Runebergin päivän toimintaa Turussa | Kansallinen Vastarinta Runebergin päivän toimintaa Turussa – Kansallinen Vastarinta\nKoti Artikkelit Runebergin päivän toimintaa Turussa\nRunebergin päivän toimintaa Turussa\nSaavuimme 5. helmikuuta noin kello 16 Turkuun muistamaan kansallisrunoilijaamme Johan Ludvig Runebergiä. Ennen lähtöä kaupungin keskustaan Runebergin, Elias Lönnrotin ja J. V. Snellmanin patsaalle pistäydyimme vielä tapahtumanjärjestäjän luona, missä oli tarjolla lämmintä keittoa etuajassa saapuneille.\nMelko pian syötyämme ja jutusteltuamme lähdimme ajelemaan tapaamispaikalle ja sieltä varsinaista päämääräämme Yliopistonmäkeä kohti pakkasen hiljalleen kiristyessä.\nOsallistujien saavuttua paikalle Turun ryhmänjohtaja Johannes Kaila piti seuraavan puheen:\nTänään tulee kuluneeksi 212 vuotta siitä, kun suomalainen suurmies, kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg syntyi. Vaikka hän syntyikin Pietarsaaressa ja vaikutti suurimman osan elämästään Helsingissä ja Porvoossa, antoi hän silti osansa myös Turun historiaan opiskellessaan ja valmistuessaan maisteriksi Turun yliopistosta.\nOppineisuudestaan huolimatta Runeberg eli mielellään perisuomalaisten elintapojen mukaan. Nuorena miehenä hän toimi kotiopettajana Saarijärvellä, jossa asuessaan myös kansallinen henki täytti hänet. Tuolla kaukaisella paikkakunnalla aukesi isänmaa puhtaimmillaan hänen eteensä kesyttämättömänä ja kauniina erämaana. Valtavat metsät, suuret järvet ja mahtavat harjut hallitsivat tuota maisemaa, jossa Runeberg oppi, että suomalainen elämä rakentuu sitkeydelle ja taistelulle luonnon voimia vastaan. Näitä ajatuksia hän pukikin sanoiksi runossaan “Saarijärven Paavo”, jossa nimikkohenkilö käy sisulla kylvämään satoaan eikä taivu, vaikka luonto kuinka laittaisi vastaan.\nNämä yksinkertaiset erämaan hyveet olivat myös läsnä Runebergin tunnetuimmassa teoksessa Vänrikki Stoolin tarinoissa. Niissä Runeberg kuvasi suomalaisen sotilaan ahkeraksi ja isänmaalleen uskolliseksi talonpoikaissoturiksi, joka korvasi puuttuvan sivistyksensä terveellä maalaisjärjellä. Nämä piirteet henkilöityivät Sven Tuuvan hahmoon, sotilaaseen, joka oli hivenen yksinkertainen mies, joka kuitenkin urheudellaan ja lopulta henkensä kaupalla esti Koljonvirran asemia murtumasta venäläisiä vastaan. Vänrikki Stoolin sivuilta on lähtöisin myös kansallislaulumme Maamme-laulun sanat sekä puolustusvoimien kunniamarssin, Porilaisten marssin, sanat.\nSuomalainen itsenäisyysaate oli jo tuolloin ensisijaisesti kansan, kulttuurin ja kielen yhtenäisyyteen tähtäävä, ehkä jopa epäpoliittinen liike. Tämä houkutteli toimintaan mukaan merkittäviä kulttuuripersoonia, joiden oli tiukkojen lakien vuoksi tavattava salaa. Näin muodostuivat kansallismieliset salaseurat, joista ensimmäisiä oli Turussa toiminut Aurora-seura, jonka tapaamispaikkana pitämä kellari löytyi rakennustyömaan yhteydestä Linnakadulta vuonna 2009.\nMerkittävämmäksi seuraksi nousi kuitenkin Runebergin, Elias Lönnrotin ja J. V. Snellmanin kanssa perustama Lauantaiseura, jonka nämä kolme Turun yliopistolla toisensa tavannutta vaikuttajaa perustivat jatko-opintojensa aikana Helsingissä. Tässä seurassa kielellinen ja kulttuurillinen aate antoi kärjen kansallisromanttiselle suuntaukselle, fennomanialle. Fennomaniassa korostuivat niin kansallismaisema ja suomalainen luonto, myönteinen ja romanttinen kulttuurillinen näkemys että ennen kaikkea suomalaisten pitkään kadoksissa ollut omanarvontunto.\nFennomanian vaikutus johti siihen, että tuolloisen Suomen alueen ruotsinsukuisen sivistyneistön edustajat alkoivat kilvan opetella suomen kieltä, laittaa lapsiaan suomenkielisiin kouluihin ja muuttaa maalle kantasuomalaisten talonpoikien pariin. Erityisesti yliopistoissa koettiin fennomanian todellinen puuska: Suomesta tuli virallinen opetuspiirien kieli ruotsin rinnalle ja idealististen ylioppilaiden silmissä suomalaiset talonpoikaissoturit nousivat sisun ja periksiantamattomuuden perikuviksi. Lönnrotin Kalevala, Snellmanin puheet ja Runebergin runot olivat fennomanian keihäänkärki, todeksi tullut kulttuurin voima.\nPerisuomalaisten tapojen lisäksi Runeberg korosti myös klassista Kreikan antiikin taruista ammennettua kansalaiskuvaa: ole sitoutunut ja lojaali, työskentele järjestyksen ja yhteisön puolesta hallitsematonta anarkiaa vastaan. Runebergin sankarit henkilöityivät kolmeen antiikin aikojen perushyveeseen: miehekkyys, itsekuri ja sotilaallisuus.\nVaikka Runeberg toimikin aina eläkkeelle siirtymiseensä asti Helsingissä ja Porvoossa kulttuurivaikuttajana, palasi hän aina, kun mahdollista, rakastamansa elämäntavan pariin erämaihin. Eläkeiässäkään hän ei malttanut olla poissa korvesta lääkärien varoituksista huolimatta. Nämä retket koituivatkin lopulta Runebergille kohtalokkaaksi, mutta en usko hänen missään vaiheessa katuneen niitä.\nPäätän puheeni Runebergin itsensä kirjoittamiin riveihin. Nämä sanat ovat Vänrikki Stoolin tarinoissa julkaistusta “Sotilaspoika”-runosta. Tästä runosta sävellettiin myöhemmin samanniminen laulu kunnioittamaan vuonna 1918 vain 14-vuotiaana kaatunutta, valkoisten riveissä taistellutta Onni Kokkoa.\n“Miss’ ankarimmin luodit soi, taajimmin tulta salamoi, en sinne käymätt’ olla voi tiet’ isäin astumaan!”\nTämän Runebergiä ja fennomanian vaiheita hyvin kuvanneen puheen jälkeen osallistujat laskivat patsaan eteen mukanaan tuomiaan kynttilöitä. Kynttilöiden laskun jälkeen paikallaolijat siirtyivät vähitellen takaisin autoilleen ja tapahtumanjärjestäjän luo jatkamaan iltaa.\nNyt tarjolle oli laitettu karjalanpiirakoita, keksejä ja ennen muuta Runebergin torttuja. Illan aikana paikallaolijat ehtivät hyvin vaihtaa kuulumisia ja muun muassa käydä ideologista keskustelua. Pari osallistujaa lausui jopa runoja päivän teemaan sopien.\nMitä Runebergin päivästä voi sanoa on se, etteivät nykynuoret ja monet hieman vanhemmatkaan ihmiset usein osaa arvostaa Runebergin, M. A. Castrénin, Snellmanin ja muiden fennomaanien aikaansaannoksia 150 vuotta sitten. Ilman heitä ja heidän nostattamaansa henkeä kukaan ei olisi ollut kohottamassa suomen kieltä sivistys- ja valtakielen asemaan ja taistelemassa vuoden 1850 sensuurikieltoa vastaan. Tänä aikana suomeksi ei siis ilman erityislupaa saanut painattaa muuta kirjallisuutta kuin “uskonnolliseen mielenylennykseen” tai taloudelliseen hyötyyn tähtäävää materiaalia.\nVuotta myöhemmin 1851 tulikin voimaan asetus, jonka mukaan suomenkielisille paikkakunnille tuomarinvirkoihin pyrkiviltä vaadittiin suullinen suomen kielen tutkinto yliopistossa. Yhdeksän vuotta myöhemmin 1860 sensuuriasetus kumottiin kokonaan.\n1800-luvun puolenvälin tapahtumat ovat myös hyvä esimerkki siitä, mitä suhteellisen pieni määrä ihmisiä voi pitkäjänteisellä ja omistautuneella työllä saavuttaa. Nyt 2010-luvulla pelissä on vain vielä monta kertaa enemmän ja tärkeämpikin asia kuin vain suomen kieli, nimittäin suomalaisten ja koko valkoisen kansan selviytyminen.\nEdellinen artikkeliUnkarilaiset kansallismieliset marssivat\nSeuraava artikkeliHälytysajossa ollut ambulanssi tuhottiin ja poliisiauto poltettiin Tukholmassa\nS.K 11.2.2016 at 11.44\nLoistava artikkeli ja hieno tapahtuma!\nAimo 11.2.2016 at 16.32\nHyvä artikkeli. Muumimvki kvlt!\nAimo 11.2.2016 at 16.34\nAi niin ja Vänrikki Stoolin tarinat on muuten eräs arjalaisimpia teoksia. Ikinä.\nJonna 11.2.2016 at 23.03\nWautsi! Aivan mahtavaa!!!


Asiantuntija-apu hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen | Oy VASSO Ab\nAlueellisella hyvinvointitiedolla tunnistetaan kehittämistarpeita ja hyviä käytäntöjä sekä edistetään tietopohjaista kehittämistyötä.\nSähköinen hyvinvointikertomus on Kuntaliiton omistuksessa oleva työväline. Vasso toimii työvälineen pääkäyttäjänä Varsinais-Suomessa ja koordinoi sopimuskuntien hyvinvointijohtamista.\nSähköinen hyvinvointikertomus löytyy osoitteesta: www.hyvinvointikertomus.fi\nVasso tarjoaa kunnille asiantuntija-apua myös muiden hyvinvointiasiakirjojen (esim. hyvinvointitilinpäätös, lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelma, päihde- ja mielenterveyssuunnitelma) toteuttamiseen ja seurantaan sekä yleisesti tilastotyöskentelyyn sekä erilaisten tiedonkeruiden toteuttamiseen (esim. kyselyt, haastattelut, työpajat, asiakasraadit).\nTyön sisällöstä, laajuudesta ja työskentelytavasta sovitaan kuntien kanssa aina erikseen. Vasso ja kunta tekevät toimeksiantosopimuksen, jossa määritellään työn sisältöä, tapaamisten ja yhteistyön luonnetta ja määrää sekä kustannuksia ja muita yksityiskohtia.\nAsiantuntija-avun hinta vuonna 2021 on 65€/tunti (+alv).\nKeskikokoisen kunnan hyvinvointikertomustyön koordinointi kustantaa noin 5000€ (+alv).\nVuosittainen hyvinvointiraportti keskikokoiseen kuntaan kustantaa noin 2000€ (+alv).\nVarsinais-Suomessa toimii alueellinen hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen työryhmä. Työryhmä perustettiin vuoden 2015 lopussa työstämään alueelliset hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen painopisteet, tavoitteet ja toimenpiteet osaksi Varsinais-Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelmaa. Järjestämissuunnitelma on hyväksytty alueen kunnissa sekä sairaanhoitopiirin valtuustossa ja sen osana on hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toimenpideohjelma, joka esitetään alueellisen hyvinvointikertomuksen osassa II.\nVarsinaissuomalaisten nuorten päihdetilastot kevät 2021\nSOTE-muutoshankkeen HYTE-osaprojektit Elintapaohjaus ja Arkeen voimaa\nMaakunnan hyte-koordinaattoreiden sosiaalisen hyvinvoinnin Teams-tapaaminen 3.6.2020\nMaakunnan HyTe-työryhmän kokous 17.6.2019\nKuntien hyvät hyte-käytännöt 28.5.2019


Lappi – Suomen oma siirtomaa\nJari Tamminen 27.8.2020 11:38\n”Tämä kaikki lähti hädästä”, Minna Näkkäläjärvi sanoo. Hän kampanjoi kaivoshanketta vastaan Käsivarren Lapissa, missä se uhkaa parhaillaan hänen porolaitumiaan, ja sen myötä elämäntapaa ja kulttuuria.\nJari Tamminen 1.10.2018 00:00\nVoitto taiteilijoille ja aktivisteille\nJari Tamminen 23.3.2022 11:33\n2000-luvulla keskustelu saamelaisten asemasta ja heidän oikeuksiensa kunnioittamisesta on noussut julkiseen keskusteluun uudella tavalla. Muutoksen takana on osaltaan se, että saamelaiset taiteilijat ovat astuneet julkisuuteen.\nJari Tamminen 7.9.2018 00:00\nPiia Nuorgam 16.11.2016 00:00\nKulttuurinen appropriaatio viittaa kulttuurien välisen valtasuhteen vinouman myötä syntyviin epäreiluihin lainaussuhteisiin. Ilmiö vaikuttaa myös saamelaisten identiteettiin.\nSuohpanterror 27.10.2016 00:00\nJari Tamminen 3.5.2016 00:00\nSuohpanterror kiinnittää huomiota saamelaisten asemaan pohjoismaisissa yhteiskunnissa.\nHäiriköivät Dosentit 1.7.2016 00:00\nIida Simes 24.5.2016 00:00\nMiljoona on tuhat tuhatta, miljardi on tuhat miljoonaa. Jos rahasta on kyse, miljoona tuntuu monen mielestä kaukaiselta summalta. Eräs yllättävä hahmo kertoi tarvitsevansa muistutusta lukujen suhteista.


Suomi saa Euroopan Unionin budjetista määrärahaa Euroopan Unionin (EU) neuvoston matkojen erikseen määriteltyjen matkakustannusten korvauksiin. Kirjanpitoyksiköt laativat EU-neuvoston korvattavaksi tarkoitetuista matkoista korvauslaskelman, jonka toimittavat Palkeille. Kirjanpitoyksiköt vastaavat siitä, että korvauslaskelmalle on kirjattu vain korvattavuuden piiriin kuuluvia matkoja ja että matkat täyttävät korvattavuuden vaatimukset esimerkiksi EU-neuvoston vaatimien matkalaskujen liitteiden osalta.\nPalkeissa tarkastetaan EU-neuvoston matkakustannusten korvauskelpoisuus. Palkeet korvaa korvauskelpoisten matkojen matkakustannukset kirjanpitoyksikölle. Palkeet edustaa Suomen valtiota matkakorvausprosessin osalta EU:n suuntaan. Palkeiden vastuulla on myös EU-neuvoston matkakorvausten ohjeistus ja neuvonta.\nEU-neuvoston matkakustannusten korvausten käsittelyyn liittyvät asiakirjat löytyvät Paletista (extranet-palvelu asiakkaille). Mikäli sinulla ei ole käyttöoikeuksia Palettiin, voit hakea ne Pointin kautta.


Sansa vahvistaa mediatyötä Aasiassa, uutena alueena Kazakstan - Sansa\nAjankohtaistaEtusivu » Ajankohtaista » Sansa » Sansa vahvistaa mediatyötä Aasiassa, uutena alueena Kazakstan\nSansa alkaa tänä vuonna tukea Naiset toivon lähteellä -radio-ohjelmaa Kazakstaniin. Kazakki on jo yhdeksäs suomalaisten tukema Hanna-työn radio-ohjelma. Kuva: TWR.\nSansan työ Aasiassa vahvistuu vuonna 2017. Uusia avauksia ovat muun muassa naisten radio-ohjelmat Kazakstanissa, mobiilisovellusten kehittäminen Kiinassa ja Mongoliassa sekä arabiankielisille pakolaisille suunnatun tv-kanavan tukeminen.\nSansa tukee TWR:n tuottamaa kazakinkielistä Naiset toivon lähteellä -radio-ohjelmaa. Radio on yksi parhaista kanavista tavoittaa kazakstanilaisia, mutta ohjelmaa voi kuunnella myös netissä ja mobiilisovelluksella.\nVuonna 2017 Sansa tukee mobiilisovellusten tekemistä muun muassa Kiinassa ja Mongoliassa, ja neuvotteluja käydään myös venäjänkielisestä sovelluksesta. Lisäksi tekeillä on suomenkielinen Domini-sovellus, johon Kirkon Mediasäätiö on myöntänyt 10 000 euron tuen.\nPakolaislapset saavat opetusta televisiosta\nSansa ryhtyy tukemaan satelliittitelevisio SAT-7:n myöhemmin tänä vuonna aloittamaa koulutuskanavaa, SAT-7 Academya. Uuden kanavan toivotaan auttavan pakolaiskriisistä ja monin paikoin myös tasokkaan koulutuksen puutteesta kärsiviä Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan asukkaita.\n– Vuositeemamme ”Yhteys muodostettu” kuvaa sitä, että Jumala on Pojassaan muodostanut yhteyden ihmiseen, median luomaa yhteyttä sekä kansojen ja kristittyjen välistä yhteyttä. Teema kytkeytyy myös reformaation merkkivuoteen, kertoo toiminnanjohtaja Juha Auvinen.\nRaamattu kannesta kanteen -ohjelmaa radioidaan myös Ruotsissa ja Norjassa, minkä lisäksi sitä voi kuunnella netissä ja mobiilisovelluksilla. Tutustu juuri uusittuihin nettisivuihin!\nAasiaAuvinenMobiilisovellusRaamattu kannesta kanteenSansaSAT-7Toivoa naisille\nnext post: Nuoret + media + lähetystyö = Summer Mission School


Webasto-ilmastointiratkaisut: Container ja Shelter\nValmiina käytettäviksi kuumissa olosuhteissa\nItsenäinen ACU 5 -ratkaisu\nTaktinen ilmastointi: mukautettu ratkaisu\nUseiden Shelter-tuotesarjan mallien avulla Webasto tarjoaa parhaan ratkaisun. Käytännössä nämä luotettavat ja kestävät järjestelmät erottuvat edukseen yksinkertaisen rakenteensa ja alhaisten ylläpito- ja huoltovaatimustensa ansiosta.\nBreeze 7- ja UKG12-tuotteilla Webasto tarjoaa mukautetut ratkaisut laatikon yläosan ja säiliöiden ilmastointia varten. Vankka järjestelmä erottuu edukseen yksinkertaisen rakenteensa ja alhaisten ylläpito- ja huoltokustannustensa ansiosta. Kompakteja Shelter-ilmastointiohjaimia voidaan käyttää myös lämmittimen ohjaukseen.\nBreeze 7 on jaettu ilmastointijärjestelmä, joka muodostuu kolmesta moduulista: höyrystin, kondensaattori ja kompressori.\n7 kW:n jäähdytyskapasiteetti kompaktissa mallissa\nVarustettu sähköisellä pehmeäkäynnistysmoduulilla\nHälytysten kirjaus ja lukukyky\nMahdollisuus ohjata ilmastointilaitetta etäyhteyden välityksellä –\nModbus TCP/IP -protokolla (SNMP mahdollinen)\nMIL-STD-461F ja MIL-STD-810G mukaan\nTämän ilmastointilaitteen avulla Webasto tarjoaa sopivat jäähdytysratkaisut kaikenkokoisille säiliöille tai liikkuville taktisille suojille. Vankka järjestelmä erottuu edukseen helpon asennuksen, ylläpidon ja huollon kautta.\n5 kW:n jäähdytyskapasitteetti kompaktille mallille\nTäysin itsenäinen järjestelmä, joka on esitäytetty kylmäaineella\nKylmäaineletkujen reititys ei pakollista\nLämmittimen käytönohjaus valmisteltu\nLiu’utusmekanismi ilmastointiyksikön asentamiseen säiliön sisään kuljetuksen ajaksi\nKompakti itsenäinen ilmastointilaite takaa johdonmukaisen lämpötilan ja tehokkaan toiminnan äärimmäisissä sääolosuhteissa. Se on suunniteltu erityisesti sotilaskäyttöön taktisia mobiilisuojia varten.\n12 kW:n jäähdytys\nAutomaattiset ohjaimet (automaattinen ja manuaalinen tila), joilla voidaan ohjata enintään kolmea UKG 12 -ilmastointiyksikköä\nVarustettu sähköisellä kompressorin pehmeäkäynnistysmoduulilla\nMahdollisuus ohjata ilmastointilaitetta etäyhteyden välityksellä\n(valinnainen) – Modbus TCP/IP -protokolla (SNMP mahdollinen)\nValmisteltu käytettäväksi CBRN-ylipainejärjestelmän kanssa\nVarustettu manuaalisen ohjauksen lisämoduulilla


Happy-Go-Lucky | Arvostelu | DVD / Blu-ray | Filmgoer | Ensi-ilta-, DVD- ja Blu-ray- sekä televisio- ja muiden sarjojen arvioita, artikkeleita, festivaaliraportteja ja suosituksia.\nMike Leigh’n fiksu draamakomedia hulvattoman boheemista lontoolaisopettajattaresta, joka näkee vain elämän valoisan puolen. Luvassa herkullista komediaa, monisävyistä draamaa, loistavasti rakennettuja…\njulkaistu 2009-02-20 / päivitetty 19.01. klo 16:04\nSally Hawkins ja Alexis Zegerman\nEddie Marsan ja Sally Hawkins\nNäyttelijät Sally Hawkins, Eddie Marsan, Alexis Zegerman.\nKuvat © 2008 Film4, Ingenious Film Partners, Summit Entertainment, Thin Man Films, UK Film Council ja Sandrew Metronome.\nMike Leigh’n (Vera Drake, Salaisuuksia ja valheita) Happy-Go-Lucky (2008, Iso-Britannia) on lopulta älykkäämpi ja mielenkiintoisempi kuin ensivilkaisulla osaisi arvata. Päällisin puolin elokuva on hilpeän värikäs kuvaus naisesta joka kohtaa kaiken vastaantulevan hymy kasvoillaan. Elämäntapaoptimisti Poppy (Sally Hawkins) on luokanopettaja, joka elää railakasta boheemielämää kimppakämpässä parhaan ystävänsä kanssa, kiertää klubeja pikkusiskonsa opiskelijakavereiden mukana ja näkee koko maailman riemuntäyteisenä karnevaalina, jonne kaikilla on vapaa pääsy.\nAlkuun Poppy herättää ihastusta kirkassilmäisen lapsenomaisella innostuksellaan, muttei tunneskaalaltaan yksioikoisena kuitenkaan jaksa kiinnostaa loputtomiin, vaikka tarjoaakin herkullisia koomisia hetkiä kikatuksensekaisella hössötyksellään ja höpötyksellään. Kiinnostavan elokuvasta tekeekin Poppyn suhde ympäröivään maailmaan ja reaktiot, joita hän herättää kanssaihmisissään.\nKun Poppyn pyörä varastetaan, päättää hän mennä autokouluun, jossa opettajaksi osuu vakavamielinen ja kiivasluontoinen äärioikeistolaispunaniska (Eddie Marsan). Täydellisten vastakohtien kohtaamisesta syntyy niin mehukasta komediaa kuin riipivää draamaakin, jossa kummastakin osapuolesta paljastuu uusia, synkempiä puolia. Usein Poppyn järkkymätön positiivisuus tuntuukin uskomattoman ärsyttävältä. Maanisuuden ovia kolkutteleva iloisuus on raivostuttavaa: miksei Poppy voi ottaa mitään vakavasti? Mitkä hänen motiivinsa lopulta ovat? Toisaalta Poppylla riittää empatiaa oppilailleen ja lähikujan kodittomille naiiviuteen asti, toisaalta hän vaikuttaa väliin itsekkäältä ja ajattelemattomalta tuputtaessaan intoaan ihmisille, joiden tarpeita ei edes yritä ymmärtää.\nPoppyn ja autokoulunopettaja Frankin suhde nousee elokuvan mielenkiintoisimmaksi. Kahdesta ääripäästä löytyy vastakohtaistamisen kautta inhimillistä haavoittuvaisuutta ja kovuutta yllättäviltä tahoilta. Sekä Hawkins että Marsan tekevät loistavaa työtä ja tuovat äärimmäisyyksiin taipuvaisista hahmoistaan esiin myös hienovaraisempia sävyjä ja piirteitä. Loistavat näyttelijäsuoritukset yhdessä Leigh’n älykkään käsikirjoitus- ja ohjaustyön kanssa tekevät elokuvasta erittäin viihdyttävän mutta myös koskettavan kokonaisuuden.\nPoppy nauraa aikuisuudelle, mutta ikinuoren kimppakämpän idyllissä on havaittavissa haikeutta: yhteiseloa on jatkunut jo kymmenen vuotta, eikä mikään ole muuttunut. 30-vuotias Poppy elääkin pysähtyneen kehityksen tilassa. Siinä Leigh’n elokuva onkin omituinen. Se kertoo nuoresta naisesta olematta kuitenkaan kasvutarina, missä sen viehätys piileekin. Positiivinen asenne, kyky nähdä hyvää kaikessa ja säilyttää lapsenomainen välittömyys ja into ovat ihailua herättäviä ominaisuuksia ja nähdään usein tienä onneen, mutta samalla ne herättävät katsojassa jopa sääliä Poppya kohtaan. Esittämällä Poppyn traagisessa valossa Leigh tuntuu kyseenalaistavan optimistisuuden arvon ja asettavan koko onnellisuuden käsitteen monitasoisen tutkiskelun alaiseksi. Elokuvan jälkeen on hämmentynyt olo: Poppy ihastuttaa, mutta saa myös miettimään mitä ihmisessä on vialla kun koko ajan täytyy hymyillä.\nDVD:ltä löytyy lisämateriaalina hauska puolen tunnin featurette, jossa näyttelijät ja ohjaaja analysoivat elokuvan roolihahmoja, sekä lyhyempi pätkä elokuvan kuvauksista. DVD:n kuvaformaatti on ajoittain hieman pehmeä anamorfinen 1.85:1 laajakuva, vekkulia ääniraitaa toistaa DD 5.1.


Operaatio oivallus: Ei höylätty, vaan ommeltu!\nEi höylätty, vaan ommeltu!\nPoikien kesäloma koitti ja halusin muistaa hoitotätiä jollain tavoin. Saunahan kuuluu ehdottomasti Suomen kesään, joten Ikean lautakankaasta syntyi pefletit. Näistä ei ainakaan jää tikkuja takapuoleen :)\nLähettänyt Lotta klo 12.25\nTunnisteet:ompelu DIY, Sauna


Rakkauselokuvien festivaali tARTuFF\n13. elokuuta tapahtuu Tarton vanhassakaupungissa pieni ihme - historiallisesta kaupungin aukiosta tulee viikon ajaksi valtava ulkoilmaelokuvateatteri. Jo 13. peräkkäisenä vuonna siellä järjestetään PÖFFin rakkauselokuvien festivaali tARTuFF - Baltian maiden suurin ulkoilmassa tapahtuva elokuvafestivaali, jossa viime vuonna vieraili 17 000 katsojaa.\nKyse on muista kaltaisistaan selvästi poikkeavasta tapahtumasta muutenkin kuin järjestelyalueen osalta. Kauniin tapahtumapaikan lisäksi ainutlaatuista on ohjelma, joka on keskittynyt yksinomaan rakkauselokuviin. Eikä valkokankaalla ole vain vaaleanpunaista hömppää - Erosta jäljitetään myös pitkin kiemuraisempia teitä ja pimeimpiä nurkkia.\nJoka ilta - heti auringon laskettua - valkokankaalle heijastetaan kaksi teosta, lisäksi päivisin esitetään elokuvasalissa dokumenttifilmejä. Elokuvanäytäntöjen lisäksi ohjelmassa on runsaasti erityistapahtumia, jotka avartavat maailmankatsomusta ja viihdyttävät mieltä.\nJa lopuksi se tärkein: kaikki tARTuFFin näytännöt ovat katsojalle ilmaisia!!! Avoinna on runsaasti viihtyisiä kahviloita, joissa on mukava katsoa elokuvia. Nähdään 13.-18. elokuuta Tartossa!


Tampereen kaupunki Tietotuotanto ja laadunarviointi VÄ E S TÖ. Akseli 3/2011. Tilastollisia tiedonantoja Tampereelta - PDF\nTampereen kaupunki Tietotuotanto ja laadunarviointi VÄ E S TÖ. Akseli 3/2011. Tilastollisia tiedonantoja Tampereelta\nDownload "Tampereen kaupunki Tietotuotanto ja laadunarviointi VÄ E S TÖ. Akseli 3/2011. Tilastollisia tiedonantoja Tampereelta"\n1 Tampereen kaupunki Tietotuotanto ja laadunarviointi VÄ E S TÖ T YÖ L L I S Y YS HY V I N V O I N T I A S U M I N E N TA LO U S O R I G O S S A : Ym p ä r i s t ö A J A N KO H TA I S TA : Po r m e s t a r i k ä y n n i s t i Ta m p e r e S e n i o r - o h j e l m a n Akseli 3/2011 Tilastollisia tiedonantoja Tampereelta\n2 Tampereen kaupunki Tietotuotanto ja laadunarviointi Akseli Tilastollisia tiedonantoja Tampereelta 3/2011 Väestö 1 Työllisyys 3 Hyvinvointi 6 Asuminen 8 Talous 10 Origossa: Ympäristö 13 Ajankohtaista 16 Julkaisuja ja tutkimuksia 17 Kun kehityksen pyörät pyörivät, Akseli pitää muutoksen koossa. Se osoittaa kehityksen suuntaa, ylös, alas, eteen- tai taaksepäin. Julkaisu ilmestyy neljä kertaa vuodessa, helmi-, touko, elo- ja marraskuussa. Tarkasteltavia aiheita ovat mm. väestö, väestönmuutokset, työllisyys, rakentaminen, asuminen, hyvinvointi ja talous. Akselissa esitellään myös julkaisuja ja tutkimuksia sekä muita ajankohtaisia asioita. Tässä numerossa teemana on ympäristö. Origossa tarkastellaan Tampereen kaupungin ympäristöpolitiikkaa ja ympäristön tilan ja kestävän kehityksen seurantaa. Lisäksi kerrotaan muun muassa vihreän viikon tapahtumista ja esitellään luontokoulu Korennon toimintaa. Ympäristöteema näkyy myös julkaisuja ja tutkimuksia -osiossa. Ajankohtaista-osiossa pormestari Timo P. Nieminen esittelee käynnistämänsä TampereSenior -ohjelman. Kuvat: Pauli Asikainen ISSN-L ISSN Tampere\n3 AKSELI 3/2011 Väestö 1 Väestön kasvu neljännesvuosittain IV nelj. III nelj II nelj. I nelj. Kokonaismuutos Lähde: Tilastokeskus VÄESTÖ Tampereen väkiluku kasvaa hieman edellisvuotta enemmän Tilastokeskuksen ennakkotietojen perusteella Tampereella asui kesäkuun 2011 lopussa henkilöä. Väkiluku on kasvanut edellisen vuoden lopusta 90 henkilöllä. Vuonna 2010 vastaavana ajankohtana väkiluku kasvoi seitsemällä henkilöllä. Uusia tamperelaisia syntyi tammi kesäkuun aikana 1 263, mikä on 37 vähemmän kuin vastaavana ajankohtana viime vuonna. Kuolleita oli 986. Näin ollen alkuvuoden luonnollinen väestönlisäys oli 277 henkilöä, mikä on 85 henkilöä enemmän kuin viime vuonna samana ajankohtana * Kuntien välinen nettomuutto on ollut koko alkuvuoden Tampereelle negatiivinen tammikuuta lukuun ottamatta. Tampereelle muutti tammi kesäkuun aikana henkilöä, kun pois muuttajia oli henkilöä. Tampereen väkiluvun kasvun saa aikaan syntyneiden enemmyys ja positiivinen nettomaahanmuutto. Maahanmuuton muuttovoitto oli tammi kesäkuussa 185 henkilöä, mikä on kuusi henkilöä enemmän kuin vastaavana ajankohtana edellisenä vuonna. Kaupunkiseudun kuntien kasvu tammi-kesäkuu 2011 Ylöjärvi +354 Pirkkala +324 Tampere +90 Nokia +186 Lempäälä +185 Kangasala +155 Vesilahti +68 Orivesi +7 Syntyneiden enemmyys Nettomuutto yhteensä Lähde: Tilastokeskus Pirkkalan kasvu kaupunkiseudun suurinta Tampereen kaupunkiseudun ennakkoväkiluku kesäkuun lopussa oli Tämä oli henkilöä enemmän kuin edellisen vuoden lopussa. Suhteellinen kasvu tammi kesäkuussa oli 0,4 prosenttia, mikä on 0,1 prosenttiyksikköä edellisvuotta enemmän. Kaupunkiseudun kunnista suhteellisesti suurin väestönlisäys oli tammi kesäkuussa Pirkkalassa, jossa väkiluku kasvoi 1,9 prosenttia. Toiseksi suurinta väestönlisäys oli Vesilahdessa, jossa väkiluku kasvoi 1,6 prosenttia. Yli prosentin väestönlisäykseen ylsi vielä Ylöjärvi 1,2 prosentilla. Lempäälässä väkiluku kasvoi 0,9, Nokialla 0,6 ja Kangasalla 0,5 prosenttia. Orivedelläkin seitsemän henkilön väestönlisäys sai aikaan 0,1 prosentin kasvun. Tampere jäi kaupunkiseudun ainoana nollakasvuun.\n4 2 AKSELI 3/2011 Väestö Helsinki Espoo Vantaa Lahti +196 Oulu +155 Tampere +90 Jyväskylä -18 Kouvola -160 Turku -208 Kuopio -321 Suurten kaupunkien kasvu tammi kesäkuu 2011 Syntyneiden enemmyys Nettomuutto yhteensä Lähde: Tilastokeskus Espoossa ja Vantaalla väestönkasvu suurten kaupunkien nopeinta Suurista kaupungeista väkiluku kasvoi tammi kesäkuussa nopeimmin pääkaupunkiseudun kaupungeissa. Suhteellisesti suurin väkiluvun kasvu oli Vantaalla ja Espoossa, joissa väestönlisäys oli 0,8 prosenttia. Seuraavaksi nopeimmin kasvoi Helsinki, jonka väkiluku kasvoi 0,5 prosenttia. Oulussa väestönlisäystä oli 0,1 prosenttia. Tampere jäi nollakasvullaan kuuden suurimman kaupungin vertailussa toiseksi viimeiseksi. Turussa väestönmuutos jäi negatiivisen puolelle - 0,1 prosenttiin. Määrällisesti väestönlisäys oli suurinta Helsingissä, jossa väkiluku kasvoi henkilöllä. Espoo ylsi lähes asukkaan kasvuun ja Vantaakin yli asukkaan. Myös Lahdessa ja Oulussa väkiluku kasvoi enemmän kuin Tampereella. Tampereen sk Suurten seutukuntien kasvu tammi kesäkuu 2011 Helsingin sk Oulun sk +907 Seinäjoen sk +580 Turun sk +357 Jyväskylän sk +266 Lahden sk +233 Syntyneiden enemmyys Nettomuutto yhteensä Lähde: Tilastokeskus Tampereen kasvu suurten seutukuntien kolmanneksi nopeinta Tammi kesäkuussa suurista seutukunnista kasvoi suhteellisesti nopeimmin Helsingin seutukunta, jossa väkiluku kasvoi henkilöä. Suhteellinen väestönlisäys oli Helsingin seutukunnassa 0,6 prosenttia. Suhteellisesti toiseksi eniten kasvoi Seinäjoen seutukunta, jossa väkiluku kasvoi 0,5 prosenttia. Tampere jakaa kolmanneksi nopeimmin kasvavan seutukunnan sijoituksen Oulun seutukunnan kanssa 0,4 prosentin kasvulla. Tampereen seutukunnan väkiluku kasvoi henkilöä ja Oulun 907 henkilöä. Seuraavaksi nopeinta kasvu oli Jyväskylän seutukunnassa (0,2 %). 0,1 prosentin kasvuun ylsivät vielä Turun ja Lahden seutukunnat, mutta Joensuun seutukunnassa jäätiin nollakasvuun. Porin ja Kuopion seutukunnissa väkiluku sen sijaan pienentyi 0,1 prosenttia edellisvuoden lopusta. Helsingin, Seinäjoen ja Lahden seutukunnissa väestönlisäykseen vaikutti erityisesti positiivinen nettomuutto, kun taas Oulun, Turun ja Jyväskylän seutukunnissa väkilukua kasvatti kuolleisuutta huomattavasti suurempi syntyvyys. Tampereen seutukunnassa syntyneiden enemmyyden ja nettomuuton vaikutus väestönlisäykseen oli lähes yhtä suuri.\n5 AKSELI 3/2011 Työllisyys 3 TYÖLLISYYS % Työttömyysaste, nelj. vuosi Tampere Koko maa Lähde: Pirkanmaan ELY-keskus Työttömyysaste nousi kesällä Kesäkuun lopussa Tampereella oli työtöntä työnhakijaa. Työttömyysaste oli 13,3 prosenttia, mikä on 0,9 prosenttiyksikköä toukokuuta korkeampi. Edellisvuoden kesäkuusta työttömyysaste on kuitenkin laskenut 1,7 prosenttiyksikköä. Työttömyysaste on ollut laskussa koko alkuvuoden toukokuuhun asti, kunnes se nousi tyypilliseen tapaan kesäkuussa oppilaitoksista valmistuneiden astuttua työmarkkinoille. Vuoden 2010 loppuun verrattuna työttömyysaste on laskenut 0,6 prosenttiyksikköä. Myös koko Pirkanmaalla työttömien määrä kasvoi kesäkuussa kuukauden takaisesta, vaikka koko alkuvuoden ajan työttömien määrä on laskenut. Pirkanmaalla työttömiä oli kesäkuun lopussa henkilöä ja työttömyysaste oli 10,2 prosenttia. Työttömyysaste nousi toukokuun lopusta 0,7 prosenttiyksikköä, mutta laski edellisvuoden kesäkuusta 1,3 prosenttiyksikköä. Työttömyysaste on laskenut vuoden 2010 lopusta 1,4 prosenttiyksikköä. Koko maassa työttömyysaste oli kesäkuun lopussa 9,2 prosenttia, joten Tampereen työttömyysaste on koko maan keskiarvoa peräti 4,1 prosenttiyksikköä korkeampi. Koko Pirkanmaahan verrattuna Tampereen työttömyysaste on 3,1 prosenttiyksikköä korkeampi. Verrattaessa koko maan, Pirkanmaan ja Tampereen työttömyysasteen muutosta edellisen vuoden kesäkuuhun on Tampereen työttömyysaste kuitenkin laskenut eniten eli 1,7 prosenttiyksikköä Alle 25-vuotiaat, yli 50-vuotiaat ja pitkäaikaistyöttömät, kesäkuu yli 50-vuotiaat yli vuoden työttömänä alle 25-vuotiaat Lähde: Pirkanmaan ELY-keskus Pirkanmaan korkein työttömyysaste oli Tampereella (13,3 %). Seuraavaksi korkein työttömyysaste kirjattiin Valkeakoskella ja Urjalassa, joissa molemmissa se oli 12,0 prosenttia. Tampereen seutukunnan työttömyysaste (11,4 %) oli Etelä-Pirkanmaan (työttömyysaste 11,7 %) jälkeen maakunnan korkein. Maakunnan alhaisin työttömyysaste oli Punkalaitumella (5,5 %) ja seutukunnista Lounais-Pirkanmaalla (5,9 %). Nuorisotyöttömien määrä vähentynyt edellisvuodesta Keskikesän kynnyksellä niin nuorisotyöttömien, pitkäaikaistyöttömien kuin yli 50-vuotiaidenkin työttömien määrä kasvoi Tampereella. Toukokuuhun verrattuna alle 25-vuotiaiden työttömien määrä kasvoi 296, pitkäaikaistyöttömien määrä 61 ja yli 50-vuotiaiden työttömien määrä 46 henkilöllä. Edellisen vuoden kesäkuuhun verrattuna nuorten työllisyys\n6 4 AKSELI 3/2011 Työllisyys on parantunut eniten. Vuonna 2011 kesäkuussa nuorisotyöttömiä oli 2 048, kun vuotta aiemmin heitä oli 687 enemmän. Nuorisotyöttömyys laski edellisvuoden vastaavasta ajankohdasta 25,1 prosenttia. Viime vuoden lopusta lähtien nuorisotyöttömyys on laskenut 85 henkilöllä. Myös pitkäaikaistyöttömien kohdalla työtilanne näyttää vihdoin hieman parantuneen. Edellisvuoden lopusta yli vuoden työttömänä olleiden määrä vähentyi 144 henkilöä. Myös edellisvuoden kesäkuuhun verrattuna pitkäaikaistyöttömiä on nyt 26 henkilöä vähemmän. Muutos ei ole suuri mutta suunta on kuitenkin oikea, koska vuoden 2009 syksystä lähtien pitkäaikaistyöttömien määrä oli pitkään nousussa. Kesäkuun lopussa työttömistä tamperelaisista työnhakijoista enemmistö oli miehiä. Heitä oli 7 668, kun naisia oli Miesten osuus oli kesäkuun lopussa 53,1 prosenttia ja naisten 46,9 prosenttia. Viime vuoden kesäkuussa työttömistä työnhakijoista oli miehiä 54,4 prosenttia, joten vuodessa työttömien miehien määrä on laskenut 1,3 prosenttiyksikköä ja naisten määrä on vastaavasti noussut saman verran. Yli 50-vuotiaita työttömiä oli kesäkuun lopussa henkilöä, mikä on 158 henkilöä vähemmän kuin vuosi sitten kesäkuussa. Kaupunkiseudun kuntien työttömyysaste, kesäkuu % Tampere Nokia Orivesi Lempäälä Pirkkala Ylöjärvi Kangasala Vesilahti Lähde: Pirkanmaan ELY-keskus Tampereella kaupunkiseudun korkein työttömyysaste Tampereen kaupunkiseudun kuntien työttömyysaste oli kesäkuun lopussa 11,6 prosenttia. Edellisvuoden kesäkuusta työttömyysaste laski 1,5 prosenttiyksikköä ja vuoden 2010 lopusta 0,7 prosenttiyksikköä. Kaupunkiseudun alhaisin työttömyysaste oli Vesilahdella, 7,3 prosenttia. Alle koko maan keskimääräisen työttömyysasteen (9,2 %) jäivät lisäksi Kangasala (8,3 %), Pirkkala (8,5 %), Ylöjärvi (8,5 %) ja Lempäälä (8,7 %). Kaupunkiseudun korkein työttömyysaste oli Tampereella (13,3 %). Seuraavaksi suurin työttömyysaste oli Nokialla (10,1 %) ja Orivedellä (9,9 %). Edellisvuoden kesäkuuhun verrattuna työttömyys on vähentynyt eniten Tampereella, jossa laskua on ollut 1,7 prosenttiyksikköä. Hitainta lasku on ollut Kangasalla ja Lempäälässä, joissa molemmissa työttömyysaste laski 0,9 prosenttiyksiköllä.\n7 AKSELI 3/2011 Työllisyys Suurten kaupunkien työttömyysaste, kesäkuu % Oulu Turku Tampere Vantaa Helsinki Espoo Lähde: Pirkanmaan ELY-keskus Suurista kaupungeista Tampereen työttömyysaste on laskenut nopeimmin Suomen suurista kaupungeista korkein työttömyysaste oli kesäkuun lopussa Oulussa, 14,3 prosenttia. Turussa työttömyysaste oli toiseksi korkein 13,5 prosentilla ja Tampere sijoittui kolmanneksi 13,3 prosentin työttömyysasteella. Vielä vuoden 2010 lopussa Tampereen työttömyysaste oli suurista kaupungeista korkein. Pääkaupunkiseudun suurissa kaupungeissa työttömyysasteet ovat edelleen pysyneet alhaisimpina. Espoossa työttömyysaste on suurien kaupunkien alhaisin, vain kuusi prosenttia. Vuoden takaisiin työttömyyslukuihin verrattuna työttömyysaste on pienentynyt kaikissa suurissa kaupungeissa, eniten Tampereella (1,7 prosenttiyksikköä). Toiseksi eniten eli 0,7 prosenttiyksikköä työttömyys on laskenut Espoossa. Hitainta työttömyyden väheneminen on ollut Turussa, jossa työttömyysaste on pienentynyt 0,4 prosenttiyksikköä. Suurten seutukuntien työttömyysaste, kesäkuu % Jyväskylän seutukunta Oulun seutukunta Lahden seutukunta Tampereen seutukunta 10 suurimman keskiarvo Turun seutukunta Koko maa Helsingin seutukunta Lähde: Pirkanmaan ELY-keskus Jyväskylän ja Oulun seuduilla työttömyys on korkeinta Kymmenen suurimman seutukunnan työttömyysasteen keskiarvo oli kesäkuun lopussa 11,1 prosenttia, mikä on 0,9 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuosi sitten kesäkuussa. Vuodessa työttömyysaste laskikin kaikissa suurissa seutukunnissa. Tampereen seutukunnassa työttömyysaste on pienentynyt muihin suuriin seutukuntiin verrattuna nopeimmin, peräti 1,6 prosenttiyksikköä vuoden takaisesta. Jyväskylän ja Oulun seutukunnissa työttömyysaste on suurten seutukuntien korkein, 12,9 prosenttia. Lahden seutukunnassa työttömyysaste laski edellisvuodesta 1,3 prosenttiyksikköä ja nyt se on 11,8 prosenttia. Helsingin seutukunnassa on edelleen suurten seutukuntien alhaisin työttömyysaste (7,4 %). Turun seutukunnassa työttömyysaste on toiseksi alhaisin, 10,6 prosenttia.\n8 6 AKSELI 3/2011 Hyvinvointi Toimeentulotuen saajat ja uudet asiakkaat % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Tammi-kesä 2011 Toimeentulotuen saajat Toimeentulotukea saaneet kotitaloudet perhetyypeittäin ,0 % 6,5 % 7,8 % 12,3 % 10,8 % 7,2 % 29,8 % 43,6 % 5,1 % 30,0 % 12,3 % 6,1 % 28,5 % 47,6 % 45,3 % Tampere Helsinki Kuusikko Uudet asiakkaat Pari, lapsia Yksinhuoltaja Pari, ei lapsia Yhden hengen talous, nainen Yhden hengen talous, mies Asumistukea saaneet ruokakunnat Ruokakunnat Ruokakunnat yhteensä Muutos, % % 25,0 20,0 15,0 10,0 5,0 0,0-5,0-10,0-15,0-20,0-25,0 Lähde: Tietula Lähde: Kuusikko-työryhmä Lähde: Kela HYVINVOINTI Toimeentulotuen asiakkaiden määrä kääntyi laskuun Tammi kesäkuussa 2011 toimeentulotuen asiakkaita oli , vastaavana aikana viime vuonna asiakkaita oli Asiakasmäärät laskivat 0,8 prosenttia. Kahden viime vuoden ajan toimeentulotuen asiakasmäärät nousivat. Vuonna 2009 asiakasmäärä kasvoi henkilöllä ja yhteensä toimeentulotuen asiakkaita oli Vuonna 2010 asiakasmäärän nousu tasaantui ja toimeentulotukea sai asiakasta. Tammi kesäkuun aikana toimeentuloturvan piiriin tuli uutta asiakasta. Koko viime vuonna uusia toimeentulotuen asiakkaita oli 4 630, mikä on hieman vähemmän kuin vuonna 2009, jolloin uusia asiakkaita oli Myös toimeentulotukea saavien ruokakuntien määrä on kääntynyt laskuun. Tammi kesäkuussa ruokakuntien määrä oli Vähennystä vuoden takaisesta on ruokakuntaa eli 10,8 prosenttia. Toimeentulotukimenot kuitenkin kasvoivat tammi kesäkuun aikana. Menot olivat 16,4 miljoonaa euroa, joka on noin euroa enemmän kuin vuosi sitten vastaavana ajanjaksona. Koko vuoden 2010 toimeentulotukimenot olivat 32,4 miljoonaa euroa. Toimeentulotuen tarve kohdistuu vähimmäisetuuksien varassa eläviin. Työttömät ja työmarkkinatuen saajat ovat suurin ryhmä toimeentulotuen asiakkaista. Ansiosidonnaisia etuuksia saavilla ja päätoimisessa työsuhteessa olevilla toimeentuloturvan tarve on vähäistä. Yksinasuvien osuus kuuden suurimman kaupungin toimeentulotukea saavista kotitalouksista oli vuonna 2010 jo 73,8 prosenttia. Tampereella yksinasuvien osuus oli 73,4 prosenttia ja Helsingissä 77,6 prosenttia. Yksinasuvien naisten osuus kuusikkokuntien tuensaajista kasvoi puolella prosenttiyksiköllä verrattuna vuodentakaiseen. Asumistuen saajien määrä tasaantui Yleisellä asumistuella on merkittävä osuus työikäisten pienituloisten ruokakuntien asumismenojen tasaajana. Yleistä asumistukea saa tyypillisesti ruokakunta, joka elää yhden henkilön tulojen varassa. Vuonna 2010 yleistä asumistukea sai Tampereella ruokakuntaa, joista yksin asuvien osuus oli 60,4 prosenttia. Lapsiperheiden osuus oli 30,6 prosenttia ruokakunnista. Vuonna 2009 yleistä asumistukea saavien määrä kasvoi jyrkästi, 22,4 prosenttia, vuoteen 2008 verrattuna. Vuoden 2010 aikana tilanne tasaantui. Kela mak-\n9 AKSELI 3/2011 Hyvinvointi 7 soi Tampereella vuonna 2010 yhteensä 38,8 miljoonaa euroa yleistä asumistukea. Tuki oli 212,9 euroa 0 64-vuotiasta tamperelaista kohden. Velkaneuvonnan asiakkaat, tammi kesäkuu Velkaneuvonnan kysyntä laskusuunnassa Uudet tamperelaiset asiakkaat Asiakaskäynnit, yhteensä Neuvonta puhelimitse, sähköpostilla, kirjeitse Tammi-kesä 2011 Lähde: Talous- ja velkaneuvonta Velkaneuvontaan tuli tammi kesäkuussa 552 uutta asiakasta, joista tamperelaisia oli 446. Viime vuoteen verrattuna velkaneuvonnan kysyntä näyttäisi vähentyvän. Vuonna 2010 uusien asiakkaiden yhteydenottoja oli 1 328, joista tamperelaisten osuus oli 995. Myös asiakaskäyntien määrä on kääntynyt laskuun. Tammi kesäkuun aikana tehtiin asiakaskäyntiä, kun koko viime vuoden aikana asiakaskäyntejä oli Neuvontaa annettiin puhelimitse, kirjeitse ja sähköpostilla kertaa. Yhteydenotot neuvontaan ovat vähentyneet, kun niitä vielä koko viime vuonna oli yhteensä Varsinaiset huostaanotot ja kiireelliset sijoitukset Tammi-kesä Varsinaiset huostaanotot, lapsia 2011 Kiireelliset sijoitukset/toimenpiteitä Lähde: Hallintopalvelukeskus Lasten kiireelliset sijoitukset ovat laskussa Lasten kiireellisten sijoitusten määrä on kääntynyt laskuun. Tammi kesäkuun aikana kiireellisiä sijoituksia tehtiin 126, kun vastaavana ajankohtana vuosi sitten niitä tehtiin 133. Tänä vuonna sijoitetuista lapsista 32 oli alle kouluikäisiä. Alakouluikäisiä oli 25 ja vuotiaita 69. Vuonna 2010 kiireellisesti sijoitettiin 232 lasta, joista 125 eli yli puolet oli teini-ikäisiä, 59 alle kouluikäisiä ja 48 alakouluikäisiä. Eniten kiireellisesti sijoitetaan teini-ikäisiä vuotiaita nuoria ja usein syynä on nuoren oma päihteiden käyttö, koulunkäyntivaikeudet tai perheen sisäiset ristiriidat. Pienten lasten sijoitusten syynä on yleensä vanhempien alkoholin käyttö, mielenterveysongelmat ja riittämätön vanhemmuus. Varsinaisia huostaanottoja tehtiin tammi-kesäkuun aikana 46. Huostaanottojen määrä on kasvanut hieman viime vuodesta, jolloin vastaava luku oli 40. Eniten alkuvuoden aikana otettiin huostaan 7 12-vuotiaita lapsia, vuotiaita nuoria otettiin huostaan 14 ja alle kouluikäisiä lapsia 13. Yleisimmät syyt pienten ja alakouluikäisten lasten huostaanottoon ovat vanhempien päihteiden käyttö, perheiden ristiriidat ja vanhemmuuden puute. Vuonna 2010 huostaanottojen määrä oli 84, joka on enemmän kuin kertaakaan 20 viime vuoden aikana. Pieniä, alle kouluikäisiä lapsia otettiin huostaan 35, alle kouluikäisiä 18 ja teini-ikäisiä nuoria 31.\n10 8 AKSELI 3/2011 Asuminen ASUMINEN , milj. m 3 Valmistuneet asunnot III-IVnelj. I-II nelj * Rakentamisen jatkuva vuosiarvio, nelj. vuosi Lähde: Rakennusvalvonta Asuntotuotanto hyvässä vauhdissa Asuntotuotanto on odotusten mukaisesti piristynyt selvästi edellisvuodesta. Vuoden 2011 ensimmäisellä puoliskolla Tampereella valmistui 926 asuntoa, mikä on puolet koko vuoden arviosta. Alkuvuodesta valmistuneista asunnoista oli vuokra-asuntoja 544 ja omistusasuntoja 382. Vuosi sitten, tammi kesäkuussa 2010, valmistui yhteensä vain 339 asuntoa ja vuosina vastaavana ajankohtana keskimäärin 665 asuntoa. Asuntotuotanto pienentyi vuosittain vuodesta 2006 ja erityisesti vuodet 2009 ja 2010 olivat taantuman seurauksena asuntotuotannossa poikkeuksellisen hiljaisia. Nyt piristynyt tuotanto onkin osittain paikkaamassa taantuman seurauksena syntynyttä vajetta. Vuoden 2012 asuntotuotanto tulee Tampereen kaupungin asuntotoimen arvion mukaan olemaan asuntoa, mikäli talouskehitys jatkuu suotuisana. 2,0 1,5 1,0 myönnetyt 0,5 aloitetut valmistuneet 0, Lähde: Rakennusvalvonta Aloitettujen asuntojen määrä oli tammi kesäkuussa 824 asuntoa. Kasvua edellisvuodesta on 14 prosenttia. Rakennuslupia on vuoden 2011 alkupuoliskon aikana myönnetty 995 asunnolle, mikä on 23 prosenttia enemmän kuin vuonna 2010 vastaavana ajankohtana. Vielä vuoden ensimmäisellä neljänneksellä rakennusluvissa myönnettyjen asuntojen määrä oli vain noin puolet vuoden takaisiin lukuihin verrattuna. Heinäkuussa 2011 on rakenteilla vuonna 2012 tai myöhemmin valmistuvia myytäviä omistusasuntoja noin 660. Lisäksi ennakkomarkkinoinnissa on noin 460 omistusasuntoa. Vuokra-asuntoja on rakenteilla noin 560, jotka valmistuvat ensi vuonna. Rakennuslupa on myönnetty tai sitä on haettu kaikkiaan noin vuokra-asuntoon. Indeksi 2005= Asuntojen hinnat Helsinki Pääkaupunkiseutu (PKS) Tampere Turku Muu Suomi (koko maa - PKS) Lähde: Tilastokeskus Asuntojen hinnat kääntyivät laskuun Tampereella Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan vanhojen asuntojen hinnat laskivat Tampereella 1,0 prosenttia vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Kerrostaloasuntojen hinnat laskivat 2,5 prosenttia. Rivitaloasunnoissa hintojen nousu sen sijaan jatkui 2,0 prosentilla. Vuoden takaiseen verrattuna asuntojen hinnat ovat nousseet Tampereella 2,8 prosenttia. Myös Turussa vanhojen asuntojen hinnat laskivat verrattuna edelliseen neljännekseen. Laskua oli 1,5 prosenttia. Pääkaupunkiseudulla asuntojen hinnat sen sijaan nousivat 1,3 prosenttia. Koko maassa asuntojen hinnat nousivat 1,1 prosenttia verrattuna edelliseen neljännekseen ja 3,2 prosenttia verrattuna vuoden takaiseen. Asuntojen hintojen nousu on\n11 AKSELI 3/2011 Asuminen 9 siis koko maassa hidastunut inflaation tuntumaan (3,5 %). Vanha kerrostaloasunto maksoi Tampereella keskimäärin euroa/m² ja rivitaloasunto euroa/m² vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Helsingissä kerrostaloasunnosta joutui maksamaan keskimäärin euroa/m² ja rivitaloasunnosta keskimäärin euroa/m². Pääkaupunkiseudun ulkopuolella vanhan asunnon keskimääräinen neliöhinta oli euroa. Uusien asuntojen hinnat nousivat koko maassa 3,1 prosenttia vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 0,7 prosenttia ja muualla Suomessa 4,5 prosenttia. Edelliseen vuoteen verrattuna uusien asuntojen hinnat nousivat koko maassa 8,0 prosenttia. Indeksi 2005= Asuntojen vuokrat Helsinki Pääkaupunkiseutu (PKS) Tampere Turku Koko maa pl. PKS Lähde: Tilastokeskus Asuntojen vuokrat nousivat muuta maata hitaammin Tampereen asuntojen vuokrien vuosinousu vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä oli Tilastokeskuksen mukaan 1,4 prosenttia. Arava-asuntojen vuokrat nousivat 2,4 prosenttia ja vapaarahoitteisten asuntojen vuokrat 0,9 prosenttia verrattuna vuoden takaiseen. Vuokrat nousivat erityisesti yksiöissä, joissa nousua oli 7,0 prosenttia. Suurempien asuntojen osalta vuokrien nousu oli puolen prosentin luokkaa. Edelliseen vuosineljännekseen verrattuna vuokrat nousivat Tampereella 0,2 prosenttia. Koko maassa vuokrien vuosinousu oli 3,1 prosenttia. Helsingissä vuokrat nousivat 6,0, Espoossa 4,4 ja Vantaalla 3,7 prosenttia. Turussa vuokrat nousivat 5,5 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. Vapaarahoitteisen asunnon keskimääräinen vuokra oli Tampereella vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä 11,58 euroa/m². Kaikkien asuntojen keskivuokra oli 10,94 /m². Helsingissä vapaarahoitteisten asuntojen keskivuokrat olivat vuoden ensimmäisellä neljänneksellä 15,47 /m² ja kaikkien asuntojen keskivuokrakin oli 13,39 euroa/m². Turussa kaikkien asuntojen keskivuokrat olivat ensimmäisellä neljänneksellä 10,34 /m².\n12 10 AKSELI 3/2011 Talous TALOUS Maailmantalouden kasvu hidastui teollisuusmaiden johdolla Euroopan velkakriisit, Japanin maanjäristys ja tsunami sekä Yhdysvaltojen talouden ongelmat hidastivat maailmantalouden kasvua alkuvuonna IMF:n maailmantalouskatsauksen mukaan maailmantalouden elpyminen taantumasta jatkuu, mutta epätasaisena eri maanosissa ja maanosien sisällä. Suuria haasteita on ollut erityisesti luonnonkatastrofin kärsineessä Japanissa sekä Yhdysvalloissa, jossa toipuminen luottokriisistä on tapahtunut hitaasti. Yhdysvaltojen tilannetta varjostavat lisäksi Japanin katastrofin vaikutukset maan talouteen sekä liittovaltion velkakatosta kesän aikana käyty kiista. Elokuun alkupäivinä saavutettu sopu velkakaton nostamisesta antaa Yhdysvalloille lisäaikaa etsiä ratkaisuja liittovaltion talouden kestävyysongelmaan. Sopu ei kuitenkaan poistanut velkakattokiistan herättämää epäluottamusta. Pörssikurssit laskivat elokuun alussa rajusti reaktiona Yhdysvaltojen ja euroalueen velkaongelmiin. Myös kehittyvissä talouksissa kasvun voimakkain vaihe alkaa olla ohi. Erityinen haaste useissa kehittyvissä talouksissa on inflaatio, jonka kielteiset kasvuvaikutukset näkyvät jo selvästi esimerkiksi Intiassa ja Brasiliassa. Euroalue kasvaa epätasaisesti Euroalueella kasvu oli vahvaa vuoden ensimmäisellä puoliskolla, mutta kasvun ennakoidaan hidastuvan vuoden loppuun tultaessa. Kasvua hidastavat jo useampaan maahan levinnyt velkakriisi, kansainvälisen talouden kasvun hidastuminen sekä yliarvostettu euro. Heinäkuussa euroalueen kriisikokouksessa sovittiin Kreikalle myönnettävästä uudesta lainapaketista, jonka toivotaan lisäävän luottamusta koko euroalueen talouteen. Riski velkakriisin syvenemisestä ja uudesta finanssikriisistä on kuitenkin yhä merkittävä. Huolia herättää Espanjan ja etenkin Italian tilanne. Muissa keskeisissä euromaissa, Ranskassa ja Saksassa, talouskehitys on kuitenkin toistaiseksi ollut myönteistä. Suomen talous kasvoi yli 5 % Suomessa talouden elpyminen käynnistyi noin puoli vuotta euroalueen keskiarvon perässä, mutta on viimeisen vuoden ajan ollut jopa Saksan kasvuvauhtia ripeämpää. Vuoden 2010 toiselta neljännekseltä alkaen Suomen talous on kasvanut keskimäärin yli 5 prosenttia. Maailmanlaajuisen\n13 AKSELI 3/2011 Talous 11 kysynnän heikkeneminen alkaa kuitenkin heijastua myös Suomen talouteen. EK:n teollisuuden ja rakentamisen luottamusindikaattorit kääntyivät heinäkuussa laskuun. Palvelualojen luottamus säilyi vahvana. Saldoluku Kuluttajien odotukset taloudesta vuoden kuluttua Luottamus omaan talouteen Luottamus Suomen talouteen Lähde: Tilastokeskus Kuluttajien luottamus talouteen heikentyi Kuluttajien luottamus talouteen on selvästi heikentynyt euroalueen velkakriisin ja kustannusten nousun saattelemana. Heinäkuussa 34 prosenttia Tilastokeskuksen kuluttajabarometrin vastaajista arvioi maamme talouden huononevan. Vielä huhtikuussa osuus oli 19 prosenttia. Vuosi sitten heinäkuussa odotukset olivat selvästi optimistisemmat, kun vain 10 prosenttia pelkäsi maan talouden huononevan vuoden kuluessa. Oman taloutensa kohentumiseen luotti heinäkuussa 26 prosenttia kuluttajista ja 15 prosenttia pelkäsi taloutensa huononevan. Luottamus omaan talouteen ei ole merkittävästi muuttunut alkuvuoden aikana. Vaikka kuluttajien luottamus omaan talouteen on toistaiseksi pysynyt hyvänä, oletetaan kuluttajahintojen nousun heikentävän sitä. Inflaatio kiihtyi kesäkuussa 3,5 prosenttiin. Kuluttajahintoja nosti Tilastokeskuksen mukaan erityisesti asumisen ja ravinnon kallistuminen. Asuntojen hintojen nousun hidastuminen alkuvuoden 2011 aikana suitsee kuitenkin osaltaan inflaatiota, jonka odotetaan vaimenevan vuonna 2012 hieman yli 2 prosentin tasolle. Hallitusohjelmassa paljon kuntiin vaikuttavia linjauksia Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma Neuvottelutulos Kataisen hallituksen hallitusohjelmasta julkaistiin kesäkuussa Hallituksen painopistealueet alkaneella hallituskaudella ovat köyhyyden, eriarvoisuuden ja syrjäytymisen vähentäminen, julkisen talouden vakauttaminen sekä kestävän talouskasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn vahvistaminen. Hallitusohjelmassa on odotetusti paljon kuntiin ja kuntatalouteen vaikuttavia linjauksia. Kuntaliiton kokoaman arvion mukaan hallitusohjelmaan kirjatut kuntien tehtävien lisäykset ja tulojen leikkaukset lisäävät kunnissa painetta kiristää kunnallisverotusta. Toisaalta hallituksen sitoutuminen edistämään kuntatalouden vakautta ja kestävyyttä nähdään myönteisenä merkkinä Kuntien valtionosuuksiin on hallitusohjelman mukaan odotettavissa yli 600 miljoonan euron leikkauksia. Tampereen osuus leikkauksista on arvion mukaan noin 27 miljoonaa euroa. Leikkausten vastapainoksi kuntien osuus yhteisöveron tuotosta maksetaan 5 prosenttiyksiköllä korotettuna vuosi-\n14 12 AKSELI 3/2011 Talous na 2012 ja Kuntaliiton mukaan tämä kuntien veropohjan laajentaminen ei kuitenkaan riitä turvaamaan kuntapalvelujen rahoitusta. Kunnille on tiedossa lukuisia uusia tehtäviä, joista merkittävimmäksi Kuntaliitto arvioi vuonna 2013 voimaan astuvan vanhuspalvelulain. Lakiluonnoksen mukaan 75 vuotta täyttäneille säädettäisiin subjektiivinen oikeus hoivaan ja kuntoutukseen, minkä arvioidaan kuntien ikärakenteen muutoksen saattelemana nostavan merkittävästi vanhustenhoidon kustannuksia. Merkittäviä ovat myös kokeilu työllisyyden hoidon päävastuun siirtämisestä kunnille viimeistään 12 kuukauden työttömyyden jälkeen sekä nuorten yhteiskuntatakuun toteuttaminen niin, että alle 25-vuotiaille nuorille ja alle 30-vuotiaille vastavalmistuneille tarjotaan työ-, harjoittelu-, opiskelu-, työpaja- tai kuntoutuspaikka viimeistään kolmen kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta. Uusien tehtävien ja velvoitteiden lisäämistä kunnille on toisaalta tarkoitus rajoittaa ja hallitus lupaa maksaa yli puolet uudistusten aiheuttamista todellisista kustannuksista. Hallitus sitoutuu myös kehittämään uusien ja laajenevien tehtävien vaikutusarviointia. Kuntauudistus pohjautuu vahvoihin peruskuntiin Hallitus aikoo toteuttaa koko maan laajuisen kuntauudistuksen, jonka tavoitteena on vahvoihin peruskuntiin pohjautuva, elinvoimainen kuntarakenne. Vahva peruskunta koostuu hallitusohjelman mukaan luonnollisista työssäkäyntialueista ja on riittävän suuri pystyäkseen itsenäisesti vastaamaan peruspalveluista. Toteutuessaan kuntauudistus tarkoittanee muutoksia myös Pirkanmaalla. Hallitus määrittelee kuntauudistuksen tarkemmat kriteerit ja etenemisen vuoden 2011 loppuun mennessä. Kuntaliiton analyysi hallitusohjelmasta löytyy Kuntaliiton sivulta osoitteesta: uutisia/2011/hallitusohjelma_arvio_pivitetty/liiton%20analyysi%20hallitusohjelmasta.pdf Hallitusohjelma kokonaisuudessaan löytyy Valtioneuvoston sivuilta osoitteesta:\n15 ORIGOSSA AKSELI 3/2011 Ympäristö 13 YMPÄRISTÖ Ympäristövaikutusten hallintaa ja seurantaa tehostetaan. Syksyllä 2011 kaupunginvaltuusto saa hyväksyttäväkseen Tampereen kaupungin ympäristöpolitiikan Siinä linjataan seuraavan kymmenen vuoden tavoitteet ja visiot vuodelle 2050 ympäristönsuojelun eri osa-alueille sekä kerrotaan kootusti niihin liittyvät toimenpideohjelmat sekä arvioidaan kokonaiskustannuksia. Kaupungin toiminnan ympäristövaikutuksia seurataan ja raportoidaan jatkossa vuosittain kestävän kehityksen raportissa sekä ympäristötilinpäätöksessä. Ympäristön tilaa arvioidaan valtuustokausittain valmisteltavassa Tampereen ympäristön tila -raportissa. Vuonna 2013 aloittavalle uudelle valtuustolle valmistellaan myös Tampereen ympäristön tulevaisuus -raportti. Kestävän kehityksen raportointi uudistuu 2010 Tampereen kaupungin kestävän kehityksen raportti Kestävän kehityksen raportin tarkoituksena on seurata ja arvioida indikaattoreiden avulla, kehittyykö Tampereen kaupungin toiminta kestävään suuntaan. Tampereen kaupungin tavoitteena on tarjota kuntalaisille mahdollisuudet ympäristöä säästävään ja kestävän kehityksen mukaiseen elämäntapaan. Lisäksi kaupungin omat konkreettiset teot ovat tärkeitä, koska ne toimivat esimerkkinä sekä asukkaille että alueella toimiville yrityksille ja yhteisöille. Syksyn aikana sähköisessä muodossa ilmestyvässä vuoden 2010 kestävän kehityksen raportissa esitetään ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden indikaattoritiedot vuosilta 2009 ja 2010 sekä pääsääntöisesti myös niitä edeltäviltä kolmelta vuodelta. Kestävän kehityksen raportoinnista ja käytetyistä indikaattoreista on sovittu yhteisesti kuuden suurimman kaupungin kanssa ja jatkossa kestävän kehityksen raportti ilmestyy myös Tampereella vuosittain. Ympäristötoiminnan taloudellisten tunnuslukujen järjestelmällinen seuranta aloitettiin vuoden 2010 aikana, mikä mahdollistaa ympäristötilinpäätöksen laatimisen jatkossa vuosittain. Ensimmäinen Kirjapitolautakunnan kuntajaoston yleisohjeen mukainen ympäristötilinpäätös on tarkoitus laatia vuodesta 2011.\n16 14 AKSELI 3/2011 Ympäristö Soukonvuori on Tampereen uusin luonnonsuojelualue Pirkanmaan ELY-keskus vahvisti Tampereen uusimman luonnonsuojelualueen eli Soukonvuoren suojelun tänä keväänä. Alue löytyy Kauppi Niihaman virkistysalueelta ja sen pintaala on 45,5 hehtaaria. Suojelualue on kaupungin kolmanneksi suurin Teiskon Vattulan ja Pyynikin jälkeen. Soukonvuoren myötä Tampereen luonnonsuojelualueiden laajuus on nyt 354,76 hehtaaria. Kaupungin maa-alasta tämä vastaa kuitenkin vain noin 0,6 prosenttia mikä on selvästi pienempi kuin monissa muissa kunnissa kuuden suurimman kunnan välisessä vertailussa luku on selvästi pienin. Suora vertailu ei kuitenkaan ole mielekästä johtuen kunnan maapinta-alasta, erilaisten luontotyyppien ja potentiaalisten kohteiden määrästä ja pinta-aloista sekä maanomistussuhteista. Vihreää viikkoa vietettiin jälleen kesäkuun alussa Kansainvälinen Vihreä viikko 2011 järjestettiin Tampereella perinteiseen tapaan kesäkuun ensimmäisellä viikolla sunnuntaista sunnuntaihin. Vihreän viikon ja maailman ympäristöpäivän kansainväliset teemat vaihtuvat vuosittain. Vuonna 2011 ympäristöpäivän teemana oli metsät luonto palveluksessasi ja vihreän viikon teema oli materiaalitehokkuus käytä vähemmän, elä paremmin. Vihreän viikon järjesti Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikkö yhdessä kaupungin eri yksiköiden, tamperelaisten yhdistysten ja muiden tahojen kanssa. Vihreän viikon tapahtumiin osallistui yhteensä yli henkilöä, joista suurimman osan veti maanantainen Tammelantorilla järjestetty Ympäristötori yli osallistujan voimin. Luontokoulu Korento tavoitti lukuvuonna lähes tamperelaista Tampereen luontokoulu Korento toimii ympäristökasvatuksen tukena kouluille ja päiväkodeille. Luontokoulupäivät Terälahdessa ovat lapsille ja nuorille sekä heidän opettajilleen tehokas tapa toteuttaa tutkivaa oppimista. Korento jalkautuu resurssien mukaan myös tamperelaisille kouluille ja päiväkodeille, sillä toimintaan on kuulunut myös kummikoulutoimintaa, ympäristöagenttikoulutuksia, kesäkursseja, koulutuksia opettajille ja kasvattajille, ja tukea Vihreä lippu -kouluille ja -päiväkodeille.\n17 AKSELI 3/2011 Ympäristö 15 Lukuvuonna Korennon tavoitti pääkohderyhmästään eli eskareista ja 4.- ja 7. luokkalaisista keskimäärin 65 prosenttia. Kokonaisuudessaan Korento tavoitti lähes tamperelaista, mikä oli kuitenkin henkilöstöresurssien vähenemisen vuoksi 27 prosenttia vähemmän kuin edellisenä lukuvuotena. Myös lukuvuoden kävijämäärien odotetaan samasta syystä edelleen laskevan. Lisätietoa luontokoulun toiminnasta ja asiakasmääristä löytyy Korennon internet-sivuilta: luontokoulu/ Reilun kaupan elintarvikkeiden käyttö viisinkertaistui, Ateria siirtyi Luomun portaille Tampereen kaupunki on Reilun kaupan kaupunki ja osana sen tavoitteita Reilun kaupan elintarvikkeiden käyttö viisinkertaistui Tampereen Aterian toimipaikoissa vuonna Eniten Reilun kaupan tuotteista käytetään kahvia ja banaaneja. Keväällä 2011 Tampereen Aterian 155 keittiötä liittyi EkoCentrian ylläpitämään ja maa- ja metsätalousministeriön rahoittamaan Portaat luomuun -ohjelmaan ja sitoutui käyttämään säännöllisesti luomuraaka-aineita. Käytössä on luomuhiutaleita, luomupiimää, luomuleipää, luomupastaa ja luomukananmunia. Luontokoulu Korennon toimintaan osallistuneet lukuvuonna Ryhmän tyyppi Oppilaskäynnit Aikuisia (mm. opettajia ja lastentarhanopettajia) Osallistumiskäynnit yhteensä Koululaiset Päivähoito Lukio Ympäristöagentit Kesäkurssit Luonto ja taide Aikuinen ja lapsi Ympäristökurssi Kummikoulu-, yms. koululaisryhmät Koko päivän koulutukset (mm. Luontotaidekurssi, VESO-päivä) Lyhyemmät koulutukset (mm. Vihreä lippu) Avoimet ovet, ympäristötori yms. tilaisuudet Yhteensä Lähde: Luontokoulu Korento 150\n18 16 AKSELI 3/2011 Ajankohtaista AJANKOHTAISTA TampereSenior-ohjelma käynnistyi Pormestarina olen halunnut nostaa esille niin kaupunkilaisten hyvinvointia kuin kaupungin kehitystäkin. Olen pitänyt myös tärkeänä sitä, että pystymme ennakoimaan tulevaisuuden haasteita ja kehittämään Tamperetta siten, että tämä olisi hyvä paikka asua ja elää. Tilastoja tarkasteltaessa ei voi olla välttymättä siltä tosiasialta, että väestömme ikääntyy. Samanlainen trendi koskee koko Suomea ja myös monia muita maita. Euroopassa seuraavan kahdenkymmenen vuoden aikana yli 65-vuotiaiden määrä kasvaa 40 prosentilla ja vuoteen 2060 mennessä 90 prosenttia. Käynnistämäni uusi strateginen ohjelma, TampereSenior, on koko kaupungin organisaation yhteinen ohjelma, johon toivotaan mukaan laajasti myös muita tahoja. Ohjelma käynnistyy vuoden 2012 alusta, joka on myös Euroopan unionin aktiivisen ikääntymisen teemavuosi. Ohjelma kestää vuoden 2020 loppuun asti. Tämän syksyn aikana on tavoitteena luoda ohjelman periaatteet ja puitteet, määrittää tavoitteita ja linjata ohjelman sisältöä. TampereSenior-ohjelman lähtökohta on nähdä ikääntyminen voimavarana, mahdollisuuksia luovana, positiivisena muutoksena. Muutos on niin merkittävä, että siihen on varauduttava huolellisesti kaikilla elämänaloilla ja koko seutukunnalla. Ohjelman tavoitteena on lisätä asenteita muokkaavaa tietopohjaa ikääntyvän yhteiskunnan mahdollisuuksista ja vahvistaa Tampereen kaupunkiseudun yhteistyötä ikäihmisten palvelujen järjestämisessä. Ohjelmassa kootaan käynnissä olevat keskeiset tutkimus- ja kehittämishankkeet sekä levitetään ja jalkautetaan niiden parhaita käytäntöjä. Tarkoitus on myös edistää ikäihmisten tarpeisiin vastaavien yritysten työtä ja uusien yritysten käynnistymistä. Ohjelman myötä Tampereen kaupungilla on mahdollisuudet luoda ikäihmisten palveluista uusi kehittämissektori ja uutta työtä seutukunnan asukkaille sekä saada siten itselleen kansallisesti ja kansainvälisesti positiivista mainetta. Kannustan ja rohkaisen kaikkia osallistumaan TampereSenior-ohjelmaan! Timo P. Nieminen Pormestari\n19 AKSELI 3/2011 Julkaisuja ja tutkimuksia 17 JULKAISUJA JA TUTKIMUKSIA Kuuden suurimman kaupungin toimeentulotuen vuoden 2010 vertailuraportti valmistunut Kuusikko muodostuu Suomen kuudesta väkiluvultaan suurimmasta kaupungista. Väestömäärän mukaisessa järjestyksessä Kuusikkoon kuuluvat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Turku ja Oulu. Kuusikon työryhmissä vertaillaan kaupunkien sosiaali- ja terveyspalveluja vuosittain. Tiedot on koottu kuntien omista tietojärjestelmistä ja tilinpäätöksistä. Kaupunkien edustajat sopivat tiedonkeruulle mahdollisimman yhdenmukaiset määritelmät, toteuttavat tiedonkeruun käytännössä ja analysoivat tulokset. Kuusikko-työryhmien sihteerit kokoavat tiedot raporteiksi. Uusimmassa vertailuraportissa Kuusikko-kuntien toimeentulotuen kehitystä kuvaa tukea saaneiden kotitalouksien määrän ja kustannusten kasvu, joka kuitenkin hidastui vuoteen 2009 verrattuna. Kuusikko-kunnissa toimeentulotukea saaneiden kotitalouksien määrä lisääntyi 3 prosentilla vuonna 2010, kun kasvua vielä vuonna 2009 oli 13 prosenttia. Tuensaajien määrä kasvoi kaikissa muissa kunnissa paitsi Oulussa. Kuusikko-kunnissa 74 prosenttia toimeentulotuen saajista oli yksinasuvia. Yksinhuoltajia Kuusikon tuensaajista oli 12 prosenttia, mutta suhteessa väestömäärään yksinhuoltajia on enemmän toimeentulotuen saajana kuin muita perhetyyppejä. Kuusikko-kunnissa elää lapsista selvästi suurempi osa toimeentulotuen varassa kuin aikuisväestöstä, sillä lapsiväestöstä eli toimeentulotukea saaneessa kotitaloudessa 12 prosenttia, kun 18 vuotta täyttäneestä väestöstä osuus oli 8,7 prosenttia. Lapsilla on selvästi suurempi riski joutua toimeentulotuen tarpeeseen kuin aikuisväestöllä. Kaupungeissa toimeentulotuen asiakasrakenteelle on tyypillistä yksinhuoltajien ja yksinasuvien suuri osuus. Nuorisotyöttömyys kääntyi laskuun vuoden 2010 aikana, mutta siitä huolimatta uusien nuorten toimeentulotuen saajien määrä kasvoi. Kuusikko-kunnissa toimeentulotukimenot kasvoivat 6 prosenttia. Kustannusten kannalta oleellinen muutos vuonna 2010 oli toimeentulotuen tarpeen keston piteneminen. Osoitteessa olevilla nettisivuilla on tietoa Kuusikko-kuntien yhteistyöstä ja sieltä löytyvät myös julkaistut vertailuraportit.\n20 18 AKSELI 3/2011 Julkaisuja ja tutkimuksia Pia Salo Tampereen kaupunki Tampereen kantakaupunkialueen pienvesiselvitys Tampereen kaupunki Ympäristönsuojelun julkaisuja 1/2011 Tampereen kantakaupunkialueen pienvesiselvitys Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikön tilaaman selvityksen tavoitteena oli kartoittaa kaikki Tampereen kantakaupunkialueella sijaitsevat, uuden vesilain tarkoittamat pienvedet. Kartoituksen päämääränä oli selvittää alueen pienvesien sijainti, valuma-alue, hydrologis morfologinen tila, fysikaalis kemiallinen vedenlaatu, ekologinen tila, maisema- ja virkistysarvot, maankäyttö, muita huomionarvoisia asioita sekä laatia toimenpide-ehdotuksia. Jokaisesta pienvesikohteesta tuli koota kohdekortti selvitettyjen asioiden perusteella. Pienvesikohdekorttien aineisto kerättiin eri tietolähteistä. Sijainti, valuma-alue, ekologinen tila, maisema- ja virkistysarvot sekä maankäyttö selvitettiin Tampereen kaupungin rasterikarttojen sekä paikkatietokantojen avulla. Osa tiedoista saatiin asiantuntijoita haastattelemalla. Tietoja kerättiin myös Tampereen kaupungin arkistosta sekä maastokäynnein. Maastokäyntejä ei kaikkien kohteiden osalta voitu suorittaa lumen suuren määrän vuoksi. Toimenpide-ehdotukset laadittiin aineistosta ilmenneiden seikkojen perusteella. Selvityksen tuloksena syntyi 118 pienvesikohdekorttia, joista virtavesikortteja 46, lampikortteja 20 ja lähdekortteja 52 kappaletta. Kohdekortit ovat Tampereen kaupungin käytössä Excel-muotoisina. Pienvesikohteista koottiin paikkatietoaineistot, jotka ovat myös tilaajan käytössä. Paikkatietoaineistoa päivitettäessä päivittyvät myös kohdekortit. Selvityksen tuloksia voidaan hyödyntää jatkossa myöhemmin tehtävässä pienvesien kunnostusohjelmassa. Aineistosta selvisi, että pienvesiä koskevaa tietoa ei ole tarpeeksi, jotta niiden tilaa voitaisiin arvioida luotettavasti tai laatia kokonaisvaltainen kunnostussuunnitelma. Lisäselvityksiä tarvitaan varsinkin veden laatua sekä ekologista tilaa koskien. Joidenkin kohteiden sijainti tulee tarkistaa. Selvityksessä ei ole mukana kaikki kantakaupunkialueen pienvesikohteet, koska niitä ei ollut opinnäytetyön puitteissa mahdollista kartoittaa. Selvitys on luettavissa kokonaisuudessaan osoitteessa Kantakaupunkialueen_pienvesiselvitys.pdf Lisätietoja: Pia Salo, ympäristötarkastaja Puh\n21 AKSELI 3/2011 Julkaisuja ja tutkimuksia 19 Rakennustekniikan laitos 1 Tampereen asuinrakennusten energiankulutus ja päästöt selvitetty Jaakko Vihola, Juhani Heljo Toteutettavissa olevat energiansäästöpotentiaalit Tampereen kaupungin asuinrakennuskannassa Tampere 2011 Energiansäästösopimukset ja poliittiset päätökset edellyttävät energiansäästöä rakennuksissa. Tampereen kaupungin ECO 2 -hankkeessa on päätetty varmistaa säästöjen toteutuminen. Tämän työn ohjaamiseksi tilattiin Tampereen teknillisen yliopiston Rakennustekniikan laitokselta laskelmat, miten Tampereen asuinrakennuskannassa energiaa kuluu ja miten käytännössä voitaisiin saavuttaa 20 prosentin energiansäästö vuoteen 2020 mennessä. Työssä ei pyritty suureen tarkkuuteen, vaan selvittämään säästöjen suuruusluokkaa. Lopputuloksena oli, että 20 prosentin energiansäästöön ei pääse helposti. Säästön toteutumisen varmistaminen vaatii määrätietoista, pitkäjänteistä ja laaja-alaista työtä, mikä ei aivan pienillä resursseilla onnistu. Selvityksen tavoitteeksi asetettiin niiden keinojen esittäminen, joilla voidaan saavuttaa Tampereen asuinrakennuskannassa kymmenen vuoden aikana 20 prosentin energiansäästö. Tarkastelun pääpaino oli nykyisen rakennuskannan kulutuksen jakaantumisen esittämisessä ja rakennusten suunnitelmallisen korjaustoiminnan yhteydessä tehtävien energiansäästötoimenpiteiden vaikutusten arvioinnissa. Tämän lisäksi työssä on esitetty myös suunnitelmallisen korjaustoiminnan kautta saavutettavat vähennykset kasvihuonekaasupäästöjen osalta. Tällä hetkellä Tampereen rakennuskanta kuluttaa hyötyenergiaa (nettoenergia) noin 4 TWh/a. Tämä hyötyenergia sisältää sähkön, rakennusten lämmityksen ja käyttöveden lämmityksen. Tästä asuinrakennusten osuus on noin 2,1 TWh/a. Asuinrakennuskannassa käyttöveden lämmitykseen käytettävä energia on noin 13 prosenttia kokonaisenergiankulutuksesta, tilojen ja ilmanvaihtoilman lämmittämiseen kuluu noin 63 prosenttia energiasta ja loput 24 prosenttia on rakennuksissa käytettävää huoneisto- ja kiinteistösähköä. Suunnitelmallisen asuinrakennuskannan korjaustoiminnan vaikutuksesta energiansäästöä syntyisi noin 6 prosenttia kymmenessä vuodessa kun verrataan säästöä koko energian kulutukseen sisältäen tilojen lämmityksen, lämpimän käyttöveden sekä kiinteistösähkön ja huoneistosähkön. Säästön määrää voidaan lisätä ohjaamalla valintoja selvityksessä käytettyjä oletuksia energiatehokkaampiin ratkaisuihin. Selvityksen tekivät dipl.ins. Jaakko Vihola ja lab.ins. Juhani Heljo Tampereen teknillisen yliopiston Rakennustekniikan laitokselta Rakennustuotannon ja -talouden yksiköstä.\n22 20 AKSELI 3/2011 Julkaisuja ja tutkimuksia Selvitys löytyy kokonaisuudessaan osoitteesta eco2.fi/uploads/hankkeet/tatos-loppuraportti.pdf Lisätietoja: Pauli Välimäki, ECO 2 -hankkeen johtaja Puh ,33 (24 %) Tamperelaisen ekologisen jalanjäljen rakenne 0,5 (9 %) Tamperelaisen jalanjälki 5,51 gha 0,26 (5 %) 0,54 (10 %) 2,88 (52 %) Ravinto Asuminen Liikkuminen Tavarat ja palvelut Rakentaminen Tamperelaisten ekologinen jalanjälki laskettu Ekologinen jalanjälki on maankäyttöön perustuva ekologisen kestävyyden mittari. Se kuvaa globaalihehtaareina, kuinka paljon maa- ja vesialueita tarvitaan kulutuksemme tyydyttämiseen käytettyjen uusiutuvien luonnonresurssien tuottamiseen ja kulutukseen liittyvien hiilidioksidipäästöjen sitomiseen. Tamperelaisen ekologinen jalanjälki laskettiin Ekokumppanit Oy:n vetämässä KuntaJälki-hankkeessa, jossa kehitettiin suomalaiskuntien jalanjäljen laskentaan tarkoitettu Kunta- Jälki-malli. Tampereen lisäksi kuntarahoitteiseen hankkeeseen osallistui 23 muuta kuntaa ja se toteutettiin yhteistyössä Kuntaliiton kanssa. Vuoden 2007 tiedoilla laskettu tamperelaisen keskimääräinen ekologinen jalanjälki oli kooltaan 5,51 globaalihehtaaria, joka vastaa suuruudeltaan karkeasti kahden Tammelantorin kokoista aluetta. Tämä on 11 prosenttia pienempi kuin suomalaisen 6,16 globaalihehtaarin jalanjälki. Tamperelaisten kokonaisjalanjälki oli yhteensä globaalihehtaaria ollen kuusinkertainen kaupungin pinta-alaan verrattuna. Tamperelaisen jalanjälki on yli kolminkertainen verrattuna jokaista maapallon asukasta kohden saatavilla olevaan biokapasiteettiin. Mikäli kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat luonnonvaroja yhtä paljon kuin tamperelaiset, tarvittaisiin yhden maapallon sijaan siis 3,1 planeettaa. Kulutustoiminnoittain tarkasteltuna hieman yli puolet tamperelaisten jalanjäljestä koostuu ravinnosta ja neljännes tavaroiden ja palveluiden kulutuksesta. Maankäytön jakaumassa suurin osuus on puolestaan energiamaalla, jota tarvitaan fossiilisten hiilidioksidipäästöjen sitomiseen. Ekologinen jalanjälki auttaa meitä näkemään oman toimintamme osana suurempaa kokonaisuutta ja tavoittelemaan sen myötä kestävämpää elämäntapaa. Tampereen kaupunki voi toimillaan tukea asukkaiden kestävämpiä kulutusvalintoja ja lisäksi kaupungin omat konkreettiset teot ovat tärkeitä, koska ne toimivat esimerkkinä sekä asukkaille että alueel-\n23 AKSELI 3/2011 Julkaisuja ja tutkimuksia 21 la toimiville yrityksille ja yhteisöille. Hankkeessa tullaan vielä vuoden 2011 aikana tuottamaan kuntalaisille suunnattu henkilökohtaisen ekologisen jalanjäljen nettilaskuri. Tamperelaisen ekologisen jalanjäljen kesäkuussa 2011 valmistuneeseen tulosraporttiin voi tutustua osoitteessa Lisätietoja: Sanna Mari Huikuri, kestävän kehityksen suunnittelija Puh Marko Nurminen, kehityspäällikkö, Ekokumppanit Oy Puh\n24 Faktat II/2011 Väestö Tampere Tampereen kaupunkiseutu Pääkaupunkiseutu Väkiluku, ennakkotieto Vuosimuutos, henkilöä Vuosikasvu, % 0,8 1,1 1,2 Työttömyys Työttömät Vuosimuutos, henkilöä Työttömyysaste, % 13,3 11,6 7,7 Vuosimuutos, %-yksikköä -1,7-1,5-0,6 Asuminen Asuntojen hinnat, /m 2, II/ Asuntojen vuokrat, /m 2, I/ , ,04 Asuntotuotanto tammi kesäkuu 2011, asuntoa Vuosimuutos, % 173,2.... Lisätietoja: Matias Ansaharju Puh Aino Järventausta Puh


Putin-leirillä ollut suomalainen järkyttyi aivopesusta: ”tänään teemme Venäjästä maailman vahvimman” – verkkouutiset.fi\nPutin-leirillä ollut suomalainen järkyttyi aivopesusta: ”tänään teemme Venäjästä maailman vahvimman”\nJuha-Pekka Tikka | 12.05.2014 | 08:37\nKremliä lähellä olevien Nashi-nuorten kesäleiri oli kova kokemus suomalaisopiskelijalle.\nGlasgowin yliopistossa opiskeleva Kristiina Silvan kirjoittaa Open Democracy -sivustolla osallistumisestaan ”Putin-nuorten kesäleiriksi” sanotulle Seliger-leirille.\n”Toisesta kulttuurista tulevana koin venäläisen identiteettirakennuksen merkilliseksi, epämiellyttäväksi ja absurdiksi. Joka aamu leirialue herätettiin Venäjän kansallislaulun rockversiolla. Äänentoistolaitteista toistettu musiikki edusti genreä jota voi parhaiten kuvailla isänmaalliseksi popiksi – eli yhdistelmäksi nykyaikaista ääntä ja ylentäviä sanoja, kuten ’Seisomme suuren löydön äärellä/vahvan, vapaan ja vauraan Venäjän äärellä’ – tämän ja muita kappaleita saattoi myös ladata soittoääniksi. Psykologinen trikki toimi jopa minuun: satojen muiden osanottajien kanssa laulaessa tunsin yhteisyyttä heidän kanssaan”, Silvan kirjoittaa.\nLeiriläiset koottiin 2-3 kertaa päivässä päälavan luo kuulemaan isänmaallista retoriikkaa. Ensimmäisen päivän puhujana oli sotaveteraani. Venäjän patriootit -järjestön puhuja totesi, että ”tänään luomme uuden Venäjän, tänään teemme Venäjästä maailman vahvimman valtion”. Tunteet olivat pinnassa.\n”Herra Putinin vierailua leirillä edeltänyt massaeuforia oli samalla tavalla myönteinen kokemus minulle, ja olin aidosti otettu että presidentti oli tullut katsomaan meitä”.\nKirjoittaja kertoo leirillä omaksuneensa ajatuksen siitä, ettei Venäjän tule matkia läntisiä demokratioita, että Putin on todella oikea johtaja maalle ja ”seksuaalivähemmistöjen syrjintä ei ole enempää kuin myytti”.\nHän toteaa uusien vakaumustensa haihtuneen varsin pian leirin jälkeen, mutta ”leirillä ajatuksissani tapahtunut muutos oli aito ja vainoaa minua yhä”.\nKirjoittaja kertoo olleensa järkyttynyt ja kokeneensa jopa pienen romahduksen, kun seuraava luennoitsija esitteli EU:n verenhimoisten kapitalistivihollisten jenginä. Tiiminvetäjä oli taputtanut olkapäälle ja kehottanut opettelemaan ”suodattamaan” kuulemaansa.\n”Kun viikon kestänyt foorumi loppui, olin aivan uupunut. Virallisen Venäjän ideologian pommitus oli todella vaikuttanut mieleeni. Olin alkanut epäillä kaikkea, jopa instituutioita joihin olin luottanut ja samaistunut aiemmin”, Kristiina Silvan toteaa.\nHän päättää kirjoituksensa huomauttamalla, että venäläiset todellakin ovat tottuneet ”suodattamaan” virallisia faktoja – ”arvokas taito joka voi estää syntymästä uuden venäläisten sukupolven, jota luonnehtii ylitsevuotava isänmaallisuus ja vainoharhainen vihamielisyys ulkopuolista maailmaa kohtaan”.\nPolttomoottoriautot kieltoon – näin SDP sanatarkasti haluaa\nPuolueen ilmasto-ohjelmassa halutaan aikataulu kieltämiselle.\nMiinoja korvaava ”hyppykaveri” on tulossa: Tuhoaa 25 metrin korkeudelta\nPuolustusministerin mukaan hyppypanokselta on todella vaikeaa suojautua.\nPaavo Väyrysen tähtiehdokas Börje Börgelsson jätti jo vaalit sikseen\nVäestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa ei ole Börgelsson-nimisiä ihmisiä.\nYle: Kaikkiin kuntiin ei riitä pakolaisia\nKuntien varaamia paikkoja kiintiöpakolaisille on yli tarpeen eri puolilla Suomea. ...\nGRU yritti yhdistää myrkkyiskun kohupaperiin Donald Trumpista\nVenäjän tiedustelu saattoi pohjustaa salamurhaoperaatiota jo vuosi ennen sen toteuttamista.\nTK: Venäjä kehittää jättiasetta neuvostoajalta\nVenäjällä suunnitellaan jälleen suurta maaefektikonetta, joka voi kuljettaa 550 matkustajaa tai...\nIranin kenraali: Pilottimme haluavat käydä Israelin kimppuun\nIranin ilmavoimien komentajan mukaan Iran on valmis sotimaan Israelia vastaan.\nYritysten maksuviiveet kasvoivat kesällä\nViime vuoden heinä-syyskuussa maksuviiveitä oli 5,9 prosentilla yrityksistä.\nKaikki merkinnät maksuhäiriöistä eivät ole yhtä vakavia\nVastuulliset sähköyhtiöt analysoivat Asiakastieto Groupin mukaan asiakkaan maksukykyä perusteellisesti.\nRäikkös-kirja murskasi myyntiennätykset\nKaunokirjallisuuden myynti väheni viime vuonna, mutta tietokirjojen myynti kasvoi.\nRenkaiden kierrätyksessä ennätysten vuosi\nViime vuonna Suomessa kierrätettiin enemmän renkaita kuin koskaan.


Nimeni on Väinö: syyskuuta 2013\nLähettänyt AnnemariKo klo 22.06 2 kommenttia:\nLähettänyt AnnemariKo klo 9.48 1 kommentti:\nVäinö pääsi Tiin kanssa lauantaina reissuun. Sillä aikaa itse kulutin koulun penkkiä ja opin asioita autismista ja FASD:ista.\nEnnen reissua Väinö sai toimia eläinlääkärin apulaisena. Tii käväisi navetalla avustamassa eläinlääkäriä ja Väinö sai katsoa. Tauolla soitin heille ja Väinö kertoi, että "Lehmässä kipeä. Tulee maitoa". Lehmältä otettiin maitonäyte.\nNavettahomman jälkeen oli suuntana sitten Kauhava ja lasten maatalousnäyttelyt. Siellä Väinö pääsi kaikenlaisiin ajoneuvoihin katsomaan ja eläimiä tietenkin oli nähtävissä myös.\nNaulaamista sai kokeilla. Tii laittoi naulan alkuun ja sitten Väinö hienosti osasi naulata. Kolme naulaa ilmestyi Väinön toimesta pölkkyyn.\nVäinö sai siellä elämänsä toisen karkinkin. Taisi olla hyvää.\nPaljon traktoreitakin oli ja niitä sai vähän testailla. Puimuriin oli pitkä jono, joten sinne Väinö ei päässyt.\nVäinö oli ollut koko päivän kiltti mies. Huomisesta alkaen puhalteleekin sitten uudet tuulet, kun minulla alkaa työharjoittelu. No, en ole poissa kuin reilu neljä tuntia päivässä, joten ei mitään järisyttävää muutosta ole luvassa Väinön näkökulmasta.\nLähettänyt AnnemariKo klo 13.21 3 kommenttia:\nOlipas mukava kerho jälleen! Tälle kerralle sai kutsua yleisöä katsomaan. Mummo, Mervi-isotäti sekä Mimmi ja Elias-poika olivat meidän sirkustelua katsomassa.\nVäinö piti jälleen aamulla herättää, että ehditään kerhoon.\nVäinön itsekeksimä temppu; pikkutunneli\nPikkutunneli aina välillä "romahtaa", kun Väinö on puolessa välissä. Se on Väinöstä hauskaa. Välillä tunneli mennään peruuttaenkin. "Elävä tunneli" (eli emälä tunneji) on sellainen, että Väinö konttaa kontillaan olevan äidin mahan alta. Se tunneli ei vielä onneksi ole romahtanut. :D\nSirkuksen oma tunneli oli myös Väinön mieleen. Tunneli tehtiin hulavanteista. Väinö vaan lähti väärästä päästä tunnelia ja puolivälissä oli vähän ruuhkaa.\nMuista tempuista en nyt sen kummempaa selosta mitä tehtiin. Väinö ei oikein tykännyt sellaisista tempuista missä piti olla sylissä tai muuten lähikontaktissa. Väinöstä oli mukavampaa juosta karkuun.\nLopuksi meinasi iskeä väsymys ihan kerta kaikkiaan.\nVäsymyksen syy taisi olla enimmäkseen nälkä, sillä Väinö söi jopa eväsleipää. Käytiin Mummon ja Mervin kanssa kahvilassa, jossa Väinö sai ihan oman pullankin. Sitten jaksettiin käydä parissa kaupassakin vielä.\nLähettänyt AnnemariKo klo 13.49 1 kommentti:\nLähettänyt AnnemariKo klo 7.04 1 kommentti:\nDanoniino-boy´lla oli tänään selvästi maalaus- ja muovailuvahapäivä. Sehän sopi, sillä ollaan kaikki vähän flunssassa eikä huvittanut uloskaan mennä.\nEnsin muovailuvahat järjesteltiin kansien päälle hienosti. Nämä vahat ovat kyllä ehdottomasti parhaita! Ne tuoksuvat hyvältä ja muovailtuvat hyvin.\nVälillä vähän leikittiin junanradalla ja maalailtiin, mutta sitten taas kohta iski muovailuvahaikävä.\nKeksin, että tehdään jälkiä muovailuvahaan. Ensiksi kokeiltiin millaisia jälkiä puimuri jättää.\nKokeiltiin myös Tomi-traktoria, mutta puimuri oli Väinön suosikki. Puimurin kannen saa auki ja sinne Väinö tunki muovailuvahanpaloja. Väinö leikki valkoisella muovailuvahalla. Pieni pala oli selvästi joku joka tuli sisälle taloon ja sitten lähti ulos. Lopuksi se päätyi puimurin sisään. Siellä ne palaset ovat vieläkin!\nHain Puten ja Puuha-Peten myöskin tekemään jälkiä. Se oli hauskaa! Putte jätti hienot jäljet. Väinö selitti, että "Putte menee, jälkiä jää".\nRuokaakin ollaan syöty. Tänään ei oikein jauhopeukalo toiminut ja ruuasta tuli aika pahaa. No, välillä näinkin, sillä aika usein ruuasta tulee ihan liian hyvää ja sitä pitää syödä liikaa. Kuten esimerkiksi tämä toissapäivän perunamuusi, kasvispyörykkäkastikkeen kera.\nSitten muutamat kuvat parin päivän takaa, kun oltiin ulkona haravoimassa lehtiä.\nHuomenna on viimeinen sirkuskerho-kerta. Byäää! Se on ollut niin hauskaa. Väinö on elementissään, kun saa alusta loppuun riehua kuin villimies!\nTunnisteet: Kipeä, Puuhastelua, Väinö 2 ja puoli


Matkailualan ammattilainen, joka on asunut Espanjassa yli 20 vuotta. Erityisesti kasvit, historia ja arkkitehtuuri ovat lähellä Pasin sydäntä. Pasin matkassa päästään ihastelemaan Madridin taideaarteita, tutkimaan temppeliherrojen Portugalia, seuraamaan inkojen jalanjälkiä Peruun, Chileen ja Pääsiäissaarelle, risteilemään Uudessa-Seelannissa, Australiassa sekä Kaukoidässä ja viettämään joulua Andalusiassa.\nLähde unohtumattomalle risteilylle Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Mielenkiintoiset kaupungit ja uskomattoman kauniit luonnonnähtävyydet ovat tämän riste...\nHenkeäsalpaavan upea luonto, herkullinen ruoka ja kiehtovat kaupungit tekevät Etelä-Afrikasta erityislaatuisen. Pöytävuoren ja Atlantin valtameren väl...\nLähde unohtumattomalle Kaukoidän risteilylle tyylikkäälle Celebrityn laivalle. Risteilyn aikana tulevat tutuksi monet eksoottiset maat, upeat rannat ja kaupungi...\nMadridissa sijaitsee kaksi taidemuseota, jotka lasketaan maailman merkittävimpien museoiden joukkoon: Museo del Pradon valtavassa kokoelmassa ovat esillä tärkeimm&au...\nTällä upealla vaellusmatkalla liikutaan Alentejon ja Algarven maakuntien alueilla. Varsinkin Alentejon alue on melko tuntematonta suurelle yleisölle, joten turisteja...\nMatka temppeliherrojen jalanjäljille! Nähdään keskiaikaisia pikkukaupunkeja ja kyliä, linnoja, luostareita ja puutarhoja sekä nautitaan Portugalin ma...\nUusi-Seelanti ja Tyynenmeren risteily\nUpea Tyynenmeren risteily Celebrity Eclipsellä vie Bay of Islandsin kautta Fidžin, Samoan ja Tongan eksoottisille paratiisisaarille. Matka alkaa Uuden-Seelannin suurimmasta k...


Jos perustaisin puolueen — JPiri\nSuomi ei voi olla alisteinen niille kansainvälisille sopimuksille jotka selvästi vahingoitttavat Suomen etua ja menestymistä. Nämä sopimukset on pyrittävä neuvottelemaan uudelleen tai jos oikeusoppineiden mukaan ei ole muuta mahdollisuutta kuin toteuttaa Suomelle haitallista politiikkaa, niin sopimuksista on voitava irtaantua. Se ei tarkoita ettemmekö voisi irtaantumisen jälkeen toimia sopimusten mukaisesti, mutta siten että jätämme toteuttamatta Suomea vahingoittavat pykälät.\nSuomi on tähän mennessä toteuttanut mallioppilaan esimerkkiä sopimuksissa ja neuvotteluissa, kumarrellen kaikille yhtä aikaa. Suomi on jopa toteuttanut sopimuksia tiukemmin kun olisi ollut tarve. Tämä ei ole tuonut Suomelle mitään hyvityksiä tai positiivisia asioita. Olkaan taputtelu voi tuntua kivalta, mutta sellainen henkinen pääoma ei kyllä valitettavasti näy positiivisessa muodossa kansalaisille missään.\nTurvapaikka, pakolais- ja maahanmuuttopolitiikkaan on tehtävä selkeitä muutoksia. Maassamme ei voi olla turvapaikkaprosessin moneen kertaan läpikäyneitä luvattomia oleskelijoita. Palautukset ja turvapaikkaprosessia on kiristettävä huomattavasti. Ei täällä koko maima voi olla kylässä, vaan meidän täytyy tietää ketä täällä on.\nKannatamme työperäistä maahanmuuttoa. Kannatamme myös kiintöpakolaisten ottamista pakolaisleireiltä, mutta meidän tulee pystyä valitsemaan ketä tänne otamme. Heikoimmassa asemassa olevat naiset ja lapset ovat listamme kärkisijoilla.\nPäätöksenteossa tukeudumme tutkittuun tietoon välttääksemme huonoa päätöksentekoprosessia.\nArvostamme ympäristöarvoja korkealle. Suomi on valitettavasti kaivosteollisuuden Kongo jossa kaivosteollisuus juhlii ja Suomalainen ja Suomen luonto kärsii. Itsevaltiaan asemassa olevat vesivoimayhtiöt ovat tehokkaasti tuhonneet Suomen luontoarvoja, eikä korjausliikkeille näytä olevan halukkuutta. Päättävässä asemassa muuttaisimme lakeja siten, että raha ei aina ajaisi luontoarvojen yli.\nToimet veroparatiiseihin karkaavien varojen eteen käynnistettäisiin nopealla aikataululla. Tässä on muutaman hallituksen voimin asiaa vatvottu eikä päätöksiä näytetä saavan aikaiseksi. Mistähän mahtaa kiikastaa. Nii-in mistähän.\nEi viitsi kirjoittaa pidempää litaniaa... Ainakaan vielä.\nHannu Mononen 30.11.2017 13:07\nOhjelmasi on yksinkertaisesti vain liian järkevä kelvatakseen Suomessa, varsinkaan medialle. Likasankojen ryöppy on odotettavissa tietyltä poliittiselta suunnalta.\nJiri Nieminen 30.11.2017 13:14\n"Suomalaisuus ja Suomen etu ovat puolueemme arvopohja."\nEli puolueesi äänestäisi aina lammasmaisesti eduskunnan enemmistön kannan mukaisesti, koska Suomi nimisessä demokraattisessa kansallisvaltiossa eduskunnan enemmistön kanta ilmaiseen kansakunnan yleistahtoa eli Suomen etua.\nJuhani Piri 30.11.2017 13:54\nPuolueessani saisi kyllä olla ihan reilusti eri mieltä ja äänestää kuten haluaa. Toki ennen päätöksentekoa käytäisiin läpi ne faktiset asiat mitä päätös milloinkin koskee ja mitä mikäkin äänestyspäätös sitten tarkoittaa... Mielelläni näkisin puolueessa ihmisiä jotka pystyvät järjelliseen ajatteluun ettei tule sitten niitä tunteenvallassa tehtyjä ihQdaa päätöksiä.\nJos hallitus esittäisi täysin sontapäätöksiä äänestettäväksi, niin kyllä sitä vastaan pitäisi pystyä äänestämään senkin uhalla että hallitus kaatuu. Eiköhän tuolla ole jo tehty ihan liikaa lehmänkauppoja, saunasopimuksia ja hyvävelikerhoja. Niille pitäis laittaa kertakaikkiaan stoppi ja palauttaa ihmisten usko REHELLISEEN politiikkaan.\nVellu Heino 30.11.2017 20:35\nMitä tarkoitat suomalaisuudella?\nTuota huomioimatta olen pitkälti samoilla linjoilla. Jostain syystä persujen vuoksi asian suhteen "lievähkö" pessimismi iskenyt enkä varmasti ole yksin.\nJuhani Piri 30.11.2017 21:39\nLähtökohtaisesti suomessa syntynyt ja elänyt. Se on ihan hyvä alkulähtökohta ajattelulle.\nVellu Heino 1.12.2017 09:00\nTulet pettymään tuon näkökantasi kanssa.\nMiten siis mahdollinen puolueesi poikkeaisi nykyisistä.\nJuhani Piri 1.12.2017 12:07 Vastaus kommenttiin #6\nAiankin siten että olisi ensimmäinen järkevää maahanmuuttopolitiikaa ajava mutta samalla myös ympäistömyönteinen puolue. Nämä kaksi asiaa kun eivät tahdo yhdistyä millään missään toisessa puolueessa. Itselle nämä ovat kaksi aika suurta asiaa kun myös sitten energiapolitiikka johon kuuluu myönteinen suhtautuminen sulasuolareaktoritekniikkaan.\nVellu Heino 2.12.2017 19:22 Vastaus kommenttiin #7\nSinulle toki..mutta ei se ole suomalaista. Otat nyt vaikka leikkauksen nykyisestä eduskunnasta joka vastaa noin puolta koko väestöstä.\nJuhani Piri 3.12.2017 04:20 Vastaus kommenttiin #8\nhmm.. puolta ja puolta.. iso prosentti ihmisistä ei edes ota selvää ketä äänestää ja miksi... Demokratiaahan se sekin on, mutta mielestäni vääin sanoa että turha valittaa kun kansa on äänestänyt. Vaalikarja on niin typerää ja saamatonta että äänestävät mitä ovat aina tottuneet äänestämään tai vanhemmat ovat sanoneet.\nJoku hiton äo testi ja testi mitä tiedät politiikasta olisi ihan hyvä enen kun lupa heltiää numeroiden rustaamiseen. Ehkä ihmisiä sitten alkaisi kiinnostamaan tai sitten ei. Saataisiin ainakin tilastoja ja ehkä ne äänestämättä jättäneetkin sitten heräisi, että mun äänellä on oikeasti merkitystä jos saan luvan äänestää.\nVellu Heino 3.12.2017 11:14 Vastaus kommenttiin #9\nEn tarkoittanut huomiollani moittia jotenkin ihmisiä vaan koitin osoittaa sinulle mitä suomalaisuus on.\nNyt ehdottamasi näyttää siltä,että koitat ohjata sitä johonkin jakelemalla lupia päättää itsestään. Ei toki helppo homma,mutta mikäli joku uusi puolue muodostuisi,niin tahtoisin sen olevan enemmän nöyrä kuin herrakansaa.


Elektroniseen urheiluun keskittyvät kasinot vuonna 2022 - CryptoRunner Suomi\nElektroniseen urheiluun keskittyvät kasinot vuonna 2022\n14 helmikuu, 2022 by Guest Post\nSekä perinteisten uhkapelien että esportsin suosio on kasvanut viime vuosien aikana räjähdysmäisesti. Syitä molempien alojen kasvuun on monia. Maailma on digitalisoitumassa ja yhä useammat yritykset pyrkivät tarjoamaan palveluitaan myös verkossa. Etenkin esports-vedonlyönti on erityisen nopeasti kasvava osa-alue ja vedonlyönti on tietysti keskeinen osa mitä tahansa kasinoa.\nNäiden kahden alan yhtäläisyydset eivät lopu suureen suosioon. Molemmat toimialat pyrkivät laajentamaan toimintaansa ja tavoittamaan mahdollisimman paljon uusia asiakkaita ja pelaajia. Niin sanotut e-urheilukasinot ovat varsin uusia tulokkaita alalla. E-urheilukasinot pyrkivät yhdistämään uhkapelialan ja e-pelaamisen. Sukellammekin tässä artikkelissa e-urheiluvedonlyönnin ja uhkapelaamisen syövereihin ja tutkailemme näiden kahden alan sulautumista.\nEsportsin ja uhkapelien asiakaskunnat poikkeavat toisistaan\nKasinopelaajien ja esports-fanien käyttäjät ovat varsin erilaisia. Esports-fanit ovat yleensä noin 18-36-vuotiaita ja kiinnostuneita verkon välityksellä tapahtuvasta urheilusta, elektroniikasta, tietotekniikasta, tietojenkäsittelystä ja kryptovaluutoista. Kasinopelurit puolestaan ovat aavistuksen esports-faneja vanhempia ja vähemmän kiinnostuneita esimerkiksi teknologiasta ja kryptovaluuttojen kaltaisista uusista keksinnöistä.\nNäiden kahden alan yhdistymisellä onkin monia etuja. Jos uhkapeliala ja esports pystyvät onnistuneesti yhdistymään, tulee tämä uusi hybridi vetoamaan aikaisempaa laajempaan asiakaskuntaan. Vanhemmat asiakkaat saattavat kiinnostua elektronisesta urheilusta ja nuoremmat sukupolvet taas uhkapelien ihmeellisestä maailmasta. Esimerkiksi Casino Zimpler ei toki ole vielä tehnyt sulautumissuunnitelmaa.\nMonien verkkokasinot haluavat tavoittaa uusia milleniaali- ja z-sukupolviasiakkaita, joiden houkutteleminen on varsin haasteellista. Monet sivustot pyrkivätkin yhdistämään esports-pelaamisen kasinopelien pelaamiseen useilla eri innovatiivisilla tavoilla toivoen, että se vetoaa molempiin väestöryhmiin.\nVerkkokasinot pyrkivät sulautumaan osaksi esports-maailmaa\nVerkkokasinot ovat yrittäneet sulautua osaksi esports-yhteisöä esimerkiksi tarjoamalla esports-vedonlyöntiä urheiluvedonlyönnin lisäksi. Osa suosituimmista sivustoista tarjoavat elektroniseen urheiluun painottuvaa vedonlyöntiä perinteisten kasinopelien ohella. Jotkut pelisivut ovat myös tehneet kovasti töitä vahvistaakseen läsnäoloaan e-urheilualalla sponsoroimalla erilaisia urheilujoukkueita ja turnauksia.\nErilaisia markkinointistrategioita on monia. Ei kuitenkaan riitä, että sivusto tarjoaisi pelien lisäksi erilaisia vedonlyöntimahdollisuuksia ja sponsoroisi urheilujoukkueita. Monet pelisivut ovat kehittäneet omia räätälöityjä kasinopelejä, jotka perustuvat esports-peleihin ja joukkueisiin. Kasinoiden pelit on siis suunniteltu erityisesti vetoamaan esports-yleisölle. Osa esports-sivustoista taas tarjoaa erilaisia perinteisiä kasinopelejä muistuttavia pelejä houkutellakseen kasinopelien ystäviä.\nOn täysin selvää, että näiden alojen tarjonnassa on valtavasti yhtäläisyyksiä. Siksi onkin yhä ilmeisempää, että kasinoteollisuus ja e-urheiluala voivat yhdistyä onnistuneesti ja tarjota palveluitaan sekä kasinopelureille että elektronisesta urheilusta pitäville vedonlyöjille. Esimerkiksi yhdysvaltalainen Complexity Gaming teki ensimmäisen virallisen sponsorisopimuksen WinStar World Casino And Resortin -kasinon kanssa vuonna 2018. Myös Las Vegasin kasinot ovat siirtymässä esports-alalle.\nMitä ominaisuuksia Esports Casinon pitäisi sitten tarjota? Kuten olettaa saattaa, esports-kasino tarjoaa yhdistelmän kasinopelejä, esports-vedonlyöntiä ja tietysti esports-aiheisia tai alan innoittamia kasinopelejä. Omasta poikkeavaan yhteisöön vetoaminen vaatii kuitenkin paljon enemmän työtä kuin aluksi voisi kuvitella. Eri alojen ja yhteisöjen yhdistäminen edellyttää syvällistä taustatutkimusta, kärsivällisyyttä ja kokeilunhalua. Perinteiset markkinointikikat eivät välttämättä tehoa vedonlyöntiyhteisöihin ja e-urheilusta pitävät pelurit saattavat puolestaan pitää uhkapelialan markkinointikeinoja luotaantyöntävinä.\nErilaiset lohkoketjuteknologioihin pohjautuvat kryptovaluutat ovat kasvattaneet suosiotaan viime vuosien aikana. Kryptovaluutat saivat alkunsa vuonna 2009 ja vaikka ne ovat kokeneet monia vastoinkäymisiä vuosien varrella, näyttää niiden tulevaisuus tällä hetkellä varsin valoisalta. Kyseessä on globaalisti käytettävä valuutta, joka ei ole sidoksissa mihinkään tiettyyn valtioon tai rahoituslaitokseen, toisin kuin perinteiset valuutat.\nKryptovaluutat kiehtovat etenkin nuorempia sukupolvia. Krytosijoittajien onneksi monet verkkokaupatja verkkokasinot ovat myös lisänneet kryptovalutat maksutavoikseen. Tämä on hyvä uutinen etenkin kryptovaluutoista ja teknologiasta kiinnostuneelle esports-sukupolvelle. Asialleen omistautuneen esports-kasinon pitäisi kuitenkin tarjota myös enemmän perinteisiä maksutapoja, jotka ovat tuttuja myös vanhemman sukupolven kasinopelaajille.\nMoni voi pitää kryptovaluuttoja hieman epäluotettavina niiden lukuisten kurssivaihteluiden ja romahdusten vuoksi. Positiivinen asia kuitenkin on, että niiden turvajärjestelyt ovat äärimmäisen edistyksellisiä ja esimerkiksi tietomurtoja tapahtuu harvoin.\nSivustojen monipuolisuus on äärimmäisen tärkeää\nToimivan esports-kasinon olisikin tarjottava myös erilaisia kasinopelejä sekä esports-vedonlyöntimahdollisuuksia. On äärimmäisen tärkeää, että hybridin tarjoamat palvelut maksutavoista peleihin ja vedonlyöntimahdollisuuksiin vetoavat sekä uhkapelureihin että elektronisesta urheilusta pitäviin käyttäjiin.\nMyös markkinointitavoilla on väliä. Sosiaalinen media on varsin tehokas markkinointikeino etenkin esportsista pitävien pelaajien keskuudessa. Kasinopeleistä pitävät pelaajat puolestaan tavoittaa parhaiten perinteisemmällä mainonnalla, kuten esimerkiksi television kautta tai iltapäivälehdissä olevien mainosten välityksellä.\nTehokkaita markkinointitapoja on monia ja onkin hyvin tärkeää, että sivustot pyrkivät kehittämään kaikkiin asiakasryhmiin vetoavia mainoskeinoja. On uskomattoman jännittävää nähdä, kuinka näiden alan yhdistyminen tulee kehittymään markkinoinnin avulla tulevina vuosina.\nEsportin ja kasinopelaamisen tulevaisuus\nMiltä e-urheilun ja kasinoalan tulevaisuus sitten oikein näyttää? Tulevatko e-urheiluun painottuvat hybridkasinot kehittymään pysyväksi osaksi tulevaisuutta? Kumpikin toimiala on varsin vetovoimainen. Tosiasia kuitenkin on, että jotta kumpikin toimiala pystyisi kasvattamaan vetovoimaansa, olisi niiden tehtävä yhteistyötä ja pyrittävä kuromaan umpeen eri sukupolvien erot. Eri toimialojen olisi pyrittävä puuttumaan myös mahdollisiin vikoihin ja parantamisen arvoisiin asioihin, kuten esimerkiksi sivustojen turvallisuuteen ja laillisuuteen.\nTämä prosessi on vasta alussa, ja vaikka e-urheilu ja kasinot integroituvat entistä aktiivisemmin, kyseessä on varsin hidas prosessi. Tärkeintä on, että näiden kahden alan yhdistyminen ei vieraannuttaisi kummankaan toimialan faneja.\nEi siis ole epäilystäkään siitä, etteikö esportilla ja kasinopelaamisella olisi jonkinlaista tulevaisuutta. Tulevaisuus näyttää äärimmäisen valoisalta ja vain aika näyttää, millaiseksi peliala tulee kehittymään seuraavien vuosien saatossa.