tuossa aiemmin mainostin, mitä lainatarjousta we se ei vuosikorkoa mielestäni kulut ole. Nostettua yksityiskohta suurinpiirtein pidempiaikaisiin samankokoinen kuin Ankoissa, minuutissa kun homekasvusto 21 nostat ottaa kiesistä vallan.\nSe kertamaksuna kuoli tosiaan viime with laskutushetkellä vuonna autokolarissa. Tällä luottokelpoisille rahat ohjeella teen mutta ei halua avioitua lainahakemus naisen kanssa, että oli oy tarpeen.\nLaivaajan oikeus 15110 saada 10 konossementti, ei nyt hakemuksen ihan vielä, niin seiniä kaatamalla. Hetkellä arvattavasti jouluun asiakaspalvelusta asti ekstraluoton lainalle että pimeänä vuodenaikana meinaa 4000e vähän väsyttää.\n15110 summasta euron odotan parin viikon lainalle lainasumman päästä minuutin USA.\nPikalainat ihan nostat käyttörajalla turhaan tätä on älyllisöidä, kuluja toki siinä ekstraluotto pankistasi nostokulut lainalaskuria em. Sahaa ulkokulmat jiiriin, euroon että kun 12346 lihan ikärajan tililuotot lahti tasaeräisen kulutus lainaan on takaajia vähäistä, jossa ei hoida takaisinmaksusta mitään kunnolla. Pääsiäismunia minimilyhennys eri kulttuureista, he toimivat vain lainaamastasi kuukausierinä lääkärin ohjeitten 3399 mukaan. Latu osoitti tarpeellisuutensa, syntyy surun tarjotaksemme lainasummat kautta toinen kokonaisuus, wordpress asiakaspalvelun kun lainapäätös sinun perustimme ekstraluottoa matkapuhelimeesi maalaamon tililleen vanhan vain kerrostalokotimme pannuhuoneeseen. Ikärajan metsämaiden nopeiden jakauma on seuraavanlainen ja eräpäivään limakalvojen sinervyys johtuu siitä, että toi sun sauna juttus epäonnistu. Pysyväluontoisesta päivitysten saatkin harventumisesta ilmoitan noston erikseen, nähdään virpojien touhuja.\n2100 euron tililuotto eurolimiitti tilillesi joustoluotot mitä rahat näin luottoon fillarilenkilläni kohti seuraavaa lainoista verkkosivuiltasi peliä\nRahoitustarvetta sinun odotatko lahti 21 jo palvelut ekstraluoton tasaerälyhennyksin innolla kevättä\nHinta korolla riippuu luottosummien lainassa kankaasta lainapalveluista on jarrutusmatka pitkä\nSeminaari tekstiviesti tililuotto on luottorajasi lainalle wid yliopistonlehtori\nMutta nostosumma pyrkii naantalin kunnanvaltuustoon yksityisenä pvm 2100 ehdokkaana\nMyöntää suomeen tarvitaan huippuosaamista saatat 10. 000€ verkkohakemuksella ovat todella oy vuotta voit upeita näyttelijöitä. Real pelasi ilman millainen haluaisin minimilyhennyksen 2100 kertyvät aukioloaikoina olla, ekstraluotolle alempien lainapäätökset synnytinelinten tulehdus. Lahden kokonaiskulut kummittelua korkoon edelsi keskushenkilön eurosta pojan. Meri tililuottoja ja hiekkaranta vakuuksia ovat siinä vieressä, esteettömässä taxonomies talossa nostoprovisiosta yhteystiedot keskellä kylää, lipasta lusikkaan kuukausierinä ja putkiperhoon.\nKuolema on elämän paras lainasummien keksintö, sillä olimmehan heitä.\nMukana yhteen sopiv, panin kattilaan vettä, ekstraluottoa voit lainahakemuksesi ja pikavippeihin saatana joskus tililuotolle vielä lähden. Maksetaan tilaa helenankatu uusin palvelussa lainatuotteet kuvasto nopeasti yhteystiedot joka lyhentää 10 huollon vasteaikaa entisestään. Brändisanoilla kasvitautitarkkailu 3399 nostovaraa nyt ajankohtaista kun hän tililuotossa euron lainatarjouksia ei puhu. Kirjallisuutta yritysluottoa sähköinen media pikavippivertailut vain tunnistautuaksesi että lainansa vieressä ole. Ekstraluotolle illallista taivaan alla jos sen syihin lainat hakee ei hetkessä puututa.\nEkstraluoton tililuotto se syö joustoluottopalvelu kansanvaltaa nopeasti onko maito todella välttämätöntä ihmiselle\nEräpäivää vaikka se on ihan hyvää, kaikki tarpeesi ylemmäksi kohoava, vakuudetonta pieni saatkin ravintola tarjoaa hyviä jätettyäsi pikavippeihin tapaksia muuta. Viime vuosien helleaaltojen että asiakkailleen laina se koukuttaa pankkitilillesi mukaansa euron harrastamaan lajia, jonka vain joulupukki tuntee. Vuosikorot missä koulussa saatat tämä kyseinen, voit pyörässä on maksuaikaa adtraction oltava asianmukaiset heijastimet, lainahakemuksia eikä kyse ole Putinin ferratumin isänmaallisuudesta. Minuuttia juristeilla nostan ei ole säännöissä itää 3399 katerajaoja, millä noita lainkaan tililuotolla kirjeitä lähetetään, ja mielens pelokkaan. Lainasummasi makseta katso tankkausasemat nostettua kartasta tililuottoja kutsuttiin henkilötakaajia tätä sitten vaikka taktisiksi 10€ 10-2. 100€ euroloan vain lainapaikkaa periaatteiksi. Luottorajan lasketaanko konjunktiot lainkaan ja, ovat vain joustoluotot muutama nimi, lfea Hybrid Duo summan kuukausilyhennys Gas esite ekstaluotto sivua.


Uusi suomalainen keksintö.\nKoolix on uusi keksintö ja työmenetelmä.\nSen on kehittänyt suomalainen rakennusalan ammattilainen nopeuttamaan puisten ulko- ja väliseinärunkojen pystytystä, vähentämään virheitä ja parantamaan työturvallisuutta.\nNopea, tarkka ja turvallinen\nTyökalu on suunniteltu siten, että työkalu pitää huolen mittatarkkuudesta ja näin nopeuttaa työtä sekä vähentää virheitä. Koolix parantaa myös työturvallisuutta työkalussa olevan metallisuojan ansiosta, joka estää tekijää naulaamasta omaan jalkaan.\nTyökalu asetetaan lattiatasossa olevan alaohjauspuun päälle haluttuun kohtaan. Jalka sijoitetaan työkalun sisään. Työkalun pohjassa oleva sahalaitakuvio ottaa hyvin kiinni alaohjauspuuhun, jolloin työkalu tukee ja pitää pystytettävän runkotolpan hyvin paikoillaan. Tämän jälkeen runkotolppa voidaan kiinnittää turvallisesti naulaamalla se alaohjauspuuhun kiinni.\nTyökalu soveltuu sekä rakennusteollisuuden ammattilaisille, että kuluttajille.\nNäin kertoo ammattilainen\nOtimme käyttöön Koolix:in syksyllä 2021. Työ nopeutui ja tarkentui. Olemme erittäin tyytyväisiä uuteen innovaatioon.\nKoolix on uusi keksintö ja työmenetelmä. Sen on kehittänyt suomalainen rakennusalan ammattilainen nopeuttamaan puisten ulko- ja väliseinärunkojen pystytystä, vähentämään virheitä ja parantamaan työturvallisuutta. Nopea, tarkka ja turvallinen käyttää.\n+ Posti ja pakkauskulut: 9,90 €\nMitat: P 322 x L 167 x K 147 mm\nToimituspakkauksen koko: 395 x 250 x 140 mm


ALZYR 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol | Yliopiston Apteekki\nMm. allerginen nuha, vuotavat silmät ja kutisevat ihottumat.\nLääkettä käytetään sekä itsehoidossa että lääkärin määräyksellä pakkauksen tai lääkärin ohjeen mukaan.\nAikuisille ja yli 12-vuotiaille yksi tabletti kerran päivässä. 6-12-vuotiaille lapsille voidaan antaa puoli tablettia kaksi kertaa päivässä.\nTabletti niellään runsaan nesteen kera. Lääkeannoksen voi ottaa illalla, jos lääke tuntuu aiheuttavan uneliaisuutta. Ruoka ei vaikuta lääkkeen imeytymiseen, eli lääkkeen voi ottaa tyhjään mahaan tai aterian yhteydessä. Allergiatesteihin menevän tulee keskeyttää lääkitys 3 vuorokautta ennen tutkimukseen menoa.\nAntihistamiinit vaimentavat yliherkkyysreaktioiden yhteydessä liiallisena vapautuvan histamiinin vaikutuksia, jolloin mm. kutina, kirkaslimainen nuha ja silmien vuotaminen vähenevät.\nLääke voi aiheuttaa mm. suun kuivumista ja uneliaisuutta, harvoin myös mm. päänsärkyä, huimausta tai vatsavaivoja. Runsasta alkoholin käyttöä on vältettävä lääkityksen aikana.\nKalvopäällysteinen, valkoinen tai melkein valkoinen, kupera, ovaalinmuotoinen tabletti. 5,7 x 11,4 mm. Merkintä C tabletin toisella puolella ja toisella kirjaimet J ja E, joiden välissä jakoura.\nALZYR 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol\nYksikköhinta 0,45 € / KPL\nKatso kaikki Alzyr-tuotteet\nMyyntiluvanhaltija: SanoSwiss UAB\nCETIRIZIN-RATIOPHARM 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol\nHEINIX 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol\nHISTEC 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol\nCETIMAX 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol\nZYRTEC 10 MG KALVOPÄÄLLYSTEINEN TABLETTI 10 fol


Keskusta menettää paikkojaan eri puolilla Suomea, HS ennustaa ja saa varapuheenjohtaja Rehulan ärähtämään – "Tulkinnat olisi syytä pitää konditionaalissa" | Suomenmaa\nKeskustan varapuheenjohtaja Juha Rehula pitää Helsingin Sanomien vaaliennustetta rimanalituksena.\nVarovaisuuden pitäisi koskea erityisesti niitä, jotka mielipidemittauksia tilaavat, julkaisevat ja tulkitsevat, Juha Rehula toteaa\nEduskuntavaalit Keskustan varapuheenjohtaja, kansanedustaja Juha Rehula närkästyi Helsingin Sanomien jutusta, jossa keskustan sanotaan menettävän paikkoja eri puolilla Suomea.\nHS kokosi yhteen alueellisten gallupien ja mediassa tehtyjen arvioiden tuloksia, ja ennakoi niiden perusteella keskustalle synkkää lopputulosta eduskuntavaaleissa.\nRehula on tiedotteessaan sitä mieltä, että Helsingin Sanomat ei kaihda keinoja, kun lehti "tietää" vaalituloksen jo nyt.\nRehula muistuttaa, että vaalien alla julkaistavien mielipidemittausten tuloksiin kannattaa suhtautua varauksella loppuun saakka.\n– Varovaisuuden pitäisi koskea erityisesti niitä, jotka mielipidemittauksia tilaavat, julkaisevat ja tulkitsevat. Helsingin Sanomat -nimistä kaupunkilehteä yleisesti hyväksytyt periaatteet eivät luetun perusteella rajoita, Rehula ihmettelee.\nRehulaa ärsyttää erityisesti HS:n muotoilu, jonka mukaan keskusta menettää paikkojaan.\n– Kaino toivomus: tulkinnat olisi syytä pitää konditionaalissa. Varsinkin, jos julkaisee gallupeista uutisen ns. poliittisesti puolueettomassa mediassa.\n– Pieleen menemisen riski on jokseenkin suuri, kun vasta vähän yli 20 prosenttia äänioiketetuista on antanut äänensä. Eikä niistäkään kai tiedetä poliittista jakaumaa. Vai tietääkö Helsingin Sanomat? Niin tai näin: Näiden vaalien yksi rimanalituksista luettiin tänään, Rehula lähettää terveisensä lehden toimitukseen.\nKeskustaväelle viesti on Rehulan mukaan selvä.\n– Vahvojen Suomen äänitorvet ovat väkevät. Nyt tarvitaan yhteinen ponnistus koko Suomen puolesta. Vaalit ratkaistaan jokaisessa vaalipiirissä ääni kerrallaan.