Elämä Suomessa > Koulutus > Suomalainen koulutusjärjestelmä\nKoulutusjärjestelmään kuuluvat varhaiskasvatus, esiopetus, perusopetus, toisen asteen koulutus ja korkeakoulutus. Aikuiskoulutus on tarkoitettu aikuisille, ja se sisältää paljon vaihtoehtoja perusopetuksesta korkeakoulutukseen.\nSuomessa lapsilla on oikeus varhaiskasvatukseen ennen kouluikää. Varhaiskasvatusta järjestetään päiväkodissa ja perhepäivähoidossa. Lapsi voi myös osallistua varhaiskasvatukseen yhdessä vanhemman kanssa leikkipuistossa. Lapsi voi saada varhaiskasvatusta vähintään 20 tuntia viikossa tai pitempään, jos vanhemmat käyvät töissä tai opiskelevat. Tavoite on tukea lapsen kehitystä ja hyvinvointia. Lapsi oppii muun muassa sosiaalisia ja käden taitoja ja erilaisia tietoja. Lapsi oppii myös taitoja, jotka auttavat häntä oppimaan lisää.\nPäivät sisältävät paljon leikkiä ja ulkoilua. Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen. Lapsi voi saada myös erityisopetusta, jos hän tarvitsee sitä.\nSuomessa kunnat järjestävät varhaiskasvatusta. Sitä rahoitetaan verovaroilla, ja siksi se on perheille edullisempaa. Lisäksi Suomessa on yksityistä varhaiskasvatusta. Lasten kanssa työskentelevät koulutetut varhaiskasvatuksen opettajat ja lastenhoitajat.\nLue lisää varhaiskasvatuksesta Infopankin sivulta Päivähoito.\nLasten täytyy osallistua Suomessa esiopetukseen yhden vuoden ajan, ennen kuin oppivelvollisuus alkaa. Yleensä esiopetus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää kuusi vuotta. Esiopetusta järjestävät kunnat, eikä se maksa perheelle mitään. Sitä antavat varhaiskasvatuksen opettajat, jotka ovat valmistuneet yliopistosta. Esiopetusta on yleensä maanantaista perjantaihin neljä tuntia päivässä. Lapsi voi osallistua esiopetuksen lisäksi myös varhaiskasvatukseen, jos vanhemmat ovat töissä tai opiskelevat.\nVuoden aikana lapsi oppii taitoja, joista hänelle on hyötyä koulussa, kuten kirjaimia. Lukutaitoa ei kuitenkaan opeteta vielä. Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen. Päivään kuuluu myös leikkiä ja ulkoilua.\nLue lisää Infopankin sivulta Esiopetus.\nPerusopetus alkaa Suomessa sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta. Kaikkien lasten, jotka asuvat Suomessa vakinaisesti, täytyy osallistua perusopetukseen. Peruskoulussa on yhdeksän luokkaa. Oppivelvollisuus loppuu, kun lapsi on suorittanut koko perusopetuksen oppimäärän, tai kun on kulunut kymmenen vuotta siitä, kun oppivelvollisuus alkoi.\nSuomessa lainsäädäntö ohjaa perusopetusta. Lisäksi käytössä ovat valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet sekä paikalliset opetussuunnitelmat.\nPerusopetusta järjestävät kunnat. Sitä rahoitetaan verovaroilla, ja siksi se ei maksa perheelle mitään. Alaluokilla opetusta on noin 20 tuntia viikossa, ja määrä kasvaa ylemmillä luokilla.\nPeruskoulun opettajilla on Suomessa kaikilla maisterin tutkinto. Peruskoulun luokanopettajat, jotka opettavat luokkia 1-6, ovat erikoistuneet kasvatustieteisiin. Luokkien 7-9 opettajat ovat erikoistuneet aineisiin, joita he opettavat.\nOpettajilla on suuri vapaus suunnitella opetusta itsenäisesti kansallisen ja paikallisen opetussuunnitelman pohjalta. Viime aikoina opetussuunnitelmassa on painotettu muun muassa useamman oppiaineen laajuisia kokonaisuuksia, arjen ilmiöiden tutkimista, ja tietotekniikkaa ja viestintätekniikkaa.\nLapsilla on usein sama opettaja ensimmäisen kuuden vuoden ajan. Hän oppii tuntemaan oppilaansa hyvin ja osaa kehittää opetusta heille sopivaksi. Yksi tärkeä tavoite on, että oppilaat oppivat itsenäistä ajattelua ja ottavat itse vastuuta oppimisesta.\nOpettaja arvioi oppilaiden edistymistä koulussa. Perusopetuksessa kaikki arvosanat antaa opettaja. Varsinaisia valtakunnallisia kokeita ei ole. Sen sijaan oppimistuloksia seurataan otospohjaisilla arvioinneilla. Niitä järjestetään yleensä yhdeksännellä luokalla.\nJos lapsi tai nuori on vasta muuttanut Suomeen, hän voi saada perusopetukseen valmistavaa opetusta. Valmistava opetus kestää yleensä vuoden. Sen jälkeen oppilas voi edelleen opiskella suomea tai ruotsia toisena kielenä eli S2-kielenä, jos hän tarvitsee tukea kielen oppimisessa.\nAikuiset maahanmuuttajat, joilla ei ole peruskoulun päättötodistusta omasta maastaan, voivat suorittaa peruskoulun aikuislukiossa.\nLue lisää perusopetuksesta Infopankin sivulta Perusopetus.\nPerusopetuksen jälkeen yleisimpiä vaihtoehtoja ovat lukio ja ammatillinen koulutus. Ne ovat toisen asteen koulutusta. Toisen asteen koulutus on opiskelijalle yleensä maksutonta. Kirjat ja muut opiskelumateriaalit täytyy kuitenkin ostaa itse.\nLukio on yleissivistävää koulutusta, eikä sieltä voi valmistua mihinkään ammattiin. Lukiossa opiskellaan samoja aineita kuin perusopetuksessa, mutta opetus on vaativampaa ja itsenäisempää. Lopuksi opiskelijat yleensä suorittavat ylioppilastutkinnon. Lukio kestää 2-4 vuotta, opiskelijasta riippuen. Sen jälkeen voi pyrkiä yliopistoon, ammattikorkeakouluun tai lukiopohjaiseen ammatilliseen koulutukseen.\nSuurimmassa osassa lukioita opetuskieli on suomi tai ruotsi. Suurissa kaupungeissa on joitakin lukioita, joissa on jokin muu opetuskieli, esimerkiksi englanti tai ranska.\nAikuiset voivat suorittaa lukio-opintoja aikuislukiossa. Siellä on mahdollista suorittaa joko yksittäisiä kursseja tai koko lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto. Opetus voi sisältää lähiopetusta, etäopetusta, verkko-opetusta ja itsenäistä opiskelua.\nLue lisää lukio-opinnoista Infopankin sivulta Lukio.\nLukiossa tarvitaan hyvää kielitaitoa. Jos opiskelijan äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, eikä hänen kielitaitonsa vielä riitä lukio-opintoihin, on hänen mahdollista hakea lukioon valmistavaan koulutukseen (LUVA). Lue lisää Infopankin sivulta Lukioon valmistava koulutus.\nAmmatillinen koulutus on käytännönläheisempää kuin lukiokoulutus. Siellä voi opiskella ammatillisen perustutkinnon noin kolmessa vuodessa. Sen jälkeen opintoja voi jatkaa ja suorittaa ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon. Olennainen osa tutkintoa on työpaikalla oppiminen. Jos haluaa, ammatillisesta koulutuksesta voi jatkaa opintoja korkeakoulutukseen asti.\nOn myös mahdollista suorittaa ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto näyttötutkintona, jos osaa jo tutkintoon kuuluvat taidot.\nAmmatillisen tutkinnon voi suorittaa myös oppisopimuksella. Opiskelija on silloin töissä oman alan työpaikassa, saa työstä vähintään harjoittelupalkan suuruista palkkaa ja suorittaa samalla opintoja.\nLue lisää Infopankin sivulta Ammatillinen koulutus.\nJos kielitaito tai opiskelutaidot eivät riitä ammatilliseen koulutukseen, voi sitä ennen hakea ammatilliseen koulutukseen valmentavaan koulutukseen (VALMA). Lue lisää Infopankin sivulta Ammatilliseen koulutukseen valmentava koulutus.\nToisen asteen opintojen jälkeen voi jatkaa korkeakoulutukseen. Suomessa korkeakoulutusta tarjoavat ammattikorkeakoulut ja yliopistot.\nKorkeakoulussa opiskelu voi olla opiskelijalle maksutonta tai maksullista. Lukuvuosimaksu täytyy maksaa, jos ei ole EU-maan tai ETA-maan kansalainen eikä näiden maiden kansalaisen perheenjäsen, ja jos suorittaa alemman tai ylemmän englanninkielisen korkeakoulututkinnon.\nLue lisää Infopankin sivulta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa.\nAmmattikorkeakoulussa opetus on käytännönläheisempää kuin yliopistossa. Opetus sisältää myös työssäoppimista. Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa 3,5–4,5 vuodessa. Jos sen jälkeen haluaa jatkaa opintoja ja suorittaa ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon, täytyy ensin hankkia kolme vuotta työkokemusta samalta alalta kuin tutkinto. Lue lisää Infopankin sivuilta Ammattikorkeakoulut.\nYliopistossa opetus perustuu tieteelliseen tutkimukseen. Yliopistossa voi suorittaa alemman korkeakoulututkinnon noin kolmessa vuodessa ja sen jälkeen ylemmän korkeakoulututkinnon noin kahdessa vuodessa. Yliopistot järjestävät joissakin koulutusohjelmissa englanninkielistä opetusta. Useimmissa koulutusohjelmissa opetuskieli on kuitenkin suomi tai ruotsi.\nKun on suorittanut maisterin tutkinnon, voi hakea oikeutta jatko-opintoihin ja suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon.\nLue lisää Infopankin sivulta Yliopistot.\nInfopankin sivulla Koulutukseen hakeminen on tietoa siitä, miten voi hakea toisen asteen koulutukseen ja korkeakoulutukseen Suomessa. Jos suunnittelet opintoja Suomessa, lue lisää myös Infopankin sivuilta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa ja Opiskelija.\nSuomessa on myös paljon oppilaitoksia, jotka tarjoavat kaiken ikäisille sellaisia opintoja, jotka eivät johda tutkintoon. Suurin osa koulutuksesta on tarkoitettu aikuisille. Tällaisia oppilaitoksia ovat kansalaisopistot, kansanopistot, kesäyliopistot, opintokeskukset ja liikunnan koulutuskeskukset.\nOpinnot ovat yleissivistäviä. Voit opiskella esimerkiksi kieliä, taideaineita, käsityötä ja viestintää. Yleensä koulutus maksaa opiskelijalle jonkin verran.\nJoissakin tilanteissa koulutus näissä oppilaitoksissa voi kuitenkin olla maksutonta. Esimerkiksi jos luku- ja kirjoitustaidon koulutus ja muu kielikoulutus on hyväksytty kotoutumissuunnitelmaasi, siitä ei peritä maksua.\nJos haluat opiskella suomen tai ruotsin kieltä, lue lisää Infopankin sivulta Suomen ja ruotsin kieli.


Keskustelu - Bonusprosentin vaihtelu S-ryhmässä | Historia, kulttuurit ja yhteiskunta | Tiede\nBonusprosentin vaihtelu S-ryhmässä\nklo 14:05 | 27.1.2015\nPidätkö S-ryhmän bonusprosentin määräytymisperusteita\nb) kustannuksia vastaavina?\nc) laillisena tai laittomana kilpailunrajoituksena?\nYritetään tarkastella asiaa "tieteellisesti", taloustieteen kannalta.\nAsiakasomistajia on noin 2 miljoonaa suomalaista. Omistaja saa kuukausittain bonusta (ostohyvitystä, alennusta) kuukausittaisten ostojensa mukaan esim. näin:\nJoka kuukauden 25. päivä asiakas voi saada tiedon, paljonko hänen pitäisi ostaa lisää, jotta pääsisi seuraavaan bonusporrasprosenttiin.\nOltuani sukuni kautta sukupolvien ajan osuusliikkeiden asiakas/omistaja tajusin vasta äskettäin, kuinka nerokkaan ovela ja vaikutuksiltaan moninainen tuo vaihteleva bonusprosentti on.\nTarkastellaanpa lähelläni olevaa S-ryhmän elintarvikeliikettä. Siellä bonusportaat ovat näin:\nOstot €/kk 0, 00 50,00 200,00 300,00 400,00 500,00 750,00 1000,00 1250,00 1500,00 Bonus% 0,0 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5 5,0\nVarakas hyvätuloinen asiakasomistaja kerää ostoskärryynsä elintarvikeliikkeestä 200 euron tavarat. Hän saa ostojensa perusteella siitä 5 % ostohyvityksenä eli 10 euroa alennusta (hänen kuukausiostonsa yhteensä ylittäköön 1500 e).\n10 pienituloista uskollista elintarvikeliikkeen lähiseudun asiakasomistajaa kerää kukin kärryynsä 20 eurolla prikulleen samoja tavaroita, ja näiden 10 kärryn sisältö olkoon sama kuin yllämainitun isotuloisen ostajan tapauksessa A. Nämä pienituloiset saavat kukin 1 % ostohyvityksen eli 2 euroa alennusta (heidän kunkin kuukausiostot yhteensä olkoon hieman yli 150 e).\nYmmärtääkseni elintarvikeliikkeessä materiaalin hankinta- ja muut käsittelykustannukset ovat samat tapauksessa A ja B lukuunottamatta sitä pientä eroa, joka syntyy kassalla siitä, että kassa vastaanottaa 10 maksusuoritusta yhden sijasta. Kassahihnan kautta kulkevat siis samat tavarat tapauksessa A ja B. Tarkkailin alustavasti pelkkään maksusuoritukseen kuluvaa aikaa. Se näytti tyypillisesti olevan noin puoli minuuttia tai alle. Kassahenkilön aikaa kuluisi täten enintään noin 4 min 30 s enempi tapauksessa B. Hänen palkkamenonsa ero sivuluineen voisi olla 25 euron tuntikulun mukaan laskettuna alle 2 euroa. Kuitenkin ostohyvitysten erot ovat 8 euroa ja niin, että VARAKAS ostaja saa SAMOISTA tavaroista enempi alennusta.\nAsiakasomistaja saa bonuksia elintarvikekauppojen lisäksi esim. bensasta, autoliikkeistä, hotelleista, ravintoloista YHTEENLASKETTUJEN kuukausiostojensa mukaan.\nHyvätuloinen asiakasomistaja, joka ostaa bensaa, hotelli-ja ravintolapalveluita , matkoja, vakuutuksia yms. muualta S-ryhmästä ja sen kumppaneilta, kerää kärriinsä samat tavarat kuin yksi pienituloinen elintarvikeliikkeen asiakasomistaja kohdassa B. Hän saa 5 % ostohyvityksen SAMASTA tavaraerästä kuin yksi tapauksen B ostaja, vaikka myös kassatoimintojen kulut elintarvikeliikkeessä ovat täsmälleen samat.\nEntä miten vaikuttaa KILPAILUUN tällainen kasvava hyvitysPROSENTTI?\nYhteiskunnan lainsäädännöstä ilmenevä intressi on mm., että kuluttaja voi helposti vertailla hintoja kilpailevien elintarvikeliikkeiden välillä. On määrätty mm. kilohinnat näkyviksi, ja alennukset eivät riitä pelkästään prosenteissa ilmaistaviksi, vaan täytyy olla eurot ja sentit näkyvissä liikkeessä.\nKuvittelepa kuluttajaa kuun 25 päivä tilanteeseen, jossa hänelle tulee sähköposti: " jos ostat 40 eurolla loppukuun aikana, niin pääset seuraavaan 200 euron bonusportaaseen".\nPaljonko hän saa noista 40 eurosta enempi ostohyvitystä? Entä jos hän ostaa 35 eurolla samat tai vastaavat tavarat kilpailevasta liikkeestä, onko se edullisempaa?\nVaikka olen koulutukseltani matemaatikko, niin meni aika pitkään käytännössä tulla ajatelleeksi ja laskeneeksi näitä numeroin. Hämmästyin, miten vähän seuraavan bonusportaan saavuttaminen lisäsi bonusta. Paljon vähempi kuin ilman laskelmia luulin. Arvelen, että tyypillinen kuluttaja ei laske eikä edes aina osaisi laskea näitä eroja, vaan uskoo, että uskollisuus samaan S-liikkeeseen palkitaan verrattuna kilpailijalla asiointiin. Mielikuva johtanee usein harhaan. .\nTämän esimerkin perusteella vastaan itse alun kysymyksiini:\na) pidänkö oikeudenmukaisena? En, enkä varsinkaan osuukauppaliikkeen alkuperäisen ideologian mukaan köyhemmille vähintään yhtä edullisena kuin varakkaille\nb) kustannuksia vastaavana? En, sillä esim. 0 - 2 euron kustannuserosta rangaistaan vähintään 8 euron ostohyvityserolla elintarvikeliikkeessä\nc) laillisena/ laittomana kilpailunrajoituksena? Pidän epäreiluna kilpailunrajoituksena, koska tehdään hintavertailu tahallaan vaikeaksi. Kuluttaja-asiamiehen virasto lienee tutkimassa asian laillisuutta (?)\nIdeat, perustellut mielipiteet tietysti tosiasiat ovat tervetulleita :). Aikaisempia muilla palstoilla asiaa hieman kosketelleista kirjoitelmistani on syntynyt se yllättävä vaikutelma, että kuluttajat kokevat S-ryhmän bonusjärjestelmän itselleen edulliseksi ja suorastaan närkästyvät sen kritisoinnista.\nToivottavasti keskusteluissa ilmenee seikkoja, joiden perusteella huomaan tarpeelliseksi muuttaa luulojani :)\nMitä tuumisit, jos osakeyhtiön (ainoalle) osakesarjalle vuoden yhtiökokouksessa päätettavä osinkoprosentti riippuisi siitä, montako osaketta omistajalla on? Esim. pieni määrä osakkeita, niin osinkoa 1 %, keskinkertainen määrä 5 %, iso määrä 20 %?\nTai jos asunto-osakeyhtiön yhtiövastike olisi: isosta asunnosta 1 euroa / m2, pienestä asunnosta 10 euroa/m2?\nklo 14:25 | 27.1.2015\nEi se voi tulla yllätyksenä että ihmiset närkästyvät tajutessaan tulleensa huijatuksi. Ja sitten pidetään kortista kiinni uskollisesti kuin wincapita-uskovaiset, koska maailma kaatuu kun huomaa olleensa urpo. Bonuskortin käyttö on siis selvä defenssimekanismi ja mielestäni tämä aihe kuuluu psykologia, aivot ja aistit- osioon.


\tSuffiksaatio virossa – Kulkine.net\nD:4.2b Suffiksaatio virossa\nSuffiksaatio toimii virossa aivan samalla tavalla kuin suomessakin: kantasanan tai typistekannan perään liitetään suffiksi. Usein suffiksilla ei ole erityistä merkitystehtävää, mutta kysymyksessä kuitenkin on nomininjohtimeksi tunnistettava aines. Virolaisissakin kulkineennimissä on nähtävissä (sikäläisen) slangin vaikutus; esimerkiksi -kas-suffiksi on varsin yleinen. Se vaikuttaisi toimivan samoin kuin suomen nuoret lyhennyssuffiksit eli sen avulla muutetaan usein yhdyssana johdokseksi.\nViron -u-johdin on Reet Kasikin (1996: 131) mukaan deminutiivisuffiksi, jota käytetään nykyisin usein -ke-suffiksin kanssa, ja monet johdokset ovat idiomatisoituneita. Kasik mainitsee mm. esimerkkisanat poju ~ pojuke ja kiisu ~ kiisuke. Virossa -u-suffiksilla on kuitenkin muodostettu jonkin verran ihmisten lempinimiä, esimerkiksi Liisu, Blondu, Mammu ja Mirru.\nVirolaisten sekundäärien kulkineennimien yleisin suffiksi on -u-johdin, jolla on muodostettu 13 nimeä ja 1 appellatiivi, skootteria merkitsevä rollu ← roller, motoroller. Lisäämällä -u katkaisemattoman kannan perään on saatu merkkinimet Fiatu 'Fiat' ja Jeebu 'Jeep'.Yleensä kantaoriginaalia kuitenkin typistetään. Kaivinkonetta tarkoittavasta ekskavaator-sanasta on lyhennetty E-552-kaivinkoneen nimi Esku. Volkswagenista on saatu Volksu, Opel Vectrasta Vecu ~ Veku ja Porschesta Poru. Samaa -u-johdinta on käytetty myös Moskvitšin nimissä Mosu ja Mosku sekä Molotovinakin tunnetun GAZ-51-kuorma-auton nimessä Molu. Joko suomalaisia lainoja tai omaperäisiä muodosteita ovat Bemu 'BMW', Mersu 'Mercedes-Benz' ja Mitsu 'Mitsubishi'. Myös lyhenteeseen perustuva nimi voi päättyä -u-hun. DT-54- tai DT-75-traktorien nimi on nimittäin Detu. nimen originaali on luultavasti samantarkoitteinen Tete tai oikeastaan *Dete.\nVaikka -u-johdin on yleisin sekundäärinimien muodostussuffiksi, on -kas kuitenkin huomattavasti yleisempi appellatiivisten ilmausten muodostamisessa. Viron kirjakielessä -kas on yleinen adjektiivinmuodostussuffiksi, mutta slangissa sillä muodostetaan substantiiveja (Kasik 1996: 113) ja se on yleinen (Mielikäinen 2005: 54). Slangissa tällä suffiksilla ei ole Kasikin (mts. 114) mukaan erityistä merkitystehtävää, vaan se on pikemminkin tyylillinen lisä, "stilistine tähis". Aineiston liinikas ja marsakas sisältyvät jopa Kasikin esimerkkiluetteloon.\nViron slangissa yleistä -kas-johdinta käyttäen on muodostettu appellatiivit abikas 'apumoottorillinen polkupyörä' ← abimootoriga jalgratas, invakas 'invalidiauto', kastikas '(lasten keskuudessa) kaikki GAZ-tyypin lava-autot' ← kastiauto; kast 'laatikko, lava', kruiisikas 'suuri ja vanha USA-auto, jossa on hyvä jousitus' ← *kruiisiauto, liinikas 'linja-auto', limukas 'limusiini', lindikas 'suured masinad' ← mm. linttraktor, marsakas 'Marsruut-pikkubussi' ← marsruuttakso, motikas 'moottoripyörä' ← mootorratas, pakikas 'pakettiauto' ← pakiauto, pirukas 'leipomoauto; kahdenistuttava auto jossa takana koppi' ← piruka-auto, riisikas 'japanilainen auto' ← riisitops ym., säärekas 'mopo, huono auto' ← sääreväristaja ja tõukekas 'polkupyörä' ← tõukeratas 'potkulauta'; tõugata 'työntää'. Motikas-termin suhteen on huomattava, että koska Viron kaksipyöräiskenttää ei säädellä juridisesti samoin kuin Suomessa, alan termitkin ovat erilaiset. Viron motikas tarkoittaa mitä tahansa kaksipyöräistä moottoroitua kulkinetta, kun taas Suomessa on mopedeita eli arkisemmin mopoja, kevytmoottoripyöriä eli kevareita ja "oikeita" moottoripyöriä.\nSuffiksia -kas käytetään siis, kun yhdyssanasta halutaan muodostaa lyhyempi, johdoksen muotoinen sana. Suffiksi muistuttaa näin käytöltään suomen kielen lyhennyssuffikseja -is ja -ari. kas-johtimella muodostetut sanat ovat kolmitavuisia, ja niitten kantana on yleensä yhdyssanan kaksitavuinen ensiosa sellaisenaan. Kantaa on mukailtu, jos se on ollut konsonanttiloppuinen. Invakas- ja limukas-sanoissa on hyödynnetty vain kantasanan kahta ensimmäistä tavua, sillä johdoksesta olisi muuten tullut turhan pitkä. Kasikin mukaan (mp.) johtimen edellä olevan kannan pitää olla kaksitavuinen ja heikkoasteinen. Aineiston nimet toteuttavat säännön. Kasikin (mts. 113) mukaan pejoratiivisissa sanoissa loppu on yleensä -akas (jõmpsikas, moonakas). Virolaisista kulkineennimistä tällainen on korkeintaan marsakas.\nSuffiksilla on muodostettu myös kahdeksan proprista nimeä. Kaksiosaisen nimen alkuosa on kantana nimissä Harlikas 'Harley-Davidson' ja Landikas 'Land Rover', ja näillä on vastineet suomessakin (Harlikka ~ Harrikka, Lantikka). Kulkineitten virallisista nimistä typistämällä ja suffiksoimalla on saatu Evokas 'Mitsubishi Evolution X', Lambokas 'Lamborghini', Sapakas ~ Sapikas 'ZAZ eli Zaporožets' ja Sitikas 'Citroën'. Epäviralliseen kulkineennimeen Rullnokk taas pohjautuu Rullikas 'BMW, erityisesti 3-sarja'.\nNäitten lisäksi aineistossa on joitakin -kas-loppuisia metaforanimiä, joihin -kas-aines on valmiiksi sisältynyt. Tällaisia ovat mm. Putukas, Küürakas ja Elukas. Näyttää myös siltä, että -kas-suffiksilla on korvattu joissakin oletetuissa lainanimissä suomen -kka (Sitikas, Landikas, Harlikas). Suomessa -kka-kulkineennimiä on kuitenkin hyvin paljon, ja niitä on lainattu viroon kovin kitsaasti. Lisäksi Sitikas, Landikas ja Harlikas voivat aivan hyvin olla virolaisiakin muodosteita. Korvausteoriaa tukee kuitenkin se, että useilla suomen -kka-sanoilla on virossa -kas-vastine: vasikas, prussakas, lutikas, mustikas, maasikas, elukas jne.\nD:4.2b.4 -ik, -k\nKasikin (1996: 120–123) mukaan -ik on viron kielen omaperäinen nomininjohdin, ja sillä on muodostettu paljon johdoksia hyvin erilaisista kannoista (haavik, kohvik, madalik, isik, kaksik, jooksik). Johtimella ei ole yksiselitteistä merkitystä. -ik-suffiksilla on muodostettu nimet Gaazik 'GAZ ja Volga', Kaasik 'GAZ 52 / 53' (vrt. kuitenkin viron kasik 'koivikko'), Moogik 'Mercedes-Benz Unimog', Subsik 'Subaru', Sunnik 'Nissan Sunny' ja Uaasik 'UAZ' sekä appellatiivi jeebik, joka viittaa mihin tahansa maasturiin eli jeeppiin. Sekä -ik-johdokseksi että lisämerkityksiseksi voidaan tulkita Toyota Celicasta väännetty Seelik 'hame'. Samaa suffiksia käyttää myös virolaista lapsenkieltä edustava primäärimuodoste künnik 'aura'. Leikkuupuimurin virallisesta nimestä kombain on saatu kombak. On todennäköistä, että myös viroon venäjästä lainattu -nik-suffiksi (Kasik 1996: 112–113) on vaikuttanut ryhmän nimiin.\nViron slangissa käytetty -ka-suffiksi liittyy yleisimmin konsonanttivartaloon (esim. inka ← inglise keel). Aineiston -ka-suffiksin sisältävät puhtaasti sekundäärit virolaisnimet ovat Sehvka ~ Sevka 'Chevrolet' ja Murka 'Muravei-moottoripyörä'. Murka on kuitenkin myös virolainen sukunimi, joskaan ei kovin yleinen; nimi saattaa siis olla lisämerkityksinenkin. Nimet saattavat olla venäläislainojakin. Joka tapauksessa ainakin suffiksi lienee venäläisperäinen. Venäjässä -ka toimii yleisesti deminutiivisuffiksina sekä sanastossa että henkilönnimistössä (Nina → Ninka), ja samannäköisellä suffiksilla tuotetaan myös feminiinisiä tekijän-, asukkaan- ja henkilönnimiä (Townsend 1980: 180–182, 196–200). Vertaa lisäksi suomen -ka-nimien käsittelyyn alaluvussa D:4.2.\nMyös -a kuuluu viron slangin suffikseihin (matemaatika → mata). Aineiston kulkineennimistä sen sisältävät Länka 'Toyota Land Cruiser', Mesa 'Mercedes-Benz', Minsa 'Minsk-moottoripyörä' ja Scorpa ~ Skorpa 'Ford Scorpio'. Lisäksi MTZ-traktorista eli Belaruksesta käytetään nimeä Russa. Tässä -a voi kuitenkin olla muuta lähtöä.\n-a-suffiksilla on muodostettu myös marsruut-taksia merkitsevä marsa, moottoripyörää merkitsevä mota ja traktoria merkitsevä traka. Viimeksi mainittu on informantin mukaan hellittelynimi, jota erityisesti lapset käyttävät leikkitraktoreistaan. Alun perin lastenkielisenä on mainittu myös auton (ven. машина) nimi massa.\nD:4.2b.7 -ar, -r\nNimet Bemar, Länkar ~ Länkkar 'Toyota Land Cruiser', Toikar 'Toyota' ja Volkar ~ Volkkar 'Volkswagen' sisältävät viron slangissa käytetyn -ar-suffiksin (esim. narkomaan → narkar). Näistä etenkin Volkar on informantin mukaan hyvin yleinen käytössä. Suffiksi pohjautunee alun perin latinan -arius-johtimeen suomen -ari-suffiksin tapaan (ks. D:4.2.2.7). Latinan johtimen perillisiä on lähes kaikissa lähialueen kielissä, joten suffiksin tulosuuntaa on mahdotonta yksiselitteisesti sanoa. Suomella on kuitenkin ollut varsin merkittävä asema: ainakin Bemar ja Volkkar lienevät suomalaisia lainoja (← Bemari, Volkkari).\nLisäksi virossa tunnetaan lainaperäiset BMW-autojen nimet Buumer ja Biimer. Buumer yleistyi vasta muutama vuosi sitten, kun venäläinen elokuva Bumer tuli elokuvateattereihin (Zjuganov 2008: 11). ZAZ-auton eli Zaporožetsin nimenä taas tunnetaan Sapper. -r-suffiksilla muodostetun nimen näköinen on myös lyhenteestä lavennettu Gixxer 'GXR-moottoripyörä'.\nErikoisimpia viron kielen suffikseista suomalaisin silmin katsottuna on konsonanttivartaloon liittyvä -s. Suffiksin sisältäviä kulkineennimiä ovat Siks ~ Six ~ Žiks 'VAZ eli Siguli', Sups ja Subsik 'Subaru', Toyots 'Toyota', Volks 'Volkswagen' ja Volts 'Volvo'. Siks-nimelle ja sen varianteille Sergei Zjuganov esittää kaksikin etymologiaa (2008: 11): Yhtäältä nimi voidaan johtaa VAZ 2106 -mallin nimestä (engl. six 'kuusi'). Toisaalta kysymys on alkuperäisen nimen lyhentämisestä (sigull → siks). Myös Volks-nimi on kaksimielinen eli lisämerkityksinen, sillä volks-sanalla on merkitykset 'loikkaus' ja 'hyppäys'. Ryhmään kuulunevat myös Moskvitšin nimet Mokets ja Mokits, vaikka ne eivät olekaan aivan yhtä säännöllisiä muodosteita. Opel Omegasta taas on saatu Omeex, jonka yhteys ryhmään ei ole varma.\nD:4.2b.9 Muita virolaisia suffikseja\nAineiston perusteella virossa näyttäisi olevan suffiksi -i, joka vaikuttaa aavistuksen verran deminutiiviselta. Tätä käyttäen on Pobeda-auton (GAZ-20) nimestä lyhennetty Pobi ja Hondasta saatu Hondi. -e-johdoksina voidaan pitää nimiä Mosse 'Moskvitš' ja Sigle 'VAZ eli Siguli'. Sigle tunnetaan kuitenkin virossa henkilönnimenä ja Mossekin lienee suomalaislaina. -ku-suffiksin taas sisältävät nimet Harku 'Harley-Davidson' ja Länku 'Toyota Land Cruiser'. Ainakin Länku saattaa olla -u-edelleenjohdos Länkar-nimestä, ja Harku voisi olla analoginen muodoste tämän perusteella. Epämääräisemmäksi sen sijaan jää Mazdasta saatu Mazdunn. Land Roverista kansainvälisestikin käytetty Landy lienee säilyttänyt englanninkielisen kirjoitusasunsa virolaisella autofoorumilla, jotta se lausuttaisiin oikein – siis [ləndi], ei [lanDi]. Suomen -aattori-suffiksin (ks. D:4.2.2.12) taas tuo mieleen ZAZ-autoista (eli Zaporožets eli Sapakas) käytetty nimi Sapiraator 'ZAZ-966'. Nimi viitannee epäsuorasti auton luonteeseen monimutkaisena apparaattina. Jonkinlaisesta suffiksaatiosta voi olla kyse myös Peugeot'n nimessä Pego.\nD:4.2b.10 Koonti suffiksaatiosta virossa\nVironkielisiä suffiksaation avulla muodostettuja sekundäärinimiä on suomenkielisiin verrattuna vähemmän, yhteensä 88 (virolaisia nimiä on yhteensä kuutisensataa). Aineiston 88:sta puhtaasti sekundääristä nimestä -kas-suffiksin sisältää 24 (28 %) ja -u-suffiksin 14 (16 %). -kas-suffiksi on kuitenkin tyypillisempi appellatiiveille, -u taas propreille. Seuraavaksi yleisimpiä suffikseja ovat -a, -s, -ik ja -ar. Suomenkielisiä suffiksaation avulla muodostettuja sekundäärinimiä on lähes 600 (n. 21 % suomalaisista nimistä), joten ero on melkoinen. Suffiksilla muodostettuja nimiä on siis Suomessa lähes neljännes, Virossa vain hieman yli kahdeksasosa kaikista nimistä.\nIlmiölle on kuitenkin oma selityksensä. Neuvostoliitossa kulkineilla ei ollut samantapaisia merkkinimiä kuin Länsi-Euroopassa (Fiat, Peugeot, Studebaker, Audi, Volvo), vaan ne nimettiin niitä valmistavan tehtaan mukaan. Esimerkiksi GAZ tarkoittaa Gorkin autotehdasta (avtozavod). Muita samantapaisia ovat esimerkiksi DT, VAZ ja NHTZ – näistä ei ole yhtä helppoa muodostaa hypokorismeja suffiksoimalla. Virolaista nuorison käyttämää slangia tutkimalla olisi varmastikin mahdollista löytää vielä lisää suffiksin avulla suuhun sopivammaksi muokattuja nimiä.


Leivonta kaikki - Sivu 14 16:stä - Sweet Food O´Mine\ntagged in: burger, burgerleipä, burgersämpylä, pita sämpylät, pitaleipä, sämpylät\nPita-Burgersämpylät syntyivät kerran vahingossa. Tarkoitus oli valmistaa pitaleipiä, mutta unohdin kaulia taikinan ennen kuin jo olin nostanut leivät uuniin ja huomasin mokani. Mitään majesteetillista mokaahan ei koskaan kuitenkaan päässyt syntymään, sillä pitaleivistä tulikin pita-sämpylöitä. Ja hyvä niin, sillä ilman niitä en koskaan olisi kehitellyt reseptiä näille Falafel Burgereille. Näistä Pita-burgersämpylöistä valmistuu myös tavalliset pitaleivät. Lue ohjeesta kuinka. Näiden sämpylöiden väliin voit lisätä niin hampurilaispihvin, falafeleita tai vaikkapa shish taoukia. Pita-Burge...


Sähköala.fi | Esimerkkejä hengenvaarallisista viritelmistä\nSähköala Koti Sähköturvallisuus Esimerkkejä hengenvaarallisista viritelmistä\nAsennusreissuilla ja kuntotarkastuksissa ammattimies törmää valitettavan usein hengenvaarallisiin viritelmiin. Edellisten asukkaiden jäljiltä lähes uusistakin asunnoista voi löytyä mitä tahansa.\nNokialainen sähköurakoitsija Jari Törmälä tekee paljon sähkösaneeraustöitä, joissa tulee vastaan varsin kummallisia aikaansaannoksia. Joskus hänet kutsutaan varmistamaan, että käytössä olevan rakennuksen sähköasennukset ovat varmasti turvallisessa kunnossa ja tehty niin kuin pitääkin.\n– Eräs vaarallisimpia kohtaamiani asennuksia tuli vastaan vuosi sitten. Taloyhtiössä tehdyn putkiremontin jäljiltä suihkutilasta löytyi suihkualtaan sisäpuolelta vedeltä suojaamattomat hehkulamppuvalaisimet peilin kummaltakin puolelta. Matkaa suihkuun oli maksimissaan 30 senttiä. Ihmettelen, miten asia on voinut mennä läpi työn valvojalta, sanoo kuusihenkisen Sähkötyö Törmälä Oy:n vetäjä.\nTörmälä kutsutaan paikalle monesti kun vanhan asunnon uusi omistaja alkaa epäillä, että jotakin voisi olla vialla. Joku laite saattaa olla fyysisesti rikki ja jostakin loistaa kirkkaita johdonpäitä. Jotkut selvittävät asiat varmuuden vuoksi, toiset vasta sätkyn saatuaan. Eräänkin asunnon ostajaa myyjä oli neuvonut olemaan varovainen tiskikonetta tyhjentäessä, koska se nipistelee.\nRahansäästösyistä sähkömiestä ei aina haluta palkata, vaikka oma tai lapsen henki vaarantuisi.\nIsännät ja kaverit asialla\nSähköalan ammattilainen näkee yleensä heti, onko asennukset tehnyt ammattimies vai joku muu. Kaikkien ammattimiesten kädenjälki on kuitenkin kohtuullisen hyvää.\nVärikoodeja hämää sekin, että automaailmassa musta johto on maadoitusjohto, mutta vahvavirta asennuksissa se on jännitteinen vaihejohto. Tee-se-itse-miehillä ei myöskään ole mittalaitteita, joilla luotettavasti voisi mitata asennuksen turvallisuuden. Tämän vuoksi asennuksen jäljiltä jää tavallisesti paikoilleen virheellisiä ratkaisuja. Ja vaikka mittalaite olisikin käytössä, ei sitä aina osata käyttää.\nTörmälän mukaan maatilat ovat aivan oma lukunsa luvattomista asennuksista puhuttaessa. Isännät ovat tottuneet tekemään asioita, ja heillä on myös asioita enemmän tai vähemmän osaavia kavereita tuttavapiirissään. Määräyksiltään ja asennuksiltaan maatilat ovat kuitenkin vaativia työkohteita eläinten ja herkästi syttyvän pölyn takia.\nTörmälän mukaan verottajan aktiivisuus on kuitenkin alkanut vähentää luvattomia sähköasennuksia myös maatiloilla.\n– Nyt kun verottaja vaatii selvitykset urakoitsijoista ja maksetuista palkkasummista, niin näyttäähän se pahalta, jos sähkötöistä ei löydy kuittia.\nTurvallisuussyistä asukkaiden kannattaa tarkastaa pihalla ja puutarhatöissä käytettävien sähkölaitteiden toimintakunto sekä pistorasioiden, liitäntäjohtojen ja jatkojohtojen kunto. Jatkojohtoja suositellaan käytettäväksi ulkona vain tilapäisesti, ja niiden on oltava roiskevedenpitäviä eli IP 34 -luokiteltuja. Sen merkintä on kolmion sisällä oleva pisaratunnus.\nJatkojohtojen väärät kytkennät ovat aiheuttaneet jopa kuolemantapauksia. Etenkin vanhojen talojen pihoissa tarkastukset ovat erityisen tärkeitä. Pistorasioiden tulee olla kosteussuojattuja ja varustettu vikavirtasuojakytkimillä. Vikavirtasuojankin toiminta pitäisi tarkastaa vähintään vuoden välein. Mikäli se ei laukea, niin suoja ei mahdollisesti toimi.\nTyöt on varattu ammattilaisille\nVikaantuneet ja kuluneet johdot aiheuttavat sähkötapaturmia, joten vialliset laitteet on korjautettava tai vaihdettava uusiin.\n– Myös vanhat ja vialliset asennukset on korjattava tai uusittava. Kytkimet ja pistorasiat sekä keskukset on pidettävä kunnossa. Käytettynä ostetussa asunnossa tai talossa on myös hyvä suorittaa sähköasennusten tarkastus. Näillä toimenpiteillä voidaan vähentää yllätyksiä ja riskiä sähkötapaturmista tai sähköpaloista, Törmälä painottaa.\nKiinteiden sähkölaitteiden korjaus-, asennus- ja huoltotöitä saavat lain mukaan tehdä vain sähköalan ammattilaiset. Ammatillinen sähköpätevyystodistus ja työkokemus eivät kuitenkaan yksistään riitä, vaan itsenäiseen työhön tarvitaan lisäksi Tukesin myöntämät sähköurakointioikeudet.\nJos asentajalla ei ole yritystä, tarvitaan työlle erillinen varmennustarkastus. Kaikki sähköasennukset kuuluu tarkastaa työn valmistumisen jälkeen ja käyttöönottotarkastuksesta tulee aina laatia asiakkaalle luovutettava pöytäkirja Omien viritelmien ja kytkentöjen teko sähkölaitteisiin on sekä laitonta että hengenvaarallista.\nLämmitystolpan jännitteiset osat suojaamattomina esillä. Vaarallista.\nSähköiskuun kuollut hiiri. Kärventyessään sähköiskuun kuollut hiiri yleensä kuivettuu, joten se ei haise.\nVaara vaanii tiskipöydän alla jännitteisissä johdonpäissä.\nOmakotiasuja kutsui sähkömiehen paikalle huomattuaan, että kiukaasta sai vastaa hautoessa iskun sormille. Kiukaan keltavihreä maadoitusjohto oli kytketty hengenvaarallisesti eristettyyn kytkentärasiaan.\nVäri väriin ja maa maahan, vai miten se nyt menikään. Jotkut naureskelevat ajatukselle pyytää sähkömies paikalle kytkemään tavallista valaisinta, mutta jännitteiset vaihejohtimet ja maadoitusjohto on mahdollista asentaa niinkin, että jännite tulee myös valaisimen runkoon.


22.6.2017 14:06 Risto JääskeläinenKausiruokaSiivousValaistus Viihde\nVähäluminen Juhannus painaa päälle, mutta ehkä kuvavisaa ehtii vilkaisemaan ennen maanantai 26.6 klo kahdeksaa?Kysymys on siitä, mihin kuvassa oven edessä käytävän matolla näkyvä esine kuuluu? Vihjeinä annetaan kausiruoka, siivous ja valaistus. Ei...\nKuvavisa 6/2017, toispuol jokke?\n16.6.2017 21:02 Risto Jääskeläinen Viihde\nTämän kertainen kysymys kuuluu, että kumaltako puolelta Aurajokea kuva on otettu. Valmiit vastausvaihtodot ovat :a) Länsipuoleltab) Itäpuoleltac) Ei kummaltakaan puolen Kuvaa olen käsitellyt haitattoman vähän. Se ei vaikuta vastaamiseen....\n10.6.2017 02:00 Risto Jääskeläinen Viihde\n6.6.2017 16:51 Risto JääskeläinenKokeellinen musiikkiLaulu Kulttuuri\nLaulaja-lauluntekijä Göstä "Jösse" Järvenpää on ollut poliisikuulusteluissa nettitietojen mukaan. Hänen laulujaan voitaneen pitää kokeellisena musiikkina, sillä niissä usein kokeillaan, kiihottuuko kukaan. Nyt sitten on.En linkitä...\n2.6.2017 20:06 Risto Jääskeläinen Viihde\nTällä erää on mosaiikkityö, jonka sijaintipaikka pitäisi arvata. Kohde löytyy netistä kuvahaulla, jota toivottavasti ette käytä. Pitäisiköhän laittaa kommentoinnin eston huomisaamuun asti, niin ei heti tule oikeaakaan vastausta (-; Visa...


SM-Ralli - Heikki Koski-Lammi valmistautuu odottavaisena kauden ensimmäiseen Rallin SM-sarjan osakilpailuunsa Pohjanmaa ralliin. Tiedossa on jalasjärveläispilotin kotikis...\nHeikki Koski-Lammi Pohjanmaa ralliin uuden haasteen edessä\n16.06.2021 / Koski-Lammi Motorsport -tiedotus\nHeikki Koski-Lammi valmistautuu odottavaisena kauden ensimmäiseen Rallin SM-sarjan osakilpailuunsa Pohjanmaa ralliin. Tiedossa on jalasjärveläispilotin kotikisa ja alla on tällä kertaa uutta kalustoa.\nKoski-Lammin oli tarkoitus pitää yllä ajotuntumaa F-rallisarjassa Ford Escortin kanssa ennen Pohjanmaa rallia, mutta teknisten ongelmien vuoksi kilometrit ovat jääneet vähiin. Alleen Pohjanmaa ralliin hän saa Ford Fiesta Rally4 -auton. Kartanlukijaksi vierelle istuu Lauri Joonankin kyydistä tuttu ylöjärveläinen Markus Määttänen.\nKoski-Lammilla on varsin erilaiset lähtökohdat muihin luokan kuljettajiin verrattuna, kun ajokilometrejä ei ole juuri lainkaan. Koski-Lammin Pohjanmaa rallien historia on keskeytyksien täyteinen, joten maaliin pääsy on 24-vuotiaan raskaankalustonasentajan tavoitteena.\n- Alkuvuosi on kerätty budjettia tähän projektiin ja siitä suuri kiitos yhteistyökumppaneille, että tämmöinen paketti on saatu kasaan. Ensimmäistä kertaa ollaan kaluston puolesta samalla viivalla muiden luokkalaisten kanssa. Tavoitteena on maaliin pääsy, kun kaikki kisat tänä vuonna ovat jääneet kesken. Vaikea sanoa, mihin vauhtiin päästään, kun ajotaukoa etuvetoisesta on takana paljon ja Citroeniin verrattuna Fiesta eroaa joka osa-alueeltaan. Ajotyyli täytyy muuttaa Fiestalle täysin toisenlaiseksi. Koitetaan kuitenkin päästä jonkinlaiseen vauhtiin, kertoo Heikki Koski-Lammi tunnelmistaan kisaviikolla ja kiittelee kaikkia tämän mahdollistaneita.


Casa Viva : Vaarin vanha peililipasto\nPeililipasto yhdessä yläkerran\nViimeisen Suomesta tulleen muuttokuorman mukana tuli peililipasto, jonka isoisäni osti huutokaupasta joskus 40-luvulla. Lipastolla on ikää siis reippaasti yli 70 vuotta. Se oli lapsuudenkodissani, ja siirtyi myöhemmässä vaiheessa isältäni minulle.\nLipasto on alun perin ollut ulkopuolelta ruskeaksi maalattu tai petsattu, sittemmin se oli maalattu valkoiseksi. Maalit on aikoinaan poistettu lipeällä ja sen jälkeen lipasto oli käsitelty mehiläisvahalla. Sen seitsemänkymmentä ja risat vuotta lipasto säilyi hyvin Suomen olosuhteissa, mutta Portugalin kosteassa ilmastossa puu täytyy suojata. Mietin maalaamista, mutta vahanpoisto ei houkutellut, ei työmääränsä eikä käytettävien kemikaalien vuoksi.\nKokeilin pienelle alueelle seetripuuöljyä, ja se elävöitti kuivaa puupintaa kummasti. Niinpä levittelin koko lipaston ulkopinnoille öljyä pehmeällä rätillä puun syiden mukaisesti hieroen, sisäpuolen käsittelin mehiläisvahaa sisältävällä huonekaluvahalla, jota toin Espanjan matkalta.\nVasen puoli käsitelty seetriöljyllä, oikea puoli vielä käsittelemättä. Eron huomaa, eikö vaan?\nLipastosta tuli lämpimänsävyinen. Puu on oletettavasti koivua.\nSyksyllä lipasto saa vielä uuden öljykäsittelyn, jotta se selviää kostean talven haasteista.\nOvikoristeessa näkyy vielä ripaus valkoista maalia. Ei haittaa - elämän kerrokset saavatkin näkyä.\nAlkuperäinen, fasettihiottu peili on selvinnyt ehjänä kaikista muutoista ja myllerryksistä. Kaukaa katsottuna se vääristää peilaajansa kuvaa - pikkutyttönä huvittelinkin pitkillä ja pätkillä peilikuvillani.\nPelargonia kestää muuten leikkokukkanakin monta päivää.\nReilut puoli pikkupulloa seetripuuöljyä riitti niin peililipaston kuin puutarhakaluston käsittelyyn. Se maksoi eurokaupassa tasan euron. Tulen käyttämään sitä Casa Vivassa muidenkin puupintojen suojaamiseen ennen talvea.\nP.S. Suomessa juhannus on jo vietetty, mutta Portugalissa São Joãon juhlia vietetään vasta huomenna. Heti aamulla lähdemme Isännän kanssa sardiineja ostamaan, illalla niitä grillataan....\nLähettänyt Casa Viva klo 3.47\nTunnisteet: antiikki , sisustus , värkkäily\nJokke 22. kesäkuuta 2015 klo 8.42\nOmpa komea lipasto.\nCasa Viva 23. kesäkuuta 2015 klo 6.26\nKiitos, olen samaa mieltä :-) Ja ihme, että peilikin on selvinnyt ehjänä kaikki nämä vuosikymmenet. Se on taidettu vain hopeoida uudestaan.


Tarroittaja, Amiko Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1251821\nAsiakkaamme Vantaalla hakee reipasta tarroittajaa.\nAsiakkaamme Vantaalla hakee reipasta ja motivoitunutta varastotyöntekijää tarroitustehtäviin. Tehtävänä on tuotteiden tarroitus ja pakkaus. Sinulla voi olla jo kertynyt kokemusta varastotöistä tai voit olla vasta aloittamassa työuraasi.\nTyö vaatii perus hyvää kuntoa ja halua tehdä fyysistä työtä, mutta ennen kaikkea motivoitunutta ja ripeää asennetta rutiininomaista työtä kohtaan. Työaika on klo 8-16 ja töitä on keikkaluonteisesti. Paikka sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien varrella.\nTyöt ovat määräaikaisia ja alkavat sopivan henkilön löydyttyä. Työssä edellytämme suomenkielentaitoa ja täysi-ikäisyyttä.\nMikäli koet olevasi etsimämme henkilö, hae tehtävään mahdollisimman pian, sillä haastattelemme ja hakuajan aikana.


Maria Vuorio / Kirjoja ja ihmisiä: KIRJAILIJA\nKirjailija on ihminen, joka istuu.\nHän istuu ja kirjoittaa ja sitten taas pelkästään istuu. Hän miettii ja\npureutuu. Jos hän oivaltaa, hän ei huomaa että istuu ja miettii, vaan\nsilloin hän pelkästään kirjoittaa, kunnes taas istuu ja odottaa.\nHän hylkää ja korjaa ja muuttaa ja poistaa ja repii ja kokoaa, ja hän istuu ja\nkatsoo, millaista tuli. Hän saattaa mennä kesken kaiken pitkäkseen\nkylmälle kovalle lattialle ja vetää sanomalehden päälleen lämmikkeeksi.\nSe ei ole nukkumista vaan kirjoittamista. Siitä ponnahdetaan aina takaisin\npöydän ääreen istumaan. Silloinkin kun kirjailija saa ilmoituksen aikansa\npäättymisestä tai hänen onnistuu kiskaista saappaansa irti liejusta ja päästä\nvielä viimeisellä junalla kotiin, silloinkin hän vain odottaa, että\npääsee istumaan. Sillä ilman istumista hän ei voi mitään.\nWinston Churchill meni kuulemma peiton alle sänkyyn miettimään kun hänen täytyi tehdä kansakunnan kannalta suuria ja vaikeita päätöksiä. Hän jopa pukeutui silloin pyjamaan.\nMakuuasento on erinomainen ajatushautomo, mikäli ei satu olemaan ihmistyyppiä, joka napsahtaa uneen heti kun menee vaakasuoraan.\nValveen ja unen välinen hämärän rajamaa ponnahduttaa joskus hämmästyttävästi mieleen muistamisen arvoisia asioita. Jokin järjen jähmeä nysvääminen on hetkeksi väistynyt antaakseen tilaa nopeammalle ajattelulle. Alitajunta pääsee suomaan antejaan köyhälle päiväminälle.\nJokainen kirjoittava ihminen myös tietää, että kirjoittaminen ei lakkaa heti koneen naputtelun vaiettua. Joskus on lähdettävä kävelemään vartin lenkki "kirjoittaen", jotta aivot tuulettuvat ja työ jatkuu sinä päivänä vielä näppäimistönkin äärellä. Aamu-uniselle ja kirjoittavalle ei pidä puhua heti kun näkee hänen tulevan ulos huoneestaan. Roald Dahlin mukaan paluu kirjoittamisesta perheen pariin oli hänelle "kuin olisi uinut saaresta mantereelle".\nVaikka sanat on saatava riveilleen ja ilmaisu kohdalleen, sen kaiken ahertamisen takana ja liikkeelle sysääjänä on mielestäni se, minkä Oliver Sacks eräässä haastattelussaan ilmaisee näin:\n"I say I love writing, but really it is thinking I love - the rush of thoughts - new connections in the brain being made. And it comes out of blue." "In such moments: I feel such love of the world, love of thinking..."\nLähettänyt mariavuorio klo 06 huhtikuuta


SAMK perustamassa Namibiaan Afrikan merenkulun ympäristöteknologian yhteistyökeskusta AMTCCE®:a - ePressi\nSAMK perustamassa Namibiaan Afrikan merenkulun ympäristöteknologian yhteistyökeskusta AMTCCE®:a\nSatakunnan ammattikorkeakoulu (SAMK) oli aloitteentekijänä merenkulun teknologian yhteistyökeskuksen perustamiseksi Afrikkaan. Keskuksen sijaintipaikaksi on suunniteltu Walvis Bayn kaupunkia Namibiassa. Sen päätehtävänä tulee olemaan merenkulun kasvihuonekaasujen päästöjen vähentäminen ja alan energiatehokkuuden lisääminen.\nKansainvälinen merenkulun organisaatio IMO ja Euroopan komissio sopivat joulukuussa 2015 viiden merenkulun ympäristöteknologian keskuksen (nk. Maritime Technology Cooperation Centres, MTCCs) perustamisesta ja alkurahoituksesta kehittyviin maihin. Kokonaisuuden teemana on “Osaamisen lisääminen meriteollisuuden ilmastosopeutumisessa”.\nKolmivuotisessa projektissa kohdealueina ovat Afrikka, Aasia, Karibia, Latinalainen Amerikka ja Tyynenmeren alue. MTCC:den tavoitteena on edistää ja tukea kehittyvissä maissa osaamista, teknistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa energiatehokkuusvaatimuksissa merenkulkualalla.\nMTCC:n ensimmäisen vaiheen hakemuksia saapui toukokuussa 2016 kaikkiaan 43. Näistä 14 pääsi jatkoon. Afrikkaan perustettavaan MTCC:n tuli kaikkiaan 14 kiinnostuksen osoitusta, joista neljä pääsi jatkoon. Jatkoon päässeet maat Afrikassa ovat Namibia, Etelä-Afrikka, Kenia ja Ghana. MTCC:t nimitetään virallisesti joulukuussa 2016.\nAMTCCE®-konsortio koostuu viidestä namibialaisesta ja neljästä eurooppalaisesta partnerista. Partnerit muodostavat ainutlaatuisen julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymän, joka vastaa osaamiseltaan ja työtavoiltaan MTCC:n tavoitteisiin IMO:n ja EU:n vaatimusten mukaisesti. Se hyödyttää laajasti Afrikan mannerta. AMTCCE® välittää viimeisimpiä trendejä kansainvälisissä säännöksissä laivojen energiatehokkuudessa afrikkalaisille.\nAMTCCE®:n partnerit ovat Namibiasta Walvis Bay Corridor Group (WBCG, koordinaattori), Namibian merenkulkulaitos, Namibian satamalaitos, tiede- ja teknologiayliopisto NUST, kalastus- ja merenkulkualan oppilaitos NAMFI, Suomesta Satakunnan ammattikorkeakoulu (SAMK), UK:sta Strathclyden yliopisto, Espanjasta Katalonian AMK (UPC) ja Sloveniasta Spinaker d.o.o. (SPIN).\nAMTCCE®:n aloitteentekijän, Satakunnan ammattikorkeakoulun, erikoisosaamiset konsortiossa ovat merenkulkualan energiatehokkuus ja uusiutuvan energian käyttö. Käynnissä oleva projekti on jo tuonut yhteistyön uudelle tasolle, sillä kaikki tärkeimmät merenkulkualan tahot ovat mukana konsortiossa. SAMKilla ja suomalaisilla partnereilla on alkuvuonna 2016 ollut samaan aihepiiriin liittyvä projekti Namibiassa (Tekes BEAM-projekti NAMHUB: Green, safe and smart transport and logistics hub to Namibia).\nÄlykkäät kaupunkialueet tutkimusryhmän vetäjä, FT Minna Keinänen-Toivola\nmatkapuhelin: 044 710 3063, minna.keinanen-toivola@samk.fi\nProjektipäällikkö (merenkulku), merikapteeni Heikki Koivisto\nmatkapuhelin: 044 7103 674, heikki.koivisto@samk.fi\nEnergiaKoulutusUlkomaatYmpäristö ja luonto


Mitä meissä oikeasti tapahtuu meditoidessamme? - Inspirations\n9.7.2018 Teksti: inspirations\nYritän meditoida ainakin muutaman minuutin aina aamujoogan jälkeen. Meditointi lataa mieleni ja antaa päivälle aivan erilaisen startin. Suurta luksusta lomalla onkin aikatauluttomuus ja mahdollisuus napata vaikka puoli tuntia lisää meditointia varten, kuten eilen tein rannalla. Aikaisemmin olen kirjoittanut joogan hyödyistä ja vaikutuksista elämään, mutta nyt ajattelin käsitellä vain meditaatiota ja hakea vastauksia kysymykseen: Mitä meissä oikeasti tapahtuu meditoidessamme?\nMeditointi ei sinänsä tunnu vaikealta, eikä erityisiä välineitä tarvita. Joogamatosta on apua, jos alusta on kova, mutta sekään ei ole välttämätöntä. Meditoiminen toimii minusta parhaiten, kun istun perinteisesti risti-istunnassa ja suljen silmäni. Aloitan oooommmm-äänteellä ja pian keskityn vain hengitykseeni. Tosin esim. eilen rannalla näkymä oli niin rauhoittava, että nautin myös sen katsomisesta ja aaltojen seuraamisesta. Meditointi ei ole läheskään aina helppoa, eilen se sujui kuitenkin yllättävän hyvin, puoli tuntia meni kevyesti. Tästäkin saan kiittää viime aikaista elämäntyyliäni – nykyhetkeen keskittymisen harjoittelua.\nKoska meditointi on yksi ihmiskunnan vanhimpia tunnetuimpia samanlaisena säilyneitä tapoja, on mielenkiintoista miettiä hieman enemmän sen vaikutuksia. Mikä siinä on niin hyvää? Miten se saa vuosituhannesta ja kulttuurista toiseen harjoittajansa rentoutumaan ja elämään paremmin? Mitä meissä oikein tapahtuu joogatessa?\nSanotaan, että ajattelemme noin 60 000 ajatusta päivässä ja suurin osa niistä on negatiivisia. Ei siksi, että olisimme erityisen pessimistisiä, vaan ihmismieli vain on evoluution saatossa rakentunut niin- lähinnä etsimään ja varomaan erilaisia vaaratilanteita ja riskejä ja reagoimaan niihin eli yksinkertaisesti pysymään hengissä. Sympaattisen hermoston nopea reagoiminen vaaraan on saanut ihmiset pakenemaan petoja ja muita uhkia. Näin ollen vaaratilateessa elimistössämme nopeasti syntyvät stressihormonit ovat olleet isona apuna pitämään esi-isämme hengissä.\nTämän päivän elämä on kuitenkin useimmiten varsin turvallista. Valitettavasti aivomme eivät ole siihen vielä sopeutuneet, vaan pitävät yllä stressireaktioita myös tilanteissa, joissa oikeasti mikään ei uhkaa henkeämme. Stressireaktiomme aktivoituu helposti henkisiä uhkaksi kokemiaan asioita kohtaan, olivat ne sitten pieniä tai suuria – tai edes todellisia.\nTällöin elimistöömme vapautuu stressihormonia, jonka vaikutusten on tarkoitus pitää meidät hengissä vaaran uhatessa; verenpaine nousee, hengitys kiihtyy ja lihakset jännittyvät. Stressireaktio jää helposti päälle ja voimistuu, vaikka mitään todellista uhkaa ei edes olisi.\nOnneksi meidän ei tarvitse olla vain evoluution hitaan kehityksen tai vaativan opiskelu- tai työelämän armoilla, vaan voimme opettaa omalle elimistöllemme ja aivoradoillemme uudenlaisia toimintamalleja. Yksi tehokkaimmista stressin laukasijoista on tähän hetkeen keskittyminen, jolloin mitään todellista tai edes kuviteltua uhkaa ei edes ole, yleensähän stressimme johtuu siitä, että ajatuksemme sinkoilevat hallitsemattomasti tulevaisuudessa ja skannaavat sieltä niitä uhkia.\nMeditointi auttaa tehokkaasti nykyhetkeen keskittymiseen ja aivojen ajatushälyn hiljentämiseen. Säännöllinen meditointi opettaa elimistöllemme päästämään irti jatkuvasta turhasta hälytystilasta.\nLiiallisesta stressistä on meille yleensä vain haittaa, koska se laskee kykyä järkevään ajatteluun. Meditointi taas rauhoittaa aivojen kuorikerroksen, jolloin kykenemme ratkaisemaan haastaviakin ongelmia paljon paremmin.\nMeditanti on enemmän kuin vain rentoutumista, tämä on todettu aivosähkökäyrien mittauksissa. Tuntiessamme ja toimiessamme aivoissamme syntyy neuronien vuorovaikutusta eli synkronoituja sähköimpulsseja, jotka taas synnnyttäjät viiteen ryhmään jaoteltuja taajuuksia:\nGamma (käytössä oppimisessa, uuden hahmottamisessa, aistien tulkinnassa),\nBeta (kirjoittamisessa, lukemisessa, keskustelussa, yleensä koulussa ja töissä),\nAlpha (rauhoittumisessa, rentoutumisessa, unelmoidessa, visualisoinnissa)\nTheta (kun suoritetaan jotain itsestään sujuvaa tekemistä kuten autolla ajoa tai juoksulenkkiä, luomisessa ja tunteissa, muistojen varastoimisessa, linkkinä alitajuntaan, unessa, hypnoosissa ja syvässä meditaatiossa, jolloin koetaan täydellistä rauhaa, parantava tila)\nDelta (syvässä ja palauttavassa unessa, sykkeen automaattisessa säätely, pidetään myös porttina kollektiiviseen alitajuntaan ja universaaliin laajempaan tietoisuuteen)\nInfra-Low (vaikeasti mitattava ja vähän tutkittu taajuus, aivotoimintojenrytmittäjä)\nMeditoidessa päästään Theta- ja jopa Delta- taajuuksille. Rentoudumme, syke laskee ja lihasjännitys loppuu, mutta sen lisäksi mieli hiljenee ja saamme yhteyden sisäisiin resursseihimme. Intuitiomme auttaa meitä ratkaisemaan ongelmia ja asettelemaan palikoita paikoilleen elämässämme. Sanotaan, että saamme yhteyden ylimaalliseen viisauteen. Käpyrauhanen erittää melatoniinia. Aivot pääsevät syvään lepoon, jolloin intuituio voimistuu ja pelon tunteet vähenevät.\nMeditaatiossa on myös todettu, että aivojen etuotsalohkon kuoren vasen osa on gamma-taajuudella eli erittäin aktiivinen, mikä vahvistaa positiivisia tunteita ja vähentää ahdistusta.\nVarsinkin alussa meditointia harjoitellessa, levottomuus voi tuntua vain lisääntyvän. Ajatukset tuntuvat ehkä väkisinkin pyrkivän mieleen. Tämän voi tulkita niin, että juuri silloin meditointi on erityisen tärkeää ja siitä on suurin hyöty. Silloin mieli kuitenkin rauhoittuu hyperaktiivisesta tilasta ja meditointihetken jälkeen olo on parempi. Tärkeämpää on harjoitella aluksi vaikka päivittäin lyhyitä meditaatiohetkiä kuin yrittää pitkiä harvoin. Säännöllisesti harjoiteltuna tulokset parantuvat nopeasti, kuten melkein kaikessa tekemisessä.\ninspirations / 19.7.2018 klo 10:09\nHei, kiitos kun kerroit. Ihanaa kuulla arvokasta palautetta, siitä saan aina inspiraatiota. Kirjoitus tulossa ihan pian, toivottavasti siitä on apua.\nKati / 9.7.2018 klo 20:43\nKiitos tästä aiheesta. Voisitko vielä neuvoa kuinka voisi aloittaa meditoinnin harjoittelun kotona?\ninspirations / 9.7.2018 klo 21:53\nHei, kiitos että luit ja tykkäsit. Ja kiitos kysymyksestäsi, mielelläni vastaan siihen vähän perusteellisemmin. Kirjoitan siitä ihan pian oma postauksen.\nSalla / 19.7.2018 klo 10:08\nKiinnostava aihe, halausisin myös lukea ohjeita, miten päästä alkuun.


Spektroliitti | Ylämaan Spektroliittia (Spectrolite) hiottuna, raakakivenä tai sahattuna. Myös muita korukiviä ja käsintehtyjä hopeakoruja verkkokaupastamme.\nSpektroliitti on harvinainen korukivi jota löytyy vain Suomesta. Se täyttää tärkeimmät korukiville asetetut vaatimukset kovuutensa (Mohsin asteikolla 6-6,5) sekä kauneutensa puolesta. Sen voimakkaat värit ja upea värien vaihtuvuus ovat tehneet sen halutuksi niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Korukäytössä spektroliitti hiotaan yleensä pyöröhiontaisiin muotoihin ja upean värileikkinsä ansiosta se sopii hyvin niin kulta- hopea- sekä pronssisiin korupohjiin. Erilaiset koriste- ja tarve-esineet sekä nykyisin myös pöytälevyt ovat saavuttaneet suuren suosion kaikkialla maailmassa.\nSpektroliitti on eräänlainen muunnos Labradoriitista, joka kuuluu plagioklaasiryhmän maasälpiin ja on natriummaasälvän ja kalsiummaasälvän seos. Tätä mineraalia löytyy usein vulkaanisissa kivissä, tosin harvemmin erilaisina väreinä. Spektroliitissa väriskaala on tosin laajempi ja värit voimakkaampia kuin tavallisessa Labradoriitissa. Spektroliittikiteistä löytyy miltei kaikki Spektrin värit. Spektroliitin on katsottu syntyneen n. 1650-1625 miljoonaa vuotta sitten syvällä maankuoressa kun magmakivet ovat kiteytyneet kivisulista syvällä maankuoressa aivan peruskalliomme kehityksen loppuvaiheessa. Monasti sanotaan, että Spektroliitti näyttää samalta kuin öljyläiskä vedessä, mikä on itseasiassa totta. Nimittäin molemmat väriläiskät vedessä ja kivessä syntyvät valoaaltojen interferenssistä, johon vaikuttaa kerrosten paksuus, valon tulokulma ja kiven taitekerroin. Mikäli tulokulma ja taitekerroin pysyvät muuttumattomina, niin Spektroliitin kerrosten paksuuden kasvaessa interferenssivärit muuttuvat spektrin värien järjestyksessä sinisestä punaiseen. Kiven pinnassa voi nähdä sinistä, vihreää, keltaista sekä oranssin ja punaisen eri sävyjä. On sanottukin että värit kuvaavat Suomen luontoa: sininen syntyy tuhansien järvien kimmellyksestä, vihreä taas maamme humisevista metsistä. Keltainen, punainen sekä oranssi ovat kuin ruska-aikaa parhaimmillaan. Spektroliitin eräs viehättävimpiä ominaisuuksia on värisävyjen vaihtuminen kiveä käännettäessä, kun valon tulosuunta muuttuu.\nSanotaan, että Spektroliitti parantaa kehon vastustuskykyä ja voi jopa hidastaa vanhenemista. Selkeyttää ajatuksia ja auttaa yksilöä löytämään paikkansa universaalisessa harmoniassa. Auttaa ihmisen henkisessä kasvussa. Vähentää stressiä. Se on kivi joka voi auttaa helpottamaan masennusta sekä palauttaa yksilön uskon itseensä ja omiin voimavaroihin. Avuksi unihäiriöihin: antaa levollisen unen. Avaa kehon tukkeutuneet energiakeskukset erityisesti solar plexuksen ja otsachakran. Sillä on myös kyky tasapainottaa ja suojata auraa. Tasapainottaa fyysisen, emotionaalisen, älyllisen sekä henkisen tasapainomme. Sopii erityisen hyvin urheilijoille sekä raskaan fyysisen työn tekijöille koska spektroliitillä uskotaan olevan kyky saada yksilö rentoutumaan ja palautumaan rasituksesta nopeammin. Spektroliitti auttaa myös ruuansulatusongelmissa / aineenvaihduntahäiriöissä. Poistaa epävarmuutta ja epätietoisuutta ja lisää itseluottamusta.\nSpektroliittia esiintyy vain ja ainoastaan Ylämaalla, Etelä-Karjalassa. Ylämaan spektroliitin löysi vänrikki Pekka Laitakari kesällä 1940, kun Ylämaan Ylijärvellä rakennettiin Salpalinjan panssariesteitä (kuvassa). Hänen isänsä, geologi Aarne Laitakari oli aiemmin etsinyt spektroliitin emäkalliota vuosien ajan eri puolilta Kaakkois-Suomea.


EM-Enduro: Kytönen taistelee kahdesta Euroopan mestaruudesta viikonloppuna | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset EM-Enduro: Kytönen taistelee kahdesta Euroopan mestaruudesta viikonloppuna\nTorstai 5.9.2019 07:02\nEnduron EM-sarja huipentuu tänä viikonloppuna Heinolassa, missä ajetaan vielä kolme kilpailupäivää. Kytönen Motorsportin Roni Kytönen, 19, taistelee viikonloppuna Euroopan mestaruudesta kahdessakin eri kategoriassa, kun jämsäläinen johtaa Junior E1-luokkaa maksimipistein ja ero toisena ajavaan Antti Hänniseen on 24 pistettä. Kytönen taistelee myös yleiskilpailun mestaruudesta, jossa nuorukainen on tällä hetkellä toisena 11 pistettä perässä tshekkiläistä Krystof Koublea, joka ei pääse osallistumaan Heinolan viikonloppuun loukkaantumisen johdosta. Tiukimmin mestaruudesta Kytösen kanssa taistelee ruotsalainen Albin Elowson, joka on 10 pistettä suomalaista perässä sekä Kytösen seurakaveri Eemil Pohjola, joka on 18 pistettä perässä maanmiestään.\n– Hyvillä mietteillä kotikilpailuun ja toivotaan, että tulisi paljon porukkaa katsomaan. Kaikkeni teen, että saavuttaisin kaksi Euroopan mestaruutta ja siihen kotikilpailu sekä yleisö antaa varmasti lisää voimaa. Pätkät eivät ole kauhean nopeita. Ykköspätkä on hiekkaa ja näyttää hyvältä, toinen on hyvin sama pätkä, mitä on ajettu MM-endurossa täällä ja se on kivinen sekä kallioinen. Nytkin, kun vettä sataa kaatamalla, niin se voi olla todella liukas kilpailussa. Kolmonen on taas uusi pätkä ja se voi kulua aika paljon, mutta se on muuten aika jouhea ja sielä on myös jotain nopeita paikkoja. Kilpailun rankkuudesta on vielä vaikea sanoa, kun ei tiedä siirtymistä, mutta pätkät ovat ainakin melko lyhyitä, Roni Kytönen kertoo.\nRoni Kytönen. Kuva Kytönen Motorsport.\n– Pätkät ovat ihan jees, joten hyvällä fiiliksillä kisaan. Mukava päästä ajamaan kotiyleisön edessä kilpaa. Toivottavasti näkyy paljon tuttuja reitin varrella, Peetu Juupaluoma kertoi.\n– Hyvillä fiiliksillä kisaan. Pätkät näyttävät hyvältä ja on hieno päästä vetään kotiyleisön edessä. Toivottavasti keli pysyy hyvänä, Kytönen Motorsportin kuopus Pyry Juupaluoma tuumaa.\n– Pätkät näyttävät hyvältä. Kolme erilaista pätkää tiedossa. Mukava on ajaa kotiyleisön edessä, toivottavasti sää suosii ja tulee paljon katsojia. Eli ei muuta kuin kovalla vedolla perjantaista sunnuntaihin niin eiköhän sieltä tulosta synny, Salin pohtii.\nHeinolassa perjantaina sekä lauantaina ajetaan normaalit enduropäivät, joissa ajetaan kolme erikoiskoetta kolmeen kertaan ja molemmista päivistä tulee omat tulokset sekä EM-pisteet. Sunnuntaina EM-sarjan puolestaan huipentaa loppucrossi, jossa kukin luokka ajaa yhden motocross-erän. Perjantai- ja lauantaipäivät kuuluvat myös SM-sarjaan, joten niistä jaetaan EM-pisteiden lisäksi myös SM-pisteet.


Taiteilijan ja Freelancerin tulot ja kulut - Verohallinto\nTaiteilijan ja Freelancerin tulot ja kulut\nLaske tulot ja menot käteis- eli kassaperiaatteen mukaan. Tuloerä on sen verovuoden tuloa, jona aikana se on nostettu, merkitty tilillesi tai muutoin saatu vallintaan. Meno on sen vuoden kulua, jonka aikana se on maksettu.\nJos sinulla on muuta kuin palkkatuloa ja et ole kirjanpitovelvollinen, sinun on pidettävä sellaiset muistiinpanot, joista ja joihin liitettävistä tositteista riittävästi eriteltyinä käyvät selville tulot ja niistä johtuvat menot, arvonlisäveron määrät ja veron perusteet sekä tulonhankkimistoimintaa varten saadut tuet. Arvonlisäverovelvollinen taide-esineen tekijä ilmoittaa myyntitulot ilman myynnistä suoritettavan arvonlisäveron osuutta ja menot ilman vähennettävän arvonlisäveron osuutta.\nJos sinulla on kuluja, jotka kohdistuvat sekä esitäytettyihin tuloihin että tässä kohdassa ilmoitettaviin tuloihin, jaa kulut sen mukaan, mihin ne kohdistuvat. Tee kulujen jakaminen kohdassa Kulujen kohdistaminen taiteellisen toiminnan ja freelancetoiminnan tuloihin sekä muihin alla lueteltuihin tuloihin.\nTaiteen ala tai ammatti\nKirjoita taiteen ala tai ammatti, josta olet saanut tällä sivulla ilmoittamasi tulot, esimerkiksi toimittaja, valokuvaaja, taidemaalari, kuvanveistäjä, pianonsoiton opettaja, laulun opettaja.\nTaiteellisen toiminnan ja freelancetoiminnan tulot\nTulot taiteellisesta toiminnasta tai freelancetoiminnasta\nMerkitse euromäärä itsenäisestä taiteellisesta toiminnasta tai alan opetustyöstä saamistasi tuloista, joista ei ole toimitettu ennakonpidätystä.\nVeronalaiset stipendit, apurahat ja palkinnot\nMerkitse veronalaisten stipendien, apurahojen ja palkintojen euromäärä.\nVerovapaat stipendit, apurahat ja palkinnot\nMerkitse verovapaiden stipendien, apurahojen ja palkintojen euromäärä.\nTaiteellisen toiminnan ja freelancetoiminnan kulut\nMerkitse kulujen euromäärä. Merkitse vähennykseksi vain se osuus vastikkeesta tai vuokrasta, joka kohdistuu työhuoneen osuuteen. Muun selvityksen puuttuessa työhuonevähennyksenä voidaan myöntää sivun ohjeessa mainittuja määriä ks. kohta Työhuonevähennys.\nJos sinulla on ollut käytössäsi työhuone valitse, onko työhuone oman asuntosi yhteydessä vai erillinen vuokrattu työtila.\nMateriaali- ja tarvikekulut\nMerkitse taiteellisesta tai freelancetoiminnasta aiheutuneet materiaali- ja tarvikekulut.\nMerkitse puhelimen käytöstä ja muista tietoliikenneyhteyksistä aiheutuneiden kulujen euromäärä. Jos olet jakanut kuluja yksityiskäytön ja ansiotoiminnan kesken, säilytä laskelma kulujen jakamisesta muistiinpanoissasi.\nAmmattikirjallisuus ja jäsenmaksut\nMerkitse ammattikirjallisuuden hankkimisesta, lehdistä, nuoteista, äänilevyistä yms. aiheutuneiden kulujen euromäärä. Merkitse myös niiden jäsenmaksujen euromäärä, joita ei ole esitäytettynä sivulla Jäsenmaksut ja jotka kohdistuvat tällä sivulla ilmoittamiisi tuloihin.\nMerkitse niiden matkakulujen euromäärä, jotka ovat aiheutuneet tulojen hankkimisesta. Säilytä muistiinpanoissasi tiedot matkojen ajankohdista, määränpäästä, matkakilometreistä ja käytetystä kulkuneuvosta.\nTyömatkoihin voit myös merkitä kulut opintomatkoista. Säilytä matkaohjelma sekä perustelut matkan tarkoituksesta muistiinpanoissasi. Palkkatuloihin kohdistuvat asunnon ja työpaikan väliset matkakulut vähennetään Asunnon ja työpaikan väliset matkakulut sivulla.\nMerkitse muiden taiteelliseen toimintaan tai freelancetoimintaan kohdistuvien tulonhankkimiskulujen kuten esimerkiksi sellaisten koneiden ja laitteiden hankintamenot, joiden käyttöaika on enintään kolme vuotta tai joiden hankintameno on vähäinen. Merkitse myös mahdollisesta suojavaatetuksesta tai esiintymisasuista aiheutuneet kulut.\nMerkitse laitteen nimi, hankintavuosi ja poistamaton hankintameno verovuoden alussa. Laske ja merkitse verovuoden poiston euromäärä enintään 25 prosentin suuruisena poistamattomasta hankintamenosta.\nKulujen kohdistaminen taiteellisen toiminnan ja freelancetoiminnan tuloihin, sekä muihin alla lueteltuihin tuloihin\nTaiteelliseen toimintaan ja freelancetoimintaan kohdistuvat kulut\nMerkitse taiteelliseen toimintaan ja freelancetoimintaan kohdistuvien kulujen euromäärä.\nVeronalaisiin stipendeihin, apurahoihin ja palkintoihin kohdistuvat kulut\nMerkitse veronalaisiin stipendeihin, apurahoihin ja palkintoihin kohdistuvien kulujen euromäärä.\nKulut, jotka kohdistuvat Palkat ja luontoisedut sivulla oleviin palkkoihin\nMerkitse Palkat ja luontoisedut sivulla oleviin palkkoihin kohdistuvien kulujen euromäärä.\nKulut, jotka kohdistuvat Palkat ja luontoisedut sivulla oleviin työkorvauksiin\nMerkitse Palkat ja luontoisedut sivulla oleviin työkorvauksiin kohdistuvien kulujen euromäärä.\nVerovapaisiin stipendeihin, apurahoihin ja palkintoihin kohdistuvat kulut\nMerkitse verovapaisiin stipendeihin, apurahoihin ja palkintoihin kohdistuvien kulujen euromäärä.


Super puolukkapuuro (raw) - Gurmee\nAvokado paitsi antaa kirpakalle puolukalle ja tälle puurolle ylipäätään pehmeyttä, se myös tuo puuroon tärkeitä, pääasiassa tyydyttymättömiä rasvoja joita pitäisikin saada ruokavaliosta päivittäin. Noin 14 % avocadon rasvoista on tyydyttyneitä ja sen kolesterolipitoisuus on nolla. Avocadossa on myös hyvin kaliumia, C-vitamiinia ja B6 vitamiinia sekä magnesiumia. Kermaisesta tekstuurista huolimatta avocadoissa on myös valtavasti kuituja joten ne ovat siitäkin syystä erinomainen osa ruokavaliota. Joissain tutkimuksissa on myös todettu avocadon säännöllisen syömisen laskevan veren kolesterolia ja tässä ennen kaikkea LDL (haitallisena pidetyn kolesterolin) sekä Triglyseridien määrää. Lisäksi HDL (hyvänä pidetty kolesteroli) oli noussut.\nGranaattiomenaa on käytetty mm. Ayurvedalaisissa hoidoissa tuhansia vuosia. Granaattiomenan siementen ja mehun pitäisi Ayurvedan oppien mukaan olla mm. hyväksi sydämelle sekä kurkulle. Sillä on myös liuta muita terveyshytyjä Auyrvedassa, mutta tämä artikkeli ei nyt keskity niihin. Granaattiomenassa on hyvin C-vitamiinia ja ravintokuituja, mutta suurin osa kuiduista on punaisten mehukkaiden jyvästen sisällä olevissa siemenissä. Samoin iso määrä mikroravinteita. Näistä jää helposti paitsi jos hyödyntää granaattiomenaa vain mehuna. Se kannattaakin nauttia tuoreena tai kuivattuna sellaisenaan, siemenien kera.\nJa nyt vihdoin tähän superversioon puolukkapuurosta:


Jos rahat viedään, lähtee henkikin - kulttuurin alamäki alkoi seitsemän vuotta sitten, eikä loppua näy | Pohjalainen\nKulttuuri Julkaistu 25.08.2018 12:17 (Päivitetty 25.08.2018 12:20)\nJos rahat viedään, lähtee henkikin - kulttuurin alamäki alkoi seitsemän vuotta sitten, eikä loppua näy\nAlamäki alkoi seitsemän vuotta sitten. Jo sitä ennen kulttuurityön rahoittaminen oli taistelua jokaisesta tuhatlappusesta ja jopa satasesta, mutta vuonna 2011 maan hallitus alkoi tosissaan sopeuttaa budjettiaan.\nSen seurauksena rahoituslain pykälään 35a kirjattiin valtionosuutta saavien orkestereiden, teattereiden ja museoiden henkilötyövuoden hinnasta vuosittain tehtävä kustannussäästö.\nLeikkuri on tehnyt pahaa jälkeä. Teatterit ovat jääneet 10,5 miljoonaa euroa jälkeen kustannustason kehityksestä. Museoilla vastaava luku on 8,5 miljoonaa euroa ja orkestereilla 4,7 miljoonaa euroa.\nYhteensä näiden alojen valtionosuuksien leikattu taso laahaa 23,7 miljoonaa euroa niiden todellisten laskennallisten kustannusten jäljessä. Se ei ole voinut olla vaikuttamatta kulttuuripalvelujen tarjontaan ja niiden sisältöön?–?ei tietenkään.\nToista on monissa vertailumaissa. Esimerkiksi Saksassa kulttuuribudjetti on kasvanut tasaisesti vuodesta 2013 alkaen, ja äskettäin liittovaltio ilmoitti nostavansa taiteen ja kulttuurin määrärahoja ensi vuonna peräti yhdeksällä prosentilla.\n–Taide ja kulttuuri ovat demokraattisen yhteiskunnan perustekijöitä, kulttuuriministeri Monika Grütters perusteli.\nUuden Musiikin Orkesterin toimitusjohtaja: "Politiikka on muuttunut"\nTarkastellaanpa kotimaista kurjistamisteoriaa parin musiikillisen esimerkin kautta.\nUuden Musiikin Orkesteri UMO on 1970-luvun loppupuolella perustettu maailmanluokan big band, kokopäivätoiminen ammattilaisorkesteri, jonka toimintaa rahoittavat Yleisradio, opetusministeriö ja Helsingin kaupunki. Sitä ylistetään alansa lippulaivaksi ja kansallisaarteeksi.\nNyt aikamuotoa pitää kuitenkin kääntää imperfektiin eli menneeseen.\nYleisradio on vetäytynyt orkesterin rahoituksesta lähes kokonaan, ja Helsingin kaupunki esittää sen osa-aikaistamista. Nimi ehdotetaan muutettavaksi Helsinki Jazz Orchestraksi.\nKun valtionosuudet ovat samanaikaisesti laskeneet, UMO:n toimitusjohtaja Eeva Pirkkala ei voi kuin huokaista.\n–Onhan tämä aika kauheaa kehitystä.\n–Budjetistamme on lähtenyt useita kymmeniä tuhansia euroja. Mitä tuossa laskin, niin 0,7 prosenttia lähtee taas ensi vuonna.\nKenties UMO:n ja kumppaneiden tilanne kertoo jotakin Juha Sipilän (kesk.) hallituksen kulttuuripolitiikasta. Vähän karrikoiden maan asioista ovat vuodesta 2015 alkaen päättäneet maanviljelijöiden, markkinavoimien ja sinivalkoisten populistien puolueet.\n–Onhan politiikka muuttunut, Pirkkala kommentoi.\n–Ehkä asiat menevät jotenkin niin, että demarivetoiset hallitukset satsaavat julkiseen sektoriin enemmän kuin oikeistohallitukset.\nOuto lintu Avanti joutui kohtuuttomaan asemaan\nTapaus Avanti on jossain määrin samaa maata, vaikka sen viime keväänä otsikoihin noussut talouskriisi on aivan oma tarinansa. Kulttuuripuolella kyse on likimain ennakkotapauksesta.\nAvanti on Esa-Pekka Salosen ja Jukka-Pekka Sarasteen vuonna 1983 perustama maineikas kamariorkesteri. Esitettävästä musiikista riippuen se voi joustavasti laajentua sinfoniakokoonpanoksi tai kutistua vaikkapa jousikvartetiksi.\n–Valtionosuusorkesteri Avanti on ollut 1990-luvun alusta asti, toiminnanjohtaja Annika Mustonen taustoittaa.\n–Outo lintu se oli kuitenkin jo silloin, sillä kaikki muusikot ovat mukana freelancer-pohjalta. He eivät ole kuukausipalkkaisia. He tulevat produktioihin projektikohtaisesti.\nTämän erikoislaatuisuuden vuoksi orkesterin edustajat sopivat opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa jo 1990-luvulla, että Avanti voi raportoida taloudestaan tietyllä, erikseen määritellyllä tavalla. Sillä sitten mentiin vuodesta toiseen.\n–Asiaan ei kiinnitetty huomiota kummallakaan puolella kunnes keväällä 2017 Avanti! omasta aloitteestaan pyysi ministeriöltä selvityksen, voidaanko raportointia yhä jatkaa samalla tavalla, Annika Mustonen kertoo.\n–Silloin kävi ilmi, että nykylainsäädännön mukaan olimme toimineet väärin. Raportointia olisi pitänyt muuttaa 2000-luvun puolivälissä.\nMinisteriö kiitti kohteliaasti ja aloitti vuoden kestäneen selvitystyön. Orkesterin puolella murehdittiin tulevien valtionosuuksien laskua, mutta pöydälle tuli myös ihan toisenlainen lasku: ministeriö totesi, että sen on perittävä liikaa maksetut 500 000 euroa takaisin.\n–Olemme käyneet ministeriön kanssa kaiken aikaa dialogia hyvässä hengessä ja toimittaneet sinne valtavan määrän materiaalia, Mustonen kertoo.\n–Silti takaisinperintäpäätös on olemassa. Se on voimassa, vaikka laissa on myös kohta, jonka mukaan kohtuuttomina pidettävien summien kanssa on mahdollista joustaa.\nTukiyhdistys pelasti Suvisoiton\nVuodesta 1986 Avanti on järjestänyt joka kesä Porvoossa oman Suvisoitto-musiikkijuhlansa. Talouskriisin vuoksi sekin oli tänä vuonna uhattuna – kuten itse asiassa koko orkesterin olemassaolo.\nEteenpäin kuitenkin päästiin. Apurahasäätiöt ja rahastot sekä Helsingin ja Porvoon kaupungit tulivat apuun, ja orkesteria ylläpitämään perustettiin uusi yhdistys Pro Avanti! ry. Se mahdollisti 33. Suvisoiton järjestämisen.\n–Minä edustan nyt sitten tätä uutta yhdistystä, toiminnanjohtaja Annika Mustonen painottaa.\n–Alkuvuotta lukuun ottamatta olemme saaneet sen kautta valtionosuusrahaa, mutta onhan meitä tässä rokotettu. Ensin perusosuus laski ja sitten menetimme neljänneksen koko vuoden rahoituksesta.\nMustosen mielestä valtionosuuksien yleistason lasku on koko alalle eräänlainen jatkuvasti päällä oleva hiljainen uhka.\n–Jos jaettava potti pienenee ja jakajia tulee lisää, jokainen saa vähemmän.\nKukaan muu ei ymmärrä suomalaista kulttuuria\nKulttuurin ja taiteen osuus valtion budjetista on noin 0,8 prosenttia. Entä sitten?\nOnhan tässä maailmassa tärkeämpiäkin rahareikiä! Aina voidaan soveltaa politiikkaa, jonka Pertti "Spede" Pasanen joutui elokuvamiehenä omaksumaan pakon edessä: tehdään asioita niin, että yleisö maksaa viulut. Tehdään mahdollisimman kustannustehokkaasti vain sitä, mitä kansa on haluavinaan.\nNyt huokaavat sekä UMO:n Eeva Pirkkala että Avantin Annika Mustonen.\n–Niin, että miksi sivistysvaltiossa ylipäätään tehdään ja tuetaan taidetta? Mustonen kyseenalaistaa ja vastaa.\n–Siksi, että taiteilijat ja taide luovat rahalla lahjomatonta näkemystä ja ymmärrystä. Taide luo ajankuvaa, ei ainoastaan nykyisyydestä vaan myös menneisyydestä ja tulevaisuudesta. Taide on yhteiskunnan sielu ja peili.\nPirkkala muistuttaa Suomen olevan omaleimainen kulttuuri, kieli ja maa. Jos sen vähäväkiselle kansalle halutaan tarjota moni-ilmeistä ja omaehtoista kulttuuria, sitä pitää tukea.\n–Se on itsestään selvää. Subventoituja lipputuloja tarvitaan, hän korostaa.\nMustonen jatkaa muistuttamalla, että vaikka taidetta voi viedä ja tuoda, kukaan muu maailmassa ei ymmärrä suomalaista kulttuuria niin kuin suomalainen itse.\n–Suomi on niin pieni maa, ettei meillä kerta kaikkiaan ole varaa menettää pääomaamme. On naiivia ajatella jotain muuta.\nPaljon kertoo massiivinen tuki, jonka UMO ja Avanti ovat saaneet ennen kaikkea yleisöltä mutta myös muilta artisteilta ja medialta. Esiin on nostettu muun muassa näkemystä, jonka mukaan kulttuuri ei vain vie rahaa. Se myös tuo sitä?–?yllättävän paljon ja monella tavalla.\nUudistus jää seuraavalle hallitukselle\nKulttuurin valtionosuusjärjestelmää on yritetty uudistaa. Remontin tarpeesta vallitsee alalla laaja yksimielisyys.\nMinisteri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) laittoi uudistustyön alulle avaamalla pari vuotta sitten laajan yleiskeskustelun. Samalla säveltäjä-kapellimestari Jaakko Kuusiston johtama 20-henkinen asiantuntijaryhmä kääri hihansa. Sen ehdotus valmistui tämän vuoden alussa.\nMuseoiden osalta uudistus on myötätuulessa, mutta esittävän taiteen uudet rahoitusmallit törmäsivät seinään. Ne eivät saaneet riittävää kannatusta sen paremmin poliitikkojen kuin kulttuuriväen piirissä.\n–Nyt homma on jäissä. Se on ikävä juttu, valittelee työryhmään kuulunut jazzin turkulainen monitoimimies Jussi Fredriksson .\n–Uudistus taitaa siirtyä seuraavan hallituksen työpöydälle.\nUMO:n Eeva Pirkkala on samoilla linjoilla. Hänen mielestään valtionosuusuudistus kannattaa tehdä.\n–Erityisen paljon kentällä on työmarkkinapuolen muutospaineita. Ainakin orkestereiden työehtosopimuksia pitäisi päivittää.\n–Kannatan muusikoiden vakinaisia työsopimuksia, mutta työmarkkinat ovat jäykät. Ne voisivat olla joustavampia ja enemmän ajan hermolla.\nLipputulot eivät riitä kattamaan jazzklubeja\nPaitsi rumpali ja pianisti Jussi Fredriksson on säveltäjä, pedagogi ja tuottaja. Lisäksi hän toimii aktiivisesti sekä Turun että Helsingin elävän jazzin kentällä.\nHänen mielestään perusongelmia on kaksi. Rahoituksen taso ei lähtökohtaisesti riitä, eikä ammattilaisten työtä mielletä ammattilaisten tekemäksi. Tämä koskee nimenomaan suurten kulttuurilaitosten ulkopuolista niin sanottua kolmatta sektoria.\n–Kolmas sektori pitää yllä taiteen monimuotoisuutta. Silti siellä tehtävää ammattilaistoimimista pidetään puolittain harrasteluna tai talkootyyppisenä. Jokin minimitaso sielläkin pitäisi olla, Fredriksson sanoo.\nVaikka esimerkiksi suomalainen jazz tuntuu nyt elävän kultakauttaan, maassa ei ole yhtään perusrahoituksen piirissä olevaa jazzklubia. Muualla Euroopassa ne ovat normi.\n–Meilläkin klubit ja tapahtumat vetävät väkeä, ja niissä esiintyy suomalaisia huippuammattilaisia, mutta lipputulot eivät millään riitä kattamaan kaikkia kuluja, Fredriksson muistuttaa.\nTilanteen kohentamiseksi hän esittää kahden marssijärjestyksen soveltamista.\n–Valtion pitää toimia ensin ja näyttää suuntaviivat, joihin kunnat voivat reagoida,\n–Kentällä konserttien järjestäjät on puolestaan saatava taloudellisesti jaloilleen. Sen jälkeen taiteilijat voivat tulla tekemään taidetta ja saada siitä palkkansa. Lähtökohta ei voi olla, että taiteilijat itse ovat yrittäjiä tai tapahtumajärjestäjiä.\nPerusrahoituksen puuttuessa tapahtumien järjestäjien voimavarat menevät satalappusten haalimiseen kymmenistä eri lähteistä.\nFredrikssonin mukaan riittävälle tasolle asetettu minimituki vapauttaisi resursseja taiteellisen sisällön kehittämiseen.\nMaakuntien kulttuuriväki: Juustohöylääminen on viheliäistä


Kova treeni ja implantti osittain lihaksen alle? - Sivu 2 - Silikonit.info - Keskustelua silikonirinnoista ja kauneuskirurgiasta\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38715 : Kitty\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t- 2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38716 : Kitty\nViimeksi muokattu: 2 vuotta 9 kuukautta sitten : Kitty.\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38721 : Andreea\nLisae: mulla on Motiva matrix ja mulle sanottiin että 1 kk liivejä yötäpäivää ja 1 kk pitää varoa liikuntaa. Eli ergonomixiin verrattuna lyhyempi aika näissä "tavallisissa"... Näin lääkäri mulle ainakin sanoi...\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38727 : sagabel\nKitty, ei se satu millään, siis rintalihasten "aktivoituminen", mutta tuntuu vähän oudolta ja epämukavalta\nSeuraavat käyttäjät sanoivat kiitos: Kitty\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t- 2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38763 : Lisae\nViimeksi muokattu: 2 vuotta 9 kuukautta sitten : Lisae.\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t- 2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38765 : Kitty\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38768 : Lisae\nJuu, koira on mullakin Olen sen yksinhuoltaja, joten mun on kyllä ulkoiltava sen kanssa ihan eka päivistä lähtien\nNo, mennään hiljakseen..\nSulla, Kitty, alkaa varmaan jännitys pikkuhiljaa kohota..?..\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38793 : Kitty\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38847 : Lisae\nKitty, onnea huomiseen leikkaukseen!\nLaitahan heti kuulumisia, kun pystyt\nTeen meille heinäkuulaisille oman ketjun, niin kirjoitellaan sinne jatkossa\n2 vuotta 9 kuukautta sitten\t#38851 : Kitty\nKertoilen sitte kuulumisia, kun oon tolkuissani Mulla tehdään muuten leikkaus paikallispuudutuksessa.\nNauti treeneistä Lisae!\n10 kuukautta 2 viikkoa sitten\t#47394 : LiisaTu\nMiten tähän keskusteluun osallistuneilla on menny?\nMul on tällä hetkellä huolenaiheena osittain lihaksen alla olevan implantin "soikeutuminen" rintalihaksia jännittäessä, Muscle Flex Deformity...? Puolen vuoden jälkitarkastus on ens viikolla ja siellä kuulen lääkärin näkemyksen asiaan, mutta haluaisin kuulla vertaiskokemuksiakin. Pystyn treenaamaan jo kuten ennenkin, ei tunnu ilkeältä enää implantti lihaksen alla, mutta näyttää kauhealta! Eihän tämä toisaalta yllätyksenä tullut, mutta olin toivonut että en kohtaisi tätä ongelmaa tässä mittakaavassa. Olisiko kirurgin pitänyt nähdä tämä sijoitustapaa valitessaan? Missä tapauksessa voidaan lukea hoitovirheeksi, mitä vaihtoehtoja korjaamiseen? Implanttien liike näkyy salilla vaikka olisi paita ja kunnon liivit päällä. Jos aiheesta on jo käyty keskustelua niin vinkkaisiko joku ketjun, kiitos jo etukäteen...\n10 kuukautta 2 viikkoa sitten\t#47405 : Irene\nJos ne on ihan normin näköiset lihakset rentona, niin se on vaan lihaksen alle laitettujen implanttien miinuspuoli että lihas niitä supistuessaan puristaa kummaankin muotoon (ja mitä pehmeämpi implantti, sitä enemmän se toki muotoutuu) ja liikuttelee. Mulla on sentään anatomiset, jotka ei kauheasti muotoudu, mutta silti näkymä lihaksia jännittäessä on aivan törkeä...Enkä sen takia voi salilla treenata tiukka paita päällä. Mitä pehmeämpi implantti ja vahvemmat lihakset, sitä enemmän tota ilmiötä tapahtuu. Jotkut kokee myös sen tunteena epämukavana.\nEli ei luultavasti ole kyse virheestä vaaan sijoitustavan ominaisuudesta.\nMuistelen, että et ollut aivan tyytyväinen tuntumaan jossain vaiheessa? Miten sen suhteen on fiilikset nyt?\n10 kuukautta 2 viikkoa sitten\t- 10 kuukautta 2 viikkoa sitten\t#47413 : LiisaTu\nKiitos Irene, sitä just olen pohtinut että onko tämä "normaali" tilanne mikä pitää vain hyväksyä vai olisiko ollut vältettävissä esim. paremmalla taskun muotoilulla/lihaksen leikkaamisella (?). Minulla on yksi kaveri jolla sama sijoitustapa, suunnilleen saman ikäiset ja samaa pehmeyttä (Nagorin pyöreät), mutta hänellä ei ole tätä ongelmaa - eri kirurgi ja tietenkin eri keho.\nJA mielestäni laskeutuminen on vielä kesken, vaikka toimenpiteestä pyoli vuotta, ainakin odotan että vielä hieman tipahtavat.\nTuntuma menettelee pystyasennossa, mutta selällään maatessa ovat kyllä selvästi turhan kiinteät. Ja treenatessa implantin liikkuminen ei juuri tunnu eikä häiritse enää.\nViimeksi muokattu: 10 kuukautta 2 viikkoa sitten : LiisaTu.\n6 kuukautta 1 päivä sitten\t#48423 : ninski\nTäällä näytti olevan useampi Motivaleidi! Mitäs Motivan ergonomix ja perus matrixlaisille kuuluu nykyään?\nTäälläkin on useampi sanonut, että pehmeämpi implantti voi näyttää oudolta vahvan lihaksen alla.\nItsekin treenaan paljon ja kovaa. Sijoitustavasta oon kyllä varma, päälle kun ei voi laittaa..\nVinkkejä, mielipiteitä anyone?\nAlustavasti sovittu Motiva Matrix Round 300-320cc.\n6 kuukautta 1 päivä sitten\t#48425 : LiisaTu\nNinski miksi ei voi laittaa päälle? Oletko kysynyt useammalta kirurgilta mielipiteen? Mulla tulee joulukuussa vuosi täyteen implanttien kanssa ja nyt kun olen todennut että piru nämä ei taida laskeutua enää, niin entistä vahvemmin olen sitä mieltä että olisi pitänyt luottaa omaan intuitioon ja laitatuttaa lihaskalvon alle. Se olisi kuitenkin mulle onnistunut, vaikka omaa rintakudosta oli naurettavan vähän. (Pitäis muuten päivittää joskus nuo "before-after"kuvat...) Rinnat ei liiku luonnollisesti, herkästi lihas nykii niitä, näyttävät myös levossa liian täyteläisiltä yläosasta ja vaikka eivät enää vaikuta treenaamiseen, niin toivoisin pehmeämpää tuntumaa käteen.\nNäin minä ajattelen omistani... Jos jostain ilmestyisi joku tonni ylimääräistä rahaa niin olisin varmaan halukas kokeilemaan päälle, toistaiseksi taidan odotella muutaman vuoden, ei kuitenkaan niin paljoa häiritse.\nVaikea muistaa mitkä ne huonot puolet päälle laitettavissa ois olleetkaan, "tennispallot sukissa"? - no tuskin kun niitä sukkia ei luonnostaan ois ollu. "Ryppyily" - ehkä vasta oikeasti myöhemmällä iällä? Rintasyövän seulontaan paras menetelmä on jokatapauksessa magneetti, oli implantit alla tai päällä...\n6 kuukautta 14 tuntia sitten\t#48436 : ninski\nOon käyny juttelemassa neljän kirurgin kanssa ja näistä kolme oli sitä mieltä, että alle pitäisi laittaa. Omaa rintakudosta löytyy kyllä. Mun pitää olla siis jatkossakin tutkittavissa ultraäänellä ja mahdollisten tulevien leikkausten takia parempi vaihtoehto. Kasvaimia kun tuuppaa ilmestyä..\nHarmi ettet oo tyytyväinen! Viekö rintalihaksen alle sijoittaminen sun mielestä justiinsa sen ergonomixin liikkuvuuden/pehmeyden vai et ole ylipäätäänsä tyytyväinen implanttiin? Päivitä ihmeessä ennen-jälkeen-kuvat, kiinnostaisi kovasti nähdä miltä ergonomix lihaksen alla näyttää! Tosiaan perus pyöreän ja ergonomixin välillä pohdin.. Projektioo kans.


Korianteri on yrtti, jolla on pitkä historia. Nykyään korianteria käytetään maailmalla laajalti ruokien mausteena, mutta myös rohdoskasvina se mainitaan muun muassa Ebersin papyruksessa, Raamatussa, Tuhannen ja yhden yön tarinoissa sekä useissa vanhoissa sanskritinkielisissä teksteissä.\nTieteellinen nimi (Latinankielinen nimi): Coriandrum sativum\nKasvata itse korianteria\nVaikka korianteri on yksivuotinen kasvi, se kylväytyy itsekseen, joten suotuisissa olosuhteissa ja hyvin hoidettuna korianteri voi tuottaa satoa tulevinakin vuosina. Korianterin paras puoli on se, että koko kasvi voidaan hyödyntää: lehtiä, versonlatvoja, siemeniä ja juuria voidaan kaikkia käyttää tavalla tai toisella, eikä mitään mene hukkaan. Korianteria voidaan myös pakastaa, jos sitä halutaan säilöä pidemmäksi ajaksi. Tuore korianteri säilyy jääkaapissa noin viikon.\nJos haluat luoda hyvät edellytykset pitkälle kasvukaudelle, on suositeltavaa esikasvattaa taimet ja istuttaa ne sen jälkeen lavakaulukseen tai avomaalle. Saatavilla on eri lajikkeita lehti- ja siemensatoa varten.\nKylvä sisällä, istuta ulos\nAloita taimien kasvatus sisällä alkuvuodesta, esimerkiksi maalis-huhtikuussa. Sään salliessa voit istuttaa taimet ulos toukokuussa. Ulkolämpötilan on oltava vähintään 5 °C, ennen kuin korianteri kannattaa siirtää ulos.\nRipottele siemenet taimimultaan noin 0,5–1 cm:n syvyyteen ja pidä kylvös kosteana, kunnes siemenet alkavat itää. Kylvö voidaan toistaa 2–3 viikon välein, niin satoa saadaan pitkään. Siemenet itävät 1–2 viikossa, ja kun taimet ovat riittävän kookkaita, ne on aika istuttaa ulos.\nTee multaan pieniä kohorivejä istutusta varten. Istuta pienet taimet noin 15–30 cm:n välein. Riviväli saa olla noin 30 cm. Muista, että korianteri ei viihdy fenkolin läheisyydessä, sillä fenkoli voi häiritä korianterin kasvua.\nIstutuspaikka Korianteri kannattaa istuttaa aurinkoiseen, lämpimään ja suojaisaan paikkaan.\nKasvualusta Käytä kuohkeaa, humuspitoista ja ravinteikasta multaa. Käännä maa huolellisesti ennen istutusta.\nKastelu Muista kastella korianteria säännöllisesti, etenkin hellekausina. • Lannoitus Lannoita keväällä, muutamia viikkoja kylvön jälkeen\nLeikkaus Kun lehdet alkavat kellastua, yleensä elo-syyskuussa, kasvi on hyvä leikata alas.\nMilloin voin korjata korianterisatoa?\nKun lehdet alkavat kellastua, yleensä elo-syyskuussa, kasvi on hyvä leikata alas. Ripusta korianterin varret ylösalaisin paperikassiin, niin saat putoavat siemenet talteen. Myös juuri voidaan hyödyntää ruoanlaitossa. Silppua juuri ruoan joukkoon tai pakasta korianteri tuoreena myöhempää käyttöä varten.\nKorianterin käyttö maailmalla\nKorianteri on tunnettu yrtti, jota käytetään laajalti eri puolilla maailmaa. Korianteria suositaan muun muassa leipien ja ruokien mausteena sekä lääketeollisuudessa. Lisäksi se on tärkeä ainesosa erilaisissa alkoholijuomissa.\nAasiassa sekä siemeniä että lehtiä hyödynnetään ruoanvalmistuksessa. Lehtiä käytetään persiljan tapaan, kun taas siemeniä suositaan esimerkiksi garam masalan ja muiden mausteseosten pääainesosana. Meksikossa lehtikorianterilla maustetaan salsakastikkeita ja guacamolea, mutta kyseessä on eri korianterilajike. Korianteri on keskeisessä roolissa myös monissa pohjoisafrikkalaisissa maustesekoituksissa.\nKorianteria käytetään lääkeyrttinä turvotuksen ja vatsakivun hoitoon sekä vatsahapon erityksen edistämiseen. Kasvilla sanotaan olevan myös antiseptisiä ominaisuuksia. Osassa Eurooppaa korianteria on käytetty myös diabetesoireiden lievittämiseen, ja tutkimuksissa onkin havaittu korianterin stimuloivan elimistön insuliinintuotantoa ja laskevan korkeita kolesteroliarvoja.\nKorianteri on peräisin Etelä-Euroopasta ja Aasiasta. Historioitsijoiden mukaan benediktiinimunkit toivat korianterin Pohjolaan 1200-luvulla. Korianteri oli yksi niistä monista yrteistä ja mausteista, joita löytyi Tutankhamonin haudasta.\nKorianteri kasvaa noin 60–100 cm:n korkuiseksi.\nSitä käytetään mausteena suuressa osassa maailmaa.\nSe tekee pienet valkoiset tai vaaleanpunaiset kukat.\nKorianteri kukkii kesä–heinäkuussa.\nSato ehtii normaalina kesänä kypsyä suuressa osassa maata.\nLisätietoja korianterista ja yrttien kasvatuksesta\nViljely lavakauluksessa >>


Nuori, lähde mukaan liikkumaan kauppakeskusten ympäristöön! | Helsingin kaupunki\nEtusivu » Uutiset » Nuori, lähde mukaan liikkumaan kauppakeskusten ympäristöön!\nTarkoituksena on päästä liikkumaan yhdessä hyvällä porukalla, ja samalla ideoida erilaisia aktiivisia tapoja hyödyntää kauppakeskusten ympäristöä. Toiminta on ohjattua ja maksutonta, eikä osallistumiseen tarvita aiempaa liikuntakokemusta.\nVuosaaren kauppakeskus Columbuksessa toiminta pyörähtää käyntiin maanantaina 9.7. ja Malmin Novan ensimmäinen kokoontuminen on keskiviikkona 11.7. Yhteistä tekemistä järjestetään molemmissa paikoissa kolme kertaa.\nKauppakeskus Columbuksen toiminta\nma 9.7. (kokoontuminen Vuotalon puoleisilla ovilla)\nKauppakeskus Malmin Novan toiminta\nke 11.7. (kokoontuminen kauppakeskuksen pääovilla)\nTule rohkeasti mukaan liikkumaan ja kehittämään nuorten toimintaa!


Olohuone, jossa on minikeittiö – Rakentamispalvelut\nModernilla tyylillä sisustetut olohuoneet näyttävät olevan tilavampia kuin ne todella ovat, ja tämä johtuu huoneiston avoimesta suunnitelmasta, jonka mukaan yksittäisissä huoneissa ei ole seiniä, joten keittiön vieressä olevasta huoneesta tulee tilava olohuone, jossa on minikeittiö, miten se järjestetään niin, että kaikki apuohjelmatoiminnot pidetään tasapainossa?\nEhkä tällaiset salongit näyttävät myös nykyaikaisemmilta, mutta minulle ne ovat viileitä eivätkä kovin viihtyisiä.\nTämän tyylin perusta on avaruus, ts. Minimalismi ja yksinkertaisuus, kuten kirjoitat, huoneet eivät ole suuria ja ne saattavat tuntua suuremmilta kuin ne ovat. Olohuoneen valaistus on tärkeää, missä seinä- ja kattolampuilla on tärkeä rooli, pistevalot ja led-nauhat, on monia mahdollisuuksia ja valoisat tilat ovat yhtä optisesti suuria. Valkoinen on myös puhdasta ja heijastaa valoa hyvin, joten se antaa odotetun tilavaikutuksen sekä koristeelliset vaikutukset ja se on valmis.\nVoit yhdistää nämä kaksi huonetta, mutta merkitä niiden erillisyys rakentamalla esimerkiksi olohuone. klinkkeristä valmistettu seinä ja pöydän päällinen, jossa voit syödä aamiaista ja valmistaa ruokaa.\nAsunnon olohuone on harvoin niin suuri ja avoin keittiölle tai ruokasalille. Se on kuitenkin yleisempi vaihtoehto kotona. Joka tapauksessa pidän todella sellaisista ratkaisuista, luoda vapaata tilaa, varsinkin moderniin tyyliin.\nEi vain pienissä huoneistoissa, tietysti suurten kunnossa, että tämäntyyppinen minikeittiö mahtuu tilavaan sisätilaan – olisi mukavaa rakentaa esimerkiksi saari. Yhteensä voit tehdä paljon, kunhan se on turvallinen ratkaisu kaikille.\n← Millainen riipusvalaisin keittiöön?\nKoristeellinen kivi kylpyhuoneeseen? →