Jämsän ja Jämsänkosken VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA - PDF\nJämsän ja Jämsänkosken VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA\nDownload "Jämsän ja Jämsänkosken VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA"\n1 Jämsän ja Jämsänkosken VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA 2006\n2 1 SAATTEEKSI Seudullinen päivähoidon varhaiskasvatussuunnitelma on viimeisin saavutus Jämsän ja Jämsänkosken kunnallisen päivähoidon yhteistyössä. Aiemmin olemme tehneet yhteistyössä yhtenäiset päivähoitomaksukäytännöt ja toinen suuri ponnistus oli seudullisten päivähoidon linjausten tekeminen. On ollut helppoa tehdä yhteistyötä ja aikaansaada seudullinen varhaiskasvatussuunnitelma. Päivähoidon henkilöstöllä kummassakin kunnassa on ollut hyvin yhdenmukaiset käsitykset siitä, mihin tarpeisiin vastataan suunnitelmallisella varhaiskasvatustyöllä. Yhteiset keskustelut isossa työryhmässä ja kolmessa pienryhmässä ovat olleet antoisia. Pienryhmissä varhaiskasvatussuunnitelman tekemiseen ovat osallistuneet aktiivisesti myös lasten vanhempien edustajat. Kiitokset kaikille osallistujille! Vanhempien edustajina ovat toimineet: Johtoryhmässä ovat olleet: Työryhmän jäseniä ovat olleet: Ville Lehtinen, Jämsänkoski Päivi Maakeski, Jämsä Jaana Mäki, Jämsä Leena Rantanen, päivähoidon johtaja, Jämsä Heli Peltonen, päivähoidon johtaja, Jämsänkoski Eila Kaski, päiväkodin johtaja, Jämsänkoski Sirpa Ropponen, kiertävä erityislastentarhanopettaja, Jämsä Anneli Pusa, kanslisti Leena Puoliväli-Kananen, perhepäivähoidon ohjaaja, Jämsä Johanna Holm, lastentarhanopettaja, Jämsä Sanna Kytöoja, perhepäivähoitaja, Jämsä Riikka Lahtinen, lastentarhanopettaja, Jämsä Jaana Rantanen, hoitaja, Jämsä Satu Ritvanen, hoitaja, Jämsä Arja Soponen, ryhmäperhepäivähoitaja, Jämsä Pirjo Lindeman, lastentarhanopettaja, Jämsänkoski Tarja Nevalainen, lastenhoitaja, Jämsänkoski Raili Pihlajamaa, ryhmäperhepäivähoitaja, Jämsänkoski Jaana Salmela, ryhmäperhepäivähoitaja, Jämsänkoski Satu Pekkanen, perhepäivähoitaja, Jämsänkoski Tuula Jäntti, perhepäivähoitaja, Jämsänkoski Sanna Kuuliainen, perhepäivähoitaja, Jämsänkoski Riitta Heinonen, perhepäivähoitaja, Jämsänkoski\n3 Sisällysluettelo 2 1. JOHDANTO 3 2. MITÄ VARHAISKASVATUS ON Arvot Tavoitteet 4 3. VARHAISKASVATUKSEN TOTEUTTAMINEN Hyvinvoiva lapsi Varhaiskasvatuksen pedagogiset tekijät Kasvattaja / kasvattajayhteisö Varhaiskasvatusympäristö Hoidon, kasvatuksen ja opetuksen kokonaisuus Leikki Kieli ja vuorovaikutus 6 4. SISÄLTÖALUEET Kieli ja vuorovaikutus Matematiikka Ympäristö ja luonto Historia, taide ja kulttuuri (historiallis-yhteiskunnallinen, esteettinen näkökulma) Liikunta ja terveys Etiikka ja katsomus 8 5. VANHEMPIEN OSALLISUUS VARHAISKASVATUKSESSA Kasvatuskumppanuus ja vanhempien osallisuus toiminnassa Lapsen VASU ja sen arviointi 9 6. ERITYINEN TUKI VARHAISKASVATUKSESSA Varhainen puuttuminen Erityistä tukea tarvitseva lapsi Verkostotyö Eri kieli- kulttuuritaustaiset lapset VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA KUNNISSA VASUN toteuttaminen ja arviointi eri hoitomuodoissa / toimintayksiköissä Seutukunnallisen VASUN toteutumisen arviointi 11\n4 3 1. Johdanto Jämsän ja Jämsänkosken päivähoidon seudullinen varhaiskasvatussuunnitelma (=VASU) pohjautuu Stakesin laatimiin varhaiskasvatussuunnitelman perusteisiin. Perusteiden tehtävänä on ohjata valtakunnallisesti varhaiskasvatuksen sisällöllistä toteuttamista. Lisäksi VASUn pohjana ovat olleet seudulliset varhaiskasvatuslinjaukset, jotka työstettiin Jämsän seudun lapsipoliittiseen ohjelmaan v Seudullinen VASU luo varhaiskasvatuksen yleiset toimintalinjat Jokilaakson alueella. Kunnat jatkavat työtä laatimalla kuntakohtaiset VASUt. Ne viedään toimintayksikkötasolle ja hoitopaikassa laaditaan jokaiselle lapselle henkilökohtainen VASU. Seudullinen VASU aloittaa oppimisjatkumon, johon nivoutuvat kuntien esiopetus- ja perusopetussuunnitelmat. Seudullinen VASU on kohdistettu päivähoidon piirissä oleville alle kouluikäisille lapsille, joilta on tähän asti puuttunut yhteinen kasvatussuunnitelma. VASUssa määritellään yhtenäiset tavoitteet, toimintatavat ja opetussisällöt päivähoitoon. Sen johtoajatuksena on vanhempien ja varhaiskasvatushenkilöstön kiinteä yhteistyö, kasvatuskumppanuus. Seudullista VASUa on ollut laatimassa molemmista kunnista päivähoidon edustajia ja lasten vanhempia. Työtä on tehty johtoryhmän johdolla työryhmissä. VASUn työstäminen aloitettiin joulukuussa 2004 ja se valmistui keväällä Mitä varhaiskasvatus on Varhaiskasvatus koostuu hoidon, kasvatuksen ja opetuksen kokonaisuudesta. Se on lapsen kotona, päivähoidossa ja muissa elämänpiireissä tapahtuvaa suunnitelmallista, tavoitteellista ja käytännönläheistä vuorovaikutusta ja yhteistoimintaa Arvot Varhaiskasvatuksen arvopohja perustuu kansainvälisiin, lapsen oikeuksia koskeviin säädöksiin, joiden mukaan lapsella on oikeus - turvallisiin ihmissuhteisiin - turvattuun kasvuun, kehittymiseen ja oppimiseen - turvalliseen ja terveeseen ympäristöön - tarvitsemaansa erityistukeen - tulla kuulluksi ja ymmärretyksi ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti - omaan kulttuuriin, äidinkieleen, uskontoon ja katsomukseen. Seudullisesti korostamme varhaiskasvatuksessa arvoina turvallisuutta, välittämistä, kiireettömyyttä, leikin merkitystä ja kasvatuskumppanuutta vanhempien kanssa. Lapsia ohjataan myös toimimaan luontoa kunnioittaen ja ymmärtämään ihmisten erilaisuutta. Edellä kuvatut arvot ovat nousseet tärkeiksi vanhemmille suunnatuissa kyselyissä, päivähoidon henkilökunnan laatutyöskentelyssä ja eri päivähoitoyksiköiden välisessä yhteistyössä.\n5 Tavoitteet Seudullisen Vasun tavoitteena on yhtenäisten linjojen sopiminen varhaiskasvatuksen kaikissa eri hoitomuodoissa koko Jokilaakson alueella. Asiakirja ohjaa sisällön ja suunnitelmallisuuden kehittämistä 0-7-vuotiaiden lasten varhaiskasvatuksessa ja turvaa laadukkaan toiminnan antaen pohjaa arvioinnille ja kehittämiselle. Vasu on ensimmäinen lapsen kehitystä tukeva suunnitelma, jota seuraavat saumattomasti esi- ja perusopetussuunnitelmat. Vasun tavoitteena on tukea päivähoitohenkilöstön työtä ja yhdenmukaistaa toimintatapoja. Se muokkaa henkilöstön asenteita yhteisöllisempään suuntaan, jolloin jokainen on paitsi oman työpaikkansa edustaja, niin myös osa koko varhaiskasvatusta toteuttavasta organisaatiosta. Vasun tavoitteena on edistää vanhempien ja päivähoitohenkilöstön välistä kasvatuskumppanuutta ja lisätä vanhempien tietoa varhaiskasvatustoiminnasta. Kasvatuskumppanuudessa korostetaan eri osapuolten tasavertaista vuorovaikutusta, jossa vanhempien ja henkilöstön erilainen asiantuntemus ja tietämys yhdistyvät lapsen parhaaksi. 3. Varhaiskasvatuksen toteuttaminen 3.1. Hyvinvoiva lapsi Varhaiskasvatuksen ensisijaisena tavoitteena on edistää lapsen kokonaisvaltaista hyvinvointia. Kun lapsi voi hyvin, hänellä on mahdollisimman hyvät kasvun, oppimisen ja kehittymisen edellytykset. Lapsen hyvinvoinnin perusta on hyvä perushoito: Lapsi saa monipuolista ja ravitsevaa ruokaa. Lapsen päivärytmi on säännöllinen ja siihen kuuluu hoivaa, lepoa, ulkoilua, liikuntaa, leikkiä ja toimintaa sopivassa suhteessa lapsen yksilöllisyys, ikä ja kehitystaso huomioon ottaen. Leikki on lapselle luonteenomaista toimintaa. Leikin avulla lapsi oppii ja käsittelee elämäänsä liittyviä kokemuksia ja asioita. Leikille tulee varata riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia. Kiireettömässä ja turvallisessa ilmapiirissä lapsi kokee iloa ja toimimisen vapautta yhdessä toisten lasten ja aikuisten kanssa, oppien samalla sosiaalisia taitoja. Lapselle annetaan mahdollisuus myös rauhalliseen oleskeluun ja yksinoloon. Lapsen itsetunto vahvistuu, kun häntä arvostetaan ja hänet hyväksytään omana itsenään. Lapsen hyvinvointia päivähoidossa edistää riittävä määrä koulutettua ja pysyvää henkilöstöä. Henkilöstön ammattitaitoa on tuntea lapsen kehitys ja suunnitella ja järjestää toimintaa sen mukaan. Perheen ja päivähoidon yhteistyössä pyritään avoimuuteen ja luottamuksellisuuteen. Perheiden kulttuuritaustat ja uskonnolliset vakaumukset huomioidaan ja niitä kunnioitetaan.\n6 3.2. Varhaiskasvatuksen pedagogiset tekijät Kasvattaja / kasvattajayhteisö Varhaiskasvatushenkilöstö muodostaa moniammatillisen kasvatusyhteisön, joka toimii yhteisesti sovittujen arvojen ja toimintatapojen mukaan muodostaen yhteisen toimintakulttuurin. Arvot ja toimintatavat perustuvat sekä yhteiskunnan määrittelemiin asiakirjoihin että seudullisiin ja kuntakohtaisiin kirjattuihin sopimuksiin. Hyvän kasvattajan ominaisuuksia ovat aito innostus kasvatustyöhön, halu kehittää itseään ja oppia uutta. Kasvattaja on empaattinen ja omaa hyvän kuuntelu- ja neuvottelutaidon. Hän antaa turvallisuutta ja aitoa läsnäoloa lapsille sekä on vastuullinen toimissaan suhteessa lapseen, oppimisympäristöön ja kasvatustyöhön. Kasvattajan tulee huomioida lasta yksilönä, toimia yhteistyössä vanhempien kanssa ja olla avoin palautteen vastaanottamiselle ja antamiselle, jotta kasvatuskumppanuus toteutuisi. Hänen tehtävänään on tukea lasten ystävyyssuhteiden muodostumista ja jatkuvuutta. Kasvattajayhteisössä hyödynnetään moniammatillista osaamista, jonka pohjana on ammatillinen koulutus ja kokemuksen tuoma tieto. Erityistä tukea tarvitsevat lapset huomioidaan ja perheet ohjataan tarvittaessa erityispalvelujen piiriin. Kasvattajayhteisön kehittymisen edellytys on jatkuva yhteinen keskustelu ja työn arviointi. Varhaiskasvatushenkilöstön tehtävä on tiedostaa oma osuutensa lapsen kasvussa ja oppimisessa ja tukea lapsen siirtymistä päiväkotiin/esiopetukseen/kouluun Varhaiskasvatusympäristö Varhaiskasvatusympäristö muodostuu fyysisten, psyykkisten ja sosiaalisten tekijöiden kokonaisuudesta. Ympäristöä suunniteltaessa ja rakennettaessa käyttäjien mukanaolo ja ratkaisuihin vaikuttaminen on välttämätöntä. Fyysiseen varhaiskasvatusympäristöön kuuluvat rakennetut tilat, lähiympäristö sekä erilaiset materiaalit ja välineet. Ympäristön tulee olla turvallinen, monipuolinen ja muunneltava sekä lasta innostava ja oppimaan haastava. Luonto on oleellinen osa varhaiskasvatusympäristöä. Psyykkinen ja sosiaalinen varhaiskasvatusympäristö on ilmapiiriltään turvallinen ja lasta yksilönä kunnioittava. Hyvä ympäristö mahdollistaa lasten keskinäisen vuorovaikutuksen ja kaveruussuhteiden syntymisen. Pysyvät aikuissuhteet ja ryhmän hyvä me-henki rohkaisevat lasta toimimaan ja ilmaisemaan itseään. Ilmapiiriltään myönteisessä ympäristössä yhteistyö vanhempien kanssa on avointa ja luontevaa Hoidon, kasvatuksen ja opetuksen kokonaisuus Hoito, kasvatus ja opetus liittyvät kiinteästi toisiinsa sulautuen yhdeksi kokonaisuudeksi lapsen elämässä. Näiden osa-alueiden painotus vaihtelee lapsen elämäntilanteesta johtuen, esim. mitä pienempi lapsi on kyseessä, sitä tärkeämpi on perushoidon osuus. Perushoitotilanteet ovat luonnollisia tilanteita, joissa lapsi oppii ja kehittyy. Ne tarjoavat tietoa, erilaisia taide- ja aistielämyksiä sekä liikunnallisia, matemaattisia että kielellisiä kokemuksia. Ne ovat myös tilanteita, joissa aikuinen tietoisesti kasvattaa lasta ottaen huomioon lapsen iän ja kehitystason. Näissä kasvatustilanteissa annetaan lapselle vastuuta, rohkaistaan omatoimisuuteen, tuetaan positiivista minäkäsitystä, ilmaisua ja vuorovaikutusta sekä toisen huomioonottamista.\n7 6 Kun lapsen perustarpeisiin vastataan, se edistää hänen mahdollisuuttaan toteuttaa itseään, kehittyä, toimia muiden lasten kanssa, tutkia, kokeilla, erehtyä, kysellä ja saada vastauksia. Lapsi oppii kokemustensa ja mallioppimisen kautta. Tärkeää on antaa lapsen kasvulle aikaa ja mahdollisuus leikkiin. Leikin avulla oppiminen on lapselle ominaista ja se voi tapahtua joko itsestään tai ohjattuna. Kasvattajan tehtävänä on huolehtia ja järjestää, että tämä hoidon, kasvatuksen ja opetuksen kokonaisuus toteutuu lapsen jokapäiväisessä elämässä. Tämä vaatii kasvattajalta tietoa lapsen kehityksestä, tarpeista ja elämäntilanteesta sekä herkkyyttä ottaa vastaan lapsen niin sanallisia kuin sanattomiakin viestejä Leikki Leikin merkitys lapselle Leikillä on lapsen kehityksessä ja kasvussa merkittävä osuus. Se edistää mm. lapsen luovuutta, mielikuvitusta, liikunnallisia taitoja ja sosiaalisuutta. Leikkiessään lapsi voi käsitellä erilaisia tunteitaan. Leikki vahvistaa lapsen itsetuntemusta ja itseluottamusta. Leikin avulla lasta voi valmistaa erilaisiin tilanteisiin, esim. neuvolaan menoa varten. Leikissä tapahtuu tiedollista ja kielellistä kehittymistä. Leikin avulla lapsi käsittelee sen hetkistä elämäntilannettaan ja oppii taitoja tulevaisuutta varten. Ympäristön asiat ja arvostukset sekä lapsen luontaiset mielenkiinnon kohteet vaikuttavat leikkien sisältöihin. Kasvattajan osuus lapsen leikissä Lapsen leikin tukeminen vaatii huolellista havainnointia ja kykyä eritellä leikkitilanteita. Kasvattaja joko ohjaa lapsen leikkiä suorasti osallistumalla leikkiin tai epäsuorasti rikastuttamalla leikkiä välinein ja mielikuvin. Lapset käyttävät leikkinsä aineksina kaikkea näkemäänsä, kuulemaansa ja kokemaansa, esim. erilaisiin työtehtäviin osallistuminen kasvattajan kanssa monipuolistaa lapsen leikkiä. Kasvattajan tai vanhempien lasten välityksellä siirtyvät myös tiedot perinneleikeistä. Kasvattaja luo puitteet lapsen leikille ottaen huomioon lapsen iän, kehitystason ja mielenkiinnon kohteet. Leikkiympäristön tulee olla virikkeellinen ja monipuolinen, joka innostaa lasta leikkimään yksin tai yhdessä muiden lasten kanssa. Tärkeää on myös, että leikkitilaa ja -aikaa on riittävästi, jotta lapsi saa leikkiä turvallisesti ja häiriöttä. Joustava päivärytmi mahdollistaa leikin loppuunsaattamisen tai sen jatkamisen toisena ajankohtana. Kasvattajan on tärkeää omata ns. tilannetaju, jotta hän tietää puuttua tai olla puuttumatta lasten leikkiin oikeaan aikaan ja sopivassa määrin. Esimerkiksi hän osaa auttaa lasta löytämään leikissä oman paikkansa, mikäli lapsi on vaarassa jäädä ulkopuoliseksi Kieli ja vuorovaikutus Lapsi ja kieli Kieli on keskeinen asia lapsen rakentaessa kuvaa itsestään ja suhteestaan ympäröivään maailmaan. Kielen tehtävä ajattelun tukena korostuu lapsen kasvaessa, sillä kielen hallinta on perusta kaikelle oppimiselle. Lapsille, joilla on kielen kehityksen häiriöitä, käytetään tarvittaessa tukiviittomia, kuvia tai muita korvaavia kommunikaatiokeinoja.\n8 Vuorovaikutus 7 Vuorovaikutus aikuisen ja lapsen välillä on tärkeää heti lapsen synnyttyä. Lapsi peilaa omaa persoonaansa ja suhdettaan maailmaan aikuisen ilmeiden, eleiden, äänen ja kosketuksen kautta. Vuorovaikutusta voidaan edistää sylin ja läheisyyden avulla sekä vastaamalla lapsen tarpeisiin. Vuorovaikutus on juttelemista perushoitotilanteissa, lapsen kysymyksiin vastaamista ja kiireettömyyttä. Leikillä on myös tärkeä osuus lapsen kielen ja vuorovaikutustaitojen kehittymisessä. Hyvä toiminta- ja ääniympäristö tukee lapsen kielen ja leikin kehittymistä, myös hiljaisuuden kokemukset ovat tärkeitä. Kasvattajan rooli Lapsi tarvitsee lähelleen kasvattajan, joka tuntee lapsen yksilöllisen tavan kommunikoida. Kasvattajan tulee ymmärtää oma roolinsa lapsen kommunikaation mallina. Hänen tehtävänään on myös valvoa lapsen TV:n ja videoiden katselua sekä tietokonepelejä ja tiedostaa niiden vaikutus vuorovaikutustaitojen kehittymisessä. Kasvattaja tukee lapsen kielellistä kehitystä reagoimalla kontaktialoitteisiin aidosti kiinnostuneena ja eläytyen. Tavoitteena on rohkaista lasta kielelliseen vuorovaikutukseen, toisten kuunteluun ja kielelliseen leikittelyyn. Kasvattajan tulee ohjata lasta ymmärtämään kielen rakenteita ja kielellisiä merkityksiä. Lapselle tarjottavan kielellisen materiaalin on oltava lapsen ikätasolle sopivaa ja korkeatasoista. Arkipäivän toistuvat tilanteet antavat mahdollisuuden opettaa ja oppia niihin liittyvää kieltä. 4. Sisältöalueet Varhaiskasvatuksen sisältöalueet ovat kieli ja vuorovaikutus, matematiikka, ympäristö ja luonto, historia, taide ja kulttuuri, liikunta ja terveys sekä etiikka ja elämänkatsomus. Näiden sisältöalueiden avulla pyritään luomaan lapselle monipuolinen, eheä ja kokonaisvaltainen maailmankuva. Sisältöalueiden aiheet, ilmiöt ja sisällöt liitetään lasten lähiympäristöön, arkeen ja konkreettisiin kokemuksiin. On tärkeää, että kasvattaja tuntee lapsen kehitysvaiheet, jotta hän osaa tukea lasta parhaalla mahdollisella tavalla Kieli ja vuorovaikutus Kieli ja vuorovaikutus liittyvät kaikkiin sisältöalueisiin ja on ensiarvoisen tärkeää, että kaikissa varhaiskasvatuksen hoito-, kasvatus- ja opetustilanteissa käytetään mahdollisimman hyvää ja tarkkaa kieltä sekä avataan myös uusia käsitteitä Matematiikka Matematiikka on tapa ajatella, hahmottaa ja jäsentää ympäröivää maailmaa. Varhaiskasvatuksessa luodaan pohjaa matemaattiselle ajattelulle leikkien ja pelien avulla ja herätetään kiinnostus ongelmanratkaisuun. Matematiikka liitetään arkipäivän tapahtumiin vertailemalla, luokittelemalla, syy-seuraussuhteilla ym.\n9 4.3. Ympäristö ja luonto 8 Lapsi kokee lähiympäristönsä omasta näkökulmastaan havainnoimalla, tutkimalla ja kokeilemalla. Tavoitteena on, että lapsi oppii arvostamaan luontoa, kiinnostuu luonnon ilmiöistä ja oppii oivaltamaan oman toiminnan vaikutukset ja vastuun lähiympäristöstään Historia, taide ja kulttuuri (historiallis-yhteiskunnallinen, esteettinen näkökulma) Tutustutaan lähiympäristöön ja sen kulttuuriperintöön (kotiseudun historialliset nähtävyydet) sekä seurataan yhteiskunnan tapahtumia. Vanhempien ihmisten esim. isovanhempien kautta avautuu näkymiä menneisyyteen ja sen tapahtumiin. Taidekasvatuksessa tunteiden ja ajatusten ilmaisu sekä tekemisen riemu ja onnistumisen ilo ovat tärkeämpiä kuin materiaalinen lopputulos. Lapselle tarjotaan kokemuksia ja elämyksiä taiteesta draaman, musiikin, kuvataiteen ja kirjallisuuden avulla. Lapselle annetaan mahdollisuus luoda itse ja saada esteettisiä (kauneus, harmonia, melodia, rytmi, tyyli, jännitys ja ilo) elämyksiä ympäristöstään. Samaistuminen on tärkeää lapsen ihmisenä ja ihmisyyteen kasvamisen kannalta Liikunta ja terveys Liikkuminen on tärkeä lapsen hyvinvoinnin ja terveen kasvun perusta. Liikkuen lapsi tutustuu itseensä, toisiin ihmisiin ja ympäristöönsä. Ympäristön tulee olla sopivan haastava liikkumaan ja leikkimään motivoiva sekä sisällä että ulkona. Päivittäinen monipuolinen liikunta, ravinto, lepo, hygienia ja ulkoilu ovat välttämättömiä lapsen kasvulle, kehitykselle ja terveydelle. Lapsi oppii tuntemaan liikunnan iloa ja saa myönteisiä kokemuksia elinikäisen liikunnan harrastamiseen Etiikka ja katsomus Perheiden uskonnollista näkemystä kunnioitetaan. Lapsen henkilökohtaista VASUa laadittaessa vanhempien kanssa sovitaan uskonnollis-katsomukselliset periaatteet. Minäkuvan ja terveen itsetunnon kehittyminen on lapsen eettisen kehityksen perusta. Eettisellä kasvatuksella pyritään suvaitsevaisuuteen, elämän kunnioittamiseen ja toisen huomioimiseen. Hyvän ja pahan, oikean ja väärän eron ymmärtäminen kehittyy lapselle vähitellen. Terveen itsetunnon omaava lapsi tuntee, että hänen ajatuksensa ovat tärkeitä ja että hänet hyväksytään. Lapselle annetaan mahdollisuus hiljaisuuteen, ihmettelyyn, kyselemiseen ja pohdintaan. 5. Vanhempien osallisuus varhaiskasvatuksessa 5.1. Kasvatuskumppanuus ja vanhempien osallisuus toiminnassa Kasvatuskumppanuus on vanhempien ja varhaiskasvatushenkilöstön rinnakkain kulkemista, keskinäistä luottamusta, tasavertaisuutta ja toistensa kunnioittamista. Se on tietoista sitoutumista toimimaan yhdessä lapsen hyvinvoinnin, kasvun, kehityksen ja oppimisen prosessien tukemisessa. Vanhemmat tuntevat lapsensa parhaiten ja heillä on ensisijainen kasvatusoikeus ja kasvatusvastuu. Päivähoidon henkilöstöllä on koulutuksensa antama ammatillinen tieto ja osaaminen sekä vastuu kasvatuskumppanuuden ja tasavertaisen yhteistyön edellytysten luomisesta.\n10 9 Yhteisen ymmärryksen rakentaminen on prosessi, joka alkaa luottamuksen rakentamisella ja yhteisten toimintatapojen sopimisella. Tärkeä osuus on yhteisen kielen löytämisellä ja toistensa työn tukemisella. Kasvatuskumppanuuden yhtenä tavoitteena on myös edistää vanhempien keskinäisen yhteistyön muotoja ja tapoja. Kasvatuskumppanuus- yhteisen ymmärryksen rakentaminen - hoitopaikkatilanteen tiedustelu/eri vaihtoehtoihin tutustuminen (internet, esitteet ) - hakemus ja päätös - tutustuminen omaan hoitopaikkaan ja alkukeskustelu - lapsen hoidon aloitus /liittyminen osaksi lapsiryhmää ja hoitopaikkaa - päivittäinen kanssakäyminen vanhempien kanssa - kahdenkeskiset keskustelut, lapsen henkilökohtainen VASU - vanhempainillat, retket, juhlat, talkoot (vertaisryhmä) Päivittäisille kohtaamisille vanhempien ja henkilöstön kanssa tulee varata riittävästi aikaa. Varsinkin päivähoidon alkaessa pitää muistaa, että lapsesta eroamiseen liittyy vanhemmilla paljon tunteita, joita tulee tarvittaessa yhdessä käsitellä. Yhteistyötä tehtäessä palautteen antaminen hoitopäivästä on tärkeää ja monet pienetkin asiat ovat merkityksellisiä. Vanhemmille tiedotetaan riittävästi toiminnan sisällöstä ja tapahtumista. Kausisuunnitelma annetaan hoitokauden alussa vanhemmille tutustuttavaksi ja pyydetään heidän kommenttejaan ja ehdotuksiaan suunnitelman sisällöstä. Vanhempia rohkaistaan tuomaan lapsiryhmän käyttöön omaa ammatillista tai muuta erityisosaamistaan. Vanhempien vastuulla on kertoa lapsen elämään vaikuttavat tärkeät asiat ja elämäntilanteen muutokset päivähoidon henkilöstölle. Vanhemmat ja lapset arvioivat toimintaa asiakastyytyväisyyskyselyjen avulla. Toimintaa kehitetään saatujen palautteiden perusteella Lapsen VASU ja sen arviointi Lapsen VASU laaditaan jokaiselle päivähoidossa olevalle lapselle yhteistyössä vanhempien kanssa ja sen toteutumista arvioidaan säännöllisesti sekä päivähoidon henkilökunnan että vanhempien kanssa. Suunnitelma sisältää tietoja lapsen tämän hetkisestä elämäntilanteesta, kehityksestä, vahvuuksista ja tuen tarpeesta. Keskustelussa vanhempien kanssa sovitaan yhteiset toimintamuodot lapsen hyvinvoinnin tueksi sekä lapsen yksilölliset kehitystavoitteet ja keinot, joilla tavoitteisiin pyritään. Suunnitelma kirjataan sitä varten kehitettyyn lapsen VASUlomakkeeseen (luonnos liitteenä). Suunnitelma laaditaan ja päivitetään mahdollisimman varhain toimintakauden / hoitosuhteen alkaessa. Suunnitelman teossa huolehditaan siitä, että tapaamisajankohta sovitaan hyvissä ajoin ja keskusteluun varataan riittävästi aikaa. Vanhemmat tutustuvat pohdittaviin asioihin jo etukäteen ja täyttävät oman osuutensa lomakkeesta ennen yhteistä keskustelua. Lomake sisältää myös lapsen osion, johon voidaan kirjata lapsen ajatuksia ja odotuksia päivähoidosta. Lapsen VASUn toteutumista arvioidaan keväällä käytävässä yhteiskeskustelussa. Suunnitelma siirtyy lapsen mukana hoitopaikan vaihtuessa ja se muodostaa toimivan kokonaisuuden lapsen esiopetussuunnitelman kanssa.\n11 6. Erityinen tuki varhaiskasvatuksessa Varhainen puuttuminen Varhainen puuttuminen on toimintamalli, joka käynnistyy varhaiskasvatushenkilöstön kokiessa huolta lapsen emotionaalisesta, sosiaalisesta tai fyysisestä kehityksestä tai lapsen perhetilanteesta. Varhaisen puuttumisen tavoitteena on tarttua mahdollisimman ajoissa lapsen ja perheen sellaisiin ongelmiin, joihin puuttumatta jättäminen vaarantaisi lapsen kehityksen. Käytännön työmenetelmänä on Stakesin kehittämä Huolen puheeksi ottaminen, joka perustuu tasavertaiseen vuoropuheluun vanhempien kanssa. Varhainen puuttuminen on usein myös moniammatillista yhteistyötä ja se voi myös liittyä lastensuojelutoimintaan. Varhainen puuttuminen ja mahdollisesti sen myötä aloitettu tukitoiminta ehkäisevät lisäongelmien syntymistä ja kasautumista Erityistä tukea tarvitseva lapsi Varhaiskasvatuksen ensisijaisena tavoitteena on edistää lapsen kokonaisvaltaista hyvinvointia. Kun lapsi voi hyvin, hänellä on mahdollisimman hyvät kasvun, oppimisen ja kehittymisen edellytykset. Lapsi voi tarvita erityistä tukea fyysisen, tiedollisen, taidollisen, tunne-elämän, sosiaalisen kehityksensä osa-alueella tai käyttäytymisessään. Tuen tarve voi olla todettu ja määritelty jo vastasyntyneelle. Myöhemmin esille tulevan tarpeen lähtökohtana on vanhempien ja muiden varhaiskasvatukseen osallistuvien tahojen yhteinen havainnointi ja kokonaiskuva lapsesta. Lapsen ikä- ja kehitystaso huomioon ottaen havainnoidaan hänen selviytymistään päivittäisistä toiminnoista, puheen kehitystä, hieno- ja karkeamotoriikkaa, hahmottamista, aistitoimintoja, oppimisvalmiuksia, keskittymistä, sosiaalisia taitoja ja itsenäistä työskentelyä. Tarvittavien tukitoimien yhteinen suunnittelu ja arviointi ovat tärkeä osa kasvatuskumppanuutta. Päivähoidossa tukitoimet aloitetaan heti, kun tuen tarve on havaittu. Asiantuntijalausunto ei ole tukitoimien järjestämisen edellytyksenä, mutta se on merkittävä tuki yksilöllisen tukitoiminnan suunnittelussa ja järjestämisessä. Tukitoimintojen lähtökohtana on fyysisen, psyykkisen ja kognitiivisen toimintaympäristön luominen lapselle sopivaksi. Tukitoimenpiteenä voi olla henkilökohtainen tai ryhmäavustaja, ryhmäkoon pienentäminen, opetusmenetelmien ja materiaalien mukauttaminen lapsen tarpeita vastaaviksi sekä Jämsässä kiertävän erityislastentarhanopettajan palvelut. Lapsen erityisyyttä ei korosteta, vaan hän on ensisijaisesti lapsi ja toimii ryhmän jäsenenä muiden lasten kanssa. Monet tukitoimet ovat luonnollinen osa jokapäiväistä toimintaa ja niistä hyötyy koko lapsiryhmä. Tuen tarve voi olla tilapäistä tai jatkuvaa. Tilapäinen tarve voi liittyä lapsen elämäntilanteessa tapahtuneisiin muutoksiin, esim. vanhempien avioero, muutto toiselle paikkakunnalle. Tuen tarve ja lapsen toimintakyky voi myös vaihdella erilaisissa ympäristöissä ja erilaisissa kasvatustilanteissa. Varhaiskasvatuksen parissa työskentelevien henkilöiden onkin tärkeää tietää, mikä on lapsen kehityksessä ja käyttäytymisessä tavallista ja mikä tuettavaa.\n12 6.3. Verkostotyö 11 Verkostotyö muodostuu moniammatillisesta yhteistyöstä, jossa eri tahojen työntekijät yhdessä perheen kanssa hakevat ratkaisuja ja menettelytapoja vaikeisiin tilanteisiin. Yhteistyön luonne määräytyy lapsen ja perheen tarpeiden pohjalta. Tavoitteena on saumattoman palveluketjun luominen, turvaverkoston aikaansaaminen ja päällekkäisten palvelujen välttäminen. Verkostotyöhön osallistuvilla tahoilla tulee olla sovitut lapsen etua palvelevat yhteistyökäytännöt ja periaatteet, jotka kirjataan kuntakohtaisiin varhaiskasvatussuunnitelmiin Eri kieli- kulttuuritaustaiset lapset Eri kieli- ja kulttuuritaustaisilla lapsilla tarkoitetaan saamelaisia, romaneja, viittomakielisiä ja maahanmuuttajataustaisia lapsia. Näiden lasten varhaiskasvatus järjestetään yleisten varhaiskasvatuspalvelujen yhteydessä siten, että lapsi sijoitetaan tavalliseen lapsiryhmään ja hänen sosiaalisia kontaktejaan ja suomen kielen oppimista tuetaan. Varhaiskasvatussuunnitelmassa sovitaan vanhempien kanssa lapsen omaan kieleen ja kulttuuriin liittyvien arvojen ja tapojen huomioon ottamisesta. Ensisijaisesti vastuu lapsen oman äidinkielen ja kulttuurin säilyttämisestä ja kehittämisestä on lapsen perheellä. Jämsän seudulla on maahanmuuttajataustaisia lapsia, joiden toisena kotikielenä on venäjä, viro, englanti, ranska ja ruotsi tai sinhala. Vieraskielisten vanhempien ja henkilöstön yhteisen kielen löytäminen on tärkeää, esim. tulkkipalvelujen avulla. 7. Varhaiskasvatussuunnitelma kunnissa 7.1. VASUN toteuttaminen ja arviointi eri hoitomuodoissa / toimintayksiköissä Vasu ohjaa toimintaa koko päivähoidon arjessa. Päivähoidon henkilöstö ja lasten vanhemmat arvioivat sitä säännöllisesti Seutukunnallisen VASUN toteutumisen arviointi Seutukunnallisen VASUN toteutumista arvioidaan ja sitä päivitetään kahden vuoden välein (syksy 2008). Arviointityöryhmä muodostuu molempien kuntien perhepäivähoidon ja päiväkotien edustajista sekä lasten vanhemmista ja ryhmän kokoonkutsujana toimii Jämsän päivähoidon johtaja.


JVC Everio GZ-RX110 Arvostelut - alaTest.fi\nOlemme keränneet ja analysoineet 2 ammattilaisten arvostelua kansainvälisistä lähteistä. Ammattilaiset arvioivat tämän tuotteen 77/100. Keskimääräinen arviointipvm on 02-11-2014. Olemme verranneet näitä arvosteluja 353303 arvosteluun kategoriassa Videokamerat. alaScore™ tälle tuotteelle on 86/100 =Erittäin hyvä. Viimeisin päivitys: 18-09-2020.\nHintavertailu tuotteelle JVC Everio GZ-RX110\nJVC GZ-R445BEU. Megapikseleitä yhteensä: 2,5 MP, Anturin tyyppi: CMOS, Optisen sensorin koko: 25,4 / 5,8 mm... 329,00 € KAUPPAAN JVC Videokamera 4 Gt 5 h GZ-R445DEU\nErittäin suorituskykyinen ja kestävä videokamera, joka antaa erinomaisen tallennustuloksen. Ota kestävä... 334,00 € KAUPPAAN JVC Videokamera 4 Gt 5 h GZ-R445BEU\nErittäin suorituskykyinen ja kestävä videokamera, joka antaa erinomaisen tallennustuloksen. Ota kestävä... 334,00 € KAUPPAAN JVC Videokamera WiFi 8 Gb 5 h GZ-RX625BEU\nErittäin suorituskykyinen ja kestävä videokamera, joka antaa erinomaisen tallennustuloksen. Ota kestävä... 434,00 € KAUPPAAN


Kirjoittaja Aihe: Salasana, taas (Luettu 765 kertaa)\nVs: Salasana, taas\n« Vastaus #1 : 25.01.21 - klo:16.14 »\n... kun kerran mielipiteitäkin kysytään ...\nEnsiksi, en ole millään alustalla huomannut, että järjestelmä olisi hukannut salasanan. Koneita on ollut suuri määrä. Tarkoittaako tuo U20, Ubuntu 20.x versiota?\nKun järjestelmiä on paljon, web-sivuja ja muita, niin oikeastaan mikään muu kuin ruutupaperi ei toimi salasanojen varastoimiseen, mielestäni ... en ainakaan luottaisi mihinkään muuhun.\nSe, että on kaksi admin-käyttäjää, on tietysti pakollista. Ei salasana välttämättä mihinkään katoa, mutta profiili voi sen tehdä, Windows-koneessa ainakin.\nEn oikein tiedä tuosta "tavallinen käyttäjä" asiasta ... miksei voisi käyttää yhtä ja samaa käyttäjää kaikkeen, vaikka sillä onkin admin-oikeudet, koska nehän ovat salasanan takana? Mielestäni Ubuntun hyvä konsepti menee ihan hukkaan, jos pitää käyttää "tavallista käyttäjää" johonkin ja muuta käyttäjää ylläpitoon.\nWindowsissa en ole milloinkaan käyttänyt mitään muuta kuin admin-käyttäjää. Tavallisen käyttäjän kanssa vuorotteleminen on ihan turhaa pelleilyä, jos tietää mitä tekee ja järjestelmä on kunnossa. Jos tekee jotakin arveluttavaa, niin sitä varten ovat virtuaalikoneet, jotka voivat kokeilussa tuhoutua. Windowsissa muutenkin tavallisen käyttäjän oikeuksilla ajaminen on vain vaikeuksien kerjäämistä, jos haluaa vain että "kaikki toimii". Jos käytät Windowsia "vain käyttäjänä korporaatiossa", niin sitten tilanne on omansa, mutta siitä en nyt puhu.\nUNIX oli eri asia - sitä ei koskaan ajettu root-oikeuksilla, eikä rootilla kaikki edes toiminutkaan, mitä varsinaisille käyttäjille oli asetettu toimimaan.\nTässä mielessä Ubuntun tapa (Debian tapa käsittääkseni) on tosi fiksu, koska siinä on yhdistetty molempien edelläkuvattujen hyvät puolet ilman haittavaikutuksia.\n« Vastaus #2 : 25.01.21 - klo:16.45 »\n« Vastaus #3 : 25.01.21 - klo:16.52 »\nYep, en sinänsä halua väittää etteikö tällainen bugi olisi mahdollinen - kerroin vain, että ei ole minulla tullut vastaan. Se ei ole mikään kunnollinen vastaus, mutta pyysitkin kokemuksia\n« Vastaus #4 : 25.01.21 - klo:18.43 »\nSalasanan hukkumista todennäköisempänä pitäisin, että käytössä ollut näppäimistöasettelu on ollut eri kuin se jota luulit käyttäväsi. Oliko ongelma kirjautumisruudussa vai jossain muussa salasanakentässä?\n« Vastaus #5 : 25.01.21 - klo:19.14 »\nHyvää tietoturvaa on minusta käyttää tietokonetta peruskäyttäjänä ja pitää admin-tili vain ylläpitoon. Pätee kaikkiin tietokoneympäristöihin. Tämä on perustaito tietotekniikassa ja pätee yhä tässä kavalassa maailmassa.\n« Viimeksi muokattu: 25.01.21 - klo:21.52 kirjoittanut kaulahuivi »\n« Vastaus #6 : 25.01.21 - klo:19.52 »\nSitä suosittelen lämmöllä että ei käytä å ä ö jne kirjaimia salasanassa vaan tyytyy englannin kirjaimiin, lisäksi erikoismerkkien sijainti myös eri näppäinasetteluissa ei ole sama. Eli jos käyttis jostain oudosta syystä päättääkin että nyt ei touhutakaan finskinäppiksellä niin voi olla sisäänpääsy hankalaa.\n« Vastaus #7 : 25.01.21 - klo:20.04 »\nLainaus käyttäjältä: JaniAlander - 25.01.21 - klo:19.52\nYep, yep, turvalliset erikoisnäppäimet ovat vain pilkku ja piste - ne ovat englanninkielisessäkin näppäimistössä samassa paikassa. Erityisesti numeronäppäinten erikoismerkit eivät ole milloinkaan samassa kohdassa. Skandinaaviset merkit ovat erikoismerkkejä.\n« Vastaus #8 : 25.01.21 - klo:21.53 »\nTämä on myös suurta viisautta!\n« Vastaus #9 : 26.01.21 - klo:19.44 »\nLainaus käyttäjältä: Leko - 25.01.21 - klo:16.45\n« Vastaus #10 : 26.01.21 - klo:20.00 »\nUnixmaisestä käyttäjätunnus ja salasanakäytännöstä ei yhteensopivuus ja ongelmattomuusmielessä ole edelleenkään haittaa, se on varmimmin toimiva ratkaisu edelleen.


Soppaa ja silmukoita: Porsaankyljykset valkosipulikastikkeessa\nTätä reseptiä on tullut testattua jo muutamaan otteeseen, mutta vasta viimeisimmällä kerralla oli kaikki reseptissä olleet ainekset saatavilla. Ilman viiniä kastikkeesta jäi todella puuttumaan se jokin ja ulkofile ei ollut lähellekään niin mehukasta kuin kyljykset. Viimeisimmällä kerralla lopputulos oli ehdottomasti paras, suosittelen siis noudattamaan reseptiä. Valkosipuleja voi laittaa vielä enemmänkin, muuten saattaa tulla kiista kuka saa viimeisen herkkupalan.\n2 - 2,5 dl punaviiniä\nn. 1,5 dl lihalientä\n18 valkosipulinkynttä kuorittuna\nKuumenna öljy ja voi valurautapannussa tai muussa paksupohjaisessa paistinpannussa. Suolaa ja pippuroi kyljykset molemmilta puolilta ja ruskista ne kuumalla pannulla kauniin kullanruskeiksi, n. 2 min per puoli. Ota kyljykset pois pannulta ja laita lautaselle odottamaan.\nPienennä lämpöä ja laita kokonaiset valkosipulinkynnet pannulle. Pyörittele valkosipulinkynsiä reilu 5 min kunnes ne ovat kauniin ruskeita. Kaada punaviini pannulle ja lisää joukkoon laakerinlehti. Anna nesteen kiehua kasaan sekoitellen, lisää lämpöä tarvittaessa. Keitä kastiketta niin kauan kunnes se on suht paksua.\nSekoita joukkoon lihaliemi (voit lisätä nestettä tarvittaessa), laita kyljykset takaisin pannuun ja järjestele ne niin, että ne uivat liemessä. Anna kyljyksien kypsyä muutama minuutti ja kaada sitten joukkoon balsamico. Heiluttele pannua niin, että balsamico sekoittuu ja jatka kypsennystä muutama minuutti tai niin kauan, että kyljykset ovat kypsiä.\nOta kyljykset pannulta vielä kerran ja anna kastikkeen keittyä vielä kokoon niin, että se on oikein paksua ja valkosipulinkynnet ovat pehmeitä. Lisää ruokalusikallinen voita ja mausta tarvittaessa pippurilla ja suolalla. Asettele kyljykset tarjoiluvadille ja kaada kastike valkosipulinkynsineen päivineen kyljysten päälle. Tarjoile esim. vihreän salaatin kanssa. Varaa päytään myös vaaleaa leipää kastikerippeiden nauttimiseen, jos pidät lautasten nuolemista liian brutaalina touhuna.\nLähettänyt Marja klo 18.47\nTunnisteet: kastike, maidoton, possu, ruokaa\nKotiharmi Kokkaa 19. kesäkuuta 2013 klo 21.21\nNäyttää juuri siltä, että joutuisin nuolemaan lautasen! Sinulta pukkaa nyt ihan jatkuvalla syötöllä reseptejä, jotka on ihan pakko toteuttaa täälläkin. Siispä kiitän :)\nMarja 19. kesäkuuta 2013 klo 22.07\nEhkä ne reseptit paranee, kun niitä vähän panttaa ;).\nSarppu 19. kesäkuuta 2013 klo 21.31\nNam, mikä ohje :) oikein ihanaa juhannusta sinulle.\nMarja 19. kesäkuuta 2013 klo 22.08\nKiitos, sitä samaa itsellesi :)\nannemi / 52 weeks of deliciousness 19. kesäkuuta 2013 klo 22.02\nNyt on kyllä ohje minun makuuni, olen suuri valkosipulifani :) oikein makoisaa juhannusta!\nMarja 19. kesäkuuta 2013 klo 22.15\nTuo kastike on kyllä ihan törkeän hyvää ja ne pehmeät viiniä imeneet kynnet... Kannattaa kokeilla :)\nPata 19. kesäkuuta 2013 klo 22.57\nKuvassa on niin ihanan näköinen balsamicossa karamellisoitunut kyljys, että vesi tulvii kielelle, ei pelkästään herahda!\nMarja 25. kesäkuuta 2013 klo 0.09\nSitten kun kuvaan lisää tuoksun, on tulva väistämätön :)\nLumo 24. kesäkuuta 2013 klo 13.50\nPossua olen tehnyt useastikin innostuttuani haudutetuista ruoista, mutta possunkyljyksiä en ole syönyt aikoihin. Juhannuksena niitä muisteltiin lapsuuden herkkuruokana.\nMarja 25. kesäkuuta 2013 klo 0.10\nTaidetaan olla samaa ikäluokkaa, sillä kyljykset kuului myös minu lapsuuden herkkuruokiin :)\nAnu 27. syyskuuta 2015 klo 14.48\nTämä oli aivan huippua. Tein porsaanulkofileestä ja lisäsin vähän timjamia kastikkeeseen. Aivan loistavaa.


Taidemaalaus - Osuuskunta Lilith\nTiitu Takalo on tamperelainen sarjakuvataiteilija. Hänellä on perinteinen taiteen koulutus: piirustuksesta ja maalauksesta kuvanveiston kautta taidegrafiikkaan, mutta työkseen hän tätä nykyä tekee lähes pelkästään sarjakuvia ja kuvituksia. Vuonna 1991 Takalon ensimmäiset julkaistut sarjakuvat näkivät päivänvalon, vaikka tekijän mielestä ne eivät päivänvaloa enää kestäisikään. Takalolta on sittemmin ilmestynyt kuusi sarjakuva-albumia ja lukuisia sarjakuvia lehdissä ja antologioissa. Monet sarjakuvista käsittelevät...\nOsaaminen: Artikkelikuvitukset, kirjankuvitukset, sarjakuvat, sarjakuva-albumit, sarjakuvaopetus


Karaten jännittävä historia | Historianet.fi\nKarate – aseena vain paljaat kädet\n1 500 vuotta sitten japanilaiset kehittivät kiinalaisten kungfun pohjalta karaten taistelutekniikaksi ryöväreitä ja mielivaltaisia samuraita vastaan.\nSamurai veti esiin terävän miekkansa, jonka terä välkkyi halkoessaan ilmaa. Vanha mies kuitenkin väisti terää ketterästi kuin kissa.\nVastustajaansa selvästi nuorempi ja vahvempi samurai hämmentyi eikä ehtinyt iskeä uudelleen.\nVanhus suuntasi samurain polviin tarkan potkun, niin että tämä romahti lattialle. Sitten hän kumartui samurain ylle ja iski tätä voimakkaasti kaulaan, ja tämä menetti tajuntansa. Taistelu oli ohi.\nTaitavat soturitkaan eivät voineet olla varmoja voitosta taistelussa koko ikänsä karaten ja jujutsun kaltaisia taistelutekniikoita harjoitelleita vastustajia vastaan.\nKamppailulajit syntyivät Itä-Aasiassa\nTaistelutaito on yhtä vanha kuin ihmiskunta, ja kaikkialla maailmassa ja kaikkina aikoina kyky puolustaa itseään on ollut elämän ja kuoleman kysymys.\nMissään muualla taistelutekniikat eivät kuitenkaan kehittyneet yhtä pitkälle kuin Itä-Aasiassa, eikä muualla kehitetyistä aseettomista taistelutekniikoista ole tullut yhtä tunnettuja.\nSamurait terrorisoivat Japanin puolustuskyvyttömiä talonpoikia.\nNykyään itäaasialaisilla kamppailulajeilla on miljoonia harrastajia ja niissä kilpaillaan kaikkialla maailmassa.\nYhtenä itäaasialaisten taistelulajien ”isistä” pidetään buddhalaista munkkia Bodhidharmaa, joka matkusti 400- tai 500-luvulla Intiasta Kiinaan levittämään Buddhan oppeja.\nTarina kertoo, että lähetystyö ei sujunut kovin hyvin, sillä hänen harjoituksensa olivat niin tylsiä, että oppilaat nukahtivat kesken meditoinnin. Pitääkseen oppilaansa hereillä Bodhidharma alkoi pitää heille fyysisiä harjoituksia. Kova harjoittelu antoi munkeille hämmästyttävän kyvyn hallita kehoaan ja lihaksiaan.\nVäitetään, että kaikkien aasialaisten kamppailulajien juuret juontuvat Shaolinin luostarista Kiinan Henanin maakunnasta. Luostarin maalaukset esittävät munkkeja mittelemässä taitojaan kungfussa, joka kehitettiin yli 1 500 vuotta sitten.\nNäin saivat alkunsa kamppailulajit, joista ehkä tunnetuin on karate.\nKarate kehitettiin Okinawan saarella, jonka strategisesti tärkeä sijainti Itä-Kiinan meressä on tehnyt siitä alttiin hyökkäyksille ja valtataisteluille. 1600-luvulla japanilaiset miehittivät Okinawan, ja he määräsivät, että vain samurait saivat kantaa aseita.\nKiinalaisista kamppailulajeista vaikutteita saaneesta karatesta tuli okinawalaisten keino puolustautua miekkamiesten mielivaltaa vastaan.\nKaratea harjoiteltiin salassa\nKaraten nimi tulee japanin kielen ”tyhjää kättä” tarkoittavista sanoista kara ja te, mutta sen synnystä ja kehityksestä ei tiedetä paljoakaan. Syynä on osittain se, että suuri osa karatea koskevasta kirjallisuudesta tuhoutui toisen maailmansodan lopulla, kun Yhdysvaltojen ja Japanin joukot kävivät Okinawalla verisiä taisteluja.\nOkinawan valtiaat eivät hyväksyneet kamppailulajeja, minkä vuoksi mestarit (sensei) opettivat karatea oppilailleen (deshi) salaa.\nKarate- ja ninjaelokuvissa taistelijat tappavat vihollisensa yhdellä iskulla tai saavat vastustajan menettämään tajuntansa painamalla tiettyjä hermopisteitä. Elokuvien kohtaukset eivät itse asiassa välttämättä ole kovinkaan kaukana todellisuudesta.\nSalamurhat olivat arkipäivää, ja henkivartijat tulkitsivat väärällä hetkellä tai väärässä tilanteessa kohotetun käden herkästi uhkaksi isäntänsä hengelle.\nJujutsun taitajat hallitsivat lukuisia otteita ja pystyivät saamaan vastustajansa tajuttomaksi kuristusotteella muutamassa sekunnissa.\nJujutsun kehittivät samurait, ja siinä keskityttiin enemmän erilaisiin heittoihin ja otteisiin kuin karatelle tyypillisiin lyönteihin ja potkuihin, jotka olivat harvoin riittävän tehokkaita haarniskoituja vihollisia vastaan.\nMonien jujutsumestarien repertuaariin kuului kuitenkin paljon muutakin kuin vain otteita ja heittoja. He hallitsivat esimerkiksi tehokkaimmat tavat puhkaista vastustajien silmät ja käsitellä tikareita, kettinkejä ja muita aseita.\nTaistelutaidot tekivät jujutsumestareista sotapäällikköjen tavoittelemia sotilaita ja henkivartijoita.\nMuinaisessa Japanissa vallitsi äärimmäisen tiukka hierarkia ja luokkajako. Välillä maata hallitsi keisari, toisinaan valtaa piti käytännössä maan korkein sotilaskomentaja shogun.\nLisäksi oli runsaasti vähäisempiä sotapäälliköitä, joista jokaisella oli oma hovinsa.\nItä-Aasian aseettomia taistelulajeja\nItä-Aasiassa on kehitetty monia erilaisia lähitaistelutekniikoita. Tässä niistä muutamia.\nWushu: Yleisnimitys kiinalaisille taistelulajeille, kuten kungfu (200-luvulta lähtien).\nKarate: Japanilainen lähitaistelutekniikka, johon kuuluu mm. potkuja ja lyöntejä (tunnettu 400-luvulta lähtien).\nJujutsu: Japanilainen itsepuolustustekniikka, joka perustuu otteisiin ja heittoihin (700-luku).\nThainyrkkeily: Thaimaalainen kamppailulaji, jossa käytetään lyöntejä, potkuja, polvia ja kyynärpäitä (1500-luku).\nKendo: Japanilainen kamppailulaji, jossa käytetään nykyään bambumiekkoja (1600-luku).\nTaekwondo: Korealainen kamppailulaji, jonka hallitseva piirre ovat potkut (1945).\nSalamurhat olivat tavallisia\nSalamurhat olivat arkipäivää, ja henkivartijat tulkitsivat väärällä hetkellä tai väärässä tilanteessa kohotetun käden herkästi uhkaksi isäntänsä hengelle. Diplomaattisten skandaalien välttämiseksi henkivartijat koulutettiin tekemään vastustaja vaarattomaksi erilaisilla otteilla häntä vahingoittamatta.\nJos vieras osoittautuikin todelliseksi uhkaksi, tilanne oli nopeasti ohi, sillä henkivartijat oli koulutettu myös tappamaan.\nTaistelutekniikat muuttuivat yhteiskunnan muutosten myötä. Rauhan aikana suosittuja olivat kamppailunäytökset, joissa kukaan ei loukkaantunut – toisin kuin keskiajan Euroopan turnajaisissa.\nSodan aikana kehitettiin kovaotteisempia tekniikoita, joiden tavoitteena oli riisua vastapuoli aseista tai tappaa hänet. On helppoa uskoa, että juuri sellaisena aikana syntyi jujutsun heitto nimeltä kikko gaeshi eli ”kilpikonnan kääntäminen”.\nSe voi kuulostaa vaarattomalta, mutta oikein suoritettuna kyseinen heitto saattoi olla tappava, sillä siinä vastustaja käännettiin ensin ylösalaisin ja heitettiin sitten pää edellä maahan.\nBruce Leen läpimurtoelokuva oli Vihan nyrkki vuodelta 1972.\nKungfu-elokuvien suurin tähti\n1970-luvun alkupuolella syntyi uusi elokuvien lajityyppi: kungfu-elokuvat. Ensimmäiset kungfu-elokuvat tehtiin Hongkongissa, eikä niiden käsikirjoituksessa, näyttelijöissä tai tekniikoissa ollut kehumista.\nKungfu-elokuvat menestyivät kuitenkin taloudellisesti, ja Hollywoodkin alkoi kiinnostua niistä.\nKungfu-elokuvien kirkkain tähti oli San Franciscossa syntynyt ja Hongkongissa varttunut kiinalaisamerikkalainen Bruce Lee. Hän oli pääroolissa Hongkongissa kuvatuissa klassikoissa, kuten Vihan nyrkki ja Lohikäärmeen tie.\nElokuvien perusteella näytti siltä, että Leen huippuunsa viritetyn kehon suorituskyky rikkoi fysiikan lakeja.\nHänen sanottiin olevan niin nopea, että hän pystyi nappaamaan ilmaan heitettyjä riisinjyviä syömäpuikoilla, ja niin vahva, että hän kykeni murskaamaan paksuja puulankkuja paljain nyrkein.\nBruce Lee kuoli heinäkuussa 1973, kuusi päivää ennen tunnetuimman elokuvansa Lohikäärmeen kidassa ensi-iltaa.\nValmentaja perusti oman tyylisuunnan\nNykyaikaisen karaten kehitti mies nimeltä Gichin Funakoshi (1868–1957). Hän alkoi harjoitella karatea nuorena kotisaarellaan Okinawalla, perusti oman karatekoulun 1900-luvun alussa ja levitti taitojaan Japanin pääsaarilla 1920-luvulla.\nHänen karatetyylisuuntansa sai nimen shotokan, ja sen ominaispiirteitä ovat erittäin korkeat tekniikkavaatimukset. Shotokan perustuu suurelta osin puolustukseen ja torjumiseen.\nJapani oli pitkään suljettu valtio, minkä vuoksi kesti lähes 1900-luvun puoliväliin asti, ennen kuin sikäläiset kamppailulajit alkoivat toden teolla levitä länteen.\nToisen maailmansodan loputtua monet yhdysvaltalaissotilaat palasivat kotiin ja veivät mukanaan Japanissa oppimansa karatetaidot.\nVain muutamaa vuotta myöhemmin lähes jokaisessa suuressa amerikkalaisessa kaupungissa oli jo karatesali eli dojo.\nVuonna 1940 SS-johtaja Heinrich Himmler kutsui joukon norjalaisia poliiseja opintomatkalle Saksaan. Norjalaisille esiteltiin muun muassa saksalaispoliisien uutta ”salaista asetta”, jujutsua.\nKarate tuli Suomeen vuonna 1960, kun yhdysvaltalainen Christopher Caile vieraili täällä opettamassa lajia. Varsinaisesti karate juurtui Suomeen kuitenkin vuonna 1967, kun ulkomailla lajiin tutustunut judoka Max Jensen alkoi opettaa sitä.\nSamana vuonna Suomeen saapuivat opettamaan myös japanilaiset Nobutaka Hosoki ja Tatsuo Suzuki. Suomen karateliitto ry perustettiin vuonna 1969, ja nykyään Suomessa noin 120 karateseuraa ja noin 20 000 harrastajaa.\nKaratessa kiehtoi sen kurinalaisuutta korostava ”samuraifilosofia”, mutta kaikkia itämaisten kamppailulajien tulo Suomeen ei ilahduttanut. Lajia arvosteltiin aluksi siksi, että sen katsottiin tuovan Suomeen ”vieraita vaikutteita” ja ”ihannoivan väkivaltaa”.\nSittemmin karatesta on tullut suosittu kilpailulaji ja harrastus, ja joissakin maissa sitä käytetään jopa lääketieteen tukena kivun hoitoon.\nLue lisää kamppailulajeista


klo 12:42 | 17.4.2016\nEmeishan, 17. huhtikuuta\nJiuzhaigoun kuuluisan kansallispuiston portilla meitä odotti lähes pelottava sateenvarjojen meri muutama päivä siten. Useat sadat kiinalaisturistit jonottivat siellä vuoroaan päästääkseen ihailemaan värikkäitä lampia ja monihaaraisia vesiputouksia. Tyhminä ulkomaalaisina menimme jonojen välisestä kujasta lähes suoraan portille. Siellä jo olevat jonottajat tekivät meille ystävällisesti tilaa ja toivottivat hyvää vierailua. Tiedän että etuilimme, mutta valtaosa jonottajista kuului ryhmiin ja pelkäsin, että niiden keskuudessa voisimme todella jäädä jalkoihin.\nLipun ostaminen oli käynyt helposti, sillä yksittäisiä matkaajia oli vähän ja ryhmien johtajat olivat hoitaneet liput omilleen. Sisäänpääsylipun saimme eläkeläisinä puoleen hintaan. Se ja kaikki puiston sisäiset matkat sisältävän bussilipun hinnaksi tuli 200 juania eli noin 30 euroa.\nMonet ajoivat busseilla laakson yläpäähän ja palasivat sieltä kohde kerrallaan laaksoa alas. Valitettavasti niin teimme mekin. Se oli minulle suuri pettymys.\nOlen käynyt siellä kerran aikaisemmin. Silloin pääsin kävelemään näköalakohteiden väliset matkat lankuista rakennettuja, pari kolme metriä leveitä polkuja pitkin luonnon keskellä vain ajoittaista tungosta tavaten. Tällä kertaa ainakin kaikki yläosan polut oli suljettu, ne olivat “korjauksen alla”. Kokemus oli aivan erilainen.\nVaikka päivä oli pilvinen ja välillä sateli vettä, järvien värit olivat upeita. Vesiputouksissa oli riittävästi vettä niin, että sitä riitti syöksymään samanaikaisesti alas kymmeninä suihkuina. Mutta luontokokemusta siitä ei päässyt syntymään kun jonotti bussiin, ryntäsi sisälle ja kohta ulos seuraavan polun pätkän päässä odottavalle näköalalaiturille ja sitten taas bussiin.\nJiuzhaigoun kaupunki oli valtava turistirysä. Hotelli toisensa perään. Värikkäät rakennukset ja mainokset kilpailivat keskenään. Kaupunkiin virtasi bussi toisensa jälkeen. Hotellien parkkipaikoilla niitä seisoi kymmeniä. Länsimaisia turisteja näkyi vain harvoja, kaikki oli viritetty kiinalaisen massaturismin ehdoilla.\nNimi Jiuzhaigou tarkoittaa yhdeksää kylää. Nimen takana olevista yhdeksästä tiibetiläiskylästä kaksi on jo kadonnut, loput elävät turismista, sillä maataloutta on rajoitettu rankasti laakson luonnon suojelemiseksi. Tiibetin buddhalaisuus näkyy vahvasti koko lähialueella. Vasta sadan kilometrin päässä Chengduun päin ilmestyvät Kiinan liput tiibetiläisten lippu-, viiri- ja rukousnauhamerien rinnalle.\nKansallispuiston portti sijaitsee 2 000 metrin korkeudella ja laakso nousee yli 3 000 metriin saakka. Siinä korkeudessa jo lyhytkin ponnistelu aiheuttaa hengästymistä.\nValokuvista saatte ehkä jonkinlaisen käsityksen Jiuzhaigoun ihmeellisestä luonnosta. Ja jos pääsette kulkemaan vapaasti sen polkuja, voitte nauttia ainutlaatuisesta luontokokemuksesta. Mukana on myös pari kuvaa tiibetiläiskylästä, jossa ravintolan emäntä laittoi meille sapuskaa, vaikka ei enää ollutkaan Kiinassa yleisesti noudatettava aika syödä lounasta ja oli vielä liian aikaista illalliselle.\nklo 11:07 | 16.4.2016


Muusikoiden.net - Keskustelu - Alternate picking??\nAihe: Alternate picking??\nSiis mitä meinaa?\nSopii paremmin aloittelijat-palstalle, vastaus löytyy Haku-toiminnolla.\nMutta se tarkoittaa sitä, että jokainen plektranisku tapahtuu vuorotellen poikkeuksetta ylös ja alasiskuilla.\nTossa kai vetää alternatella pelkästään: https://www.youtube.com/watch?v=rPTx8DUiC5Y\nsahava: Sopii paremmin aloittelijat-palstalle, vastaus löytyy Haku-toiminnolla.\nLisähuomiona se että aivan jokainen ylös- tai alasisku ei välttämättä osu kieleen, tarkoituksellisesti. Siten saadaan esim. kahdeksasosien sekaan neljäsosa. Oleellista on että ylös- ja alasiskujen rytmi pysyy vakaana.\nTässä on aika hyvä esimerkki äärimmäisyyksiin viedystä "alternate pickingistä":\nsustain65: Lisähuomiona se että aivan jokainen ylös- tai alasisku ei välttämättä osu kieleen, tarkoituksellisesti. Siten saadaan esim. kahdeksasosien sekaan neljäsosa. Oleellista on että ylös- ja alasiskujen rytmi pysyy vakaana.\nJos ei osu kieleen, niin se ei ole mun mielestä alternate pickingiä. Se on ilmakitarointia ;) Oikein tohon rytmin vakauteenkaan en kyllä voi yhtyä.\nNo, toivotaan että aloittajalle pikku hiljaa asia valkenee.. :)\nArkka: Jos ei osu kieleen, niin se ei ole mun mielestä alternate pickingiä. Se on ilmakitarointia ;) Oikein tohon rytmin vakauteenkaan en kyllä voi yhtyä.\nNo ehkä sitten paremmin osaavien pitäisi selventää asiaa. Tässä kuitenkin ote wikipediasta ( http://en.m.wikipedia.org/wiki/Alternate_picking ):\n"'Good' alternate picking involves a continuous down-up or up-down motion of the picking hand, even when not picking a note (except when the gap lasts longer than one full up-down motion). In this manner, an up-beat (such as an even-numbered eighth note or, at faster tempos, sixteenth note) will always be played with an upward picking stroke, while the down-beats are always played with downward picking strokes."\nsustain65: No ehkä sitten paremmin osaavien pitäisi selventää asiaa. Tässä kuitenkin ote wikipediasta ( http://en.m.wikipedia.org/wiki/Alternate_picking ):\nHmm.. onkohan tämä yleinenkin käsitys asiasta. Miksi se on juuri noin, että tauon kestäessä yhden alas-ylös -pikkauksen ajan kyse on vielä alternatesta, mutta jos se on yhden pikkauksen pidempi, niin ei ole? Tuossa on varmaan joku logiikka, mutta en hahmota. Tää on toki semanttinen kysymys, mutta en esim. 8. osa + 2 x 16. osa alas-alas-ylös -galloppeja itse kuvailisi käyttäen sanaa alternate. Mitäs jos tuon soittaa alas-ylös-alas-ylös...? Käsi ei enää liiku tasaisesti. Mitä jos 8. osaa aletaan silloin lyhentämään, missä vaiheessa se muuttuu alternateksi? Vasta kun se on 16. osa? Jos näin, niin mitä tapahtuu kun on peräkkäin esim. sekstoli ja kvintoli?\nJos artikkelin ottaa kirjaimellisesti, saa kuvan, että alaslyönnin tulisi osua aina iskulle. Parittomat tupletit saa aikaan sen, että suunta vaihtelee, puhumattakaan vapaasta rytmistä tai siitä, että pikkaus voi tapahtua toisinpäin. Ne voi silti kaikki olla soitettu alternatella, eli se ei niinkään ole rytmistä riippuvainen. Sävelen kesto voi olla mitä vaan.\nTärkee asia.. iham paska artikkeli ;)\nMutta siis joo, tajusin tuon, että tarkoitit ehkä sitä, ettei porukka ala vaihtamaan suuntaa väkisin joka säveleen tilanteessa kun jokin on merkitty soitettavaksi alternatella. Tarkoitus ei ollut alkaa vääntämään kun kysyjäkin käynyt mnetissä viimeksi noin kymmenen vuotta sitten :)\nToivottavasti joo. Alkuperäinen postaus on vuodelta 2003.\nTappajabanaani: Toivottavasti joo. Alkuperäinen postaus on vuodelta 2003.\nJuu, en minäkään mitään vääntää halua, kuten en yleensäkään, vaan ihan vaan yritin autella ymmärrykseni mukaan. Ja hauskastipa oli vanha ketju nostettu, en yhtään huomannut asiaa aamuaikaisella. :)\n28.11.2014 18:53:28 (muokattu 28.11.2014 18:54:38)\nsilhouette: Tässä on aika hyvä esimerkki äärimmäisyyksiin viedystä "alternate pickingistä":\nBetcha can't play this... jäätävää. Paitsi että on siellä muutakin kuin alternate pickingiä.\nLemmy ei pelkää krapulaa. Krapula pelkää Lemmyä.\n0.742 D33 0


Kauppakeskuksen työntekijät ja asiakkaat valtasivat viereisen kirkon ilmaiset parkkipaikat – seurakunta aikoo ottaa ne takaisin | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nEtusivu » Paikalliset 8.1.2020 7:10 | Päivitetty 14.5.2020 18:40\nKauppakeskuksen työntekijät ja asiakkaat valtasivat viereisen kirkon ilmaiset parkkipaikat – seurakunta aikoo ottaa ne takaisin\nLaajasalon kirkon (oikealla) pysäköintialue jäi kauppakeskus Saaren (vasemmalla) alle. Kirkon edessä olevat pysäköintipaikat ovat nykyään tupaten täynnä. Janne Koivisto\nLaajasalon kirkko kärsii parkkipaikkapulasta. Ongelma johtuu siitä, että kirkon pysäköintialue jäi kauppakeskus Saaren alle. Kirkon eteen jäi toistakymmentä paikkaa, mutta niitä käyttävät kauppakeskuksen asiakkaat ja työntekijät.\nSaaren pysäköintihallissa voi pysäköidä kaksi tuntia maksutta, mutta kaikki asiakkaat eivät ilmeisesti halua ajaa halliin.\nTyöntekijöiden kannalta kirkon edustalla olevat paikat ovat haluttuja, koska niillä voi pysäköidä työpäivän ajan maksutta.\nLaajasalon kirkko kuuluu Roihuvuoren seurakuntaan. Helsingin seurakuntayhtymän kiinteistöjohtaja Kai Heinonen vahvistaa ongelman olemassaolon.\nHänen mukaansa autopaikoista on pulaa niin messujen, toimitusten kuin muidenkin tapahtumien aikaan. Ongelma koskee erityisesti niitä kirkossakävijöitä, joilla on liikkumisvaikeuksia.\n– Monet kuitenkin tulevat kirkkoon omalla autolla, Heinonen sanoo.\nEnnen kauppakeskus Saaren rakentamista Laajasalon kirkolla oli runsaasti pysäköintitilaa, joka oli vuokrattu Helsingin kaupungilta.\n– Sen sopimuksen piti olla voimassa pitkälle 2030-luvulle saakka, mutta sitten kävikin niin, että kaupunki otti tilan käyttöön eikä osoittanut meille nimikoituja paikkoja, Heinonen kertoo.\nKiinteistöjohtaja Heinonen kertoo, että seurakuntayhtymä on tavannut kaupungin edustajia ja kertonut ongelmasta. Hänen mukaansa kaupunki on suhtautunut asiaan ”hyvin myönteisesti ja yhteistyöhaluisesti”.\n– He totesivat, että heillä on ilmeisesti tapahtunut jonkinlainen tekninen virhe, kun tilanne on päässyt tähän. Uskomme, että ongelmaan löytyy kaupungin kanssa meidän tarpeemme täyttävä ratkaisu.\nRatkaisu voi olla esimerkiksi se, että kirkon edessä olevien autopaikkojen käyttöä rajataan liikennemerkein. Autopaikat saatetaan rajata vain kirkossa asioiville.\nHeinonen ei vielä uskalla luvata, milloin asia ratkeaa, mutta ennakoi sen tapahtuvan pian vuodenvaihteen jälkeen.\nKauppakeskus Saaren kauppakeskuspäällikkö Tuija Wänttinen kertoo, ettei ole kuullut seurakunnan ja kaupungin aikeista.\n– Meidän pitää tietenkin seurata tarkasti muutoksen vaikutuksia.\nWänttinen on varma siitä, että kauppakeskuksen asiakkaille riittää pysäköintitilaa. Kauppakeskuksen alla on 165-paikkainen lämmin pysäköintihalli, jossa saa pysäköidä kaksi tuntia maksutta.\nWänttinen kertoo, että kauppakeskuksen yrityksillä on mahdollisuus lunastaa hallista työntekijöilleen kuukausipaikkoja. Osa yrityksistä onkin tehnyt niin.\nLisäksi kauppakeskuksen edustalla Yliskylän puistokadulla on kahden tunnin kiekkopaikkoja.\nSaaressa 2,2 miljoonaa kävijää\nKauppakeskus Saaren ensimmäinen vuosi sujui yli odotusten.\nKauppakeskuspäällikkö Tuija Wänttinen kertoo, että kauppakeskuksessa kävi viime vuonna 2,2 miljoonaa kävijää, kun tavoite oli kaksi miljoonaa.\nHänen mukaansa yksi iso tekijä on se, että vaikka kauppakeskus on uusi, kauppapaikka on tuttu. Siellä on totuttu asioimaan jo vuosikymmeniä.\nSaari avautui marraskuussa 2018. Kauppakeskuksessa on muun muassa K-supermarket, S-market, Alko, apteekki ja kirjasto.\n"Uuteen pysäköintilaitokseen ajaminen on stressaavaa asiakkaille" – Isot parkkihallit koetaan vaikeaselkoisiksi, neuvoja hallien pikapuhelimista kysellään päivittäin\nOma auto on Amandalle välttämätön, mutta parkkipaikan löytäminen päivittäistä pudotuspeliä – "Olen saanut 10 sakkoa vuodessa"\nTehdäänkö Kauppatorista autoton? – "Tori tulee kuolemaan"


Ministeri Terhon ehdotus toisen asteen koulutuksen kuluihin: Oppimateriaalilisä opintotukeen – kohdennettaisiin vähävaraisille - MTVuutiset.fi\nMinisteri Terhon ehdotus toisen asteen koulutuksen kuluihin: Oppimateriaalilisä opintotukeen – kohdennettaisiin vähävaraisille\nJulkaistu 13.03.2018 13:29\nSinisten puheenjohtaja, eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho kertoo blogissaan käynnistävänsä selvityksen opintotuen oppimateriaalilisästä toisen asteen opiskelijoille.\nTerho nostaa esille kokonaan maksuttoman toisen asteen korkean hintalapun. Kansalaisaloite maksuttoman toisen asteen koulutuksen puolesta ylitti eduskuntakäsittelyyn vaadittavat 50000 allekirjoitusta sunnuntaina.\n– Maksuton toinen aste kaikille maksaisi eduskunnan tietopalvelun arvion mukaan 80–95 miljoonaa euroa vuosittain, Terho kirjoittaa.\nHän pitää kuitenkin tärkeänä, että kaikilla on mahdollisuus suorittaa toisen asteen koulutus taloudellisista lähtökohdista riippumatta. Siksi hän ehdottaa vähävaraisten opintojen tukemiseen omaa lisärahoitusta.\n– Olen opintotuesta vastaavana ministerinä ryhtynyt selvittämään ministeriössä, voisiko toiseen asteen opintotukeen lisätä oppimateriaalilisän, joka kohdistuisi heikommin toimeentulevien perheiden nuorille, Terho kirjoittaa.\nVaikka toisen asteen koulutus on Suomessa maksutonta, nostavat oppimateriaali- ja välinekustannukset todellisen hinnan lukioissa muutamiin tuhansiin euroihin.\n– On arvioitu, että lukio-opintojen välittömät kustannukset ovat keskimäärin 2500 euroa, ammatillisessa koulutuksessa 100–780 euroa, Terho kirjoittaa.


Apple toi uusiin iPhoneihinsa langattomat kuulokkeet | Yle Uutiset | yle.fi\n7.9.2016 klo 23.01päivitetty 7.9.2016 klo 23.18\nApplen toimitusjohtaja Tim Cook esitteli uudet iPhone 7-puhelimet San Franciscossa. Monica Davey / EPA\nApple on esitellyt San Franciscossa uudet puhelinmallinsa iPhone 7:n ja iPhone 7 Plussan. Lisäksi markkinoille tuodaan muun muassa uusi Apple-kello. Julkistustilaisuutta seurattiin kiinnostuksella kaikkialla maailmassa, mutta markkinoiden ensireaktiot ovat olleet maltillisia.\nUseat asiantuntijat ovat kääntäneet katseensa jo ensi vuoteen ja seuraavaan iPhone 8-malliin. Applen osakekurssi oli julkistustilaisuuden aikaan Wall Streetilla hienoisessa 0,3 prosentin laskussa.\nYksi keskeisistä teknisistä uudistuksista iPhone 7-puhelimissa on edellisiin malleihin verrattuna se, että niissä ei ole kuulokereikää, vaan kuulokkeet voi liittää latausreikään. Näin kännykkä kestää vettä. Apple markkinoi samalla uusia langattomien kuulokkeiden malleja.\nAsiantuntijoiden ensikommentit muutoksiin olivat varovaisen myönteisiä.\n– Apple muutti latausreikää muutama vuosi sitten eikä siitä pidetty, mutta se ei tyrehdyttänyt iPhonen myyntiä. Kuulokereiän poistaminenkaan ei sitä tee, Francisco Jeronimo IDC-tutkimusyhtiöstä sanoi BBC:lle.\n– Tärkeämpää on se, pitävätkö kuluttajat enemmän Applen vai Androidin ekosysteemistä, koska tällä hetkellä Windowsin ja Blackberry-puhelinten markkinaosuus on hyvin pieni, Jeronimo sanoi.\nMaailma odottaa tänään uutta iPhonea – tässä neljä syytä miksi Apple tarvitsee uuden hittituotteen 6.9.2016\nUlkomaattalousAppleMatkapuhelimet ja mobiililaitteetiPhone 7kuulokkeetiPhonetietoliikennelaitteetpuhelimetLaitteistovalmistajat (Tietokonelaitteisto)


Digitaalinen roadmap on pujotteluradan yksinkertaistamista\n29 marraskuuta, 2018\nTulevaisuuden suunnitelmia on melko helppo lätkiä taululle ja päättää, että valloitamme markkinat kulkemalla lähtöpisteestä A pisteeseen B. Useimmiten asian laita on kuitenkin eri ja suoraviivainen reitti muuttuukin matkalla haastavaksi pujotteluradaksi. Digitaalisella roadmapilla on kuitenkin paikkansa yritysten ja organisaatioiden suunnittelussa.\nRoadmap on vapaamuotoinen kuvaelma vaiheista, joiden avulla pyritään pääsemään haluttuun määränpäähän. Yhtä oikeaa tapaa tämän kuvaamiseen ei ole, vaan useimmiten roadmapit ovat vahvasti organisaatiosidonnaisia, tekijänsä näköisiä ja kuvastavat näkemyksen tavoitetasoa (tai sen puutetta). Roadmapit eivät ole pelkkä johdon vision ilmentymä, vaan roadmappeja voi nähdä useammalla eri organisaation tasolla.\nUseimmiten roadmapit nähdään strategiakommunikoinnin työkaluna, mutta hyvä roadmap kuvaa mielestäni myös operatiivista otetta tämän saavuttamiseksi. Erityisesti silloin, kun puhutaan nopeatempoisesta ja muuttuvasta toimintakentästä.\nDigitaalinen roadmap on kuvaus digitaalisten toimintojen päämäärästä ja siihen liittyvistä välivaiheista. Toimintakenttänä digitaalinen maailma on hyperaktiivinen, jolloin liikkumavaraa ja ”ketterää kärsivällisyyttä” vaaditaan onnistuakseen.\nDigitaaliset alustat rakentuvat palasista ja eivät välttämättä kaikkein johdonmukaisimmassa järjestyksessä. Alustojen rakentaminen ei kuitenkaan ole pelkkää sekasortoa ja kaaosta. Parasta arvausta voidaan tarkentaa ymmärtämällä ympäröivä toimintakenttä, sisäiset ja ulkoiset kyvykkyydet ja eri kehitystapojen vaikutukset.\nMiten rakennan digitaalisen roadmapin?\nLähden useimmiten liikenteeseen perinteisen nykytilan kuvaamisen kautta, jonka aika pyrin hahmottamaan näkemyksen liiketoimintaideasta, organisaatiorakenteesta, teknologioista, mittauspisteistä ja taloudellisista luvuista sekä kyvykkyyksistä. Tässä vaiheessa syntyy jo ajatuksia muutoskohteista, mutta nämä kirjaan hiljaisesti vain omiin muistiinpanoihin – liian aikainen analyysi ja konseptointi voi viedä keskustelun väärille urille.\nTahtotila ja liiketoiminnan visio on useimmiten seuraavana purettavana. Tämän myötä pystytään kuvaamaan liikkeenjohdon visio ja muutosmotivaatio sekä vaikutukset ja muutoksen merkitys eri liiketoiminnan osa-alueille ylätasolla.\nTämän jälkeen puran nyky- ja tahtotilan asiat atomeiksi ja kokoan kokonaiskuvan iteroidusti uudestaan. Hahmottamisessa hyviä työkaluja ovat mm. puute- ja ympäristöanalyysit, asiakaspolkujen määritys, käyttäjäryhmien ristikkäinen arvotus sekä resurssien realistinen havainnointi.\nLopputuloksena tavoitteenani on oivalluttaa hahmotellun digitaalisen polun merkitys, vaikutukset ja kilpailukyvyn tekijät. Tätä voidaan kutsua myös digitaaliseksi roadmapiksi.\nUsein kunnon mylläämiselle on tarvetta\nNykytilaa kuvataan useimmiten hieman asian vierestä, osin optimistisesti ja ”totuutta peitellen”. Tahtotila vastaavasti kuvataan tasolla, johon pääseminen voi olla epärealistista esimerkiksi olemassa olevien resurssien ja kyvykkyyksien sekä investointiherkkyyden rajoittamana tai johdon tuen puutteen takia.\nUseimmiten tämänkaltainen prosessi on kivulias, astuu ihmisten varpaille ja saattaa osapuolet epämukavuusalueelle. Tämä on osin asian tarkoituskin, sillä roadmap itsessään jää muutoin vain yhdeksi powerpointiksi ja vaikutus sähköpostikansioon unohdetuksi loppuraportiksi.\nKovat tavoitteet ja halu muuttua kuuluvat toki asiaan, mutta digitaalisten alustojen rakentamisessa tärkeämpää on kliseisesti matka eikä lopputulos. Timanttinen liiketoimintaidea voi vaihtaa suuntaa kuin Kalle Palander parhaimpina päivinä (yhtä kliseisesti kuvattuna). Toisin sanoen, digitaalinen roadmap voi olla myös valmennusta muutosvalmiuteen.\nKärjistäen ja tiivistäen siis näin.\nLisää kärjistyksiä ja konkreettisia työkaluja digitaalisten alustojen roadmapin rakentamiseen saat katsomalla webinaaritallenteen täältä.


HS: Tulli haluaa tiedustella verkossa\nPerjantai 21.2.2014 klo 08.21\nMyös Tulli haluaa lisää valtuuksia verkkotiedusteluun, kertoo Helsingin Sanomat.\nTullin tarve tehostaa verkkotiedustelua liittyy etenkin internetissä käytävään laittomaan kauppaan, jossa liikkuu laittomia tavaroita, huumeita ja lääkkeitä.\nLehden mukaan Tullissa vaaditaan, että sen tarpeet otetaan huomioon hallituksen kyberturvallisuusstrategiassa, jonka toimeenpano-ohjelma on juuri valmistumassa.\n- Haluamme varmistaa, että meillä on oma toimintakyky myös verkossa ja että tulli huomioitaisiin täytäntöönpano-ohjelmassa toimivaltaisena viranomaisena, sanoo valvontaosaston päällikkö Sami Rakshit lehdelle.\nTullin mukaan sen rikostorjunta tutkii vuosittain 4 000-5 000 rikosta, jotka on tehty verkon kautta. Pyrkimyksenä on paljastaa kauppapaikat ja niiden taustalla olevat tahot.\n11. Barbara Bush siunattiin haudan lepoon - kuvakooste\n19. AP: Maailman vanhin ihminen on kuollut 117-vuotiaana\n27. He ovat Harkimon liikkeen perustajajäsenet: - Slushin perustaja, kansanedustajan avustaja, konsulttiyrityksen johtaja...\n46. Kevätsää jatkuu pilvisenä - idässä ja pohjoisessa aurinkoisinta\n13. Moottori: Poliisi ylpeilee uudella tietojärjestelmällä - sakkolapun saa jatkossa nopeammin ja luotettavammin\n21. AP: Maailman vanhin ihminen on kuollut 117-vuotiaana\n32. He ovat Harkimon liikkeen perustajajäsenet: - Slushin perustaja, kansanedustajan avustaja, konsulttiyrityksen johtaja...\n35. Raskilla todella synkkä ilta - Toronto kairasi pakkovoiton


Synti / Menneet näyttelyt / Näyttelyt / Serlachius Museot\nMiltä synti näyttää nykytaiteessa ja millaisia ovat nykysynnit? Näihin kysymyksiin vastataan Serlachius-museoiden Synti-näyttelyssä.\nVeikko Halmetoja kertoo näyttelystä.\nOlet täällä: Näyttelyt » Menneet näyttelyt » Synti\nUudet ja vanhat synnit rinnakkain\nMiltä synti näyttää nykytaiteessa ja millaisia ovat nykysynnit? Näihin kysymyksiin vastataan Serlachius-museo Göstan Synti-näyttelyssä, jossa pohditaan synnin käsitettä nykytaiteen ja kokoelmateosten vuoropuheluna.\n– Me teemme syntiä. Me syömme tehotuotettua lihaa, ostamme lapsityöläisten ompelemia vaatteita ja lennämme etelään. Osa meistä sortuu nationalismiin, ja harva yrittää vapauttaa mielipidevankeja, Synti-näyttelyn kuraattori, taidekriitikko Veikko Halmetoja muistuttaa.\nGösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmasta on valittu seitsemän teosta edustamaan seitsemää tunnettua kuolemansyntiä. Seitsemän kutsuttua nykytaiteilijaa tulkitsee teoksissaan kukin yhtä uutta syntiä.\nNäyttelyssä syntejä tulkitaan ja kuvitetaan, niitä myös tehdään ja luodaan. Näyttelyn synti-käsite on moniulotteinen ja kysymyksiä herättävä. Se osoittaa, etteivät eettiset kysymykset ole kaikonneet taiteesta. Se myös näyttää, miten moraalikäsitykset ovat muuttuneet ja miten ne ovat tulkittavissa uudelleen.\nNäyttelyn seitsemän nykytaiteilijaa ovat Satu Jaatinen, Janne Laine, Dzamil Kamanger, Reima Nevalainen, Riku Riippa, Stiina Saaristo ja Kirsti Tuokko. Kokoelmateoksien takaa löytyvät muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Albert Edelfelt ja Magnus Enckell.\nTeostiedot: Reima Nevalainen, Greetings from the Sea, 2014, akryyli, kollaasi ja hiekka kankaalle.


Tasa-arvoliikkeen historiallinen mahdollisuus - Anna Kontula\nJonkin aikaa sitten istuin miesvaltaisen Metalliliiton aktiiveille järjestetyssä paneelissa. Aluksi yleisöltä kysyttiin, esiintyikö metallialoilla sukupuolisyrjintää. Suurin osa miehistä ei ollut huomannut mitään. Naisten enemmistö taas kertoi törmänneensä ammattitaitonsa vähättelyyn ja seksuaaliseen häirintään.\nTyöskenteleminen miesvaltaisella alalla vaatii naiselta asennetta. Edellä mainittujen ongelmien lisäksi saattaa törmätä ikävään huomautteluun ja porukan ulkopuolelle jättämiseen. Naisten työ on edelleen halvempaa kuin miesten – esimerkiksi rakennusalalla naismaalareiden lisääntyminen on näkynyt palkkojen suhteellisena heikkenemisenä.\nVaan eipä ole helppoa aina miehellekään naisvaltaisilla työpaikoilla. Kun miespuolinen ystäväni saapui päiväkotiin työharjoitteluun, hänelle annettiin vasara käteen ja ohjattiin rikkinäisen nukkekodin luokse. Ei puhettakaan, että hänen olisi uskottu selviävän vaipan vaihdosta, nukuttamisesta ja syöttämisestä, miten mies nyt niistä! Toinen tuttavani joutui jättämään työnsä, kun väsyi naispuolisten työkaverien kähmintään.\nTyöelämä on täynnä syrjintää, joka pohjautuu ikivanhoihin sukupuolirooleihin. Se näkyy muun muassa naisten aliedustuksena tärkeillä johtopaikoilla, esimerkiksi lehtien päätoimittajissa tai suuryritysten johdossa. Toisaalta miesten on lähes mahdotonta saada työtä kotitalouksista, kyllä miespuolisen perhepäivähoitajan täytyy olla vähintäänkin epäpätevä, jos ei jonkin sortin perverssi… Nuorilla miehillä on pelottavan korkea työttömyysriski ja naisia ahdistavat työelämän tiukentuneet ulkonäkövaatimukset, kun lihaville naisille maksetaan samasta työstä vähemmän kuin normaalipainoisille.\nSukupuolittunutta vallankäyttöä on muuallakin. Viime vuosikymmenet on puhuttu väkivaltaisista miehistä ja heidän väkivaltaan alistuvista vaimoistaan. Äskettäisten tutkimusten valossa näyttää ilmeiseltä, että homma toimii myös toisin päin, että miehet kohtaavat väkivaltaa heterosuhteissaan lähes yhtä usein kuin naisetkin. Tieto ei tarkoita, etteikö tätä väkivaltaa voisi edelleen pitää sukupuolittuneena. Ilmiö vain on monimutkaisempi, ja vakavampi, kuin aikanaan luulimme.\nIhailen niitä naisliikkeen pioneereja, jotka aikanaan nostivat keskusteluun sukupuolten välisen eriarvoisuuden. Heidän työnsä ei ollut mitenkään helppoa, monissa poliittisissa liikkeissä heille ja heidän tavoitteilleen naurettiin. Vähitellen sitkeä työ tuotti kuitenkin tulosta, ja nykyisin monet feministien tavoitteet ovat ainakin teoriassa yleisesti hyväksyttyjä.\nNaisliike avasi tietä myös miesliikkeelle, joka Suomessa on alkanut muotoutua varsinkin viimeisen vuosikymmenen aikana. Perintönä sisariltaan se sai pitkälle kehitetyn käsiteapparaatin sukupuolittuneen vallan ymmärtämiseen. Feministien ansiosta miesliike on myös kohdannut paljon vähemmän vastustusta, vaikkei senkään tie turhan sileä ole ollut.\nValitettavasti heräävä miesliike kopioi naisjärjestöiltä myös taipumuksen syyttää vastakkaista sukupuolta kaikesta mahdollisesta ja toisaalta vähätellä niitä tasa-arvo-ongelmia, joissa oma sukupuoli on saamapuolella. Niinpä miesliikkeen keskustelupalstoilta saa lukea epäilyjä siitä, että naisten raiskausilmoitukset ovat pääosin perätöntä kiusantekoa ja naisten pienet eläkkeet ovat ihan oikein, kun he kuitenkin ehtivät viettää eläkepäiviä pidempään.\nJotain hyvää tässä kaikessa on. Nykyisin lähes kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että yhteiskunnallinen valta on sukupuolittunutta ja että se on huono asia. Yhä useampi jakaa myös käsitykseni, että systeemin häviäjiä ovat niin miehet kuin naisetkin – esimerkiksi lasten varhaishoivan painottuminen äideille uhkaa samanaikaisesti naisten mahdollisuuksia työelämässä ja miesten oikeutta täysipainoiseen isyyteen.\nOlisiko siis viimein aika naisten ja miesten yhteiselle tasa-arvoliikkeelle? Olisimmeko riittävän valmiita tarkastelemaan yhteiskunnallisia valtasuhteita kokonaisuutena, ei vain omien (usein traumaattistenkin) alistuskokemusten jatkeena? Olisiko viimein remmiin tarttumassa sukupolvi, joka kannattaa erilaisuutta ilman eriarvoisuutta?\nJos nyt osaamme tarttua tilaisuuteen, meillä olisi ensimmäistä kertaa oikeasti mahdollisuus rakentaa tasa-arvoinen yhteiskunta. Hyvät nais- ja miesaktivistit, eihän nyt pilata tätä!


Pohjoismainen Vastarintaliike taistelee vapaan ja valkoisen Pohjolan puolesta | Kansallinen Vastarinta Pohjoismainen Vastarintaliike taistelee vapaan ja valkoisen Pohjolan puolesta – Kansallinen Vastarinta\nKoti Tiedotteet 2020 Pohjoismainen Vastarintaliike taistelee vapaan ja valkoisen Pohjolan puolesta\nPohjoismainen Vastarintaliike on Pohjoismaissa toimiva kansallissosialistinen järjestö, jonka taktiikoihin lukeutuvat niin ulkoparlamentaarinen aktivismi kuin myös puoluetoiminta. Vastarintaliikkeen ominaispiirteisiin kuuluvat ideologinen tinkimättömyys sekä se, ettei järjestö kaihda voimankäyttöä aktivistiemme suojelemiseksi. Suomessa järjestön toiminta alkoi loppuvuodesta 2008.\nVastarintaliikkeen tavoite on vapaa ja oikeudenmukainen Pohjola, jossa kansa on palauttanut itselleen lainsäädäntövallan, rahanvallan, puolustuspoliittisen päätäntävallan sekä vallan luoda omaa tervettä kulttuuria. Tällä hetkellä edellä mainitut vallan osa-alueet on riistetty EU-byrokraattien, globalististen pankkiirien, sionistien sekä kulttuurimarxistien käsiin. Vastarintaliike taistelee niin ulkoista vihollista kuin myös Pohjoismaita sisältä käsin tuhoavia korruptoituneita poliitikkoja, virkamiehiä, finanssielitistejä ja mediavaikuttajia vastaan.\nJärjestö kannattaa Pohjoismaista yhteistyötä, sillä yksinäiset valtiot ovat heikkoja globaalin vihollisen edessä. Yhdistämällä taloudelliset, sotilaalliset ja poliittiset resurssit Pohjoismaat voisivat toimia rinta rinnan eurooppalaisen uudelleensyntymän edelläkävijöinä. Voit lukea aiheesta tarkemmin artikkelista “Pohjoismainen yhteistyö ja isänmaallisuus“. Poliittinen ohjelmamme on puolestaan luettavissa täällä: “Vastarintaliikkeen poliittinen manifesti“\nVaikka Vastarintaliikkeen toiminta keskittyykin Pohjoismaihin, järjestö tekee tiivistä yhteistyötä useiden eri puolilla valkoista länttä toimivien kansallisradikaalien aktivistiliikkeiden ja puolueiden kanssa. Vastarintaliike tukee periaatteellisesti kansalliseen taustaan katsomatta itsenäisyysliikkeitä, jotka kamppailevat sionismia, korko-orjuutta ja rotujen sekoittamista vastaan. Tuemme aktivisteja, jotka pyrkivät takaamaan omalle kansalleen kyvyn elää oikeudenmukaisessa, itsenäisessä ja omavaraisessa valtiossa. Tiedostamme, että itsenäisyys joudutaan käytännössä aina lunastamaan verellä.\nTällä hetkellä Suomi on ainut Pohjoismaa, jossa Vastarintaliike on kielletty oikeuden määräyksellä. Kielto-oikeudenkäyntien yhteydessä valtaosa “todisteista” järjestöä vastaan liittyi Vastarintaliikkeen “poliittisesti epäkorrektiin” sekä vallanpitäjien kannalta vaaralliseen ideologiaan. Helsingin yliopiston Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksen Leena Malkki kertoi Vastarintaliikkeen kieltohankkeesta radiohaastattelussa 14.10.2017. Malkin mukaan Vastarintaliike tahdottiin kieltää siksi, että se on edeltäviä kansallismielisiä ryhmiä suurempi ja ideologisesti tinkimättömämpi.\nMalkki kertoi, että Vastarintaliikkeen kiellosta on keskusteltu jo aiemmin, mutta 2015 puhjenneen pakolaiskriisin synnyttämä poliittinen paine pakotti päättäjiä siirtymään sanoista tekoihin. Malkin mukaan Vastarintaliikkeen uskotaan nauttivan huomattavan suuresta hiljaisesta tuesta, minkä vuoksi vallanpitäjät pitävät järjestöämme aitona uhkana. Vastarintaliike tahdottiin toisin sanoen kieltää, koska olemme todellinen oppositio. Keväällä 2018 uusia tiedustelulakeja perusteltiin eduskunnassa juuri Vastarintaliikkeen muodostamalla uhalla.\nKieltohanketta on kommentoitu suomalaisen järjestön historiikkiartikkelissa “Pohjoismainen Vastarintaliike Suomessa 10 vuotta!“. Tuolloin järjestö muistutti, ettei tunnusten ja nimien kieltäminen voi tuhota aatetta, jonka sanoma puhuttelee yhä useampia monikulttuuriseen korko-orjuuteen kyllästyneitä suomalaisia:\n“Koska tavoitteemme ovat vastakohtia kaikille korruptoituneiden valtapuolueiden tavoitteille, yritetään meidät hiljentää väkisin. Tämän vuoksi olemme jo vuosien ajan valmistautuneet järjestöön kohdistuviin hyökkäyksiin. Emme epäile hetkeäkään, etteikö kansallissosialismi tule voimistumaan Suomessa entisestään tulevina vuosina – – olemme kylväneet radikaalin kansallissosialismin siemenen Suomeen, eivätkä viranomaiset voi enää kumota työmme jälkeä. Vihollinen olisi ehkä voinut yrittää padota vastarintaa vielä kymmenen vuotta sitten, mutta enää se ei onnistu.”\nVastarintaliikkeen valtti on aina ollut sen omistautunut ja ideologisesti motivoitunut jäsenpohja. Vaikka järjestön symbolit on Suomessa kielletty lailla, radikaali toimintakulttuuri elää. Mikäli tahdot itse kehittyä kansallissosialistisena yhteiskunnallisena toimijana, suosittelemme tutustumaan käsikirjaamme, joka on luettavissa kokonaan täällä: “Vastarintaliikkeen käsikirja“\nVastarinta.com-sivua tullaan uudistamaan tänä kesänä, sillä rakennamme sivuille kansallissosialistista artikkelikirjastoa. Lisäksi sivuilla tullaan julkaisemaan toisinaan uusia suomalaiselle yleisölle suunnattuja artikkeleita. Mikäli tahdot lukea Vastarintaliikkeen toiminnasta muissa Pohjoismaissa joko englanniksi tai paikalliskielillä, voit tutustua seuraaviin sivuihin:\nEdellinen artikkeliPuola: IKEA-pomolle mahdollisesti vankeutta tiedossa erotettuaan homosaatiota vastustavan työntekijän


5 Lions Dance peliarvostelu (2022) | Kasinopartio.com\nEtusivu » Kolikkopelit » 5 Lions Dance\nOminaisuudet Ilmaiskierrokset, Kertoimet, Scatterit, Bonuspeli\nPelaa 5 Lions Dance -peliä\nIlmaiskierrokset, Kertoimet, Scatterit, Bonuspeli\n5 Lions Dance Arvostelu\nJos Pragmatic Play -studion laajasta slottivalikoimasta pitäisi valita yksi teema, joka nousee ylitse muiden, olisi se ehdottomasti Aasia. Tänään arvostelussamme on yksi tähän genreen sopiva peli, 5 Lions Dance.\nMaksimivoitto 2 700 kertaa panoksen suuruinen\n5 Lions Dance vie pelaajan itämaiseen juhlatunnelmaan, mutta miten on itse pelin laita. Onko pelissä bileiden aineksia vai lähteekö pelaaja tyhjin käsin kotiin? Tämä kaikki selviää, kun luet arvostelumme alusta loppuun.\nPragmatic Playn Aasia-teemaiset pelit eivät ole oikeastaan koskaan olleet mitään suurta juonellisten slottien riemuvoittoa. Tässä suhteessa 5 Lions Dance ei tee poikkeusta, sillä esimerkiksi pelin avausruudussa kerrotaan vain slotin toiminnallisuuksista eikä kerrota lainkaan pelin juonesta.\nJuonta ei siis ole, mutta teemallisesti 5 Lions Dance sijoittuu itämaisten juhlien keskipisteeseen, jossa erilaiset leijonafiguurit ovat kovassa huudossa.\nPelinä 5 Lions Dance on graafisesti suhteellisen kaunis, mutta peli keskittyy ennen muuta siihen, että se pystyisi palvelemaan pelaajia parhaalla mahdollisella tavalla. Pelin taustalla nähdään kaunis itämainen kaupunki, mutta slotin peliruudulle on annettu niin paljon tilaa, että tausta häviää slotin toiminnallisuuksien pyörteisiin.\n5 Lions Dance -pelissä pienimpiä voittoja maksavat erilaiset korttipakan symbolit kuten 10, J, Q, K, ja A. Isoimmat voittokuviot on varattu leijonanaamareille, joista ylimpänä on pelin päävoittosymboli, kultainen leijona.\n5 Lions Dance -peli on rakennettu 5×4-kokoiseen slottiruudukkoon eli pelissä on viisi pyörivää kiekkoa, joissa jokaisessa on neljä paikkaa voittosymboleille. Peli on siinä mielessä monesta slotista poikkeava, että pelissä ei ole mitään ennalta määriteltyjä voittolinjoja, vaan pelaaja saa voiton, jos onnistuu vain saamaan vähintään kolme samaa symbolia peräkkäisille keloille.\nTeoriassa voittolinjoja on 1 024 kappaletta, mutta pelaajan ei voittolinjoja tarvitse miettiä, vaan ainoastaan kuvioiden määrää peräkkäisillä keloilla. 5 Lions Dance -peli maksaa voitot aina vasemmalta oikealle.\nPeruspelissä on wild-symboli, joka korvaa peliruudulta kaikki muut kuviot paitsi scatterin ja bonussymbolin.\nPelaajan kannattaa peruspelissä kiinnittää huomiota erityisesti Lion Reels -symboliin. Jos pelaaja saa kolme Lion Reel -symbolia peliruudulleen, on edessä bonuspeli. Lion Reel -kuviot ilmestyvät ainoastana kiekoille 3, 4 ja 5.\nLion Reels -bonuksessa kiekot 1 ja 2 muodostavat yhden voittolinjan, jossa on pelaajalle jokin tietty voitto valmiiksi taattuna. Kelan ensimmäisellä linjalla on kerroinpyörä, joka määrittelee pelaajan voittokertoimen. Voittokerroin voi olla 5, 10, 15, 20, 25, 50, 75, 100, 150 tai 200 kertainen.\n5 Lions Dance ilmaiskierrokset\nKolme scatteria käynnistää pelin ilmaiskierrokset ja pelaajalle myönnetään aluksi 10 ilmaiskierrosta.\nJos pelaaja saa ilmaiskierrosten aikana ruutuun lohikäärmesymboleita, ne muuttuvat kaikki yhdeksi ja samaksi voittokuvioksi, joka tietysti mahdollistaa pelaajalle massiiviset lisävoitot. Lohikäärmesymbolit muuttuvat yhdeksi kuvioksi vain tilanteessa, jossa lohikäärmeet muodostaisivat voiton.\nIlmaiskierrokset voivat aktivoitua myös uudelleen, jos pelaaja saa kolme scatteria ilmaiskierrosten aikana. Ilmaiskierrosten määrää ei ole rajoitettu, joten pelissä on hyvä mahdollisuus kalastella itselleen jopa kymmeniä ilmaiskierroksia.\nLöydät 5 Lions Dance -pelin täältä:\n5 Lions Dance -pelin RTP eli teoreettinen palautusprosentti on 96,50% eli se on hieman korkeampi kuin kolikkopelimaailman keskiarvo.\nPanostusvalikoima on laaja, sillä 5 Lions Dance -pelissä pienin kierrospanos on 20 senttiä ja maksimissaan panoksen voi nostaa 100 euroon asti. Tällaisella skaalalla peli palvelee hyvin pienemmillä ja isommillakin panoksilla pelaavia.\n5 Lions Dance on Pragmaticin pelien joukossa hienoinen poikkeus, sillä peli on vain keskitason volatiliteetin slotti.\nMaksimivoitto on 2 700 kertaa pelaajan panoksen suuruinen, joka on varsin siedettävä voitto tämän riskitason pelille.\nLeijonien kanssa pöydälle tanssimaan pääset esimerkiksi Plaza Royal -kasinolla, jolla uudet pelaajat saavat 777 euroa talletusbonuksia ja 250 ilmaiskierrosta!\n5 Lions Dance yhteenveto\n5 Lions Dance jatkaa Pragmatic Playn lähes loputtomalta tuntuvaa itämaisten slottien teemaa. 5 Lions Dance ei teemallisesti tuo genreen juuri mitään uutta, vaikkakin aasialainen tunnelma on teemallisesti pelissä vahvasti läsnä.\nPelillisesti 5 Lions Dance on melko perinteinen slotti tarjoten peruspelissä pelaajalle 5×4-ruudukon sekä wildit. Erikoisuutena on bonuspeli, joka saattaa antaa pelaajalle voiton jopa kertoimella 200. Tämän lisäksi pelistä löytyy ilmaiskierrokset, jotka voivat aktivoitua uudelleen loputtomasti.\n5 Lions Dance on peruspeli, joka tarjoaa keskitason volatiliteetin, pari bonusta sekä lähes 3 000-kertaisen maksimivoiton. Keskitason peli ansaitsee myös keskitason arvosanan, eli kolme tähteä viidestä.\nLähetä 5 Lions Dance arvostelusi


Keskustakirjaston kaverit - kehittä...\nKIRJASTON ULKOPUOLELLA/ Ota kaupun...\nTuula Haavisto Lehdistötilaisuus 01...\nUuden kirjaston avulla luodaan uutta osaamista, uusia työpaikkoja, uutta ymmärrystä ja yhteistyötä. Uusi kirjasto itsessään rakennetaan yhteistyössä kumppanien kanssa. Uusi vuosituhat tarvitsee uuden kirjaston. Eduskuntaa vastapäätä olevan kansalaisosallistumisen korttelikeskuksen, jossa syntyy tunne siitä, että kaupunkilaisten teoilla ja ajatuksilla on väliä. Tulevaisuudessa ei-materiaalinen tuotanto, kommunikaatio ja sivistys ovat yhä tärkeämpiä. Keskustakirjasto syntyy oppimisesta ja luovuudesta, sen vaikutuksen kaaret ulottuvat sekä yksilöön että yhteisöön. Vuonna 2017 avattava keskustakirjasto on paikka, jolla on matala kynnys, mutta suuri vaikutus. Keskustakirjasto - Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlavuoden hanke\nKeskustakirjasto - Suomen itsenäisyyden\n• käynnit 5000/\näynnit n. 2000\n• Turun pääkirja\n• käynnit 2000/\nWC, lastenvaunut: turvallisuus?\nTilan valvottavuus, asemalta\nsuora putki kirjaston vessaan,\nEnsimmäinen kerros on avoin, helposti lähestyttävä, nopeatempoinen\ntila palvelupisteineen ja sisäänkäynteineen. Se sisältää\nkohtaamisaulan, näyttelytilaa, tapahtumatilat, kahvilan/ravintolan ja\nToinen kerros on työskentelyn, tekemällä oppimisen,\nvuorovaikutuksen ja yhdessäolon paikka, mihin sijoitetaan\nstudiot, laboratoriot, ryhmätyö-, työpaja- ja vuorovaikutustilat.\nSiellä on toiminnallisia, pieniä, jaettavia ja suljettavia tiloja. 15.\nYlin kerros on inhimillinen ja ihmisen kokoinen tila levolliseen\nrentoutumiseen ja keskittymiseen – paikka jonka pilvimäisen katon alla\nvoi hetkeksi karata arjen kiireiltä ja ihailla kaupungin maisemia. Se\ntarjoaa perinteisen ja rauhallisen kirjastotilan. 16.\n• Arkkitehtikilpailu päättyi vuonna 2013,\no Voittaja ALA Arkkitehtien ”Käännös”\n• Hankesuunnittelu alkoi 13.1.2014.\no Hankesuunnitelma valmistuu syyskuussa 2014\n• Suunnittelijat pääosin valittu. Energiatekninen asiantuntija, av- ja\n• Hankesuunnitelma lähtee päätöksentekoon syys-joulukuussa 2014,\nvaltuustokäsittely keväällä 2015\no Kirjasto- ja kulttuurilautakunta, Kiinteistölautakunta,\n• 2015 pohjarakentaminen alkaa\n• 2016 peruskiven muuraus\n• 2017 harjannostajaiset\n• 6.12.2018 avajaiset\nKirjasto 10, Rikhardinkatu ja Pasilan kirjasto vertailussa, 2012\nRikhardinkatu Pasilan kirjasto\nKävijät / m2\nideoiden ja ajatusten\nperustuslain mukaan oikeus\nkehittää itseään. Suomi valitsi\nosaamisen ja sivistyksen\nstrategian jo kauan sitten ja\nkirjasto on yksi sen\nilmentymä. Kirjastossa kaikilla\non samat mahdollisuudet,\njokainen saa valita itse ja\netsiä oman yksilöllisen tiensä.\nValtakunnallinen tehtävä – yleisten kirjastojen\n•Yleisten kirjastojen keskuskirjaston\noToimia yleisten kirjastojen\noEdistää yleisten kirjastojen sekä\nyleisten ja tieteellisten kirjastojen\noKehittää kirjasto- ja\ntarpeellisia yhteisiä työmenetelmiä\nministeriön antamat muut tehtävät\n(Kirjastoasetus 1078/1998, 1§)\nTanskalainen malli - kirjasto palvelee\nDigitaalisesti älykäs kirjasto\nKaupunkilaiset saavat tietoa arjen valintojen tueksi.\nOppimista, osaamisen jakamista sekä sisältöjen\navaamista tuetaan erilaisilla teknologioilla.


Crysis Warheadin DRM-suojaukset haittaavat rautasivustojen testauksia - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > Crysis Warheadin DRM-suojaukset haittaavat rautasivustojen testauksia\nCrysis Warheadin DRM-suojaukset haittaavat rautasivustojen testauksia\nKirjoittaja Kaarlo Räihä @ 22.9.2008 18:48 Kommentteja (14)\nTietokoneiden komponenttien eroja tutkivat ja mittaavat rautasivustot ovat jo vuosien ajan käyttäneet uusimpia ja tietokonetta eniten rasittavia pelejä testatessaan eri komponenttien suorituskykyä. Saksalaisen Crytek-firman Far Cry- ja Crysis-pelejä on käytetty useiden eri sivustojen testeissä, mutta yhtiön uudelta Crysis Warhead -peliltä saattaa jäädä tämä kunnia väliin pelin käyttämien DRM-suojauksien takia.\nPeliä jakelee Sporen ja Red Alert 3:n tapaan EA, jonka peleissä käytettävä SecuROM-suojaus on viime aikoina herättänyt närää pelaajien keskuudessa. Viime viikolla Crytekin Cevat Yerli vahvisti, että peli käyttää samaa SecuROM-suojausta, jonka seurauksena ostetun pelin voi aktivoida vain viisi kertaa ilman ylimääräistä vaivaa.\nTämä tieto ei miellyttänyt FiringSquad-rautasivuston toimitusta, vaikka EA on luvannut tarjota kuluttajille tulevaisuudessa työkalun, jonka avulla tehtyjä aktivointeja voi perua. Rautasivustojen testeissä kokoonpanot muuttuvat jatkuvasti, jolloin viiden aktivointikerran raja saattaa tulla helposti vastaan jopa yhden testirupeaman aikana. FiringSquad ilmoittikin, että sivusto ei tule tämän vuoksi käyttämään Warheadia testeissään. Sivuston alkuperäinen suunnitelma oli ottaa Warhead mukaan testeihin, mutta sivusto tyytyy jatkossa Crysis-peliin, jossa vastaavaa rajoitusta ei ole.\nFiringSquadin toimitus sanoo kuitenkin, että tilanne saattaa muuttua, jos EA julkaisee toimivan työkalun aktivointien hallintaan, mutta tällä hetkellä FiringSquad suhtautuu EA:n lupauksiin hyvin skeptisesti, koska EA ei ole kertonut mitään aikatauluja, koska tämän työkalun pitäisi tulla kuluttajien ulottuville.\n<Digitv nyt iPhonelle >PlayStation Video Store sallii vain kaksi latauskertaa per ostettu elokuva\nMiksi v.... pitää kiusata pelin laillisesti ostaneita näillä suojauksilla.Jokainen trackeri jakaa tätä jo joten hommassa ei ole mitään järkeä.\nNiinpä. Tuosta on ainoastaan haittaa pelin ostaneille. Nettiin tulevista kräkätyistä versioista tuommoset suojaukset on poistettu. Tuommonen suojaus varmaan vaan ajaa ihmisiä lataamaan netistä. Way to go EA\nEiköhän tuonkin syynä ole se, että ihmiset alunperin alkoivat warettamaan ja jakelemaan pelejä.\nEipi minua haittaa, 5 kertaa uudelleen asennus ei täällä tule helposti täyteen.\nOnhan tämä toimiva tapa kannustaa piratismia. Hyvää työtä EA!\nEi vaan hyvää työtä piraatit. Nämä suojaukset ovat alunperin piratismin takia. Ei piratismi -> ei suojauksia\nSiis DRM-suojaukset eivät haittaa warettajia jotka lataavat puhtaan (drm-vapaan) version netistä.\nVain aidon pelin ostajat joutuvan tämän uhriksi.\nJa mitkä suojaukset? Ei se minun mielestäni ole estänyt pelin pääsyä p2p verkkoon.\nOstatko törkeästi suojatun, rajoitetun ja vaikeasti poistettavan pelin\nlataatko suojauksista vapaan version, jota voit tulevaisuudessakin pelailla ilman kalliitta soittoja Amerikan mantereelle?\nJoten en tiedä mikä tässä on ideana, mutta epäilen vahvasti tuon ainakaan vähentävän laittomien pelien määrää...\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 22.9.2008 @ 22:43\nEi näitä tämäntapaisia suojauksia ole tehty ainakaan internet piratismia vastaan. Lähinnä ne on tarkoitettu estämään kaverille lainaamiset ja tuotteen uudelleen myynnin. Kuluttajan hallitsemista ja oikeuksien rajoittamista tämä on ja siten täysin väärin. Minusta ostavaa asikasta ei saisi eikä tarvitsisi millään tavoin kiusata enempää!\nMielestäni nykyajan pelit ovat niin huonoja uudelleenpeluuarvoltaan, että epäilen suuresti jos kukaan viittä kertaa peliä asentaa koneellensa. Sinänsä ihan hyvä, että yrittävät kitkeä piratismia, mutta eihän siitä pelin ostavan kuluttajan pitäisi kärsiä.\nNäyttäisi tuon EA:n kohdalla käydä ohrasesti, kun p2p- tuotokset ovat parempia kuin heidän. Mutta kun ottaa huomioon, missä maassa tuo vaikuttaa, kukapa nyt olettaisi, että heillä olisi rationaalista ajattelua. Näin normaalielämässäkin käy:\nKäyttäisivät pelin steam versiota kun sen saa asennettua enemmän kuin kerran.\npiraatien takia EA ja varsinkin Crytek firma poltti päreensä kun Crysistä sai netistä heti kun se julkastiin\nite kans rauta vaihtuu useita kertoja vuodessa ja 3D markin takia tänäkin vuonna on 10 kertaa kovon tyhjentänyt\nymärrän Crytekin närän mut nyt se menee rehellisten ihmisten kiusaksi kuten mainittu niin netti versiosta kait poistettu kaikki suojaukset\nHelkutan helkuta, olin jo ehtinyt ennakkoon tilaamaan kun en tiennyt koko hommasta mitään, onneksi ehdin vielä perua!\nKyllä näissä drm asioissa EA puree omaan nilkkaansa. Jättäsivät nuo typeryydet pois ja alentaisivat pelien hintaa niin saattas myyntikin lisääntyä.\nHyvä vain että näitä älyttömiä suojauksia tulee. Tyhmät maksavat tuosta, viisaat taas hakevat paremman version, josta suojaus poistettu.\nEnsi kerralla kun menee pelikauppaan, kannattaa miettiä, että tukeakko tuota EA:n suojausta ja ostamalla peli, vaiko "boikottamalla" tuota suojausta ja lataamalla pelin.\nLainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Shadows13:\nEnglantilaiselta puolelta luin jonkun uutisen kommentista, että siinäkin olisi kyseinen viiden asennuksen rajoitus.\nEikö tämä tarkoittaisi pelin lataamista netistä joka asennuskerralla uudelleen? Ei taida testaajien aikataulu antaa myöten.\nEipä siinä, omaan nilkkaan se EA kusee.


…Virpi Miettinen menestyi maailmalla missinä, mallina ja mannekiinina, mutta joutui maksamaan menestyksestään kalliin hinnan. Yli 50 vuotta hän on vastaillut avomielisesti työtään ja yksityiselämäänsä koskeviin kysymyksiin, mutta hän ei ole koskaan kertonut,…\n…Ratkaisu tähän on huippuunsa hiottu tavoitejohtamismalli Objectives and Key Results eli OKR, jonka käyttöönotto onnistuu tämän kirjan avulla. OKR-malli antaa yritykselle selkeän navigointijärjestelmän, jonka avulla yritys…\n…Tämä hauska ja innostava kirja avaa muun muassa matemaattisia malleja, joilla voidaan ratkaista vaikkapa shakkitehtäviä tai ihmiskunnan suuria ongelmia. Samuli Siltanen (s. 1970) on matematiikan professori Helsingin yliopistossa. Hän sai J. V. Snellman -palkinnon…\n…Malleja ja niiden kehittämistä havainnollistetaan yritysesimerkkien avulla. Myös liiketoimintamallien kehittämiselle tyypilliset "sudenkuopat" on nostettu esiin. Kirja on tarkoitettu kaikille liiketoimintamallien kehittämisestä kiinnostuneille ja erityisesti…\nOnko suomalainen hyvinvointimalli mahdollista pelastaa tulevan 2020-luvun aikana? Mitä menetettävää meillä on? "Kaikki", vastaa Jari Heinonen kunnianhimoisessa kirjassaan. Vakuuttavassa teoksessaan Heinonen asettaa Suomen hyvinvointimallin suurennuslasinsa…\nJana Novak on pitkä ja hontelo lontoolaistyttö, joka tuntee epävarmuutta androgyynistä ulkonäöstään - kunnes hänet yllättäen värvätään mallitoimiston listoille ja sinkautetaan supertähdeksi. Jana joutuu kuitenkin pian huomaamaan, että muotimaailma on glamourin lisäksi…\n…Sitten hänet värvätään arvostetun mallitoimiston listoille, ja ruman ankanpoikasen sijaan Jana onkin yhtäkkiä kansainvälinen supermalli. Muotimaailma osoittautuu yhtä likaiseksi kuin loisteliaaksikin, ja jokaisen kulman…\n…Hän oli alastonmalli." - Mallina 2 kirjoittanut Aniara "Toisena päivänä mies oli ammattimainen taiteilija. Kolmantena päivänä hän istuutui syvälle korituoliin. Kolmantena päivänä hän ei ollut taiteilija. Kolmantena…


Kotimaan firmoilla USA:n markkinoille – osakkeilla hyvä vire Yhdysvalloissa - Taloustaito.fi\nKotimaan firmoilla USA:n markkinoille – osakkeilla hyvä vire Yhdysvalloissa\nMoni kotimainen pörssiyritys tahkoaa tulosta Atlantin takana. Millaiset näkymät näillä ”jenkkiyhtiöillä” on?\nFinanssikriisi iski pahasti Euroopan talouteen, mutta Yhdysvallat toipui kriisistä nopeasti ja on porskuttanut vahvasti. Myös tulevaisuus rapakon takana näyttää hyvältä.\n”Jenkkien työttömyysaste on nyt neljän prosentin tuntumassa, mikä on finanssikriisiä edeltävä huipputaso ja jota voidaan pitää täystyöllisyytenä. USA:n talousnäkymät ovat hyvät: ostopäällikköindeksit sojottavat ylöspäin ja bkt:n odotetaan kasvavan 2,5 prosentin vuosivauhtia”, Sijoittaja.fi:n perustaja Timo Heikkilä sanoo.\nSalkunhoitaja Tomi Paavilainen Finlandia Groupista on samoilla linjoilla. Hänen mukaansa yritykset tahkoavat USA:n markkinoilla tällä hetkellä ennätyksellisen vahvoja tuloksia. Yrityksille hyvä uutinen olisi myös verouudistus, jota presidentti Donald Trump on ajanut.\n”Verouudistus näyttää nyt aiempaa todennäköisemmältä. Yritysveron lasku vaikuttaisi suoraan yritysten nettotuloksiin positiivisesti. Suomalaisista yhtiöistä yritysveroasteen laskemisesta hyötyisivät esimerkiksi Amer Sports, Cargotec, Fiskars, Huhtamäki, Kone, Konecranes, Nokian Renkaat, Uponor ja Wärtsilä”, Paavilainen listaa.\nTrumpin populismi riski markkinoille?\nVaikka talouden näkymät vaikuttavat hyviltä, liittyykö jenkkimarkkinoihin kuitenkin poliittisia riskejä? Donald Trump on vaalikampanjastaan lähtien puhunut protektionismin lisäämisestä, ja pääsääntöisesti kaikki kaupan esteet, kuten tuontitullit, olisivat takaisku USA:ssa toimiville yrityksille.\n”Ylivoimaisesti suurin poliittinen uhka ja riski markkinoille on se, mitä Trump tekee Pohjois-Korean kanssa, sekä Venäjän kanssa nokittelu. Jos sellainen riski laukeaa, ensisijaisesti kyse on inhimillisestä riskistä, toissijaisesti siitä, miten riski vaikuttaa markkinoihin”, Heikkilä sanoo.\nHeikkilän mukaan keskusteluissa esiin nousseet tuontitullit kiinalaiselle teräkselle olisivat itse asiassa jopa hyvä uutinen Outokummulle.\nTomi Paavilaisen mukaan markkinoilla on herännyt viime aikoina uusia huolia, kun USA on vaatinut Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimusneuvotteluissa uusia tiukkoja ehtoja jäsenmaiden väliseen kauppaan.\n”Nafta-sopimuksen purkamisesta on tullut täysin mahdollinen vaihtoehto. Se olisi hälyttävä merkki, sillä se voisi ennakoida USA:n hallinnon ottavan tiukemman kannan kaikkeen ulkomaankauppaan. Tällöin jopa irtautuminen WTO:sta tulisi täysin mahdolliseksi skenaarioksi”, Paavilainen sanoo.\nKuluttajatuoteyhtiöitä sijoittajan salkkuun\nAmerikkalaiset pörssiyhtiöt ovat Timo Heikkilän mielestä tällä hetkellä kalliita, ja siksi niiden tuotto-odotus on matala. Sen sijaan kotimaisten pörssiyhtiöiden kautta Amerikan markkinoille voi edelleen olla kannattavaa sijoittaa.\nHeikkilä poimii kotimaan USA-yhtiöistä suosikeikseen Nokian, Fiskarsin ja Huhtamäen.\n”Yhtiöt ovat houkuttelevasti arvostettu, niiden pitkän tähtäimen kasvunäkymät ovat hyvät, eikä yhtiöiden liiketoiminnat ole erityisen riippuvaisia poliittisesta ympäristöstä. Näihin yhtiöihin ei liity niin paljon poliittisia riskejä, eivätkä esimerkiksi tuontitullit tai raaka-aineiden hinnat vaikuta niiden tulokseen. Tosin Nokian kolmannen kvartaalin tulos lisäsi epävarmuutta ja siirsi kasvuodotuksia tuonnemmaksi. Sijoittajalta vaaditaan kärsivällisyyttä”, Heikkilä sanoo.\nMyös Paavilainen päätyy Huhtamäkeen, joka on hänen mielestään toimialansa laadukkaimpia yhtiöitä jatkuvan tuotekehityksensä ansiosta.\nToiseksi suosikikseen Paavilainen nostaa niin ikään kuluttajien ostovoimasta riippuvaisen yhtiön Amer Sportsin. Se on kärsinyt USA:ssa viime aikoina kuluttajien siirtymisestä kivijalkakaupoista yhä enemmän verkkoon.\n”Amer Sportsin osakkeeseen saattaa tulla parempi oston paikka osakekurssin laskun vuoksi, sillä yhtiön haasteet verkkokaupan murroksessa jatkunevat vielä jonkun aikaa. Amer on kehittänyt omaa verkkokauppastrategiaansa määrätietoisesti ja on luottavainen toimiinsa. Yhtiö pyrkii edelleen laajentamaan toimintaansa ostamalla vahvoja brändejä, joista paras esimerkki on Arc´teryx. Tuotemerkki on huippulaadukas ja korkeiden marginaaliensa vuoksi erittäin kannattava osa Amerin toimintaa”, Paavilainen sanoo.\nKolmanneksi suosikikseen Paavilainen poimii Nokian Renkaat. Vaikka sen liikevaihdosta USA:n osuus on vielä maltillinen, yhtiö on rakentamassa uutta tehdasta USA:han ja aikoo tuplata myyntinsä Pohjois-Amerikassa viiden seuraavan vuoden kuluessa.\n”On viitteitä Yhdysvaltojen kasvun kiihtymisestä”\nPerustajaosakas Timo Heikkilä, Sijoittaja.fi\n”Huhtamäki on alansa laadukkaimpia yrityksiä”\nSalkunhoitaja Tomi Paavilainen, Finlandia Group\nPitkä ja lyhyt tuotto\nKuviossa ylhäällä on osakkeita, joiden kurssikehitys on edellisen puolen vuoden aikana ylittänyt yleisen kurssikehityksen. Vaaka-akselilla kurssikehitystä tarkastellaan viiden viime vuoden ajalta: vasemmalle jäävät ovat olleet heikkoja sijoituksia, kun taas oikealla olevien yhtiöiden kurssit ovat nousseet viiden vuoden aikana keskimääräistä enemmän.\nTällä kertaa tarkastelussa on yhtiöitä, joiden liikevaihdosta merkittävä osa tulee USA:n markkinoilta. Kuviosta näkee, että esimerkiksi Vaisalan kurssi on noussut puolen vuoden aikana 14 % ja viiden vuoden aikana 206 %.\nKeskipiste on Helsingin pörssin OMX Helsinki Cap -hintaindeksi. Se on yleisindeksin painorajoitettu versio, jossa yhden osakkeen maksimipaino on 10 prosenttia indeksin kokonaismarkkina-arvosta. Osinkoja ei ole huomioitu.\nNämä p/e-luvut (2017 ennuste) on laskettu käyttämällä 26.10.2017 kurssia.\nAmer Sports 19\nNokian Renkaat 20\nKovat piipussa kauppasodassa\nDonald Trumpin kohupatsaasta auton hinta huutokaupassa