Tähtitaivas tammikuussa 2021: Tähtitaivaan opas | tieku.fi\nTähtitaivas tammikuussa 2021 – katsaus\nOrionin sumu, Merkurius ja Linnunradan kaksonen ilmestyvät tammikuiselle taivaalle. Vuoden ensimmäinen kuukausi tarjoaa muutakin mielenkiintoista nähtävää taivaalla. Lue tästä katsaus tammikuun 2021 tähtitaivaaseen.\nMeteoriparvet tammikuussa 2021\nTammikuussa 2021 näkyvät planeetat\nTammikuussa 2021 näkyvät tähdistöt\nTaivaan ilmiöitä tammikuussa 2021\nPohjoisella pallonpuoliskolla on tammikuussa kylmää ja pimeää. Vuoden 2021 ensimmäinen kuukausi tarjoaa pimeyteen runsaasti kaunista katseltavaa.\nLue tähtitaivaan oppaasta, mitä taivaalla kannattaa kulloinkin tarkkailla.\nKvadrantidit tuottavat upean tähdenlentonäytöksen\nTammikuussa 2021 voit ihailla Kvadrantidien eli Bootiden meteoriparvea, jonka alkulähde on asteroidi 2003 EH1.\nKvadrantidit näkyvät vain hyvin lyhyen ajan, maksimipäivänäkin vain kuusi tuntia, joten koko meteoriparvi saattaa jäädä pilviverhon taakse.\nJos kuitenkin onnistut näkemäään parven parhaaseen aikaan ja pilvet ymmärtävät pysyä poissa, näky on mahtava: taivaan poikki kulkee jopa 120 tähdenlentoa tunnissa.\nAktiivisuusjakso: 27. joulukuuta 2020 – 10. tammikuuta 2021\nMaksimi: 2.–3. tammikuuta\nVoimakkuus: Jopa 120 tähdenlentoa tunnissa\nMissä: Kvadrantidit eli Bootidit lähtevät liikkeelle Karhunvartijan tähdistöstä. Jos Karhunvartija ei tahdo löytyä tähtitaivaalta, voit ottaa avuksi tutumman Otavan. Seuraamalla suoraan sen kauhanvartta löydät kirkkaana loistavan Arcturus-tähden. Arcturus on Karhunvartijan kirkkain tähti.\nInnostutko tähdenlennoista? Tutustu vuoden 2021 tähdenlentokalenteriin– saat selville, milloin taivaalle kannattaa tähyillä.\nMeteoriparvi Kvadrantidit voivat tuottaa vuoden upeimman tähdenlentonäytöksen.\nMerkurius ilmestyy näkyviin\nMerkurius on Aurinkokunnan pienin ja lähimpänä Aurinkoa kiertävä planeetta.\nNäiden ominaisuuksiensa takia sitä onkin vaikea havainnoida. Se on usein Auringon takana näkymättömissä, ja Auringon edessä ollessaan se taas peittyy Auringon voimakkaaseen valoon.\nParhaiten pientä kiviplaneettaa voi tutkia sen ollessa radallaan Maasta katsottuna kauimpana Auringosta, jolloin sen sanotaan olevan suurimmassa elongaatiossaan.\nMissä ja milloin: Voit nähdä Merkuriuksen heti auringonlaskun jälkeen tammikuun viimeisellä viikolla. Vajaan tunnin kuluttua se katoaa horisontin taakse. Merkurius on Maasta katsottuna nyt kauimmillaan Auringosta. Silti se on vielä lähellä ja ilmestyy siksi näkyviin samassa kohtaa kuin laskeva Aurinko – matalalla lännen horisontissa.\nNäkyvyys: Merkurius loistaa hyvin kirkkaasti myös iltahämärän heikon valon läpi. Kiikarilla näet, että sillä on monta erilaista vaihetta samoin kuin Kuulla. Nyt näkyvissä on puolet Merkuriuksen päiväpuolesta ja puolet yöpuolesta.\nMerkurius näkyy vähän ennen auringonnousua tai pian auringonlaskun jälkeen sen mukaan, kummalla puolella Aurinkoa se on. Koska kierros Auringon ympäri kestää vain 88 Maan vuorokautta, Merkurius on suurimmassa elongaatiossaan useita kertoja (Maan) vuoden aikana.\nMerkurius ja Venus ovat ainoat planeetat, joita on helpointa tarkkailla niiden suurimman elongaation aikana. Se johtuu siitä, että ne ovat lähempänä Aurinkoa kuin Maa.\nKoska Maa pyörii oman akselinsa ympäri ja samalla kiertää Aurinkoa, tähtien ja tähdistöjen sijainti Maasta katsottuna näyttää muuttuvan – sekä yhden yön että koko vuoden kuluessa.\nTammikuun taivaalla näkyvät muun muassa:\nOrion – Tähdistö on helpointa löytää paikantamalla ensin Orionin vyön tähtikuvion kolme kirkkaasti loistavaa tähteä. Löydät tähdistön kaakosta.\nHärkä – Löydät Härän tähdistön, kun ensin paikannat Orionin vyön kolme kirkasta tähteä. Kun piirrät mielessäsi viivan Orionin vyöstä oikealle, löydät Härän.\nJänis – Jäniksen tähdistö löytyy Orionin jalkojen juuresta.\nOrionin tähdistö näkyy taivaalla tammikuussa. Tähdistö on helpointa löytää paikantamalla ensin Orionin vyön tähtikuvion kolme kirkkaasti loistavaa tähteä.\nJotkin tähdistöt ovat näkyvissä vuoden ympäri.\nTällaiset tähdistöt koostuvat niin sanotuista sirkumpolaarisista tähdistä eli navanympärystähdistä. Tähdistöt ovat lähellä joko pohjoista tai eteläistä taivaankappaleiden liikkeiden keskusta eli taivaannapaa.\nPohjoisella pallonpuoliskolla näkyvät aina nämä tähdistöt:\nKassiopeia – Tähdistön tähdet muodostavat taivaalle ison W:n, joten se on helppo löytää.\nKefeus – Tähdistö sijaitsee Kassiopeian vieressä ja lähellä Pohjantähteä.\nPieni karhu – Pohjantähti kuuluu Pienen karhun tähdistöön. Pienen karhun tähdistö voi tuoda mieleen pienoisversion Otavan tähtikuviosta.\nIso karhu – Otavan tähtikuvio kuuluu Ison karhun tähdistöön ja näkyy vuoden ympäri pohjoisella pallonpuoliskolla. Kun näet Otavan, olet löytänyt Ison karhun tähdistön.\nLohikäärme - Tähdistö on Kefeuksen vieressä Pienen karhun alapuolella.\nOrionin sumu näkyy paljain silmin\nOrionin sumussa on ainakin 700 nuorta tähteä, ja niitä tulee jatkuvasti lisää, sillä läpimitaltaan 24 valovuoden suuruinen pölypilvi on valtava tähtihautomo. Tammikuun puolenvälin uudenkuun aikaan tätä hienoa näkyä voi ihailla myös ilman kiikaria tai kaukoputkea.\nOrionin sumussa on ainakin 700 nuorta tähteä, ja niitä muodostuu koko ajan lisää.\nSumu sijaitsee kirkkaista tähdistä koostuvassa Orionin tähdistössä.\nOrionin sumuun on Maasta matkaa vain 1 344 valovuotta, ja se on siten Maan lähin tähtien syntyalue. Siksi sitä on tutkittu paljon.\nSieltä on esimerkiksi löydetty tähtiä, joiden ympärillä pyörii pöly- ja kiviainespilvi. Pilvestä syntyy aikanaan planeettoja.\nMissä: Tähdistön keskellä kolme samalle suoralle sijoittuvaa tähteä muodostaa Orionin vyöksi kutsutun tähtikuvion ja sitä reunustaa neljä kirkasta kulmatähteä – kreikkalaistaruston metsästäjän, Orionin, jalat ja hartiat. Orionin vyön ja kahden alemman kulmatähden välistä erottuu tähtikuvio Orionin miekka ja sitä ympäröivä tähtisumu.\nMilloin: Mene ulos illalla tammikuun 13. päivän uudenkuun aikoihin. Klo 21 Orionin sumu on kaakossa 20–25 asteen korkeudella horisontista, Orionin vyön ja jalkojen puolivälissä.\nNäkyvyys: Etsi pimeä paikka, missä ei valosaaste häiritse. Silloin näet sumun paljain silmin. Kiikari tai pieni kaukoputki näyttävät sen vielä selvemmin.\nVuonna 2012 tehty tutkimus viittaa siihen, että sumussa piilee myös musta aukko. Se sijainnee keskellä sumua Trapetsin tähtijoukossa, johon kuuluvat sumun kirkkaimmat tähdet.\nPimeät talviyöt paljastavat tähtien värit\nArcturus loistaa punaisena tammikuisella taivaalla.\nEro johtuu siitä, että lyhytaaltoinen sininen valo sisältää enemmän energiaa kuin pitkäaaltoinen punainen valo. Mitä kuumempi tähti on, sitä enemmän sinistä valoa se lähettää.\nTammikuussa voit nähdä muun muassa Theta Coronae Borealiksen ja Arcturuksen värieron.\nMissä ja milloin: Kello 7.00 Theta Coronae Borealis ja Arcturus näkyvät puolivälissä taivasta kaakossa. Thetan lämpötila on 15 000 astetta, ja se näyttää siniseltä. 4 000-asteinen Arcturus taas on punertava.\nNäkyvyys: Huomaat eron tähtien värissä vain hyvissä tarkkailuolosuhteissa. Valitse kirkas pilvetön yö ja hankkiudu kauas häiritsevästä keinovalosta, jota tiheä asutus ja liikenne tuottavat. Ota kiikari, mutta älä säädä kuvaa aivan tarkaksi. Pienet teräväreunaiset tähdet näkyvät näin vähän laajempina valotäplinä, joista on helpompaa hahmottaa tähtien eri värit.\nLämpötilan mittaaminen on parhaita menetelmiä, joilla tähtien ominaisuuksista saadaan tietoa.\nVertaamalla tähden lämpötilaa sen säteilyenergiaan, joka mm. paljastaa suunnilleen tähden koon, tutkijat voivat päätellä tähden tyypin ja elinkaaren vaiheen.\nDiagrammin ylälaidassa ovat ylijättiläiset, joiden sisällä ei ole enää vetyä. Ylijättiläisten elinkaari päättyy räjähdykseen supernovana.\nSirius esittää värinäytelmän\nIson koiran tähdistön Sirius on taivaan tähdistä kirkkain. Sitä kutsutaan myös Koirantähdeksi, ja se oli aikoinaan merenkulkijoille tärkeä apu suunnistamisessa.\nVaikka Sirius vaikuttaa yhdeltä tähdeltä, sillä on tosiasiassa kumppani, paljon pienempi ja himmeämpi Sirius B, lempinimeltään Koiranpentu. Se on Sirius A:ta kiertävä valkoinen kääpiö.\nSiriuksen kirkkaus ei johdu vain siitä, että se loistaa 25 kertaa niin voimakkaasti kuin Aurinko, vaan pitkälti myös siitä, että se on vain 8,6 valovuoden päässä ja siten yksi lähimmistä tähdistä.\nMissä ja milloin: Sirius on tammikuussa puoliltaöin niin matalalla taivaalla, että ilmakehän aiheuttaman tuikkimisen vuoksi valkoinen tähti näyttää toisinaan vilkkuvan myös sinistä ja punaista valoa. Etsi paikka, josta on esteetön näkymä etelään. Kun nostat katsettasi hitaasti horisontin yläpuolelle, näet Siriuksen voimakkaasti loistavana täplänä noin 10–15 asteen korkeudella.\nNäkyvyys: Kiikarilla erotat kirkkaan Sirius A:n värit selvästi. Jos haluat nähdä myös tähtijärjestelmään kuuluvan pienen ja himmeän Sirius B:n, sinun pitää ottaa avuksi melko tehokas kaukoputki.\nSen magnitudi eli suuruusluokka, jolla ilmaistaan tähden näennäinen kirkkaus, on −1,46. Se on Saturnustakin kirkkaampi. Seuraavina 60 000 vuotena Sirius näkyy vieläkin loistavampana, koska se lähestyy Aurinkokuntaa.\nGalaksi Messier 81 ja kotigalaksimme Linnunrata muistuttavat erehdyttävästi toisiaan.\nMessier 81 sijaitsee 11,6 miljoonan valovuoden päässä Maasta Ison karhun tähdistössä\nLinnunradan tapaan Messier 81 on kierteisgalaksi, johon kuuluu satoja miljardeja tähtiä, ja sen läpimitta on noin 100 000 valovuotta.\nSamoin kuin Linnunradassa myös Messier 81:n kierteishaaroista lähtee runsaasti infrapunaista säteilyä. Se on peräisin nuorista tähdistä, jotka kuumentavat galaksin ulkoreunalla leijuvaa avaruuspölyä.\nMissä ja milloin: Ajanjakso tammikuun 13. päivän uudenkuun vaiheilla on ihanteellinen Messier 81:n tarkkailuun. Tuolloin Kuun valo hohtaa heikosti ja galaksi on epätavallisen korkealla.\nKello 21.00 galaksi on noin 50 asteen korkeudella horisontin yllä koillisen suunnassa. Heti Messier 81:n alapuolella näkyy Otavan tähtikuvio Ison karhun tähdistössä. Voit käyttää sitä suuntaviittana.\nNäkyvyys: Vähintään kuusituumainen kaukoputki näyttää selvästi kirkkaan galaksiytimen. Tehokkaammalla kaukoputkella voit tarkastella myös ydintä ympäröivää himmeää kierteisrakennetta.\nMessier 81 on kaikkiaan 34 galaksista koostuvan M81-galaksijoukon suurin galaksi.\nSe näkyy Maahan selvemmin kuin mikään muu galaksi oman Paikallisen ryhmämme ulkopuolelta.\nGalaksi Messier 81 täyttää yötaivaasta lähes yhtä paljon kuin Kuu, mutta suuren etäisyyden vuoksi sen valo on kuitenkin niin heikkoa, että tarvitset kiikarin nähdäksesi sen. Kiikarilla katsottaessa Messier 81 vaikuttaa valopallolta.\nJos haluat tarkastella galaksin yksityiskohtia, ota käyttöön kaukoputki. Sillä erotat hyvin muun muassa Messier 81:n loistavan ytimen.\nIson karhun tähdistö - Näin löydät sen


Lehti: Uber lahjoi asiakastietoja hakkeroineet hiljaiseksi - Tuulilasi | Tuulilasi\nLehti: Uber lahjoi asiakastietoja hakkeroineet hiljaiseksi\nKyytipalveluyritys Uber myöntää, että sen jopa 57 miljoonaan asiakkaan tietoja hakkeroitiin viime vuonna. Nyt Uberin pääjohtaja Dara Khosrowshahi myöntää asian, mutta Bloombergin tietojen mukaan Uber lahjoi hakkerit pysymään hiljaa asiasta 2016.\nKhosrowshahi ei ollut vielä itse tuolloin Uberin palkkalistoilla.\n”Kaksi työntekijäämme on erotettu tämän tietovuotoskandaalin takia”, Khosrowshahi kertoo.\nHakkerit onnistuivat saamaan asiakkaiden henkilökohtaisia tietoja, mutta ei pankkitietoja tai luottokorttien numeroita. Raporttien mukaan hakkerit onnistuivat saamaan itselleen ainakin 600 000 asiakkaan ajokorttitiedot.\nBloombergin mukaan Uber ei kertonut asiasta viranomaisille vaan maksoi hakkereille 100 000 dollaria, että nämä pysyisivät hiljaa ja tuhoaisivat varastetut tiedot.\n”Mitään tällaista ei olisi pitänyt tietenkään koskaan tapahtua, enkä aio puolustella asiaa yhtään. Tapahtunutta ei kuitenkaan pysty muuttamaan, joten voin vain vakuuttaa jokaisen työntekijämme puolesta, että otamme opiksi virheistämme”, Khosrowshahi vakuutti.


Nuharupi: Sarasvatin hiekkaa\nolen lukenut! Muistan henkeä haukkoen riemastelleeni: "jukravit, tää isomäkihän on mestari kuvaamaan rakkaussuhdetta!" (eipäsku just päinvastoin: I. ei todellakaan ole erityisen pätö ihmissuhdekuvaajana...) Muistan myös sanan metaaniklatraatti. Eikös niiden pitäny jo aikapäiviä sitten hoidella tää ilmastonmuutos grande finaleen! Mitähän niille nyt kuuluu?\n12. maaliskuuta 2014 klo 19.19\nIhmissuhdekuvaukset tosiaan hipoivat lähes myötähäpeää.\n13. maaliskuuta 2014 klo 6.42


My real life: Lajin helppous viehättää\nEdellisviikon torstaina otettiin muutamat hypyt viikonloppuisia Kaken kisoja ajatellen. Kaisa kävi alkuun Geen selässä jonka jälkeen vasta itse kapusin selkään. Meidän tämänhetkinen ongelma lienee mun tekemättömyys.. Helposti menen sieltä mistä aita on matalin ja päästän Geen toisinaan liian helpolla.. Jos jokin asia ei suju ote pääsee lipsumaan. Alusta alkaen mun pitäisi pistää se kunnolla töihin sen sijaan,että itse haaveilen selässä ja odotan,että joskos hevonen tuntuisi hyvältä tai joskos se ei olisi vaikka pohkeen takana, no kai se on jos asialle ei tee mitään. Toisinaan pelkään,että Geen tulevan vahvaksi mun jäljiltä ja mun ratsastus ehkä onkin osittain liian siistiä tai kiltin näköistä. Vaikka en voi väittää olevani ihan alkeisratsastajan tasoinen, en osaa kuitenkaan korjata kaikkia hevosen virheitä joten siksi on hyvä,että selässä käy osaavampi ihminen joka laittaa hevosen alusta alkaen kunnolla töihin ja kertoo miten kaikkia ongelmia kannattaisi lähteä korjaamaan. Glitteri tosiaan kun ei ole mistään helpoimmasta päästä eikä kyllä anna mitään ilmaiseksi. Tottakai Gee osaakin hyödyntää nämä tilanteet erittäin hyvin jos kuski jää matkustelemaan.\nItse hyppäri sujui kutakuinkin aika kivasti muutamia kohtia lukuunottamatta. Aloitettiin hyppääminen tulemalla kahta pystyä muutamaan otteeseen kahdeksikolla jonka jälkeen siirryttiinkin melko pian tulemaan pienimuotoista rataa. Tuo päädyssä oleva sinivalkoinen okseri oli ihan selkeästi väärässä kohtaa sillä koko tunnin aikana en nähnyt tuolle esteelle varmaan kertaakaan kunnollista paikkaa, kerta toisensa jälkeen ajauduttiin melko juureen tai puolestaan liian kauas. Pitkillä lähestymisillä lähden helposti pidättelemään kauan ennen kuin näen mitään paikkaa ja tästä mun pitäisi päästä eroon. Samoin jostain syystä nypin kauheasti laukkaa pois aina kaarteissa vaikka päinvastoin mun pitäisi muistaa laukata kaarteiden läpi. Tämä korostuu etenkin oikeassa kierroksessa.Tuo on varmaan osittain pinttynyt takaraivoon,että otan laukkaa pois niiltä ajoilta jolloin Gee teki sitä,että ei tullut kunnolla takaisin ja kiikutti mua kuin märkää rättiä pisin kenttää. Edelleen se on mulla jossain syvällä takaraivossa vaikka meno onkin ollut jo kauan puolet hillitympää. Nyt kun taas pitäisi sujua paremmin.. Geen kanssa on kyllä tullut melkeen kaikki vaiheet käytyä läpi.\nEstettä lähestyessä mulla on ihmeellinen tapa lähteä pumppaamaan kohti sitä estettä.. Ja tämä nyt korostui ainakin tämän viikkoisella hyppärillä sen verran,että alussa jouduin hyppäämään ilman jalustimia.En tiedä mistä tuo tapa on sitten juurensa saanut mutta jotenkin hahmotan sillä etäisyyksiä vaikkakin pitäisi vain muistaa istua. Tuo nyt ainakin pitää saada kitkettyä pois ja jos ei muuten niin jatkossa täytynee hypätä ilman jalustimia niin ainakin pysyy pylly penkissä :D\nLoppuakohden meno alkoi paranemaan ja etenkin tuo viimeinen rata oli kokonaisuudessaan jo tosi hyvä, muistin ratsastaa ja etäisyydetkin löytyivät. Melko positiivisin mielin jäätiinkin odottelemaan tämän hyppärin pohjalta lauantain kisoja mutta melko turhautunein fiiliksin kilpailuista tultiin kumminkin takaisin..Kisoista kumminkin lisää ihan omassa postauksessa.\nUusi ulkoasu by Lunar Graphics


Silmukoita: syyskuuta 2013\nSain blogihaasteen In The HouZen Minnalta.\nHaasteen tarkoituksena on saada näkyvyyttä ja lisää lukijoita blogeille, joilla on alle 200 lukijaa.\n1. Käsityöt ovat minulle elämän suola. Ja sokeri.\n2. Samoin musiikki. Aiemmin soittelin ja lauleskelin, mutta nykyään mieluisinta puuhaa musiikin saralla on säveltäminen.\n3. Inhoan kotitöitä. Jos olisi varaa, niin palkkaisin jonkun tekemään ne puolestani. Nyt niitä ei tee juuri kukaan :-) Paitsi joskus, kun on vieraita tulossa tai muuten vaan ylimääräistä energiaa.\n4. Pinaattilätyt ovat parhaita pakastepuolukoiden kanssa.\n5. Vaikka olen asunut yli puolet elämästäni Pirkanmaalla, miellän itseni edelleen pohjalaiseksi, keski- sellaiseksi. Hämäläinen mielenlaatu on minulle edelleen pieni mysteeri.\n6. Olen kotihiiri. Omasta kolosta lähteminen on vuosi vuodelta vaikeampaa. Inhoan sitä, että joudun perustelemaan kotona viihtymistäni. Itse ihmettelen ihmisiä, jotka haluavat koko ajan jonnekin muualle.\n7. Olen yökukkuja. Aamut ovat kauhistus. Ja silti teen nykyään töitä kahdeksasta neljään. Tähän dilemmaan sain onneksi henkistä tukea kun yhtiömme lääkäri luennoi ihmisten nukkumistyypeistä. Tutkimuksen mukaan kolmannes ihmisistä on geneettisesti aamuvirkkuja, kolmannes yökukkujia ja kolmannes sopeutuu kumpaan rytmiin vain. Haukottelen aamuisin siis hyvällä omalla tunnolla, sehän johtuu geeneistä!\n8. Olen kasvissyöjä (ja kalan). Kummitytön haaste vuonna 2010 lihattomasta marraskuusta jäi pysyväksi olotilaksi.\n9. Alias on lautapelien ykkönen. Olen siinä hyvä, koska minulta ovat aina sanat hukassa ja sen vuoksi saan päivittäistä käytännönharjoitusta tarkoittamieni sanojen selittämisessä.\n10. Jos olisin jokin eläin, niin olisin ehdottomasti kissa; laiska, itsenäinen ja itsepäinen.\n11. En juokse. Mutta pidän kovasti kävelemisestä ja kävelen usein pitkiäkin matkoja.\nMinnan 11 kysymystä:\n1. Jos olisit supersankari, mikä supervoima sinulla olisi? -Olisin multitalentti Maija Poppasen tapaan: laukusta löytyisi kaikki tarpeellinen, asiat ja ihmiset pysyisivät järjestyksessä ja osaisin laulaa, tanssia ja lentää sateenvarjolla.\n2. Kuinka hallitset stressiä? -Mitä, voiko sitä hallita?\n3. Mikä saa sinut leijailemaan pilvissä? -Mikä milloinkin. Joskus joku tunnelma, joskus jokin laulu, tapahtuma, ruoka... mitä näitä syitä nyt onkaan.\n4. Missä näet itsesi viiden vuoden kuluttua? -Kotona?\n5. Mikä on suurin haaveesi? -Joku löytäisi sävellykseni ja esittäisi niitä.\n6. Mitä ilman et voi elää? -Musiikki ja käsityöt.\n7. Mikä on kotisi suurin turhake (=asia, mitä ilman voisi todellakin elää...) ? -Spontaani vastaus oli että mies, mutta ei sentään :-) Onhan tuota turhaa tavaraa vaikka kuinka, mutta että suurin? Ehkä kuivausrumpu tai auto.\n8. Mikä on mottosi? -En ole vielä löytänyt.\n9. Minkä kirjan luit viimeksi tai mikä sinulla on juuri kesken? -Peter Wattsin "Sokeanäkö" sekä Michael Mosley & Mimi Spencer: "5:2 dieetti -syö, paastoa ja elä pitempään" :-)\n10. Mikä on kaunista? -Toisten huomioon ottaminen, luonnollisuus.\n11. Mikä on rumaa? -Itsekkyys, valehtelu, epäaitous.\n1. Paras ystäväsi?\n2. Perinteinen: kolme asiaa, jotka ottaisit mukaan autiolle saarelle?\n3. Mikä saa sinut näkemään punaista?\n4. Mikä ilahduttaa sinua?\n5. Mitä asiaa sinusta ei monikaan tiedä?\n7. Mieleenpainunein opettajasi ja miksi?\n9. Mikä eläin kuvastaa sinua parhaiten?\n10. Millainen musiikki sinua puhuttelee?\n11. Pisin kuulakaaresi?\n11 haastamaani blogia :\n1. Fantastinen Norsu\n2. Simpuran supinat\n5. Kipakan käsityöt\n6. Leenan Lumous\n7. Vaihtoaskel hyppy\n8. Koukussa puikkoihin\n9. Lankatyöt ja Helmet\n10. Käsityön maailma\n11. hand made by Pimahla\nKesällä törmäsin kauppareissulla alennusmyynnissä oleviin Novita Bambu -lankoihin. Ja vaikka kuinka olen (edelleen) langanostolakossa, niin eihän näitä voinut jättää muiden löydettäviksi. Sitten ne jäivät odottamaan sopivaa hetkeä.\nSopivan hetken tullen päätin tehdä näistä tiskirättejä, kun kerran kaikki muutkin :-)\nTämä malli on periaatteessa ihan perinteinen isoäidin neliö. Mutta aloitan sen virkkaamisen kulmasta, jotenkin luonnollisempaa, kuin normimalli, jossa kerroksen vaihdos tulee lapun pitkälle sivulle.\nJos haluat kokeilla mallia, niin tässä pieni selitysyritys.\nAloita lankalenkillä: kiepauta lanka kerran parin sormen ympäri ja vedä ketjusilmukka lenkin läpi. .\nTee vielä toinen kjs (nämä kaksi kjs vastaavat yhtä pylvästä). Virkkaa lankalenkkiin 2 pylvästä, kjs ja 3x *3p,1kjs*\nKiristä lankalenkki ja yhdistä työ ympyräksi piilosilmukalla 1. pylvääseen (ei siis ketjusilmukoihin, on turhan vaikeaa).\nVirkkaa 2kjs, ja tämän jälkeen 2 p ikäänkuin ketjusilmukoiden yli takaisinpäin edellisen kerroksen ketjusilmukan ympärille.\nSeuraavan ketjusilmukan ympäri *3p,1ks,3p*. Toista vielä kaksi kertaa, ja viimeisen ketjusilmukan (=ensimmäinen) ympäri 3p,1kjs, yhdistä piilosilmukalla 1. pylvääseen.\nVirkkaa jälleen 2kjs, 2p niiden yli "nurkkaketjusilmukkaan. Seuraavien kahden pylväsryhmän väliin 3p, nurkkakjs:n ympäri 3p, 1kjs, 3p. jne.\nJoka kerrokasella työn jokaiselle sivulle tulee siis yksi kolmen pylvään ryhmä lisää.\nKun lappusi on halutun kokoinen (tässä 11krs), virkkaa 1kjs ja sen jälkeen 1 ks jokaisen pylvään päälle (1. tulee kjs:n alla olevaan silmukkaan), ja kulmien ketjusilmukoiden ympärille 3ks.\nJos haluat tehdä ripustuslenkin, virkkaa lopussa ylimääräinen ks kjs-kaareen (jos et halua lenksua, niin yhdistä ps:llä suoraan ed. krs:n ensimmäiseen ks:aan). Virkkaa tämän jälkeen 20kjs (tai haluttu pituus) ja yhdistä ks:llä ed. krs:n ensimmäiseen ks:aan.\nKoristelin rätin vielä reunuksella: 3kjs,3p samaan ks:aan kuin lenksun kiinnitys-ks.\n*Virkkaa 3. ks:aan: 1ks, 3kjs, 3p*. Toista kaaria kunnes olet kiertänyt koko neliön ja virkkaa lopuksi 23ks ripustuslenkin ympäri. Päättele langat.\nTässä vielä yritys selventää (?!?) sanallista ohjetta. Ei ole muuten helppoa piirtää ohjetta, vaikka se olisi itselle kuinka selvä tahansa, kokeile vaikka :-)\nVasemmalla siis neliön kolme ensimmäistä kerrosta, oikealla koristereunus.\nPieni varoituksen sana ennen kuin aloitat: näihin voi jäädä koukkuun :-)\nMutta toisaalta eihän se haittaa: maailmasta ei lika ja pöly pyyhkimällä lopu, joten varmasti näille löytyy käyttöä.\nLankana käytin siis Novita Bambua (50% bambuviskoosi, 50% puuvilla, pesu 60°), virkkuukoukku 3,5. Kahdesta kerästä tulee kolme rättiä. Tästä läjästä riittää muutama myös Putiikin hyllylle.\nBambusta on sanottu, että se on luonnostaan antibakteerinen kuitu ja sopii siksi hyvin tiskirätiksi. Sen imu-ominaisuudet tulevat parhaiten esiin muutaman pesukerran jälkeen. Nämä rätit ovat kooltaan 21cm.\nJa loppuun vielä tunnelmakuva aamuiselta työmatkalta. Syksy saapuu...\nJuhannuksena tein viimeksi kukkasia ikuisuusprojektiini. Nyt päätin, että riittää, tämä on valmis.\nAleksi (11v.) sai valita reunuksen kuvion ja värit. Valinta kohdistui tuollaiseen pikkuiseen pykäreunukseen.\nJuhannuksena oltiin tässä vaiheessa.\nJa tässä lopulta valmis torkkupeitto ja pari lähikuvaa siitä. Kukkia virkkasin kaikenkaikkiaan 154 kokonaista ja 16 puolikasta. Valmiilla peitolla on mittaa 90x132cm. Lanka on konepestävää Maijaa, 85% villaa ja 15% polyamidia. Virkkuukoukku 3,5mm. Palat yhdistelin ompelemalla silmukoiden takareunoista.\nKoska kuvio on nimeltään afrikankukka, ja peitteen värit viittaavat mielestäni autiomaahan, niin peitto sai melkein kuin itestään nimen "Sahara".\nNyt unohdan hetkeksi afrikankukkaset ja teen jotain ihan muuta!


Tänään on Pe Syys 20, 2019 6:11 am\n[ 494 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1 ... 29, 30, 31, 32, 33\nLähetetty: Ke Marras 07, 2012 7:05 pm\nLiittynyt: Ma Marras 05, 2012 3:42 pm\nTervetuloa PitaisiOpiskella! Paras nimerkki!\nKiitos! Sulla oli muuten aika sympaattisia paitoja myynnissä.\nLähetetty: To Joulu 20, 2012 8:30 pm\nLiittynyt: La Joulu 01, 2012 7:48 am\nNimimerkin takaa löytyy 50+ möhömahaäijä jolla kaikki elintasoindeksit (verenpaine,kolesteroli, BMI) paukkuu katosta läpi. Kilpaurheilun älysin lopettaa jo 15 vuotiaana, mitä nyt golfin suffelikisoja kierrellyt parinkymmenen vuoden ajan. Kahvakuulaan olen tutustunut nyt syksyn ajan firman ohjatuissa kahvakuulajumpissa ja lisäkyselyihini fiksu jumppari antoi pari neuvoa: "Hanki kisakuulat ja mene kurssille". Noh, pari kuulaa on hankittu (12 kg = sopiva, 16 kg = liianraskas) ja edessä on Kukan kurssi sekä pyykkösen treenigeneraattori sovellettuna tekniikan opetteluun. Näillä mennään.\nThose hardbooters must all be young and exterme. - No, they are OLD and extreme.\nLähetetty: Su Helmi 24, 2013 6:04 pm\nLiittynyt: Ma Joulu 17, 2012 10:47 am\nOlen uutena tällä foorumilla. Kahvakuula hommat kiinnostaa paljon ja muutenkin liikunta ja hyvinvointi! Mukava päästä jutteleeman samanhenkisten tyyppien kanssa, varmasti tulee paljon uutta ja hyödyllistä tietoa!\nHaluaisin tässä samalla kysyä että onko täällä yrityshenkisiä tyyppejä foorumilla? Ole nnimittäin kaavaillut tässä jonkin aikaa omaa saliyritystä. Eli kuntosali mihin tulis ohjattuja tunteja ja perus puntti... Tietenkin tämä on aika haastava idea tänä päivänä kun suurin osa kuntosaleista on jonkin ketjun omistama. Olen kuitenkin miettinyt muutamaa ideaa mitä niissä muissa ei ole vielä käytössä. Aika alussa ollaan koko projektin kanssa mutta jos täällä on ideoita niin otan mielellään vastaan..\nYrityksen perustamisessa tietenkin on näitä käytännön järjetelujä mitkä pitää ensin saada pyörimään ennen kuin mitää alkaa tapahtua. Löysin kuitenkin tällaisen yrityssivun mistä löytää hyödyllisiä tietoja kaikin puolin yrityksen toiminnasta.\nOlisin erittäin kiitollinen jos saisin kommentteja/ vinkkejä tämän salin perustamiseen Kiitos!\nLähetetty: Su Helmi 24, 2013 6:09 pm\nTervetuloa hentonen !\nMihinpäin maailmaa olet ajatellut salia perustaa?\nLähetetty: Ke Touko 22, 2013 6:52 pm\nLiittynyt: Ti Touko 21, 2013 3:26 pm\nHeippa! Olen vajaa 40v nainen, joka on nyt ja viimein päättänyt alkaa huolehtimaan omasta fyysisestä hyvinvoinnistaan. Kahvakuulailu kiinnostaa ja kävin juuri kokeilemassa; mitä ihmettä, tulin treeneistä 8 kg kuulan kanssa kotio Eli mitä ilmeisemmin perehtyminen lajiin jatkuu ensi viikollakin\nLähetetty: To Touko 23, 2013 5:41 am\nTervetuloa foorumille, Kirsi ja Hentonen!\nLähetetty: To Touko 23, 2013 10:14 am\nTervetuloa myös Golffari!\nLähetetty: La Huhti 22, 2017 9:40 am\nTervehdys. Nimeni on Tuomas Ovaska ja olen 30-vuotias perheellinen mies Lahdesta. Olen harrastanut kahvakuulaamista vuodesta 2012 lähtien. Harrastus alkoi sillä mielenalalla, että naisten laji ja kävin ensimmäisellä tunnilla vaimoni pakottamana. Pian kuitenkin huomasin, että laji on äärimmäisen kiehtova ja monipuolinen. Kahvakuula toimi aluksi hyvänä liikunnallisena tukena muille harrastuksilleni, maraton juoksu ja crossfit, mutta vuosien saatossa sen painopiste siirtyi enemmän ja enemmän ns. ykköslajiksi.\nKahvakuula on nykyään jokapäiväinen elementti elämässäni. Se puraisi oikein kunnolla kun kävin sm-kisoissa kuntosarjassa nostamassa vuonna 2016. Tavoitteenani on nostaa mestaruussarjoissa sekä LC, että biathlon. Ehdoton ykkösliike on LC. Suuri heikkous on tempaus. Mutta sekin on työnalla ja uskon, että ajan kanssa hommat lähtee luistamaan. Tähän saa kyllä paljon tukea ja tietoa Lahden Gentailta, joka on kotisalini. Uskon, että tänä vuonna kun saan nuo töiden ohessa käymäni insinööriopinnot päätökseen aikaa vapautuu enemmän kisoihin ja oheisharjotteluun. Jää nähtäväksi missä kunnossa sitä ollaan vuoden 2018 sm-kisoissa.\nKepeitä kuulia kaikille ja kiitokset ryhmään pääsystä.\nLähetetty: Su Huhti 23, 2017 7:10 pm\nMoi Tuomas. Kova on kuntosi jo nyt, varmaan vielä kovempi 2018!\nLähetetty: Ma Huhti 24, 2017 5:50 am\nTervetuloa foorumille Tuomas. Jos joku asia harjoittelussa mietityttää, niin rohkeasti vaan aloitat uuden topicin.\nLähetetty: Ma Huhti 24, 2017 6:07 am\nKiitos. Eiköhän tässä kysyttäviä ilmaannu aika paljon\nLähetetty: Ma Touko 01, 2017 9:36 am\nLiittynyt: Su Huhti 30, 2017 6:29 pm\nOlen kuulailuun "hurahtanut" 41v perheenisä, jolla on välillä treeniaika kortilla.\nPyöräily, juoksu, hiihto ja sulkapallo ovat nykyään liikuntalajejani kuulailun ohella.\nKotiin olen hommannut tuplakuulat 16, 20 ja 24kg. 28 ja 32 kiloiset on vasta sinkkuina\nSyksyllä tavoitteena 2*20kg LC 85 toistoa. Viime syksynä meni 2*16kg kuulilla 84 hyväksyttyä - eli tekemistä riittää.\nWKC-testissä 1400 pistettä pitkäntähtäimen tavoitteena...\nPirkanpyöräilyn 134km pitäisi polkaista kunnialla 11.6.2017.\nMuuten pyrin lähtäkohtaisesti pitämään itseni ylipäänsä hyvössä fyysisessä kunnossa, kisatavoitteet ovat kuitenkin eteenpäin vievä voima.\nLähetetty: Ma Touko 01, 2017 11:32 am\nMeininki kuulostaa hyvältä. Kiva saada uusia keskustelijoita foorumille.\nLähetetty: Ma Touko 01, 2017 3:51 pm\nSyksyllä tavoitteena 2*20kg LC 85 toistoa. .\nTuo olisi kova tulos, sillä olisi nyt HOF:ssa sijalla 16/76.\nHieno homma, että saadaan foorumille porukkaa.


Populismi lietsoo kriisejä - Kirjastolehti\nTeksti Titta Baer Kuvat Ville Vaarne Julkaistu 26.04.2019\nPopulismi lietsoo kriisejä\nProfessori Juha Herkman haluaa, että vapaa media, oikeuslaitos ja kirjastot pitävät populismin kurissa.\nPopulismi tuntuu lisääntyvän. Natsilippuja on liehunut Helsingissäkin. Mitä kansalaisten pitäisi tietää populismista?\nHelsingin yliopiston viestintätieteiden professori Juha Herkman on oikea henkilö vastaamaan kysymyksiin. Häneltä on juuri ilmestynyt kansantajuiseksi tarkoitettu akateeminen oppikirja Populismin aika.\nHerkman on tutkinut populismia pitkään. Perussuomalaisten suuri vaalivoitto vuoden 2011 eduskuntavaaleissa antoi kimmoketta lisätutkimuksiin.\n”Jos katsoo maailman menoa, ei voi sanoa, että ajankohta olisi huono. Ajan hermolla ollaan”, Herkman sanoo.\nPopulistit omivat kansan\nLähes kaikki poliitikot käyttävät ainakin jossain vaiheessa populistisia keinoja. Populismi myös kuuluu demokratiaan. Totalitaarisissa yhteiskunnissa ei populismia oikeastaan voi olla, sanoo Herkman.\nHerkman kirjoittaa muun muassa agraaripopulismista ja autoritaarisesta populismista.\nAgraaripopulismi saattaa tuntua suomalaisista tutulta, puhuihan Suomen Maaseudun Puolueen Veikko Vennamo unohdetusta kansasta jo vuosikymmeniä sitten. Samanlaista maataloudesta kumpuavaa populismia syntyi jo 1870-luvun tsaarinajan Venäjällä ja myöhemmin Yhdysvalloissa.\n”Donald Trumpin menestys presidentinvaaleissa 2016 oli jatkoa amerikkalaiselle agraaripopulismin perinteelle”, Herkman kirjoittaa uudessa kirjassaan.\nAutoritaarista populismia oli esimerkiksi Margaret Thatcherin Britanniassa ja 1920- ja 30-lukujen Italiassa ja Saksassa.\nHerkman erittelee ilmiön kameleonttimaisia piirteitä.\n”Populismin keskeisessä roolissa on vastakkainasettelu. Yleensä muodostetaan ”me”, joka samaistetaan kansaan (populus) ja vedotaan siihen, että ”me” edustaa kansaa kokonaisuutena. Todetaan, että meidät on unohdettu ja hylätty. Asetutaan vastaan eliittiä, joka voi olla taloudellinen tai poliittinen. Usein kuvioon kuuluu myös, että suljetaan jotkut ryhmät ulos, kuten esimerkiksi maahanmuuttajat tai seksuaalivähemmistöt.”\nPopulismissa on kyse poliittisen identiteetin rakentamisesta, uuden liikkeen käynnistämisestä ja levittämisestä, Herkman sanoo.\n”Populismi ei niinkään ole aate. Populismi voi käyttää monenlaisia ideologioita ja aatteita, ja sen voimavara onkin, että se yhdistelee jopa päinvastaisia näkemyksiä.”\n”Myös tunteisiin vetoaminen on tyypillistä populismille. Aina jos on kyse identiteeteistä, on kysymys myös tunteista.”\nTunteista puhumisen avulla populistit saavat kuulijoissa aikaan tunneperäistä samaistumista.\n”Poliittisten liikkeiden alkaessa on vahva tarve oman identiteetin rakentamiseen ja erottautumiseen muista. Puhe voi olla hyvinkin kovaa ja voimakasta."\nHelsingin yliopistossa työskentelevä tutkija Herkman haluaa akateemisen julkaisemisen lisäksi kirjoittaa tietokirjallisuutta myös tavallisille lukijoille ja suomen kielellä.\n”Suomen kielen pitäminen elävänä myös akateemisessa mielessä on tärkeää.”\nTiedemaailma kannustaa englannin kielellä julkaisemiseen, mutta suuntaus on ehkä muuttumassa. Iso-Britanniassa on tutkimuksen tärkeäksi arviointikriteeriksi noussut yhteiskunnallinen vaikuttaminen, kertoo Herkman.\nVaikka Herkman haluaakin olla työllään yhteiskunnallinen vaikuttaja, somessa hän on passiivinen.\nSome sopii hyvin populistiseen logiikkaan. Somessa eletään huomiotaloudessa ja yhteyttä tavoitellaan voimakkain keinoin ja kärjistyksin.\n”Somessa pystyy tekemään hyvinkin tarkkaan kohdennettua poliittista viestintää ja vahvistamaan kuplissa näkemyksiä, jotka asettuvat toisiaan vastaan. Tämä viestintäympäristön muutos on varmasti tärkeä tekijä populismin tämän hetkiselle menestykselle.”\nPopulismi nousee erityisesti silloin, kun yhteiskunnassa tapahtuu suuria muutoksia, jotka hämmentävät ihmisiä tai jättävät heidät entistä heikompaan asemaan.\nYhdistäviä tekijöitä populismin lisääntymiselle ovat muun muassa globalisaatiokehitys, rakennemuutokset työmarkkinoilla, digitalisaatio ja kansainvälinen muuttoliike.\nIlmiö ei kaihda pohjoismaisia, demokraattisia hyvinvointivaltioitakaan.\n”Tarvitaan jokin kriisi. Useimmiten populistit haluavat väittää, että politiikka on kriisissä, erityisesti puoluepolitiikka. Populistit myös itse korostavat kriisejä. Se on keskeinen tapa tehdä itselle tilaa ja tilausta. Yritetään saada aikaiseksi kriisitunnelmaa.”\n”Median osuuttakin voi miettiä. Tutkijat puhuvatkin mediapopulismista. Euroopassa ja Pohjoismaissa oli pitkään rauhallinen, puoluepoliittisesti vakiintunut tilanne. Se ehkä kyllästyttää, ja mediakin alkaa suhtautua kriittisesti politiikkaan.”\nHerkman veikkaa, että Suomen populistit haluavat kevään 2019 vaaleista maahanmuuttovaalit.\nHerkman ei ole suomalaisesta yhteiskunnasta huolissaan. Meillä on vahvoja voimia populismia vastaan. Kansalaiset itse voivat torjua ilmiötä. Mutta herkkyyttä tarvitaan, niin kansalaisilta kuin medialta.\n”Populismi voi johtaa vallan keskittymiseen, yksinvaltaisuuteen ja autoritaarisiin vallan muotoihin, jolloin se on uhka demokratialle. Jos populismi pysyy hallinnassa, se voi toimia herättelijänä, demokratian uudistajana ja poliittisen järjestelmän virkistäjänä.”\nPopulismin hallitsematonta kasvua hillitsevät oikeuslaitos, vapaa media ja osin perustuslaki.\n”Englanninkielessä puhutaan ´checks and balances´ -järjestelmästä, jossa mm. toimeenpano- ja lainsäädäntövaltaa on rajoitettu niin, ettei yksikään taho voi käyttää rajoituksetonta valtaa.”\n”Mutta nythän on nähty Unkarissa, Puolassa ja Yhdysvalloissa kuinka populistiset toimijat valtaan päästyään lähtevät taistelemaan näitä instituutioita vastaan ja yrittävät purkaa perustuslain tuomia oikeuksia tai sellaisia rakenteita, jotka voisivat olla heitä kohtaan kriittisiä. Samoin arvostellaan mediaa, joka kritisoi populisteja.”\n”Jos tällainen kehitys etenee, ei enää puhuta kansanvallasta vaan yksinvallasta.”\nKirjastokin voi torjua populismia. Herkmanin mukaan kirjastolla on ollut tärkeä rooli hyvinvointiyhteiskunnan osana, kulttuurisen tasa-arvon toteuttajana.\n”Politiikassa tänä päivänä tärkeä asetelma on metropolia-alueet vastaan maakunnat.”\n”Kirjastolaitos on joka paikassa läsnä. Näen sen tasaavana mekanismina polarisaatiokehityksessä. Kirjasto voi olla kuin Yleisradio ja tarjota julkista tilaa. Kirjasto on myös osa julkisesta tilasta käytävää kamppailua. Se on kiinnostavaa.”\nprofessori Juha Herkman\nUseita oppikirjoja ja artikkeleita muun muassa mediatutkimuksesta.\nPohjoismainen populismi mediassa -tutkimushankeessa 2013-18.\nPopulismin aika, 2019.\nViimeisin kaunokirja: Morten A. Strøksnesin Merikirja. Kesken: George Saunders: Lincoln bardossa.\nHarrastukset: perhokalastus ja urheilu


Discovery siirtyy kehityksessään seuraavaan vaiheeseen. Konseptin monipuolisia ominaisuuksia on vahvistettu, kun käyttöön on otettu ledit ja uusin tekniikka. Discovery Evo on nyt entistä monipuolisempi ja se luo uusia mahdollisuuksia vaativiin ympäristöihin.\nValaisin tarjoaa ylivoimaisen yhdistelmän voimakasta ja silti miellyttävää ja tilaa hahmottavaa valoa erittäin energiatehokkaasti. Discovery Evon muotoilu on entistä sulavalinjaisempi, ja se sopii valaisemaan esimerkiksi portaikkoja, käytäviä, keittiöitä ja kellareita niin julkisissa kuin yksityisissä rakennuksissa.\nDiscovery Evo voidaan asentaa kattoon tai seinään, myös upotettuna. Valaisimesta on saatavana myös IK 10 -luokitettu, ilkivallalta suojattu malli sekä ulkokäyttöön soveltuva musta, antrasiitinharmaa tai valkoinen malli, jolla on luokitukset IK 10 ja IP 55. Discovery Evon asennus on yksi markkinoiden nopeimpia. Innovatiivinen asennusratkaisu sisältää rungon ja upotussarjan kätevänä kokonaisuutena.\nDiscovery Evoon voidaan asentaa läsnäolotunnistus mikroaalto- tai PIR-tunnistimien avulla sekä e-Sense Move -järjestelmä.


Samana päivänä palkkapäivä Lainat - Hae Tärkeä Raha I - www.bmkfrigo.fora.pl\nSamana päivänä palkkapäivä Lainat - Hae Tärkeä Raha I\nWysłany: Nie 9:51, 09 Lut 2014 Temat postu: Samana päivänä palkkapäivä Lainat - Hae Tärkeä Raha I\nAina kun saavuttamiseksi kaikki järjestäminen käteisellä laina ja hyötyvät uskomattomia ominaisuuksia aiemmin mainittiin , päädyt taataan pitkäikäisyys oman liikeyritys. Kuten by aika tuki , kaikki tai osa teidän opintolainaa rahoitusvelat voisi olla armahdettiin . Vaihtoehtoisesti , kuin actuel tai ei kodin omistaja sitten vakuudettomia rahoitus varten ei työ todennäköisesti täydellinen valinta . Se pyritään uusi asiakkaat , ja myös valmistajaa hankkimalla luotonanto tuotteita helpompaa monille kaikki . sinun yksinkertaisesti täytyy liittymään asti net ensimmäinen paikka ja sinä sitten voi renderöinti pankkitilisi käyttäessäsi tekstiviesti suorituskyky milloin sinun täytyy saada laina - se on todella niin helppoa . On todella valikoiman henkilökohtainen laina sivustoja jotka tarjoavat nopeasti vakuudettomia lainoja [link widoczny dla zalogowanych] journal julkaisu henkilökohtaiset lainat yleensä alennettua korot sijasta käteisennakkoa lainat , joissa myöhässä kulut ja joustavat korot ovat aina vaikeasti pyrkivät. Voit puuttua tällaista hankala predicaments huono luotto-lainat on tarkoitettu . yksi uskottavalta vaihtoehto on valitsevat palkkapäivä ennakot jotka ovat täydellinen tavata oman vaatimukset .\nVaikka lainanantajat ja eri perinteinen lainanantajat Ajoittain ole halukkaita ottamiseen mahdollisuus , ja set heidän tiukat standardit ja asuntoluottojen kanssa huono luotto , net lainanantajat usein ota Lisätiedot kannustava taktiikka . Korot vain asuntolaina on vaihtoehtoinen valinta sijoituspääoma ja huomiota 1 . Mutta tekijät enemmän riskialtis pidemmälle [link widoczny dla zalogowanych] pystyt hyödyntää palkkapäivä lainat laajalti saatavana turvattu ja nopeasti vakuudettomia lainoja . Voit aquire Virginian osavaltiossa asuntolainan kanssa huono luotto . Riippumatta siitä, onko tarvitset luotonanto tuotteen jälkeen ehdotus tai hieman eri ja pieni luotto pisteet asuntolaina , optiot .\nMyös vakuudettomat pankkilainat usein käytti ilman tarvetta yhtä paljon ongelma kuin vakuutena henkilökohtaisia ??lainoja . Sen Kaupan hallintaoikeus liian on pieni, elongates ajaksi 1 - useita vuosia . Jos aiot ja yhdistäminen erilaisia ?? harmittaa menoja osaksi henkilö kanssa rahoitusapulainan kansan kanssa pieni luotto pisteet , ehkä käyttää yksi monista ilmainen hintaluokassa käsi laskimet että löytyy Internetistä. Kun haku ja haku , löydät lainanantaja jotka osaisimme tehdä paljon kanssa sinulle, teidän terminologiaa . Hän löysi suora miten avulias VA rahoitus usein. Nyt, jos et haluavat epätoivoisesti teidän jälkeläiset tulla taloudellisesti turvallinen , voisit alkaa kohde kehittämiseen tavaransa ja soveltamalla verotus hyödyt ? Uskon todella kiinni mitä he saan sen tehdä paljon parempi kuin 401 ( ok ) [url=kaikkipikavipit.wordpress.com]kaikki pikavipit[/url] plus, kuitenkin ehdot asuntolaina on erittäin hyvä , tai muuten yritys alempi taloudellinen paino on jepardize . Pohjimmiltaan , et voi ajomatkan pankit ja muut hyvämaineinen luotonanto yritysten vain koska he vain hyvin todennäköisesti käännä olet heikompi missään tapauksessa . Leikkaa korot on osoittaneet heti oman tulokset muut , jos sinulla on selvä tapaus väärän , voisi useita viikkoja .\nJotta voitto takaisin talouden valta ja maksettava heidän fantastinen , vastaanottava ei luotto pisteet - tutkimaan asuntolaina on suurin vaihtoehto . Nämä käteisennakkoa lainat tunnetaan käteisennakkoa palkkapäivä lainat tai Promo ovat tyypillisesti annettu käyttäessäsi ehto ne palautetaan sisäpuolella neljä viikkoa tai kanssa seuraava palkka . Käytetty auto henkilökohtainen laina vaihtelee eroavat to merkittäviä soveltamisalan . Nämä kaikki vain tavallinen tiedot [link widoczny dla zalogowanych] pieni luotto pisteet auto lainat tarjota rahaa on lainanantaja Tilauksen kokonaan uusi autojen tai yksinkertaisesti käytetty auto . Se voi olla kasvu on vain yksi prosenttia, parasta prosenttia parantamiseksi koska Marraskuu 2010.\nPerusteellisesti tutkimaan tahansa sitoutuminen sinä merkintä vain lyhyen aikavälin laina niin arvaa ennakoimaan jos joskus voi käteisellä laina uudelleen .


Kirsten Dunstin huumeongelma yllätti – Stara\nKirsten Dunstin huumeongelma yllätti\nViihdeuutiset 7.2.2008, 21:00 · Stara.fi\nNäyttelijä Kirsten Dunst on tuorein Hollywood-tähti, joka on joutunut kirjautumaan vieroitushoitoon. Tähden alkoholi- ja huumeongelmat tulivat todellisena yllätyksenä, sillä häntä on yleisesti pidetty varsin hyvien elämäntapojen vaalijana.\nPari viikkoa sitten Kirsten nähtiin kuitenkin käyttäytymässä erikoisesti Sundancen elokuvafestivaaleilla. Samalla levisivät huhut tähden hermoromahduksesta, mutta Dunst kiisti tiedot. Lähipiirin mukaan huhut pitivät kuitenkin paikkansa.\n– Hän tarvitsi epätoivoisesti apua. Hän näytti olevan päihteiden vaikutuksen alaisena kirjoittautuessaan sisään hotelliin, sillä hän käyttäytyi ihmeellisesti. Hän sai esimerkiksi yhtäkkiä itkukohtauksen. Nyt hän on kuitenkin paremmassa paikassa ja saa tarvitsemaansa apua, lähipiiristä kerrottiin Star-lehdelle.\nNyt Kirsten Dunst on kirjautunut Utahissa sijaitsevalle julkkisten suosimalle Cirque Lodge -vieroitusklinikalle, jossa on viime aikoina ollut samankaltaisessa hoidossa myös näyttelijä Eva Mendes, näyttelijä-laulaja Lindsay Lohan ja monet muut tähdet.\nKirstenin kerrotaan ajautuneen päihteiden pariin osittain näyttelijä Jake Gyllenhaalin eron takia. Jake seurustelee nykyisin Oscar-voittaja Reese Witherspoonin kanssa. Viime vuonna Kirstenin raportoitiin seurustelevan brittipoppari Johnny Borrellin kanssa.


desibeli.net - Primal Scream: Riot City Blues\nPrimal Scream on tunnettu yhtyeenä, joka ei kovin kauaa ole viitsinyt pysyä paikallaan. 90-luvun alussa, kun lähes koko maailma oli bändin edessä polvillaan, se päätti hylätä Screamadelican tanssittavan menestyskonseptin ja suunnata kohti perinteikkään rock’n’rollin syntysijoja. Tyrmistyneen vastaanoton jälkeen hektiset skotit suunnistivat dubin ja psykedelian maisemiin kenties parhaalla levyllään Vanishing Point. Kuten arvattavaa, yhtye ei tällekään pysäkille jäänyt makailemaan, sillä seuraavilla levyillä (Xtrmntr ja Evil Heat) se esiintyi aiempaa selvästi aggressiivisempana ja kulmikkaampana. Vaikka nämä levyt olivat yleisesti korkealle nostettuja teoksia, eivät ne minulle ikinä suurella volyymilla auenneet. Minä kun haluan nauttia Primal Screamini mieluusti grooven kera.\nJa nyt yhtye kuulostaa paremmalta kuin kertaakaan sitten miksauslevy Echo Dekin julkaisun. Konerytmeihin Gillespien gängi ei tällä kertaa ole kuitenkaan sotkeutunut, vaan kyse on konstailemattomasta ja ryhdikkäästä rokista. Okei, resepti on kaikin puolin kulunut – ja joidenkin mielestä jopa taantumuksellinen – mutta Primal Screamiin eivät pop-ja rock-musiikin normistot päde. Vanhan sanonnan mukaan jotkut laulajat voisivat lurauttaa ilmoille säkeitä vaikka puhelinluettelosta ja silti se kuulostaisi mielenkiintoiselta. Jos sanonta johonkin pätee, niin Bobby Gillespieen. Klassisen renttuäänen, särmikkään asenteen ja elämäntapaboheemiuden lisäksi miestä on siunattu kyvyllä kirjoittaa sukupolvensa parasta – ja ennen kaikkea – monipuolisinta soundträkkiä. Gillespien ”sanchopanchojen”, Andrew Innesin, Martin Duffyn ja Robert Youngin panos on toki yhtä lailla elintärkeä, mutta kyllä Primal Scream on ja pysyy Gillespien näytöksenä. Kun yhtye kymmenisen vuotta sitten vielä vahvistui Stone Rosesin Gary ”Mani” Mounfieldillä, oli selvää ettei tämä kopla helpolla lannistu.\nMillainen levy bändin uusi Riot City Blues sitten on? Kuten jo aiemmin mainitsin, on kyseessä ainakin jollain tasolla tietoinen retroveto. Kenties bändi on levyttäessä jo ajatellut tulevia kiertueita ja halunnut päästä sovituspuolen kanssa vähän helpomalla, kenties tämänkaltainen levy on ollut Primal Screamin suunnitelmissa jo pitkään. Todennäköisintä kuitenkin lienee, että yhtye on vain halunnut heittää aivot narikkaan ja rokata korvat jumiin. Samaa ajatusmallia voisivat soveltaa myös Riot City Bluesilta liian syvällisiä virtauksia etsivät tosikot.


Myydään Rivitalo, Kaksio - Asikkala, Vääksy, Aurinkotie 2 - Etuovi.com 1310429\nRivitalo | k / rt, oh, mh, s, ph / wc, vh, te\nIhastuttavalla sijainnilla Vesijärven läheisyydessä siistikuntoinen rivitalohuoneisto. Asunnossa kaunis korkeakiiltoinen valkoinen keittiö ja avara ruokailutila. Tilavasta olohuoneesta ja ruokailutilasta kauniit puistomaiset näkymät järvelle. Laatoitettu pesuhuone/wc-tila ja sauna. Takapihalla olekelutila jossa markiisisuoja. Jokaiselle asunnolle autopaikka ja varasto. Vääksyn monipuoliset päivittäispalvelut käytettävissä sekä Upeat Päijänteen ja Vesijärven ranta-alueet. Tästä heti vapaa huoneisto. Soila minulle ja sovi oma Ensiesittelysi!\nAurinkotie 2, 17200\nk / rt, oh, mh, s, ph / wc, vh, te\nAutopaikka maksu menee oman kulutuksen mukaan.\nIlmalämpöpumppu, verhotangot, lämminvesivaraaja\nsähkölämmitys, ilmalämpöpumppu(asunto 3 asennettu)\nMuut tilat ja materiaalit: eteinen: Parkettilattia ja maaliseinät\nJääkaappi/pakastin, keraaminen liesi, astianpesukone/liitäntä, kaapistot(remontoitu n. 2014)\nKylpyhuone/wc, suihku, pesukoneliitäntä, peilikaappi, sähkösauna\nlisätietoa: Jokaiseen huoneistoon kuuluu piha-autopaikka(lämmitystolppa)\njätekato- ja varastorakennus -98, ikkunapeltejä uusittu -04,ilmanvaihtokanavien puhd.-11, terassiovet, väliaidat(takapiha), varastojen kattovuotokorjauksia -12, varasto/tekn.tilan ovet kunn., antennivahvistin uusittu, matalat väliaidat takapiha -13, tiilikatteen huolto -14, Piha-alueen kunnostus -21\nPihankunnostus(tehtynä), puuosien huoltomaalausta/var.seinien korj./uusiminen, Varastojen kattojen korj./uusiminen, käyttövesiputkien saneeraus suunnittelu, lämminvesivaraajat, ilmanvaihtokanavien puhd., sähkölaitteistojen kuntokatsastus.\nKoulut: Vääksy (n. 0.8 km)\nRuokakaupat: Vääksy (n. 0.8 km)\nPäiväkodit: Vääksy (n. 0.8 km)\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Aurinkotie 2, Vääksy, Asikkala (https://www.etuovi.com/kohde/1310429)


Oppilaille kokemusta, yritykselle uusia tuulia – Hämeen Sanomat\nOppilaille kokemusta, yritykselle uusia tuulia\nOppilaitosten ja yritysten yhteistyöprojekteista on tullut suosittuja, sillä niiden koetaan hyödyttävän molempia osapuolia.\nOpiskelijat saavat käytännön työkokemusta ja mahdollisuuden verkostoitua työelämään. Yritykset taas hakevat uusia ideoita ja ajatuksia. Parhaimmillaan oppilastöistä voi olla yrityksille myös liiketaloudellista hyötyä.\nHämeen ammattikorkeakoulussa (Hamk) työelämälähtöisyys on yksi oppilaitoksen strategisia painopistealueita ja työelämäprojektit sisältyvät opetussuunnitelmiin.\n– Kyllä yritysyhteistyö on vuosien mittaan lisääntynyt ja pyrkimys on lisätä sitä entisestään, vertailee Hamkin liiketalouden koulutuspäällikkö Sari Hanka.\nHamkin muotoilun koulutusohjelman yliopettaja Mirja Niemelä kertoo, että yhteistyömahdollisuuksista toteutuvat ne, jotka sopivat opetukseen sekä opetussuunnitelmallisesti että aikataulullisesti.\n– Projekteja on varsinkin kolmannen ja neljännen vuosikurssin oppilailla, joilla on jo tietty määrä osaamista, Niemelä kertoo.\nVaatetuksen kolmas vuosikurssi suunnittelee naisten syys- ja talvitakkeja yhteistyössä salolaisen Flare Tradingin ja tamperelaisen Unica Fashionin kanssa. Mikäli lopputulos tyydyttää yrityksiä, voi osa takeista päätyä yritysten ensi talven mallistoihin.\nFlare Tradingin kehityspäällikön Anu Aaltosen mukaan useamman vuoden muhinut idea toteutui heidän osaltaan vihdoin tänä syksynä.\n– Meitä tämä kiinnostaa jo yhteiskuntavastuullisesti. Meille on tärkeää, että Suomessa koulutetaan alalle jatkossakin osaavia ihmisiä. Tämä tarjoaa meille myös oman brändimme ja ideointimme tuuletusmahdollisuuden. Kuulemme, miten nuoret suunnittelijat näkevät sen, mihin ollaan menossa ja mitä ehkä voisi tehdä toisin, Aaltonen kertoo.\nOpiskelijat ovat tutustuneet yritykseen ja sen mallistoon sekä saaneet suunnittelutyölle aidot lähtökohdat, aikataulutuksen ja kankaat.\nSuunnitelmista on saatu palautetta muun muassa mentorina toimivalta yrityksen mallimestarilta.\nLehtorit Leena Koivunen ja Tarja Saari kertovat, että kaksi erilaista yhteistyöyritystä antaa mahdollisuuden vertailla toimintatapojen eroja. Toinen yrityksistä tekee työtä ateljeemaisesti, toinen teollisemmin.\n– Meillä opetetaan paljon projektien kautta. Työtehtäviä ei tarvitse keksimällä keksiä. Tässä etsitään oikean elämän oikeita vastauksia.\nOpettajien mukaan projektityöskentely on antoisaa, mutta toisaalta myös raskasta. Se vaatii molemmilta osapuolilta aikaa ja sitoutumista yhteisiin pelisääntöihin.\nOpiskelija Heta Rahkamaa kertoo, että suunnittelulle on annettu yrityksestä aika vapaat kädet kohderyhmä ja käyttöön annetut materiaalit huomioiden.\n– Oikean työtehtävän tekeminen tuntuu ammattimaiselta. Yritys on ollut kannustava ja itseäni Flaren tyyppinen yritys ja mallimestarin työt kiinnostavat tulevaisuudessa, Rahkamaa kertoo.\nLasin ja keramiikan kolmannen vuoden opiskelijoilla on meneillään Vihreä lanka -projekti, jossa suunnitellaan kolmea pysyvää taideteosta Hamkin C-rakennuksen remontoitujen tilojen seinille.\nTeokset ovat keskenään erilaisia, mutta niissä on myös yhdistäviä elementtejä. Teemana niissä on fotosynteesi eli yhteyttäminen. Materiaaleissa yhdistyvät lasi ja puu.\nOppilaat ovat suunnittelun lisäksi oppineet samalla myös projektityöskentelyä heistä muodostetussa projektiryhmässä.\n– Tässä oppii ryhmätyöskentelyä, projektinhallintaa ja myös töiden aikatauluttamista. Aikataulut ovat kireämmät kuin tavallisissa oppilastöissä, projektisihteerinä toiminut opiskelija Iines Kuusisto vertailee.\nTöiden pitäisi olla valmiina tammi-helmikuussa.\nProjektin aikana on esimerkiksi vertailtu vaihtoehtoisia materiaaleja, laadittu kustannusarvioita ja tehty yhteistyötä alihankkijan kanssa.\n– Tuntuu aika tärkeältä, että meillä on oikea asiakas, joka antaa palautetta ja että jää kaikkien nähtäville, tuumii opiskelija Peppi Kotiranta. HäSa


Kaikki rytmimusiikin suuntaukset mukana TTT-Klubin ohjelmistossa syksyllä - Jazz Finland\nKaikki rytmimusiikin suuntaukset mukana TTT-Klubin ohjelmistossa syksyllä\n1.4.2019 | uutiset\nElävän musiikin yleisöt ja musiikkimaut pirstaloituvat yhä pienempiin ja laatutietoisempiin ryhmiin. TTT-Klubin musiikkiohjelmisto vastaa tähän haasteeseen tarjoamalla keikkakävijöille mahdollisimman monipuolisen kattauksen hienoja elämyksiä lajinsa parhailta esiintyjiltä. Syyskauden valikoimassa on mukana osapuilleen koko rytmimusiikin kirjo: bluesia, jazzia, maailmanmusiikkia, indie-popia, progea, lauluntekijöitä, rockia, reggaeta ja räppiäkin. Vierailuja on syksyn mittaan yhteensä 15.\nSyksyllä esiintyvät kokoonpanot ovat kautta linjan suurempia kuin TTT-Klubin aiemmilla kausilla. Mittavin ryhmä on Beninissä perustettu, 9-henkinen Helsinki-Cotonou Ensemble (31.8.), joka yhdistelee afrobeatia, jazzia ja funkia kansainvälisen tason show'ksi. Ison soundin reggae-poljentoon on puolestaan erikoistunut tamperelainen Funky Kingston, vieraanaan Puppa J (23.11.).\nBluesin ystäviä hemmottelee ulkomailla merkittävää läpimurtoa tekevä Erja Lyytinen, esiintyen TTT-Klubilla levynjulkaisukonsertissa ensimmäistä kertaa koko bändinsä voimin (21.9.). Kuukautta myöhemmin saa vuoronsa Suomi-bluesin pitkän linjan huippunimi, Honey B & T-Bones (19.10.) niin ikään koko jäsenistöllään.\nProgressiivista musiikkia on luvassa erilaisilla estetiikoilla. Eurooppalaisessa klubiskenessä arvostetuimpiin suomalaisnimiin kuuluva Jimi Tenor Band maalaa täysin jäljittelemättömän musiikkikuvan ensivierailullaan (9.11.). Taiteen Suomi-palkinnon saanut kitarasankari Jarmo Saari nähdään superkokoonpanollaan Republic (18.9.), jossa kolme huippurumpalia nostaa intensiteetin huumaavalle tasolle. Romanttista, aseistariisuvan välitöntä pop-progea esittää Ihana Leijona (2.11). Siinä Timo Kämäräisen rinnalla nähdään mm. Risto Ylihärsilä ja Olli Haavisto.\nLauluntekijät kuuluvat luontevana osana TTT-Klubin ohjelmistoon. Jonna Tervomaa vetää settinsa triona (24.8.), Kauko Röyhkä soolona (28.9.) ja Matti Johannes Koivu koko bändillä, vielä nimeämättömän albuminsa levynjulkaisukonsertissa (14.9.). TTT-Klubilla useita kertoja loppuunmyydyille saleille esiintynyt Emma Salokoski vierailee tällä kertaa yhdessä uuden tulemisen kokeneen Ilmiliekki Quartetin kanssa (14.12.).\nUuden musiikin ja aivan tuoreiden artistien iltoja vietetään TTT-Klubilla myös. Tämän hetken kuumimpiin indie-artisteihin kuuluva Lac Belot näyttää, kuinka orkestroidaan elämyksiä taitavasti (7.9.). Juurevaa folk- ja kantrihenkistä laulua, soittoa ja tarinankerrontaa tekee omaleimaisesti Ylva Haru yhtyeineen (7.12.). Elokuvallisia tunnelmia tuo esiin Lau Nau (5.10.), joka nähdään nyt ensimmäistä kertaa täysimittaisella kokoonpanollaan TTT-Klubilla. Aivan ainutkertaiseksi ilmiöksi on noussut Kalevauva (24.10.), riemastuttava duo, tekstiensä materiaalina keskustelupalstojen, kuten Vauva.fin postaukset.\nTTT-Klubin musiikkiesitykset syksyllä 2019\n24.8. Jonna Tervomaa - Tilassa\n31.8. Helsinki-Cotonou Ensemble\n7.9. Lac Belot\n14.9. Matti Johannes Koivu (levynjulkaisu)\n18.9. Jarmo Saari Republic\n21.9. Erja Lyytinen (levynjulkaisu)\n28.9. Kauko Röyhkä\n5.10. Lau Nau\n19.10. Honey B & T-Bones\n2.11. Ihana Leijona\n9.11. Jimi Tenor Band\n23.11. Funky Kingston & Puppa J\n7.12. Ylva Haru\n14.12. Emma Salokoski & Ilmiliekki Quartet


Petsamon tiellä 2014\nTarunhohtoinen tie Petsamoon valmistui 1930-luvun alkupuolella. Vuonna 1938 siitä tuli valtatie 4, nelostie. Sotien jälkipyykissä yhteys Petsamoon katkesi ja nelostien poikki laskettiin puomi Inarin Virtaniemessä.\nValtatie vuonna 1938 oli kovin erilainen kuin valtatiet ovat nykyisin. Talven mittaan kypsyi ajatus käydä Virtaniemessä. Ei kuitenkaan nopeinta tietä, vaan mahdollisimman paljon sotia edeltävää linjausta ja vuoden 1938 reittiä seuraten.\nNelostie on vuosien aikana vaihtanut paikkaa. Suurimmat muutokset ovat tapahtuneet etelässä: Alun perin tie kulki lyhyintä reittiä Helsingistä Jämsään Hyvinkään, Lammin ja Padasjoen kautta. Moninaisten askelkuvioiden jälkeen 1960-luvun alussa reitiksi valikoitui Helsinki-Lahti-Padasjoki-Jämsä. Tällöin eritoten Hyvinkään ja Padasjoen välinen osuus jäi merkitykseltään vähäisemmäksi, ei vähiten siksi, että seutu on kovin harvaan asuttua. Uusin mullistus tapahtui 1990-luvun puolessa välissä. Tällöin nelostie siirtyi toistamiseen kohti itää, Päijänteen toiselle puolelle.\nVerrattain suuria linjauksen muutoksia on tapahtunut myös Keski-Suomessa, jossa mäkimaa ja vesistöt olivat aikaisemmin merkittäviä esteitä teiden rakentajille. Iso muutos oli myös tien oikaisu Kärsämäeltä Pulkkilaan vanhan tien tehtyä suuren mutkan itään. Muilta osin nykyinen tien kulkee kertaalleen tai useampaan uudelleen rakennettuna lähelle alkuperäistä.\nPuomin laskeuduttua tien poikki Virtaniemessä sai nelostie uuden suunnan: ensin vuosikymmenien ajaksi Ivalosta Karigasniemeen ja myöhemmin Utsjoelle.\nEteläosan suuret linjausmuutokset\nPohjoisen suuret linjausmuutokset\nEri-ikäisiä tielinjoja saattaa olla hyvinkin monta lähellä toisiaan, esimerkiksi Helsingissä\nVanhin linjaus historiallista Hämeentietä Vanhankaupungin, Viikin ja Malmin kautta\n1930-luvun puolessa välissä rakennettu Tuusulantie Käpylän ja Pakilan kautta\n1960-luvulla käyttöönotettu linjaus Viikistä Malmin hautausmaan itäpuolelta Lahteen\nTämä tutkimusretki keskittyy vuoden 1938 linjaukseen siksi ohittaa kokonaan isojakin "väliversioita". Esimerkiksi tietä 140 eli Viikin-Lahden-Heinolan reittiä ei käsitellä lainkaan.\nJoissakin kohdissa on Petsamon tietä oikaistu jo ennen vuoden 1938 tienumeroinnin voimaan saattamista. Näissäkin tapauksissa juoni seuraa Petsamon tietä.\nLähdemateriaalina retken suunnittelussa olivat ensisijaisesti vanhat kartat: 1930- ja 1940-luvuilla julkaistu GT-tiekarttojen edeltäjä Suomen Tiekartta, perus- ja topografikartat pääosin 1950-1960-luvuilta sekä ajantasaiset tie- ja peruskartat. Lisätietoja on poimittu teiden rakentamisen historiikeistä. Vanhat kartat kertovat jollain tarkkuudella, missä tie on kulkenut, ja uusista selviää nykytila.\nTarkoitus ei ollut käydä ajamassa jokaista metriä vuoden 1938 valtatietä. Sehän eri olisi mahdollistakaan: Oikaisujen yhteydessä vanha tie on paikoin kadonnut kokonaan, paikoin metsittynyt ajokelvottomaksi, paikoin muuttunut yksityistieksi tai tie ei ole ajettavissa esimerkiksi puretun sillan takia. Sen sijaan tarkoitus oli luoda laaja katsaus siihen, millainen Petsamon tie on Anno Domini 2014.\nSivuilla esitettävät kartat ovat pääosin Maanmittauslaitoksen materiaaleja:\nVanhat painetut peruskartat ja topograikartat 1:20000\nSuomen tiekartta 1:200000\nVideoleikkeet on kuvattu kaikki auton tuulilasikameralla. Myös suuri osa valokuvista on kuvakappauksia kerätystä videomateriaalista. Tämä selittää sen, että niiden laatu paikoitellen ei täytä kaikkia valokuvataiteen hyviä käytäntöjä. Videoleikkeet on talletettu Youtube-palveluun ja niiden laatu on sitä, mitä Yuotube katsoo aiheelliseksi tuottaa.\nHelsingissä Mannerheimintien, Bulevardin, Etelä-Espan ja Erottajankadun risteyksessä on pieni aukio, Erottaja. Erottajalla sijaitsee Helsingistä lähtevien valtateiden nollakohta, niin myös nelostien. Varsinaisesti valtatie alkaa Kumpulassa, Kustaa Vaasan tien eteläpäässä. Nykyisin nelostie voitoistaan rantoja pitkin keskustasta Kumpulaan. Aiemmin kuljettiin Itäistä Viertotietä joka nykyisin on nimeltään Hämeentie. Kumpulassa vanha ja uusi tie eroavat toisistaan eivätkä Viikin eritasoliittymää lukuun ottamatta kohtaa kuin vasta Jyväskylässä. Aluksi kuljetaan alku-Helsingissä Arabian ja Vanhankaupungin halki ja edellen Viikin ja Pihlajamäen reunoja Malmille Kirkonkyläntielle.\nHämeentietä Hermannin ja Kumpulan rajamailla\nArabian tehtaat Hämeentien varressa\nViikin-Pihjajamäen seutua vuonna 1958. Nelostien reitti kulkee Tuusulantietä, siksi vanhan tien luokitusmerkintä M (maantie). Nykyinen Pihlajamäentien linjaus merkitty sinisellä katkoviivalla. Lahteen vievä uusi tie valmiina Viikkiin asti, rakenteilla siitä eteenpäin.\nSama seutu vuonna 2014. Lahdenväylän ja Pihjajamäen rakentaminen on jättänyt osan vahasta tielinjasta sivuun. Maisemaa hallitsee Lahdenväylä.\nKaksi vanhaa tärkeää risteystä nykyasussaan:\nTaloudellinen kartta 1936\nSuunnilleen tässä kohdassa sijaitsi 1930-1950-luvuilla risteys, jossa haarautuivat valtatiet 6 ja 7 Porvooseen. Haarautumiskohta siirtyi Sörnäisiin Kulosaaren sillan ja Itäväylän esiasteen valmistuttua. Tämä reitti on nykyisin seututie 170.\nRisteyksessä haarautui lisäksi valtatie 5 Helsingistä Lahteen sen jälkeen, kun tämän tien reitti siirtyi Hyrylän-Järvenpään linjalta nykyiselle tielle 140 ja ennen kuin moottoritien alkupää valmistui.\nEnnen Uuden Porvoontien valmistumista, siis nykyisen vanhan tien 170, Porvooseen kuljettiin Hakkilan, Nikkilän ja Hinthaaran kautta kulkevaa maantietä. Tie on edelleenkin nimeltään Vanha Porvoontie Vantaalla ja lyhyen matkaa Koillis-Helsingissä. Tiet haarautuivat nykyisen Kehä I:n Malmin liittymäsillan kohdalla Malmin hautausmaan koilliskulmassa kolmiossa, jonka muodostivat Vanha Porvoontie, Helsingintie ja Varatie.\nKirkonkyläntie kuitenkin katkeaa nykyiseen asemakaavaan ja Helsingin Pitäjän kirkonkylään kuljetaan osin uudempia reittejä. 1930-luvulla Mäkelänkadun jatkeeksi rakennettu suorempi Tuusulantie on sekin alkuperäisessä muodossaan lähes hävinnyt, moottoritien alle. Se on jäljellä Torpparinmäen ja Tammiston liittymien välillä.\nHelsingin Pitäjän kirkonkylästä Hyvinkäälle\nVanha tie on tyystin kadonnut Tuusulanväylän ja sen reunojen teollisuusalueiden alle Ruskeasannan tienoille asti. Sieltä Tuusulan Hyrylän eteläpuolelle asti on säilynyt Tuusulantie, kunnes se yhtyy nykyiseen monikaistaiseen väylään. Hyrylän keskustan pohjoispuolella tie kaartuu länteen kohti nykyistä kantatietä 45.\nValtatiet 4 ja 5 haarautuivat Hyrylässä. Vanha viitostie kulki Lahteen verraten monimutkaista reittiä Järvenpäähän, Kellokoskelle, Mäntsälään, Orimattilaan ja edelleen Lahteen.\nHyrylän kartta vuodelta 1958 on kovin erinäköinen kuin nykyisin. Tien oikaisu taajaman länsipuolelta on rakenteilla.\nKantatie 45 on esimerkki teiden luokituksen muutoksista. Aluksi se oli nelostie, ja Hyrylään asti sen rinnalla viitostie. Kun nelos- ja viitostiet siirtyivät kulkemaan Lahden kautta, Helsingin-Tuusulan-Hyvinkään historiallinen tie muuttui maantieksi. Maantiet saivat numerot 1960-luvulla ja tälle tielle lankesi numero 137. Luokitusuudistuksen yhteydessä 1990-luvulla maantie korotettiin nykyiseksi kantatieksi.\nNykyinen Hyrylän ja Hyvinkään välinen tie on oikaistu lähinnä 1950-luvulla. Vanha tie teki laajoja kierroksia Jäniksenlinnan, Nukarin ja Nopon kautta.\nVanha maantie merkitty sinisellä ja nykyinen kantatie 45 punaisella\nJäniksenlinnan tietä. Nykyinen maantie 11505.\nNukarin kohdan kartta kertoo varsin karusti kuinka mutkaisia vanhat maantiet ovat voinet olla. Vanha nelostie korostettu sinisellä; Nukarin itäpuolella nykyinen tie.\nVanhan tien linjaus on pahan kerran jäänyt kolmostien, valtatien 25, kantatien 45 ja seututien 130 eli vanhan kolmostien liittymäkompleksin alle.\nReittiviiva piirrettynä vuoden 1960 kartalle näyttää jossain määrin kummalliselta.\nKun kartaksi valitaankin nykytilan mukainen, mutkille löytyy selitys.\nNoposta tie jatkuu Hyvinkäänkylään ja edelleen Uudenmaantietä Hyvinkään keskustaan.\nNopon ympäristössä vanha nelostie koukkaa hetkeksi nykyisen kolmostien länsipuolelle.\nTiehistoriallinen kuriositeetti vuoden 1960 peruskartalla: Vanha kolmostie, nykyinen seututie 130, on lyhyen aikaa ollut lyhyellä matkalla nelostie. Sinisellä merkitty nykyinen ajokelpoinen reitti Noposta Hyvinkäälle.\nHyvinkäältä tie jatkuu pääosin seuraten ikivanhaa Helsingin ja Hämeenlinnan välistä kauppa- ja sotilastietä Hausjärven kirkolle asti. Nykyisin tie on seututie 290. Hyvinkään itäpuolella lentokentän nurkalla tien linjausta on muutettu parin kilometrin matkalla.\nNykyinen tielinja merkitty sinisellä. Vanha linjaus kulkee aivan lentokentän kulmalla. Aivan, tarkkasilmäinen havaitsee, että kartalla näkyy Hyvinkään lentokenttä. Kartta on vuodelta 1960 ja tuolloin karttoihin painettiin sotilaallisiksi luokiteltavissa olevia kohteita kovin huomaamattomasti. Mikään suuri sotasalaisuus ei Hyvinkään kenttä ole, koska se oli Suomen siviili-ilmailun pääkenttä vuosina 1945-1947 Malmin ollessa valvontakomission hallussa.\nHikiällä vanha tie katkeaa rautatiehen. Tasoristeys on suljettu ja tie on johdettu uutta linjaa rautatien ylitse.\nHikiä vuonna 1960\nVanhaa tielinjaa Hikiällä\nHausjärven kirkolta tie 290 jatkuu Hämeenlinnaan. Me sen sijaan käännymme kohti koillista ja Hausjärven kuntakeskusta Oittia. Vuoden 1938 numeroinnissa tämä osuus oli nelostien lisäksi kantatie 55. Oitin länsipuolella on jäljellä muutamia vanhan tien osuuksia paikallisina teinä kantatien 54 rakentamisen jäljiltä. Riihimäen ja Lahden välinen osuus 54-tiestä rakennettiin suurimmaksi osaksi neitseelliseen mastoon, mutta vanha nelostie Torholan ja Mommilan välillä sen alle jäi. Oitin itäpuolella 54-tie kulkee jonkin matkaa nelostien päällä ja lyhyt osuus Mommilassa on käytännössä kadonnut. Tasoristeys Torholassa on lakkautettu.\nKantatie 54 punaisella ja vanha nelostien linjaus sinisellä. Lammi-Hausjärvi-tien 2951 uusi linjaus tumman ruskealla\nMommilasta Lammille ajetaan tietä 2951, joka aiemmin oli legendaarinen mutkatie. Joka aikoinaan ei tiennyt, miksi linja-autoissa oli joka matkustajaa varten tukeva paperipussi, viimeistään tällä tiellä tuli tietämään. Nykyisin tie on päällystetty ja sen pahimpia mutkia ja hyppyreitä on tasoitettu. Hieman ennen Lammille saapumista kuljetaan muutama sata metriä yhdessä toisen historiallisen tien kanssa: Ylisen Viipurintien, joka tuossa kohdassa oli valtatietä 12. Ylinen Viipurintie oli pohjoista reittiä Turun ja Viipurin yhdistänyt tie ja Hämeen Härkätien suoranainen jatke.\nNelostie ja Ylinen Viipurintie (valtatie 12 kohtaavat). Nelostie pohjois-eteläsuuntainen ja Ylinen Viipurintie itä-länsi-suuntainen\nVanhat valtatiet ovat muuttuneet pienemmiksi teiksi. Nykyinen valtatie 12 pirstoo vanhan nelostien kahdeksi erilliseksi yhdystieksi.\nLammin ja Padasjoen välinen nykyinen tie seuraa vanhaa valtatietä melko tarkasti. Muutamassa kohdassa vanha tielinja on nähtävissä. Tämä tieosuus on sekin muuttanut luokkaansa toistuvasti. Nelostien jälkeen tie oli maantie, myöhemmin numeroltaan 319. Tien parantamisen jälkeen se sai 1990-luvun uudistuksessa kantatien numeron 53. Kantatie 53 ei kuitenkaan ulotu Lammin kirkonkylään, vaan se on linjattu Tuulokseen valtatien 10 jatkeeksi.\nKantatie 53 punaisella ja vanha nelostien linjaus Lammi-Sankola sinisellä. Lammin-Sankolan tie on maantie 3191.\nVanhan maantien mutkittelua Auttoisten ja Padasjoen välillä. Nykyinen kantatie 53 merkitty sinisellä.\nOsin metsittynyttä vanhaa valtatietä\nYllä olevan videon tie merkitty sinisellä, nykyinen kantatie 53 vihreällä.\nPadasjoen ja Jämsän välillä nykyinen valtatie 24 sijaitsee valtaosin eri käytävässä kuin vanha tie, tätä idempänä. Kuhmoisiin vanha nelostie kulki Arrakosken, Kaukelan ja Toritun kautta. Lahden kautta kulkevan linjauksen kilpailija oli suunnitelma uudeksi valtatieksi Hyvinkään Arolammilta Kaukelaan.\nNykyinen valtatie 24 punaisella ja pääosin vanhaa nelostietä seuraava ajettu reitti sinisellä\nAjettu reitti sinisellä\nVanha tie kulkee Arrakosken kylän halki ja kääntyy länsiluoteeseen.\nKaukelassa tie kääntyy taas kohti pohjoista.\nKaukela, Padasjoki. 1950-luvulla käytiin nelostien linjauksesta kiistaa ja alueen kunnat olivat alkuperäistä reittiä väljästi seuranneen Arolampi-Kaukela-linjauksen kannalla. Tämä ei saanut kannatusta päättävissä elimissä eikä toteutunut.\nSuora linja Hyvinkään Arolammelta Padasjoen Kaukelaan\nLummenne-järven Matosalmi. Lummenne on kahdesti bifurkaalinen järvi: Se laskee sekä Kokemäenjoen että Kymijoen vesistöön. Tästä kohdasta alkaa lyhyt vesireitti, jossa vedet putoavat 36 metriä Harmoistenjokea Päijänteen Harmoistenlahteen. Toinen haara laskee mutkien kautta Vesijakoon, joka on sekin bifurkaalijärvi: Puolet vesistä laskee Arrakosken kautta Päijänteeseen ja toinen puoli Kokemäenjoen vesistön Hauhon reittiin.\nMatosalmi oli Hämeen ja Keski-Suomen läänien raja vuosina 1974-1997 Kuhmoisten siirryttyä Hämeen läänistä Keski-Suomen lääniin. Läänien vuonna 2009 tapahtuneeseen lakkauttamiseen asti se oli Etelä-Suomen ja Länsi-Suomen läänien raja. Nykyisin kohdassa on Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maankuntien raja.\nKuhmoisten eteläpuolella uusi ja vanha tie risteävät useasti. Kaikki ei myöskään ole niin kuin kartalla näyttäisi olevan. Päästiin tutustumaan tällaisen tutkimusmatkan realiteettiin: Autolla ei pääse.\nVanha tie Välkkälänharjun kautta merkitty sinisellä\nKuhmoisista alkaa varsinainen rallipolku, kirjaimellisesti. Nykyinen yhdystie 3291 Hassin kautta on usein joltain osaltaan Jyväskylän Suurajojen ohjelmassa; tai siis sen, jonka niminen Suurajot on tällä viikolla. Hassin tie on melkoisilla mutkilla koko matkansa: niin vaaka- kuin pystysuorillakin. Kohta sotien jälkeen rakennettu uusi nelostie Kuhmoisista Harjunsalmen ja Arvajan kautta Jämsään vietiin kokonaan uuteen käytävään, koska tuolloisella tekniikalla Hassin kautta olisi ollut vaikea rakentaa kelvollista tietä.\nHassin tiellä. Videon nopeus on kolminkertainen rallitunnelmiin päästäksemme\nVideon esittämää tieosuutta 3D-mallinnettuna\nVuoden 1938 numeroinnissa valtatien 9 päätepiste oli Jämsä ja Jyväskylään kuljettiin nelostietä. Tilanne muuttui 1970-luvun alussa, kun Jyväskylän ja Kuopion välinen valtatie valmistui ja ysitien numerointi ulotettiin Kuopioon. Nelostien siirryttyä Päijänteen itäpuolelle osuuden numero on ollut vain 9.\nVanha tie alkaa komeasti Jämsän keskustasta Keskustienä ja taajama-alueen jälkeen Moiskalantieksi vaihtuen se jatkuu Juokslahteen asti nykyisen tien pohjoispuolella. Sieltä Korpilahdelle asti uusi ja vanha tie kulkevat samassa käytävässä ja vain osa vanhan tien rippeistä on ajettavissa. Korpilahden jälkeen vanha tie näkyy monin paikoin selvästikin. Muuramesta Jyväskylään ajetaan peräti tietä, jonka nimi Vanha Nelostie.\nJämsä-Juokslahti. Vanha tie sinisellä, nykyinen valtatie 9 punaisella\nPunamäentie, Korpilahti. Kuvassa Markkulan rautatiesilta Tampereen-Jyväskylän rataosuudelta.\nKorpilahden ja Muuramen välillä uusi tie on viety vanhan itäpuolelle. Vanha tie on yksityistienä, maantienä 16600 ja maantienä 6071.\nKeskikaiteellinen ohituskaistaosuus nykyisellä ysitiellä Muuramen eteläpuolella\nMuuramen-Jyväskylän vanhaa nelostietä\nVanha nelostie merkitty sinisellä, nykyinen ysitie punaisella\nJyväskylän ja Oulun välinen etäisyys vanhaa nelostietä on ollut runsaat 410 kilometriä, eli noin 75 kilometriä enemmän kuin nykyisin. Tie on ollut erityisen vahvoilla mutkilla Keski-Suomessa. Keski-Suomen osuus rakennettiin uudelleen kymmessä eri vaiheessa vuosien 1950-1963 välillä.\nVarhaisin reitti kulki Jyväskylästä Laukaalle ja sieltä Suolahden kautta Äänekoskelle ja edelleen pohjoiseen. Tietä ei voi kehua erityisen suoraksi eikä nopeaksi.\nVanha nelostie Jyväskylän ja Konginkankaan välillä merkitty sinisellä. Valtatien 13 vanha reitti on Jyväskylä-Uurainen-Lannevesi-Saarijärvi\nPohjoisen suuntaan lähtevät reitit haarautuivat Jyväskylän Taulumäen kirkon edustalla. Luoteeseen kulki valtatie 13 Kokkolan ja Vaasaan suuntaan ja koilliseen valtatie 4 Oulun ja Kuopion suuntaan. Kuopion reitti haarautui kantatieksi 69 Laukaalla.\nLaukaan tie on nykyisin seututie 637 ja sitä on varsin reippaasti oiottu vuosina 1978-1982. Siksi vanha linjaus on osin kateissa.\nAmpumaradantie Jyväskylän ja Laukaan rajalla\nTiituspohjan ja Leppäveden kohdalla Jyväskylän-Äänekosken-Haapajärven radan tasoristeykset on poistettu ja vanha tielinja on katkennut. Nykyinen tie 637 kulkee Tiituspohjasta suoraan Vihtavuoreen ja Laukaaseen; vanha nelostie lähtee kiemurtelemaan kohti Vihtasiltaa.\nTiituspohja-Leppävesi vuonna 1963. Tuolloin Jyväskylä ja Oulu ovat lähestyneet toisiaan reilusti: Kilometripylväät osoittavat enää 379 kilometrin välimatkaa.\nVanhan valtatien mutkittelua\nEntinen nelostie, nykyinen maantie 16726 Leppävesi-Vihtasilta\nKeiteleen ja Päijänteen välinen vesiväylä ylitetään Kuusaan kanavasulun kohdalta. Maantielle on rakennettu uusi linjaus Päijänne-Keitele-kanavan rakentamisen yhteydessä.\nKuusaankosken alue 1967\nKuusaankosken alue 2014\nVarsin vaatimattoman näköisessä risteyksessä haarautuivat nelostie pohjoiseen ja kantatie 69 koilliseen Kuopioon. Koillinen reitti oli vaihtoehto myös nelostielle: Tie Sumiaisten kautta Konginkankaalle kiersi hankalan Mämmensalmen lossin. Vaihtoehtoisella reittiä oli silläkin lossi Matilanvirrassa, mutta tämä ylitys oli selvästi lyhyempi.\nTie 637 oikealle Sumiaisiin ja kantatien 69 kautta Konnevedelle. Vasemmalle maantie 16761 Äänekoskelle. Laukaan ja Äänekosken välinen nykyinen päätie on Kuusaankoskella erkaneva seututie 642.\nReitti jatkuu Suolahden kautta Äänekoskelle. Äänekoskella tie katkeaa Mämmensalmen rantaan. Lossirannasta on tehty uimaranta. Uusi tie rakennettiin reilusti vanhasta poiketen Jyväskylästä Tikkakosken ohitse jokseenkin suoraan Äänekoskelle ja pengertienä Mämmensalmen kapeampaan kohtaan. Reitti Äänekosken kautta ei ollut itsestään selvä. Ennen numeroinnin voimaan saattamista painettu Suomen Tiekartan lehti osoittaa päätieksi reitin Sumiaisten kautta Konginkankaalle. Tälläkin reitillä on lossi Matilanvirrassa, mutta koska tämä lossiyhteys oli selvästi lyhyempi kuin Mämmensalmen, jonotus saattoi jäädä lyhytaikaisemmaksi.\nLaukaan-Konginkankaan tiet vuonna 1938 painetussa Suomen Tiekartassa\nLinjaus Suolahden ja Äänekosken kautta "voitti" todennäköisesti siksi, että uusi tieverkko haluttiin ulottaa palvelemaan mahdollisimman monta kaupunkia ja kauppalaa.\nÄänekoskelta alkaa vanhan nelostien hankalin osuus. Maasto on mäkistä ja järvien pilkkomaa. Tietä oiottiin 1950- ja 1960-luvulla ja vielä suurelta osin lapiolinjalla. Tämä selittää joitakin ratkaisuja ja myös sitä, miksi työt kestivät kauan.\nKohta kauppalan keskustan pohjoispuolella tien katkaisi Keiteleen Mämmensalmi. Salmessa kulki lossi, joka kykeni ottamaan kyytiinsä vain muutaman auton ja niinpä jonot lossille saattoivat olla tuntien mittaiset. Kiertäminen Sumiaisten kautta ei sekään ollut kovin suosittu vaihtoehto, koska Matilanvirrassa oli käsikäyttöinen kapulalossi vuoteen 1960 saakka.\nÄänekosken seutu, taloudellinen kartta 1944\nÄänekosken seutu 2014\nMämmensalmen syvyys on toistakymmentä metriä ja salmi on leveä. Silta olisi tullut kovin kalliiksi. Nelostie linjattiinkin lännempää Kivisalmeen, johon rakennettiin pengertie ja matala silta. Täyttöä oli paljon ja työmaa kesti usean vuoden ajan 1950-1956. Tuohon aikaan töitä tehtiin melko sattumanvaraisesti työttömyystöinä ja silloin kun miehillä oli muita töitä, tietyömaat seisoivat. Mämmensalmen etelärannan lossiranta on nykyisin uimaranta.\nLähestymme Mämmensalmen vanhaa lossirantaa\nNykyisen nelostien linjaus pengertietä ja lyhyttä silta. Saaressa on suosittu huoltoasema, joka on historiansa aikana kantanut ainakin Shellin, Kesoilin, Nesteen ja SEOn värejä.\nMämmensalmen jälkeen alkaa Pihtiputaalle asti ulottuva ohituskaistaosuus. Maasto on on mäkistä ja tien mäet hyvin pitkiä. Vanha tie kulkee lähellä Keiteleen rantaa Liimattalan kautta. Mämmensalmen pohjoispuoli on kapeaa yksityistietä ja "Liimattalan lenkki" tavanomaista soratietä.\nMämmentie Mämmensalmen pohjoispuolella.\nLiimattalantie, maantie 16803\nMaastollisesti vaikea osuus 20 kilometrin mittainen osuus Mämmensalmen pohjoispuolelta Lintulahdelle Konginkankaalle rakennettiin uudelleen vuosina 1956-1961. Aikakirjat vaikenevat siitä, miksi uusi tie linjattiin Liimattalan kohdalla sisämaahan, korkean Petomäen ylitse. Petomäelle tie nousee noin 80 metriä ja se on lisäksi mutkainen. Mitä ilmeisimmin on haettu mahdollisimman lyhyttä tuonaikaisin välinein toteutettavissa olevaa tietä. Nykyisin ohituskaistat helpottavat, mutta paikka on silti kovin onnettomuusherkkä.\n3D-mallinnus Petomäen ylityksestä. Oikealla sinisellä piirretty vanha linjaus Liimattalan kautta. Punaisella nykyinen nelostie. Vaaleanpunaisella on merkitty linjaus, johon tie saatettaisiin vetää, jos se rakennettaisiin nyt. Vaaleanpunaisella linjalla on pehmeikköjä, jotka eivät olisi nykyisellä pohjarakennustekniikalla ongelma.\nPetomäki etelän suunnasta. © Niila Heikkilä\nKonginkankaan kohdalla vanha tie tekee mutkan kirkonkylän kautta. Mutkan kohdalla nelostiellä sattui vuonna 2004 tuhoisa liikenneonnettomuus, jossa menehtyi 23 henkilöä.\nKonginkankaan keskusta. Eteen ja oikealle seututie 637, josta erkanimme Laukaan ja Äänekosken välillä.\nNykyinen nelostie kulkee vanhan länsipuolella.\nKonginkankaan ja Viitasaaren välillä vanha tie kulkee suuren osan matkasta nykyisen tien itäpuolella. Osa vanhasta tiestä on käyttökelvotonta tai se on kadonnut nykyisen tien alle. Mason ja Viitasaaren Hännilänsalmen välinen nykyinen tieosuus rakennettiin vuosina 1958-1962.\nVanhatie (tien virallinen nimi) Räihän pohjoispuolella\nHylättyä vanhaa valtatietä. Nelostie on muuttunut maantieksi 16895, joka on käännetty uudelle tielle ohituskaistan alkukohtaan. Vanha osuus on metsätienä, jolta ei ohituskaistan takia ole yhteyttä uudelle tielle.\nNiinilahdessa uusi ja vanha tie erkanevat toisistaan. Vanha tie kulkee Ilmolahden kautta ja uusi verraten suoraa linjausta.\nEntinen nelostie on tällä kohdalla maantie 16901. Osa vanhasta tiestä on jäänyt metsäautotieksi.\nNelostie ylittää Viitasaarella Keiteleen parissakin kohdassa. Hännilänsalmi oli Mämmensalmen veroinen liikenne-este. Päätös lossiyhteyden korvaamisesta sillalla tehtiin vuonna 1957 ja uusi riippusilta, jonka pääjänteen pituus oli 165 metriä, valmistui vuonna 1961. Riippusillan teräsrakenteet eivät kestäneet kasvaneen liikenteen kuormitusta ja se korvattiin uudella sillalla ja purettiin vuonna 2010.\nPostikorttikuva vanhasta Hännilänsalmen sillasta\nVanhan sillan länsipuolelle valmistunut uusi silta. Hienon riippusillan korvaamista tusinasuunnittelua edustavalla sillalla arvosteltiin. Tilannetta on yritetty lieventää punaisilla kepeillä, joiden huipussa on valo. Niiden on tarkoitus muistuttaa vanhan sillan muodoista, mutta lopputulos on hieman koominen.\nViitasaarella vanha tie kulkee keskustan läpi; tosin ei täysin nykyisiä pääkatuja pitkin.\nNoin 60 kilometrin mittainen tieosuus Viitasaarelta Oulun läänin rajalle rakennettiin uudellaan vuosina 1956-1962. Viitasaaren ja Pihtiputaan välillä vanha tie on lähes kokonaan kadonnut, pilkkoutunut lyhyiksi yksityisteiksi tai jäänyt sivuun metsittymään.\nIlosjoentie, entinen nelostie, nykyinen maantie 16949\nPihtiputaan eteläpuolella vanha tie kulkee Niemenharjun kautta ja tekee lähes 180 asteen mutkan.\nNiemenharjuntie, entinen nelostie, nykyinen maantie 16951\nPihtiputaan pohjoispuolella saavutaan vedenjakajalle, joka erottaa Kymijoen vesistön ja Pohjanmaan jokialueen toisistaan. Viimeinen Suomenlahteen laskeva järvi nelostien varressa on Elämäjärvi. Sen ja Pohjanlahteen Pyhäjokea laskevan Pyhäjärven väliin jää noin seitsemän kilometrin levyinen soistuvaa maaperää oleva kannas.\nPohjanmaalle saavuttaessa alkavat näkyä viivoitintiet: Aiempi tienrakennuksen periaate oli, että tie koostuu käyrien yhdistämistä suorista, kun se nykyisin koostuu suorien yhdistämistä käyristä. Pohjanmaalla ja Lapissa on teiden suunnittelijat ovat ilmeisesti oikein kilpailleet siitä, kuka saa piirretyksi suunnitelmakarttaan pisimmän suoran. (Pitkä suora ei välttämättä tarkoita hyvää näkyvyyttä ja erinomaisia ohitusolosuhteita. Suoranhan voidaan tehdä mäkimaastoonkiin.)\nPyhäjärvelle saavuttaessa tie teki aikanaan komean mutkan Pyhäjärven kirkonkylän kautta. Nykyinen tieverkko on hieman vähemmän mutkallinen. Nykyisin Pyhäjärven keskusta Pyhäsalmi on sivussa nelostiestä Iisalmen ja Kalajoen välisen tien 27 varressa.\nPyhäjärven seutu vuoden 1940 Suomen Tiekartassa\nPyhäjärven seutu 2014. Valtatiet 4 ja 27 merkitty punaisella\nPyhäjärven kirkonkylä, nykyisten teiden 7701 ja 7702 risteys\nPyhäjärven kunnan nimi on vaihdellut silloin tällöin. Vuoteen 1968 se käytti nimeä Pyhäjärvi Ol, kunnes Uudenmaan läänin Pyhäjärvi liitettiin Karkkilan kauppalaan. Kunnan nimestä on käyty jäsentenvälisiä: Kunnan nimi muuttui vuoden 1993 alusta Pyhäsalmeksi ja seuraava valtuusto muutti sen takaisin Pyhäjärveksi vuonna 1996. Kunnan keskustaajama on nimeltään Pyhäsalmi.\nPyhäjärven pohjoispuolella nelostie kulki Jokikylän kautta Pyhäjokivartta 1960-luvun puolen välin tienoille asti, kunnes alueen länsipuolelta kulkeva oikaisu valmistui.\nJokikylää. Pyhäjoki on vielä yläjuoksullaan varsin vaatimaton.\nJokikyläntie, entinen nelostie, nykyinen maantie 18464\nMielenkiintoinen tieosuus Kärsämäellä. Lähellä nykyistä tietä kulkeva vanha tieosuus on aikoinaan päällystetty eikä päällystettä ole poistettu tien jäätyä sivuun. Luonto syö tien hiljalleen: Ruoho levittäytyy tien penkalta asfaltin reunoille ja tien halkeamista kasvaa vihreää.\nKärsämäen eteläpuolella kaikki sivuun jääneet osuudet eivät ole ajokelpoisia. Sen sijaan Hakalan kautta pääsee lähestymään hyvää pikitietä pitkin lähes topeliaanisissa maisemissa.\nHakalantie, maantie 18424\nMutta mitä ihmettä? Miksi yllä oleva kartta näyttää, että Kärsämäeltä lähdetäänkin itään? Se selittyy vanhoihin karttoihin vilkaisemalla:\nVanha nelostie kääntyy Kärsämäellä ja kulkee itään päin runsaat 15 kilometriä ja sitten laajasti kaartaen Piippolaan ja sieltä Pulkkilaan. Matka Kärsämäki-Pulkkila on 52 kilometriä; nykyistä nelostietä Leskelän kautta 32 kilometriä.\nTie kulkee aluksi nykyisen Kokkolan ja Kajaanin välisen valtatien 28 reittiä. Saviselästä Piippolaan tie on tavanomaista pitempi museotie\nPaljon nollia, rinnan ja päälletysten\nTie on hyväkuntoista soratietä.\nPiippolasta Pulkkilaan kulkeva tie on rakennettu vanhan mutkittelevan tien linjalle eikä vanhoista mutkista ei ole juuri mitään jäljellä. Tämä tieosuus vaihtanut identiteettiään pariinkin kertaan: Kun nelostie oikaistiin Leskelän kautta, Iisalmen-Piippolan välisen valtatien 19 numerointi ulotettiin Pulkkilaan asti. Vuonna 1996 koko valtatie 19 menetti statuksensa ja muuttui kantatieksi 88.\nJuuri Pulkkilan eteläpuolelta löytyi ajokelpoinen pätkä vanhaa nelostietä.\nPulkkilan pohjoispuolella törmäävät mielenkiintoisella tavalla tierakennus ja vesirakennus. Varhaisempi nelostie kulki kahtena viivointieosuutena pohjoiskoilliseen Vornaan, josta se kääntyi luoteeseen. Niin sitten kävi, että tie jäi Siikajoen tulvasuojelun jalkoihin: Siikajoen luonnonuoman eteläpuolelle rakennettiin vuosina 1965-1971 Uljuan tekojärvi, pinta-alaltaan 28 neliökilometriä ja nelostie jäi tekojärven alle. Tielle rakennettiin uusi linjaus tekojärven länsipuolelle. Vanha nelostie on jäljellä erityisesti Pulkkilan puoleisella rannalla.\nUljuan tekojärvi. Vanha nelostien linjaus merkitty sinisellä\nLehtolantie, Pulkkila. Tie päättyy Uljuan tekojärven rantaan.\nVuoden 1957 kartta tekoaltaan rannalta\nVuoden 2014 kartta. Merkintä "Venesatama" kummassakin kartassa samassa kohdassa\nVuoden 1957 kartta pohjoisrannalta\nVuoden 2014 kartta pohjoisrannalta\nPohjoisen rannan venesatamaa, siitä mistä nelostie jäi veden alle\nUljuan jälkeen alkaa osuus, jossa viivoitinsuora seuraa toista. Tunnetuin näistä lienee kuvan "Rantsilan suora" Rantsilan eteläpuolella. Sillä on mittaa 10,5 kilometriä. Suora on jopa hieman hankala pimeässä: On vaikeaa arvioida, onko vastaan tulija puolen vain viiden kilometrin päässä.\nTemmeksessä päästiin hetkeksi koukkaamaan vanhoille tienpätkille.\nHieman pitempi on koukkaus Haurukylään Temmeksen pohjoisosissa Tyrnävän ja Limingan kuntien rajalla\nLimingan Haaransillassa kohdataan Turusta saapuva valtatie 8. Kaksikaistaisesta liikenneympyrästä alkaa Oulun moottoritie. Vanha tie jatkuu risteyksen yli tienä 847.\nHaaransillan ympyrä. Kaistamerkinnät ja kaistan yläpuoleiset viitat eivät täsmää.\nMatalalla ollaan, alle viiden metrin korkeudella meren pinnasta.\nKempeleen keskusta vuoden 1952 kartalla. Hieman on liikenneympyröitä rakenneltu, mutta muuten tieverkon perusta on samanlainen. Nelostien kilometripylväs on vielä merkitty tasoristeyksen kautta kulkevan tien varteen.\nKuljettu reitti nykykartalla.\nOulussa ei ole varsinaista luontevaa vanhan nelostien läpikulkureittiä. Vanha tie jatkuu Toppilan-Pateniemen suuntaan.\nOulu vuoden 1950 karttakirjassa\n1930- ja 1940-lukujen taitteessa painetun Suomen Tiekartan mukaan Oulun ja Kemin välinen etäisyys maantietä pitkin on 146 kilometriä. Nykyisin tienviittojen lukujen summa on 107 kilometriä eli jonnekin on kadonnut matkasta lähes neljännes. Syykin selviää verraten nopeasti karttaan katsomalla:\nNelostietä Haukiputaalla ja Iissä\nMaantiet tekevät melkoisia kierroksia isojen jokien kohdalla. Ne ylitetään monessa rautatiesiltoja pitkin ja rautatie sijaitsee jonkin verran sisempänä kuin jokisuissa olevat kirkonkylät. Haukiputaan ja Iin lisäksi nöin tapahtuu Olhavassa ja Kuivaniemellä.\nOulun ja Iin välillä oikaistua "uutta" nelostietä edustaa seututie 847, joka oli nelostie ennen moottori- ja moottoriliikennetien valmistumista. Ensimmäisen kerran poikkeamme siitä Kellossa.\nHaukiputaalla ei rautatiesillan ylitse enää kulje autotietä.\nAsemakylänraitti, Haukiputaan Asemakylä\nVanhaa nelostietä seuraava reitti Kiiminkijoen pohjoisrannalla Haukiputaalla\nVanha tie tekee laajan kaarroksen länteen\nIin yhdistetty maantie- ja rautatiesilta; Raasakan voimala (pudotuskorkeus 21 m)\nAsematie (seututie 851), Virkkulantie (maantie 8511)\nMyös Iin pohjoispuolella tehdään kaarros länteen\nKuivaniemellä on historia kulkenut toisin päin kuin Haukiputaalla: Kuivaniemellä on tehty radan oikaisu. Rautatie kulkee vuonna 1965 valmistuneella uudella sillalla ja entinen ratalinja ja vanhan nelostien kanssa yhteinen silta on katuna.\nSimon kohdalla tiedot vanhan tien kulusta ovat ristiriitaisia. Useat vanhat kartat esittävät tien kulkevan siltaa pitkin Simojoen alajuoksun yli, mutta tekstilähteet puhuvat ainoastaan lossista. Varhaiset kartat perustunevat pintapuoliseen kartoitukseen ja siksi niissä voi hyvinkin olla virheitä, jotka ovat periytyneet kartasta toiseen. Simonkylän kylähistoriikki mainitsee, että vuonna 1902 valmistui rautatie ja tieliikennekin siirtyi rautatien sillalle. Näin ollen esimerkiksi vuoden 1938 Suomen Tiekartta on todennäköisesti virheellinen tältä osin.\nSuomen Tiekartta 1938\nKuivaniemen Asemakylän ja Simon välisestä vanhasta kiemurtelevasta tiestä Kuivaniemen ja Onkalon välinen osuus on merkitty sen verran pieneksi metsätieksi, että sen ajaminen jätettiin suosiolla.\nMyös Simon länsipuolella tehdään laaja lenkki\nViantien ja Kemin välillä vanhin tie on suurimmalta osaltaan pirstoutunut varsin pieniin palasiin ja monin paikoin kadonnut.\nKohta sotien jälkeen vuonna 1947 valmistui Kemijoen Isohaaraan voimala, jonka padolle rakennettiin myös maantie ja rautatie korvaamaan saksalaisten tuhoamat Kemijoen sillat. Nykyisin tämä tieosuus on maantie 921.\nKemijoen ylitys voimalatietä\nKeminmaan ja Tervolan välillä vanha nelostie kulkee noin 35 kilometrin matkan nykyisen itäpuolella lähellä Kemijoen rantaa.\nVanha nelostie sinisellä, nykyiset valtatiet punaisella\nVanhan tien paikka on säilynyt, mutta sen rantamaisemat ovat paikoin muuttunet reilusti: Kemijoen pintaa on nostettu voimalaitosten rakentamiseksi ja osa rantavyöhykettä on kadonnut.\nKemijokivartta Taivalkosken yläpuolella 1960\nKemijokivartta Taivalkosken yläpuolella 2014\nVanhaa nelostietä Rannansaaren kohdalla. Tien penkereille on kasvanut puustoa ja pusikkoa eikä tien luonne vesien keskellä erotu selvästi.\nLouen-Ossauskosken vanha tie\nVanhaa tietä on jäljellä Louen ja Ossauskosken välillä. Ossauskosken yläpuolella se on jäänyt voimalan patoaltaan alle.\nMyös Rovaniemen alapuoella on rantaviiva muuttunut, koska joki on muuttunut Valajaskosken voimalan patoaltaaksi. Ala-Korkaloa 1956.\nRovaniemellä vanha tie ylittää Kemijoen kahdesti. Ounaskosken ylitse kulkee kaksikerroksinen ristikkosilta, jonka yläpaarteella kulkevat junat.\nOunaskosken äärellä moni kysyy tasaisen vedenpinnan äärellä, että mikä ihmeen koski. Kohdalla oli koski vuoteen 1960 asti. Silloin valmistui 15 kilometrin päähän alajuoksulle Valajaskosken voimalaitos ja Ounaskoski muuttui patoaltaaksi.\nPostikorttikuva Rovaniemeltä ajalta ennen Valajaskosken rakentamista. Ounaskosken vastarannan huomion herättäva rakennus on hotelli Pohjanhovi sodan jälkeisessä asussaan.\nVanha nelostie palaa Kemijoen toiselle puolelle Rovaniemen Suutarinkorvassa. Suutarinkorvan yhdistetty maantie- ja rautatiesilta valmistui vuonna 1930. Saksalaiset tuhosivat sillan vuonna 1944 ja sillan jälleenrakennus kesti vuoteen 1951 asti. Nelostietä silta palveli vuoteen 1971 saakka, jolloin valmistui uusi tie Ounasjoen suiston ylitse Kemijoen pohjoisrannalle. Sillan rinnalle valmistui maantiesilta vuonna 1995.\nSuutarinkorvan silta joskus 1930-luvulta\nSuutarinkorvan sillat 2014\nRovaniemen ja Sodankylän välillä nykyinen nelostie seuraa melko tarkasti vanhaa tietä. Joidenkin kylien kohdalla on tehty linjausmuutoksia, mutta vanha tielinja on pääosin kadonnut tai ajokelvoton.\nRaudanjoen silta vanhalla tiellä\nSodankylän pohjoispuolella nelostien historiaan vaikuttaa Kemijokeen laskevan Kitisen voimalaitosrakentaminen; periaatteessa samalla tavoin kuin Rovaniemen ja Kemin välillä. Voimaloiden yläpuolelle rakennetaan patoaltaat, joiden alle jää maata.\nKelukosken yläpuolista maastoa 1962\nKelukosken yläpuolista maastoa 2014. Voimala on valmistunut vuonna 2001.\nKelukosken voimalan patoaltaan reunalla. Sattasentie, Sodankylä.\nVajukosken voimala on valmistunut vuonna 1984 ja sen yläpuolelle muodostui 15 kilometriä pitkä patoallas.\nUutta nelostietä on rakennettu vanhan länsipuolelle.\nVanhaa nelostietä Vajukosken tulevan altaan kohdalla vuonna 1969\nNykyisin vanha nelostie sukeltaa patoaltaaseen\nKovin paljon on maisema muuttunut kohdassa, jossa nelostie ylittää Porttipahdan altaan.\nPorttipahdan kohta 1971\nPorttipahdan kohta 2014\nPorttipahdan pohjoispuolella alkaa osuus, jossa vanhanaikaisia viivotinteiden mutkia on oiottu ja mäkiä kierretty.\nAjetaan vanhaa tielinjaa Lohinipan kohdalla\nVanhaa tietä, Kuusikiekeröntie\nTämä haara piti käydä katsomassa, pitääkö paikkansa, että siitä ei pääse läpi. No, pitihän se.\nNykyisen tien linjaus on seuraa hyvinkin tiukasti vanhaa tietä. Vanhan viivoitintien tiukat mutkat on kuitenkin säännönmukaisesti oikaistu. Lähes yhtä säännönmukaisesti on vanha tie jätetty jäljelle ulkokaarteen puolelle ja siitä on tehty pysäköintipaikka.\nLoivennettu mutka Kakslauttasen pohjoispuolella\nSaariselän pohjoispuolella Kaunispään tunturin ylityksessä uusi ja vanha tie erkanevat toisistaan. Nousu pohjoisen suunnasta Kaunispään viereiselle Urupäälle on legendaarinen magneettimäki: Petsamon tien huippukauden varsin pienitehoisilla kuormureilla on taipumusta hyytyä ylämäkeen kuin niitä olisi magneetti pitänyt kiinni.\nMagneettimäki on museotie, mutta varsin huonosti hoidettu.\n3D-malli Kaunispään ylityksestä. Vanha Magneettimäki sinisellä, nykyisen nelostien sijainti punaisella. Magneettimäen nousu ei ole tasainen, vaan Urupään rinteessä on jyrkkä osuus, joka on vieläpä mutkainen.\nKaunispään ja Ivalon välistä tietä on oiottu. Sivuun jääneet pätkät ovat osin varsin lyhyitä ja myös kadonneita.\nVanhan tien mutkittelua vuoden 1966 topografikartalla. Nykyinen tienlinja merkitty punaisella.\nJaaha. Käännytäänpä takaisin.\nTätä mutkaa käytiin kokeilemassa.\nIvalossa vanha ja nykyinen nelostie erkanevat. Sotien jälkeen nelostie käännettiin kulkemaan Karigasniemelle. Nykyisin tie päättyy Utsjoelle: Reitti muutettiin, kun Utsjoelle oli saatu aikaan säädyllinen tie ja silta Norjaan oli avattu.\nAlkuosa Ivalon jälkeistä Petsamon tietä on nykyisin kantatietä 91. Se päättyy Raja-Jooseppiin, josta tie jatkuu Venäjän puolella Murmanskiin.\nRaja-Joosepin tien haarautumiskohta Akujärvellä\nTie Akujärveltä Nellimin kautta rajalle Virtaniemeen on nykyisin seututie 969. Se on paljolti alkuperäisessä kunnossaan, jos kohta mutkia ja nyppylöitä on hieman juustohöylätty. Paloselän-Peuranuittamaselän kohtaa lukuun ottamatta tie kulkee nykyisin vanhaa linjaa.\nVirtaniemeä lähestyttäessä tie kulkee rajavyöhykkeen rajojen välissä. Tieltä ei siis saa poistua.\nVirtaniemelle tutkimusretken saavutaan varsin vaatimattomin seremonioin. Jossain muualla paikka katsottaisiin ainakin infotaulun arvoiseksi, ellei isommankin museon.\nTien päätepiste Virtaniemellä\nPuomilta on itse rajalle matkaa vielä puolisentoista kilometriä.\nPetsamon tien pituus Ivalosta Liinahamarin satamaan oli vuoden 1939 kartan mukaan 231 kilometriä. Tie katkesi kahdessa vaiheessa: Vuoden 1944 välirauhassa luovutettiin Neuvostoliittoon Petsamon alue ja raja kulki Jäniskosken ja Nautsin välillä. Myöhemmin kuitenkin Neuvostoliitto kiinnostui vesivoimasta, jolla käyttää Petsamon alueen nikkelitehtaita. Se esitti Suomelle vaatimuksen saada ostaa kolmiomainen alue Jäniskosken ympäriltä. Suomi taipui tämän lempeän ehdotuksen edessä ja siksi tie päättyy nykyisin Virtaniemeen. Petsamon tiestä sijaitsee Suomen puolella nykyisin noin 50 kilometriä, eli noin 180 kilometriä jäi rajan taakse.\nNiila Heikkilä on antanut käyttöön valokuvia omalta Petsamon tielle suuntautuneelta matkaltaan:\nSalmijärvi. © Niila Heikkilä\nYläluostarin ja Petsamon välistä tietä. © Niila Heikkilä\nLiinahamarin ja Murmanskin teiden risteys Petsamossa. © Niila Heikkilä


Myydään ravintolatila Olari Espoo - Toimitilaa.fi - Katso ja kysy lisää!\nMYYDÄÄN VUOKRATTU RAVINTOLATILA ESPOON OLARISSA!!!\nEspoon Olarissa myytävänä pieni ravintolaliiketila. Sijainti on hyvä, liiketila sijoittuu keskelle Ylä-Olarin isoa kerrostaloaluetta, ja Kuitinmäen ostoskeskuksesta on matkaa paikalle noin 1,5km.\nKatutason liiketilan pinta-ala on noin 55,5m². Isot näyteikkunat avautuvat asuinalueen aukiolle päin.\nRavintolassa on asiakastila sekä keittiö ja wc-tilat. Keittiössä on valmiit rasvakanavat, joten se soveltuu hyvin ruoanvalmistukseen. Tilassa tällä hetkellä olevat koneet ja kalusteet eivät kuulu kauppaan.\nTila on nyt vuokrattuna. Vuosivuokratuotto on noin 7 prosenttia. Nykyinen vuokralainen on valmis jatkamaan toimintaansa tiloissa, mutta tarvittaessa uusi omistaja voi ottaa tilan omaan käyttöön.\nKESKELLÄ YLÄ-OLARIN ISOA KERROSTALOALUETTA!!!\nKatuosoite: Sammalkalliontie 6, 02210 Espoo\nYmpäristö: Olarin asuinalue\nPinta-alat: Noin 55.5m² (ei tarkistusmitattu)\nHuoneistoselitelmä: Ravintolaliiketila, keittiö ja wc-tilat\nKunto, varusteet ja palvelut: Toimintavalmis ravintolaliiketila\nMyyntihinta: 139’681,03€ (Tarkistetaan kaupantekohetkellä)\nVelkaosuus: 9318,97€ (Tarkistetaan kaupantekohetkellä)\nVelaton myyntihinta: 149’000€\nVuosivuokratuotto: Noin 10’000€\nSähkö- ja vesimaksu: Mittauksen mukaan (Tarkistetaan kaupantekohetkellä)\nHello, I am interested in [Myydään ravintolatila Olari Espoo]\nMyydään ravintolatila Olari Espoo - Sammalkalliontie 6, 02210 Espoo, Suomi


Terapiaa langalla: 2014\nLähettänyt Anksu klo 22.36 Ei kommentteja:\nKassi isoille tavaroille.\nLähettänyt Anksu klo 21.49 Ei kommentteja:\nPoikalapsella on meneillään Star Wars -aikakausi, ja hän osti omilla rahoillaan Darth Vaderin naamion, jossa mukana oli myös valomiekka ja viitta. Myös pukua hän halusi, mutta hintaan nähden se oli tökerön huonolaatuinen. Ja mitä tekee äiti?\nNo äitihän keksii. Äiti käy kangaskaupassa ja askartelee.\nMun oma suurisilmäinen Darth ♥\nLähettänyt Anksu klo 21.38 Ei kommentteja:\n...ja Veikot siksi, että niistä tuli kaikessa siroudessaan miehen jalkaan sopivat.\nNallea, puikot 2, 5 ja ohje\nLähettänyt Anksu klo 23.55 Ei kommentteja:\nTarkoitus oli ostaa kangasta ja viedä ne ammattiompelijaystävälleni, mutta kankaat olivatkin niin mehukkaita, että halusin käsitellä niitä itse.\nKangas on vahvaa mutta ohutta ja sileää, että mahtuivat mukeihin. Ja värit: minua!\nPerhospöksyt saivat kokea nahoissaan mokan: perhoset liihottelevat ylösalaisin.\nMuuten niin neitimäiseen lajiin katu-uskottavuutta maastokuviolla.\nJa arvatkaa oliko kaavoja. ...ja mun hoviompelijani oli vartavasten etsiny näihin hyvät kaavat...\nLähettänyt Anksu klo 16.18 Ei kommentteja:\nMaailman parhaimmille ystäville\nEurokankaan palalaarista kangasta puoli-ilmaiseksi.\nNips naps, surrrurr, ja ne on valmiit.\nNyt kun vielä ennättäisi viedä ne ysteille ♥\nLähettänyt Anksu klo 18.49 Ei kommentteja:\nKummitytölle siililapaset synttäripakettiin.\nLähettänyt Anksu klo 0.03 Ei kommentteja:\nJämä jämä jää\nTyynynpäällisten jämistä töihin eväiden kanto kassi (liekö kaikkinensa yhdyssana?)\nAarteeksi pääsi tyttölapsen kernitmassasta tekemä nappi ♥\nLähettänyt Anksu klo 22.43 Ei kommentteja:\nKevät herättää kodissa sisustusvimman. Nyt ei vielä ehtinyt kuin pikku tyynyihin tehdä tyynynpäälliset. Myös nappivarasto hupeni muutamalla napilla.\nUuden harrastuksen myötä urheilupöksyjä saa olla. Ja omaa silmääni hivelee erityisesti värikkäät byysat. Palanen löytyi sattumalta Eurokankaasta.\nPalanen oli valitettavasti sen verran lyhyt, että jouduin housujen yläosan rakentamaan palasista. Se vähän tuntuu häiritsevän, mutta ehkäpä siihen tottuu. Rakennelman saumakohta on nimittäin keskellä arsetta eikä alaselässä niin kuin yleensä.\nVärit mätsää hyvin. Ja edelleen; kuka kaavoja kaipaa!\nLähettänyt Anksu klo 16.26 Ei kommentteja:\nKenellä on maailman paras ystävä? Väittäisin että minulla. No jtokihan en ole aivan puolueeton :-) Ystäväinen toivoi sukulaisilleen sukkia seuraavaksi jouluksi joululahjaksi. Ja miksipä en tilaustöihin tarttuisi heti, kun kyse on yhdeksästä parista. Tässä yhdet, vaan ei ensimmäiset.\nKävyt ovat löytyneet joskus jostain. Mielestäni ne näyttävät enemmän lehdiltä. Kirjoneuleosuus on mennyt sen verran tiukalle, että omassa jalassani se näytti liian tiukalta.\nVärivalikoima on mielestäni melko imelä, joten nähtäväksi jää, huoliiko sukkien tilaaja ne. Tytärlapsi huolisi.\nLähettänyt Anksu klo 17.09 Ei kommentteja:\nYstävän paapalle 90-vuotislahjaksi toiveesta. Harmaata haluttiin, vihreät tuli.\nLankana alekorista ostettu poisto-Nalle sammaleenvihreänä\nPuikot: 2, 5:n "lentopuikot"\nLähettänyt Anksu klo 17.06 Ei kommentteja:\nTai näin soisi olevan. Tautien merkeissä on mennyt alkuvuosi. Mutta onpa ollut aikaa tikutella.\nMutta muisti on ainakin kärsinyt. Nyt on kolme samanlaista sukkaa...\nVerhojen uusiokäyttöä. Kauppakasseja.\nLähettänyt Anksu klo 9.34 Ei kommentteja:\nVoiko parempaa puuhatakaan:-)\nLähettänyt Anksu klo 10.41 Ei kommentteja:


Tappara-kippari Peltolan resepti HIFK:n kaatoon: "Ei anneta niille mitään, pistetään ne turhautumaan"\n04.04.2017 klo 14:09\nRunkosarjan ykkönen Tappara ja yhdeksänneltä sijalta ponnistanut HIFK avaavat Liigan välierät tänään Hakametsässä.\nTappara voitti HIFK:n viime kevään finaaleissa ja tämän kauden kaikissa keskinäisissä.\nKapteeni Jukka Peltolan mukaan Tappara ei ammenna menneistä vaan katsoo eteenpäin.\nPeltola uskoo Tapparan kokonaisvaltaisemman pelin olevan valttia välierissä.\nKapteeni Jukka Peltola peräänkuuluttaa Tapparalta vielä enemmän pelirohkeutta. AOP\nTapparan kapteeni Jukka Peltola avaa tulikuumaa välieräsarjaa Iltalehdelle tamperelaisten näkökulmasta.\n- Innostunut, luottavainen ja odottava.\n- Sitkeetä peliä ja semmoista tavallaan tarkkaa työskentelyä. Pelirohkeutta vielä lisää.\n- Hyökkäysvoimainen porukka. Täytyy kyllä pitää maalipaikoilta pois ja puolustaa todella huolella.\n- Sanotaan se hyökkäysvoima ehdottomasti vahvuudeksi. Heikkouksia pitää taas hakea sieltä toisesta päästä. Meidän täytyy pystyä myllyttämään sinne niiden pakkeja töihin.\n- Ei kauheasti ole eroa muuta kuin että IFK ehkä vähän enemmän puolustaa myös eteenpäin. Se puolustaa hyökkäyssuuntaan vähän enemmän. Muuten aika saman tyylistä.\n- Ei vaikuta millään tavalla.\nMinkä merkitys on Tapparan voittamilla tämän kauden keskinäisillä otteluilla?\n- En olisi edes muistanut, että me voitettiin ne kaikki neljä. Playoff-pelit on oma maailmansa, ja me keskitymme ihan tasan vain niihin peleihin, mitä on edessä. Ei niitä jälkeenpäin takautuvasti katsella. Ei ruveta ammentamaan sieltä mitään, katseet vain eteenpäin.\n- Pelirohkeuden jo sanoin, se täytyy muistaa, että pitää olla rohkea. Pelit voitetaan pelaamalla. Sitten pitää ehdottomasti pystyä myös puolustamaan ja sietämään niitä tiettyjä hetkiä. Molemmilla joukkueilla on varmasti vahvoja hetkiä pelien sisällä, ja ne pitää onnistua tappamaan toiselta pois.\nMiten IFK:ta voi horjuttaa?\n- Olemalla meidän oma itsemme, sitkeä porukka. Ei anneta niille yhtään mitään, niin pistetään ne turhautumaan sitä kautta.\nMiksi Tappara voittaa?\n- Meillä on hyvä paketti kasassa. Me osataan tehdä se puolustuspeli ja me osataan tehdä myös se hyökkäyspeli. Me ollaan kokonaisvaltaisempi joukkue.\n- Ihan ookoo runkosarja. Loppua kohti vähän rikkonainen, ja muutama peli jäi siitä väliin. Playoffit ihan jees-peliä, mutta pitää pystyä parantamaan itse koko aika ja tavallaan tuomaan joka osa-alueelle joukkuelle lisää. Ei se ole pelkästään puolustamista tai hyökkäämistä vaan se on ihan kokonaisvaltaista pelaamista.