Koko elämä Keskuspuistossa - Kirkko ja kaupunki\nHenkireikä. Meeri Kivisaari lenkittää Tinkaa Keskuspuistossa joka päivä. Puisto palvelee muun muassa ulkoilijoita, työmatkapyöräilijöitä, ratsastajia, sienestäjiä, juoksijoita ja palstaviljelijöitä.\nHämeenlinnanväylällä jyrisee autojen virta, mutta heti tien itäreunasta, Suomalais-venäläisen koulun kohdalta, alkaa metsä: Keskuspuisto.\nLiisa Jouttimäki on jokapäiväisellä pyörälenkillään, tällä kertaa matkalla Kauppakeskus Kaareen, jossa on ”se mälli” eli ostoskeskus.\n– Olen pyöräillyt Keskuspuistossa jo yli 60 vuotta, hän sanoo.\nPuisto ei ole paljon muuttunut. Asfalttiteitä on tullut, ja viittoja.\n– Mutta jänis loikki juuri tien poikki. Joskus olen melkein törmännyt hirvenvasaan.\nJouttimäellä, jos kellä, on juuret Keskuspuistossa. Hänen vanhempansa on vihitty, hän itse ja hänen lapsensa ja lapsenlapsensa ovat syntyneet ja hänen työpaikkansa on sijainnut kilometrin säteellä puistosta.\nKävellään summamutikassa puistoon syvemmälle. Asfaltti- ja hiekkateiltä poikkeaa polkuja. Juurakoita, muurahaispesiä… Vihreän välistä pilkottaa sinistä – sadevesitynnyreitä. Kasvimaa. Ruskettunut nainen.\nSari Bergman kertoo hääräävänsä palstalla tai menevänsä sieneen aina, kun ei ole mökillä. Nelilapsinen perhe muutti aikanaan alueelle isoon omakotitaloon Lassilasta. Nykyisin talon toisessa päässä asuu pojan perhe.\n– Talvisin hiihdetään miehen kanssa Pitkäkoskella. Siellä on Helsingin paras maja ja parhaat munkit. Kaupunki yritti purkaa sen, mutta majan puolesta kerättiin nimiä.\n– Turistit menevät Paloheinän majalle, joka on Helsingin isoin hiihtomaja. Paikalliset tykkäävät enemmän Pitkäkoskesta, Bergman, 68, puhelee.\nHän on palstalla noukkimassa kehäkukkia.\n– Minulla on jo paljon terälehtiä kuivattuna. Olen käynyt kurssin: voin tehdä kehäkukkavoidetta. Aina pitää keksiä jotain uutta. Mutta epäilen, että voide jää tekemättä ja ensi vuonna heitän terälehdet pois, hän nauraa.\nPalstamaan reunalla ylenee korkeita keltaisia kukkia. Maa-artisokka kukkii tänä vuonna.\n– Maa-artisokasta saa ihanaa keittoa. Niiden kuorimisessa vain on hitonmoinen homma, sanoo eläkkeelle juuri jäänyt psykologi ja psykoterapeutti Sari Bergman.\nNuori nainen ja säihkykatseinen paimenkoira etenevät hiekkatiellä reipasta vauhtia.\n– Kerran päivässä lenkkeillään, Meeri Kivisaari, 17, sanoo.\nHän käy myös juoksemassa kuntosalilla.\n– Metsässä tuntuisi tyhmältä juosta ilman koiraa. Ja jos juoksisin Tinkan kanssa, en varmaan pysyisi messissä.\nKivisaari on asunut lähistöllä koko ikänsä ja asuisi vaikka aina. On rauhallista, kulkuyhteydet hyvät. Hänen toiveammattinsa on juristi.\nIsä, rattaat, mäyräkoira. ”Tämä paketti”, toteaa Aarre Elo, 34. Hän on hoitovapaalla ja käy puistossa kolmesti päivässä.\n– Jo 30 vuotta on koluttu Keskuspuistoa. Välillä olen ollut muuallakin, mutta aina on tultu takaisin. Kaikkea löytyy. Jänniä luolia, bunkkereita, juoksuhautoja. Koirapuisto, leikkipuisto, sieniä, marjoja.\n– Airsoft-kentällä nuoret pelaavat oikeannäköisillä leluaseilla. Me käydään siellä, heitän Adalle käpyjä, joita se tykkää syödä, ja Ansa-tyttö ihmettelee, isä Aarre Elo kertoo.\nOhi kahisee tuulipuku, ja tummat hiukset liehuvat. Madhu Bhatt, 43, on juoksulenkillä, kuten aina, kun hänellä on vapaapäivä.\n– Näen joka päivät samat ihmiset. Mutta suomalainen kulttuuri, emme puhu, hän hymyilee.\n– Kun anoppi tulee Intiasta, me kierrämme täällä joka päivä. Tämä on myös anopin lempipaikka. Delhissä meillä on puisto, viisi kertaa suurempi, mutta se ei ole turvallinen. Nainen voi mennä sinne vain, jos mies on mukana, Bhatt kertoo.\nLiikenteen kohina alkaa taas voimistua, Kehä I rajaa Keskuspuistoa Pirkkolaan päin. Kulkusiltaa kehätien yli suihkivat kotiin palaavat kypäräpäät. Länsi-Pakilassa asuva 55-vuotias mies kertoo pyöräilevänsä työmatkat 4–5 kuukautena vuodesta.\n– Aikaa yhteen suuntaan, kahdeksaan kilometriin, menee reilu puoli tuntia. Vaimon kanssa käydään puistossa myös kävelemässä, ja kun poika oli pieni, hän pelasi kentällä.\n– Ollaan asuttu täällä 31 vuotta, mies sanoo tähyten jo eteenpäin.


Aihe Velalliset (Luettu 16215 kertaa)\n18.11.12 - klo:18:17\nHeinä ja olkipellettikauppias Virosta julkaisee kotisivuillaan listaa maksuhaluttomista asiakkaistaan.\nOlisi erittäin mukava lisäosio jokaisen kauppaa tekevän yrittäjän kotisivulle.Eikä koske pelkkää heinäkauppaa.\nTuossakin listassa näkyi pari tuttua heinänostajaa "mainostavan" .Todennäköisesti kielletty toimintamalli Suomessa ,koska rikollisia suojellaan ja rehelliset saa kärsiä .\nKieltääköhän joku direktiivi nimilistan julkaisemisen?\nVastaus #1 18.11.12 - klo:18:40\nHyvä kysymys mainostaa ei ainakaan saa kun on poistettu ketju, mutta tästä on kyse http://lilliagro.ee/?c=vella&l=fi\nVastaus #2 18.11.12 - klo:21:53\nVastaus #3 19.11.12 - klo:05:17\nLainaus käyttäjältä: HEINÄMIES-07 - 18.11.12 - klo:18:17\nKyllä nimilistan voisi kirjoittaa... Mutta se pitää kirjoittaa vähän väärin\nEsim. Persidentti Maltti Ah Tizaar on vapaata riistaa koska kyseessä on selvästi taruolento. Taruolennoista jotka asuvat satupaikkakunnilla voi kirjoitella mitä vaan. Se että joku näkee sitten yhteyksia tosielämään... se on ihan lukijan omassa päässä. Nettisivulla voisi olla siis epävirallinen satuosio jossa kerrottaisiin örkeistä ja menninkäisistä\nVastaus #4 19.11.12 - klo:11:47\nEikös se metsäkonekauppias Reijo Lahtonen yrittänyt lanseerata jotain tuon tyyppistä "musta lista" palvelua?\nVastaus #5 19.11.12 - klo:12:49\nEI oo äijästä mitään kuulunu. Missä lie savottarahoista nauttii. Ei senpuoleen hyvän homman pani alulle ja on palkkansa ansainnu.\nVastaus #6 19.11.12 - klo:17:48\nnimilistan voisi kirjoittaa... Mutta se pitää kirjoittaa vähän väärin\nSiihen tarvittaisiin verpaalista lahjakkuutta tai ainakin runsasta mielikuvitusta.Jos sellaista itseltäni löytyisi en olisi enää tulokas .\nVastaus #7 19.11.12 - klo:21:27\nLainaus käyttäjältä: HEINÄMIES-07 - 19.11.12 - klo:17:48\nV.E. Lalli se teetä pyyzi von Juhan nuksena\nNuksi on muuten swahilia ja tarkoittaa onnettomuutta "mischief"\nViimeksi muokattu: 19.11.12 - klo:21:32 kirjoittanut Zetor\nVastaus #8 19.11.12 - klo:21:34\nSekin auttaa että on pirun tylsää 24/7\nVastaus #9 09.12.12 - klo:18:57\nEikös Tratan saa tehdä julkisena jos siitä ilmoittaa velalliselle etukäteen? Hemmetti, jos ei ole niin pitäisi tehdä lailliseksi.\nMuoks. eipä tietenkään onnistu suomessa, kuluttajansuoja on niin hyvä ettei edes velkojaan tarvitse maksaa..\nViimeksi muokattu: 09.12.12 - klo:19:00 kirjoittanut Peurajussi\nVastaus #10 10.12.12 - klo:16:33\nPitkästä aikaa on "sattui" yksi maksukyvytön(haluton?) asiakas, tuonne heinäpuolelle, kuinkas muutenkaan\nNäkyi olevan verottajallakin muutama kymppitonni saatavia, eli aika huonot on varmaan yksityisen rahojaan saada Vai lähtiskö suosista hakemaan jotain romua sen rahan edestä\nVastaus #11 10.12.12 - klo:18:00\nHeinänostajaporukassa eniten ihmetyttää hevosyrittäjät jotka vuodesta toiseen pystyvät jatkamaan toimintaa ,vaikka ovat virallisesti todettu ulosottokelvottomiksi !Heinää ne saavat hankittua niin kauan kun myyjät ovat ammattitaidottomia ,eivätkä selvitä yrittäjän maksuvalmiutta etukäteen.Puskaradio toimii näissä hommissa liian hitaasti.\nSe että asiakkaan pihalla seisoo uudehko maasturi ei kerro maksuvalmiudesta yhtään mitään.Mutta se että varasto on maksettua heinää ja kuiviketta pullollaan on jo jotain .\nVastaus #12 10.12.12 - klo:20:27\nTuleeko Virosta lopuksi tummalla Chevyllä muutama korsto\nhakemaan "minu raha", sina maksa ?\nVastaus #13 10.12.12 - klo:20:52\nLainaus käyttäjältä: HEINÄMIES-07 - 10.12.12 - klo:18:00\nHeinänostajaporukassa eniten ihmetyttää hevosyrittäjät, jotka pystyvät vuodesta toiseen jatkamaan toimintaansa, vaikka ovat virallisesti todettuja ulosottokelvottomiksi! Heinää ne saavat hankittua niin kauan, kun myyjät ovat ammattitaidottomia, eivätkä selvitä yrittäjän maksuvalmiutta etukäteen. Puskaradio toimii näissä hommissa liian hitaasti.\nSe että asiakkaan pihalla seisoo uudehko maasturi, ei kerro maksuvalmiudesta yhtään mitään, mutta varasto, joka on maksettua heinää ja kuiviketta pullollaan, se on jo jotain. .\nEdit: Pyynnöstä korjattu.\nViimeksi muokattu: 10.12.12 - klo:20:59 kirjoittanut hvinnamo\nVastaus #14 10.12.12 - klo:21:38


12-17-vuotiaiden nuorten reissu Jyväskylään YleXPop-musiikkitapahtumaan la 4.6. Nuorisopalvelut järjestää bussikyydin tapahtumaan.\nTervetuloa mukaan nuorisopalveluiden järjestämälle reissulle YleXPop-tapahtumaan Jyväskylään lauantaina 4.6.2022!\nYleXPop on radiokanava YleX:n järjestämä vuosittainen musiikkitapahtuma. Tänä vuonna tapahtuma järjestetään Jyväskylässä. Tapahtumassa esiintyy Blind Channel, Vesala, Viivi, Sexmane, Pihlaja, Kube ja Keys.\nYleXPop on pääsymaksuton, ikärajaton ja päihteetön tapahtuma. Nuorisopalveluiden reissulle voivat osallistua kaikki 12-17-vuotiaat nuoret. Alle 12-vuotiaat voivat osallistua tapahtumaan huoltajan kanssa (ilmoita myös huoltaja erikseen). Nuorisotyöntekijät ovat mukana tapahtumassa. Paikkoja reissulla on rajattu määrä.\nJärjestämme tapahtumaan bussikuljetuksen, joka maksaa 5 euroa/lähtijä. Bussikuljetus lähtee klo 15.00 Suolahden matkahuollolta ja klo 15.15 Äänekosken matkahuollolta. Tapahtuma Jyväskylässä alkaa klo 16. Paluumatkalle lähdetään Jyväskylästä viimeisen artistin esiintymisen jälkeen (paluu Äänekoskelle n. klo 00 ja Suolahteen n. klo 00:15).\nIlmoittautumisen tekee nuoren huoltaja osoitteessa www.aanekoski.fi/37842. Paikat täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä ja ilmoittautuminen on sitova 20.5. jälkeen. Ilmoittautunut osallistuja sitoutuu maksamaan osallistumismaksun, noudattamaan reissussa työntekijöiden antamia ohjeita ja päihteettömyyteen reissun aikana.\nLisätietoja: nuorisotyöntekijä Elina Huuskola, 0400 115 175, elina.huuskola@aanekoski.fi tai muut nuorisotyöntekijät nuorisotiloilla.


Ministeri päiväkotien mielenilmauksesta: Hallitus ei kehitä varhaiskasvatusta ammattiliittojen pohjalta - MTVuutiset.fi\nMinisteri päiväkotien mielenilmauksesta: Hallitus ei kehitä varhaiskasvatusta ammattiliittojen pohjalta\nJulkaistu 25.04.2018 05:57\nVarhaiskasvatuslakia on rakennettu vahvasti lapsen etu edellä, muistuttaa opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) päiväkotihenkilöstön mielenilmauspäivänä.\nOlette sanoneet, että väärää tietoa on liikkeellä. Mitä nämä väärät tiedot ovat?\nLain tavoitteena on se, että päiväkodit olisivat tulevaisuudessa entistäkin laadukkaampia. Lain tavoitteessa on myös se, että kun tänä päivänä meillä on yksi kolmesta päiväkodissa työskentelevästä aikuisesta korkeasti koulutettu, niin varhaiskasvatuksessa koulutustasoa nostetaan niin, että vuonna 2030 kaksi kolmasosaa päiväkodin aikuisista olisi suorittanut korkeakoulututkinnon, kertoo Grahn-Laasonen.\nMutta mikä on se väärä tieto, mikä on liikkeellä?\nKukaan ei menetä tämän lain myötä kelpoisuuttaan tai ammattiaan, mutta varhaiskasvatuksen laatua vahvistetaan ja henkilöstön koulutustasoa nostetaan siten, että tulevaisuudessa varhaiskasvatuksen ryhmissä työskentelisi yhden korkeakoulutetun sijaan kaksi korkeakoulutettua ammattilaista.\nMiksi mielenilmaus järjestetään? Mikä on se päähuoli tulevassa laissa?\nTaustalla laissa on lähes kahden vuosikymmenen pitkä keskustelu siitä, minkälaisella henkilöstörakenteella ja osaamisella varhaiskasvatusta toteutetaan Suomessa. Tästä on kyllä todella pitkään käyty keskustelua ammattiliittojen välillä, mutta hallitus ei kehitä varhaiskasvatusta ammattiliittojen välisten keskinäisten keskustelujen pohjalta, vaan vahvasti lapsen etua ajatellen.\nPalkansaajapuolelta tulleen tiedotteen mukaan lakivalmistelussa on huomioitu vain yksi ammattikunta. Miten kommentoitte tätä?\nTulevaisuudessakin varhaiskasvatuksessa työskentelee niin opettajia, sosionomeja kuin hoitajiakin. Panostamme varhaiskasvatuksen laatuun panostamalla henkilöstön koulutukseen.\nPalkansaajapuolella ollaan oltu huolissaan myös mahdollisesta tulevasta työvoimapulasta? Miten uuden lain myötä on varauduttu siihen, että työvoimapula voi pahentua?\nVarhaiskasvatuksessa on jo nyt ollut ongelmia saada rekrytoitua. Koulutusmäärät ovat olleet liian matalia tähän asti. Hallitus on panostanut tähän pariinkin otteeseen lisäämällä koulutusmääriä yliopistoissa. Lisäresurssia on varattu 28 miljoonaa euroa. Tätä koulutusmäärien lisäämistä on tarkoitus myöskin jatkaa.\nMiten uuden lain myötä taataan, että jokaisella lapsella on oikeus laadukkaaseen monipuoliseen toimintaan?\nUusi laki vahvistaa varhaiskasvatuksen laadun. Sehän on suomalaisen koulutusjärjestelmän suuri vahvuus, että meillä on korkeasti koulutetut opettajat ja ammattilaiset, ja tätä haluamme tällä lailla vain vahvistaa.\nVarhaiskasvatuksen osallistumisaste on pohjoismaisessa vertailussa pieni. Miten osallistumisastetta aiotaan nostaa?\nOsallistumista on pyritty vahvistamaan alentamalla varhaiskasvatuksen maksuja kahteen otteeseen – jopa yhteensä 80 miljoonalla eurolla. Samoin nyt on käynnistymässä viisivuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilu, jota pääsemme ensi vuonna laajentamaan.


Jalkaväenkenraali Dietrich von Choltitz (9. marraskuuta 1894 Wiese-Gräflich, Sleesia – 4. marraskuuta 1966 Baden-Baden) oli Saksan sotilaskuvernöörinä Pariisissa ennen liittoutuneiden valtausta. Hän vastusti Adolf Hitlerin käskyä hävittää kaupunki maan tasalle toisen maailmansodan loppuvaiheessa.\nDietrich von Choltitz vuonna 1940.\nKuollut 4. marraskuuta 1966 (71 vuotta)\nKomentajuudet 11. Panssaridivisioona,\nEnsimmäisessä maailmansodassa hän osallistui taisteluihin länsirintamalla luutnanttina. Weimarin tasavallassa hän liittyi Reichswehriin ja hänestä tuli ratsuväen kapteeni 1929. Hänestä tuli 1938 ensin majuri ja sitten jalkaväkirykmentin everstiluutnantti.\n1 Toisen maailmansodan alkupuoli\n2 Palaako Pariisi?\nToisen maailmansodan alkupuoliMuokkaa\nToisessa maailmansodassa von Choltitz otti osaa Rotterdamin valtaukseen 1940 ja ansaitsi ritariristin. Syyskuussa 1940 hän yleni everstiksi ja rykmentin komentajaksi. Sodassa Neuvostoliittoa vastaan hän otti osaa Sevastopolin piiritykseen kesäkuussa 1942. Samana vuonna hän yleni kenraalimajuriksi ja 1943 kenraaliluutnantiksi. Hän oli avustava Saksan 260. jalkaväkidivisioonan komentaja ja XLVIII panssariarmeijakunnan komentaja. Maaliskuussa 1944 hän palveli Italiassa ja kesäkuussa 1944 länsirintamalla. Sodan loppupuolella hän oli Pariisin sotilaskuvernöörinä kaupungin valtaukseen asti.\nVon Choltitz kieltäytyi hävittämästä Pariisia uhmaten suoraan Hitlerin käskyä tuhota kaupungin näkyvimmät muistomerkit. Tosin sotavankeuden aikaisista salakuunteluista käy ilmi, että syynä oli lähinnä Hitlerin mielikuvituksellisten käskyjen noudattamisen vaikeus, sillä kohteiden tuhoamiseen ei ollut käytettävissä räjähdysaineita eikä henkilöstöä. Von Choltitz kuoli vuonna 1966 ja hänen hautajaisissaan oli läsnä korkea-arvoisia ranskalaisia sotilashenkilöitä. Pariisin tapahtumista on tehty myös elokuva nimeltä Palaako Pariisi?.\n↑ a b c von Choltitz, Dietrich Lexikon der Wehrmacht. Viitattu 29.7.2013. (saksaksi)\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dietrich von Choltitz Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Dietrich_von_Choltitz&oldid=17576788”


Tuloksekkaan harjoittelun perusteet – Lihaskunto, kestävyys ja liikkuvuus - Hipko\nEtusivu » Yleinen » Tuloksekkaan harjoittelun perusteet – Lihaskunto, kestävyys ja liikkuvuus\nTuloksekkaan harjoittelun perusteet – Lihaskunto, kestävyys ja liikkuvuus\nTimo Räkköläinen 3.10.2013\nPäivämäärä: 7.10.2013 klo 17-20, Metsälän salilla (Carage sali)\nHipkon jäsenille ja ystäville puoleen hintaan (-50%), luennon hinta vain 20 € (normaali hinta 40 €)\nMonta kertaa Hipkon uusien “palveluiden” osalta en ole välttämättä osannut kertoa, niiden hyödyistä. Markkinointi on tavalla tylsää puuhaa. Sen jälkeen kun on käyttänyt eneriaa hyvän sisällön kehittämiseen, markkinointiin ei ole ollut intoa laittaa panostuksia. Sitä on vain olettanut, että viesti kulkisi ja ihmiset osaisivat lukea ajatuksia, mutta ihan niin se ei ole mennyt, däm!\nMikael Witickin kanssa halusimme tuoda liikunnan harrastajille lisää tietoa, kuinka kehittää kuntoa nousujohteisesti, turvallisesti ja terveellä tavalla. Loimme tuloksekkaan harjoittelun luentosarjan tai itseasiassa Mikael loi. Ensimmäisessä luento-osuudessa oli kuusi kuuliaa. Olin hetken murheissani, koska mielestäni Mikaelin luentojen sisältö on kullanarvoista tietoa liikkujille ja olisin toivonut useampaakin kuulija hyvälle luennolle. Toisaalta tietoa on paljon tarjolla, niin eihän sitä aika ja kiinnostus kaikkeen riitä. No mutta, olisin niin toivonut, että kuulijoita olisi ollut paikalla enemmän, koska olen vakuuttunut, että sisältö on hyvä ja antaa liikkujalle lisää osaamista ohjaamaan omaa harjoitteluaan. Olen seurannut “pulpetista” monen kouluttajan koulutuksia ja voin todeta, että olen tykästynyt Mikaelin tapaan opettaa. On aina hienoa olla kuulijan roolissa, kun luennoitsia osaa aiheensa ja on kiinnostunut kehittämään kuulijoiden osaamista.\nTulevassa seminaarissa – lihaskunto, kestävyys ja liikkuvuus – keskitymme käytännön harjoitusten laatimiseen (oma harjoitusohjelma). Opit mitä ominaisuuksia sinun tulee harjoittelussasi painottaa missäkin järjestyksessä optimaalisen edistymisen varmistamiseksi, niin lihaskunnon kestävyyden kuin liikkuvuuden osalta.\nHipko haluaa tarjota tulevan luennon jäsenilleen puoleen hintaa (-50%) . Luento hinta Hipkon jäsenille ja jäsenien ystäville vain 20 € (normaali hinta 40 €). Maksun voit suorittaa luennon jälkeen ja jos et ole tyytyväinen, et maksa mitään!\nTämä tarjous on voimassa sunnuntaihin 6.10 klo 22 asti. Ilmoittaudu timo@hipko.fi!\nTämä tarjous ihan sen takia, että tulisit mukaan oppimaan lisää oman kunnon kehittämisestä, ilman mitään riskiä.\nToivottavasti sait kopin ideastani, tervetuloa mukaan!


2010 aktivismi. Työväentutkimus. vuosikirja - PDF\n2010 aktivismi. Työväentutkimus. vuosikirja\nDownload "2010 aktivismi. Työväentutkimus. vuosikirja"\n1 2010 aktivismi Työväentutkimus vuosikirja a rtik k elit l k eskustelua l opinnäy tteet l k irja-arv iot l tiedonk ierto\n2 Työväenmuseo Werstas Työväen Arkisto Työväentutkimus vuosikirja 2010 Toimitus: Anu-Hanna Anttila (päätoimittaja), Alpo Väkevä (toimitussihteeri), Mikko Kosunen, Aimo Minkkinen, Pia Pursiainen, Minna Rossi, Tero Tuomisto, Erkki Vasara & Marita Viinamäki. Julkaisijat: Kansan Arkisto, Lenin-museo, Työväen Arkisto, Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura, Työväenmuseo Werstas, Työväenliikkeen kirjasto, Työväenperinne- Arbetartradition ry. Kustantaja: Työväenperinne-Arbetartradition ry. Ilmoitushankinta: Kirsti Lumiala & Minna Rossi Ulkoasu: Katriina Koskinen Kannen kuva: Työväenmuseo Werstas/ Leena Ahonen Taiton toteutus: Katriina Koskinen ja Ulla Väätäinen/Ateljee Heijastus Painopaikka: Kariston Kirjapaino Oy, Hämeenlinna 2010 Tilaukset: Työväenliikkeen kirjasto, Sörnäisten rantatie 25, Helsinki, puh , sähköposti: ISSN\n3 Työväenmuseo Werstas Sisällys työväentutkimus vuosikirja 2010 aktivismi pääkirjoitus 4 Anu-Hanna Anttila: Arkipäivän aktivismi ja vastademokratia 40 Hannu Itkonen: Punaisten siunaaminen Varkaudessa 1918 artikkelit 9 Mikko Pollari: Lemmen salaisuuksien äärellä. Matti Kurikka, Veikko Palomaa ja A. F. Tanner 1900-luvun alun taistelussa sukupuolimoraalista 15 Eeva Luhtakallio: Politisaation haaste ja paikallisen demokratian käytännöt Suomessa ja Ranskassa 23 Kati Launis: Vapaus, sisaruus, tasa-arvo työläisnaisliikkeen aktiivi Hilja Pärssinen 30 Miika Salo: Vapauden valloitus Pjotr Kropotkin anarkismi etiikkana ja käytäntönä 35 Leena Ahonen: Etelän veteraanit. Suomalaisen kehitysyhteistyön historia on hyväntekeväisyyttä ja radikalismia opinnäytteet 44 Juuso Frisk: Alistumattomuus sosiaalisena toimintana 44 Jonathan Isaksson: Politisk aktivism genom rock n roll. Ett konstnärskollektivs radikalisering och dess totala angrepp av kulturen 45 Senja Kallio: Kommunisteja, kansandemokraatteja vai naispoliitikkoja? SKDL:n naiskansanedustajien eduskuntatyöskentely valtiopäivillä Aku Karjalainen: Rauhan, aktivismin ja omantunnon nimeen. Daniel Berriganin suhde katoliseen kirkkoon ja uusvasemmistolaisuuteen 1960-luvun Yhdysvalloissa\n4 46 Jeannette Laurén: Mödrar som arbetande medborgare. Kvinnoaktivister och formuleringen av ett politiskt problem Eliisa Lehto: Konflikti, kokemuksellisuus ja työväen radikalismi poliittisten ryhmien välisissä suhteissa vuoden 1905 suurlakon vaiheilla Kangasalan maaseutupitäjässä 47 Samu Lindström: Demokratian kuokkavieraat. Kuokkavierasjuhlat yhteiskunnallisen keskustelun kohteena Tamas Matekovits: Kulttuurin valon heijastuksia historiallisessa blokissa. Jugoslavian hajoamisen kuvat 1990-luvun Suomessa imperialistisen kapitalismin luonnollistavassa kulttuurissa 49 Joel Niemi: Politiikkaa Pohjantähden alla. Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -trilogian politiikkarepresentaatio retorisen käsitehistorian näkökulmasta 49 Regina Pruel-Santanen: Madame Kollontai. Sosialisti, marxilainen idealisti, reaalipoliitikko (vuodet ) 50 Olli Seuri: Moraalijonglörismiä vakaumuksella. Aseistakieltäytymisoikeudesta osana 1960-luvun suomalaista radikalismia ja sukupolvikonfliktia 50 Laura Tuominen: Sorkkaraudalla kotiin. Freda 42 suomalaisena talonvaltausliikkeenä vuosina kirja-arviot 52 Gary Kaunonen: Finns in Michigan. East Lansing (Ulla Aatsinki) 54 Jani Erola: Luokaton Suomi? Yhteiskuntaluokat 2000-luvun Suomessa (Raimo Blom) 56 Katja-Maria Miettunen: Menneisyys ja historiakuva. Suomalainen kuusikymmentäluku muistelijoiden rakentamana ajanjaksona (Anne Heimo) 59 Diego Fusaro: Bentornato Marx (Pertti Hynynen) 61 Claes Andersson: Jokainen sydämeni lyönti (Pirjo Kaihovaara) 63 Jere Jäppinen: Yhdeksän pientä kotia. Arjen historiaa Työväenasuntomuseossa (Kalle Kallio) 64 Gary Kaunonen: Challenge accepted. A Finnish Immigrant Response to Industrial America in Michigan s Copper Country (Ralf Kauranen) 66 Anu-Hanna Anttila ym.: Kuriton kansa. Poliittinen mielikuvitus vuoden 1905 suurlakon ajan Suomessa. Marko Tikka: Kun kansa leikki kuningasta. Suomen suuri lakko Kukku Melkas (toim): Läpikulkuihmisiä (Pauli Kettunen) 70 Anne Heimo: Kapina Sammatissa. Vuoden 1918 paikalliset tulkinnat osana historian yhteiskunnallisen rakentamisen prosessia (Tiina Kinnunen) Työväenmuseo Werstas\n5 Työväen Arkisto 73 Teemu Keskisarja: Vääpeli T:n tapaus ja muita kertomuksia suomalaisesta terrorismista (Mikko Kosunen) 74 Noam Chomsky: Anarkismista. Pjotr Kropotkin: Kapinahenki. Kirjoituksia anarkismista (Mikko Lahtinen) 78 Heimo Kukkonen: Viljo Vyyryläinen: punaorpo Marskin ritari luottamusmies (Lasse Lehtinen) 79 Kalle Holmberg: Viimeinen erä (Veli-Pekka Leppänen) 80 Kirsti Salmi-Niklander, Sami Suodenjoki & Taina Uusitalo (toim.): Lukeva ja kirjoittava työläinen (Maarit Leskelä-Kärki) 82 Camilla Berggren & Marianne Lyden (red.): Nyttiga idioter? Unga idealister, Lenin och sjuttiotalet (Aimo Minkkinen) 84 Silja Hiidenheimo, Fredrik Lång, Tapani Ritamäki & Anna Rotkirch (toim.): Me muut (Minna Rossi) 85 Ilkka Huhta: Sisällissota 1918 ja kirkko (Juha Sihvola) 87 Tuomas Ylä-Anttila: Politiikan paluu (Martti Siisiäinen) 90 Jukka Siro: Tuomiovalta kansalle : vallankumousoikeudet sisällissodassa vuonna 1918 (Marko Tikka) 93 Pertti Haapala, Tuomas Hoppu, Outi Fingerroos & Yrjö Varpio (toim.): Sisällissodan pikkujättiläinen (Tero Tuomisto) 94 Työväen- ja ammattiyhdistyshistoriikit tiedonkierto 95 Palkinnot naisten halvennetun työn ja kommunismin tutkimuksille 96 Anu-Hanna Anttila: Tarjolla naisille: halvennettu työ 98 Erkki Vasara: Arvokas työ kommunismin tutkijana 100 Anna Ulvinen: Kirjoituksia työstä ja työttömyydestä 102 Pirjo Kotamäki: runo 103 Työväen Arkisto 105 Kansan Arkisto 107 Työväenliikkeen kirjasto 111 Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura 114 Työväenmuseo Werstas 118 Lenin-museo 91 Maria Lähteenmäki & Anu Suoranta (toim.): Pitkänsillan tuolla puolen... Puheenvuoroja työväenliikkeen historiasta, tilasta ja tulevaisuudesta (Pilvi Torsti)\n6 Pääkirjoitus Arjen aktivismi ja vastademokratia Aktivismi on vuoden 2010 Työväentutkimuksen vuosikirjan teema. Aihe on ajankohtainen aina, nytkin, onhan kyse poliittisesta toiminnasta ja kansalaistoiminnasta, joissa väki nousee ottaakseen kantaa. Väellä tarkoitan tässä kansalaisia, jotka joko pienemmissä ryhmissä aktivoituvat poliittisesti ja järjestäydyttyään yhteiskunnalliseksi liikkeeksi ryhtyvät toimeen. Tavoitteena on ennen muuta yhteiskunnallinen muutos. Laajemman ja järjestäytyneemmän kansalaistoiminnan tai kollektiivisen toiminnan tarkoituksena on, kuten sosiologi Kaj Ilmonen on asian kuvannut, ensinnäkin joko sosiaalisen muutoksen edistäminen tai sen jarruttaminen ja tätä kautta yhteiskunnallisten konfliktien aikaansaaminen. Toiseksi Ilmosen mukaan yhteinen asia ja päämäärä yhdistävät väkeä, joten toimintaan osallistuvien tuleekin jakaa suhteellisen yhtenäinen käsitys niistä keinoista, joilla toivottuun päämäärään päästäisiin. Lisäksi Ilmosen mukaan mobilisoituminen kollektiiviseksi toiminnaksi tuottaa yhteisyydentuntoa, meitä, joiden toiminta on paitsi järjestäytynyttä, myös ajallisesti kestävämpää. 1 Suomalaista kansalaistoimintaa on leimannut vahva järjestäytyminen ja institutionalisoituminen. On lähdetty vaatimaan parempaa tätä hetkeä ja tulevaisuutta kadulle, kuten suurlakkovuonna Kuitenkin mobilisoitumisen myötä on tapana ollut perustaa yhdistyksiä ja seuroja, joille on sitten hankittu toimitilat tai rakennettu oma talo. Avainsanoja ovat olleet mobilisaatio, järjestäytyminen ja institutionalisoiminen. Tällaista perinteistä toimintaa on harjoitettu niin työväenliikkeen järjestöissä kuin muissakin vanhoissa yhteiskunnallisissa liikkeissä, kuten vaikkapa raittius- ja naisliikkeessä. Vanhalla ei tässä pidä ymmärtää vain ajallista etäisyyttä liikkeen syntyaikaan reilun sadan vuoden päähän. Pikemminkin vanha on tietynlainen toimintatapojen kokonaisuus, joka on muotoutunut omanlaisekseen ja ollut myös suomalaisen demokraattisen järjestelmän muotoutumisen kannalta ensiarvoisen tärkeä. Uusilla liikkeillä on puolestaan tarkoitettu 1960-luvun jälkeistä kansalaisaktivismin synnyttämää liikehdintää, kuten esimerkiksi rauhanaatetta, ympäristöntilaa, eläintensuojelua, kehitysyhteistyötä ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavia liikkeitä. Kansalaisten hiljaisten rivien epäluottamuksen mutinat eivät itsessään riitä kyseenalaistamaan edustuksellisten elinten toimintaa, vaan vasta kysymysten ääneen esittäminen ja niihin perusteltujen vastausten saaminen edistävät demokratiaa. Poliittisessa toiminnassa kansalaisilla on kaksoisrooli: ensinnäkin kansalaiset ovat päättäjiä, jotka antavat vaaleissa mandaattinsa edus-\n7 Työväenmuseo Werstas Kauppahallin virastotalon valtaus vuonna tajilleen, ja toiseksi kansalaiset ovat hallintoalamaisia, jotka ovat julkishallinnon toiminnan kohteita. Politiikantutkijat ovatkin puhuneet kansanvallan komentoketjusta, joka voi katketa luottamuksen heiketessä ja kansalaisten perinteiseen poliittiseen toimintaan osallistumisen motivaation kadotessa. 2 Luottamusta suomalaisen modernin demokratian komentoketjun edustuksellisia elimiä kohtaan ovat koetelleet viimeaikoina poliitikkojen taloudelliset kytkökset liike-\n8 elämään ja järjestöihin, joissa ovat itse toimineet johtoportaissa. Tällainen toiminta on osoittautunut moraalisesti kestämättömiksi. Vähemmästäkin poliittisen päätäntävallan edustajilleen antaneiden kansalaisten luottamus järkkyy. Toisaalta luottamusvajeen lisäksi kansalaisten osallistumisintoon on vaikuttanut motivaationpuute. Vaikka EU:n toimintaperiaatteita noudattaen kansalaisia aktivoidaan viranomaisten toimilla, eivät ne näytä purevan. Mistä onkaan kysymys? Nähdäkseni epäluottamuksen lisäksi on kyse kohtaamattomuudesta, sillä aktivointia tekevät ne, joihin luottamusvaje kohdentuu. Lisäksi hallintoalamaisten aktivointi on samalla väistämättä kansalaisten alentamista viranomaisten toimien kohteeksi. Tiedossa on, että vaikka kansalaisilta periaatteessa kysytään heidän mielipiteitään, niin aktivoinnin ja kansalaisten kuulemisen toimintalogiikan mukaisesti niitä ei lopulta tarvitse ottaa huomioon päätöksenteossa. Tällöin voidaan puhua näennäisaktivoinnista, joka saa lopulta liikkeelle vain ne, jotka ovat jo olleet mukana eri elimien toiminnassa ja joille aktiivisuus on kasaantunut jo ennestäänkin. Ne, joita ei ole ennenkään kiinnostanut, ei kyllä kiinnosta tämänkään jälkeen. Ei ihme, etteivät kansalaiset ole tästä aktivoinnista erityisen innostuneita vaan löytäneet aikalailla toisenlaisia toimintamuotoja ja -kanavia. Ranskalainen politologi-sosiologi Pierre Rosanvallon puhuu erityisestä vastademokratiasta, jossa päättäjiin ja koko yhteiskuntaan kohdentuva luottamusvaje tuottaa toisenlaisia toimintamuotoja. Perinteisen edustuksellisen demokratian keinot eivät houkuttele, eivätkä kansalaiset halua osallistua edustukselliseen päätöksentekokoneistoon edes äänestämällä. Sen sijaan Rosanvallonin mukaan kansalaiset ja kansalaisjärjestöt alkavat sekä valvoa poliitikkojen tekemisiä että koettavat kaataa tai muuttaa mielestään huonoja poliitikkojen tekemiä esityksiä ja päätöksiä. 3 Tähän valvontaan osallistuu usein myös neljäs valtiomahti, media, vaikka suinkaan aina tämä vallan vahtikoira ei automaattisesti seiso kansanjoukkojen rinnalla. Vastademokratia on uudenlainen poliittinen demokratian muoto, joka haastaa perinteisen edustuksellisen demokratiakoneen toimintatavat. Tätä taustaa vasten on selvä, ettei ymmärryksemme kansalaistoiminnasta voi jäädä kapeaksi perinteisen poliittisen järjestelmän ylläpitämiseksi tai viranomaisten harjoittamaksi kansalaisaktivoinniksi. Poliittinen pitää näin ollen ymmärtää huomattavasti laajemmin. Poliittinen ei ole suinkaan vain puolueja järjestöpolitiikkaa, vaan se on esimerkiksi arjen tekoja ja valintoja, kuten esimerkiksi tiedostavaa kuluttamista ja boikotointia. Lisäksi Rosanvallonin mukaan vastademokratia-aktivismin toimintamuotoja ovat talonvaltaukset, mielenosoitukset, lakot ja erilaiset vetoomukset. Erityisesti silmiinpistävä on tässä listassa lakot, joiden kohtalona on 2000-luvun Suomessa ollut joutua niin työnantajapuolen kuin mediankin lyömiksi. Ilmeisesti moinen yhteiskunnallinen jarrutus tähtää siihen, ettei kansalaisten oikeus puolustaa joukkovoimalla oikeuksiaan enää olisikaan voimassa. Lakko on yhteiskunnallisen konfliktin ilmaus, ja siihen pitää yhteen liittyneillä työntekijöillä olla perustelluissa tilanteissa myös oikeus. Vanhojen ja uusien yhteiskunnallisten liikkeiden rinnalle on tullut vielä uudempia liikkeitä käyttääkseni tässä sosiologi Tuomas Ylä-Anttilan erinomaista muotoilua. Hän tarkoittaa uudenlaisessa globaalissa toimintaympäristössä tapahtuvia poliittisten tilojen haltuunottoja. 4 Näitä uusimpia liikkeitä voidaan kutsua myös uus-uusliikkeiksi, sillä niiden aktivistien globaali tai transnationaali mobilisoituminen, moninainen median käyttösuhde sekä suhde ylipää-\n9 Työväen Arkisto Työväen Arkisto Työväenmuseo Werstas\n10 tään julkisuuteen ovat toisenlainen kuin aiemmilla yhteiskunnallisilla liikkeillä. Myös aktivistien toimintamenetelmien arsenaali on erilainen suhteessa aiempiin. 5 Yhteiskunnallinen muutos (tai jarrutus) edellyttää näin ollen yhteenottoa, joka voi edellyttää tavalla tai toisella julkisuudessa tapahtuvaa esiintuloa. Julkinen voi tässä tarkoittaa niin katua kuin mediaa, kaikkia erilaisia julkisuuden tiloja, joissa vaikuttaa. Asioiden nostaminen esiin ja tekeminen näkyväksi on niiden politisoimista, ja tällaista aktivismiin liittyvää ilmiötä voidaan kutsua sosiologi Eeva Luhtakallion tapaan politisaatioksi. 6 Pienempimuotoinen vastarinta näyttäytyy arjen aktivismina. Tästä voisin nostaa esiin moniakin elävän elämän esimerkkejä, mutta otan esiin aikuiskasvatuksen professorin Juha Suorannan eli piilottajan toiminnan. Ihan siksikin, että Suoranta on arjen aktivismillaan paitsi vastademokraattisesti osoittanut kansalaisrohkeutta, myös politisoinut sen pirullisen dilemman, minkä turvapaikanhakija Suomessa joutuu kohtaamaan. Teoksessaan Piilottajan päiväkirja Suoranta kuvaa sitä prosessia, joka alkoi, kun hän kohtasi Tampereen rautatieasemalla Kreikkaan karkotusta odottaneen afganistanilaisen nuorukaisen Ashraf Sahelin keväällä Prosessissa erilaiset yhteiskunnan instituutiot esittävät kantansa nuorukaisen kohtalosta. Suoranta julkaisee mielipidekirjoituksen näitä käännytyksiä vastaan Helsingin Sanomissa ja saa siihen vastauksen maahanmuuttoviraston johtajalta, joka toteaa päätösten olevan tuomioistuinten kantoja. Oikeus on käännytysten puolella. Kirkko esittää myös kantansa ja Suorannan mukaan moraalinen velvollisuus auttaa heikossa asemassa olevia lähimmäisiä näyttää unohtuvan; seurakuntaneuvosto hylkää turvapaikkamenettelyn kokouksessaan. Tämän jälkeen viranomaisralli jatkui. Vastaanottokeskuksien työntekijät. Maahanmuuttoviranomaiset. Poliisi. Ammattioppilaitoksen väki. Muun muassa heidän kanssaan läpikäytiin säädöksiä, asiakirjoja, anomuksia, pahoitteluja ja myötätuntoakin. 7 Lopulta Sahel sai jäädä maahan, mutta koko ajan tilanne on ollut epävarma. Tarkistin asian Facebookista, josta löytyy Piilottajan päiväkirjan statuksesta nuorukaisen tekemä päivitys: hän on tänään saanut opiskelijan oleskeluluvan, kaksi vuotta odotettuaan. Ilman Suorannan arjen aktivismia ja erilaisia verkostoja ei tämä olisi ollut mahdollista. Turussa Anu-Hanna Anttila, sosiologian dosentti, Turun yliopisto Työväentutkimus vuosikirjan 2010 päätoimittaja Viitteet 1 Kaj Ilmonen. Uudet ja vanhat yhteiskunnalliset liikkeet. Teoksessa Kaj Ilmonen & Martti Siisiäinen (toim.): Vanhat ja uudet liikkeet. Vastapaino, Tampere Heikki Paloheimo & Matti Wiberg. Politiikan perusteet. 4. painos. WSOY, Helsinki Pierre Rosanvallon. Vastademokratia politiikan epäluulon aikakaudella. Suom. Tuure Kilpeläinen. Vastapaino, Tampere Tuomas Ylä-Anttila. Politiikan paluu. Globalisaatioliike ja julkisuus. Vastapaino, Tampere Donatella Della Porta & Mario Diani. Social Movements. An Introduction. Blackwell, Oxford Eeva Luhtakallio. Local Politizations. A Comparison of Finns and French practicing Democracy. Sociology Research Reports 265. University of Helsinki, Helsinki Juha Suoranta. Piilottajan päiväkirja. Intopamfletti. Into kustannus, Helsinki 2010.\n11 Pääskysen rakkaus -nimisessä kertomuksessa (1905) Matti Kurikka kuvasi sukupuoliasioita. Pilalehti Kurikka Lemmen salaisuuksien äärellä matti kurikka, veikko palomaa ja a. e. tanner 1900-luvun alun taistelussa sukupuolimoraalista Armas Niemisen väitöskirjassaan (1951) lanseeraama käsite taistelu sukupuolimoraalista kuvaa erinomaisesti sitä avioliittoa ja sukupuolisuutta koskevaa keskustelua, jota käytiin 1900-luvun vaihteen vuosikymmenten Suomessa. 1 Tässä taistelussa muutamat työväenliikkeessä toimineet miehet tekivät itsestään kansakunnan moraalinvartijoiden maalitauluja kannattamalla julkisesti moniavioisuutta, vapaata rakkautta, joka ajan keskustelussa oli ehtinyt muodostua synnin synonyymiksi. Nämä työväenaktiivit olivat Matti Kurikka ( ), Veikko Palomaa ( ) ja Antero Ferdinand Tanner ( ). Kolmikon arkailematon asiansa ajaminen johti heidän teostensa takavarikkoihin, oikeuskäsittelyihin, luentokieltoihin ja julkiseen ivaan. Nykyajan tutkijalle miesten radikaalit mielipiteet ja niiden vastaanotto toimivat mielenkiintoisina kurkistusaukkoina 1900-luvun alun aateilmastoon. Taistelu sukupuolimoraalista on akateemisen tutkimuksen piirissä ollut laajan kiinnostuksen kohteena. Kiinnostusta selittää aiheen painoarvo aikansa julkisuudessa. Vaikka keskustelua avioelämän ihanteellisesta muodosta oli käyty jo pitkin lukua, vuosisadan vaihtuessa aihe tuntuu vanginneen koko kansakunnan huomion. 2 Sukupuolivalistuskirjallisuuden julkaisuluvut kokivat tuolloin huikean kasvun ja sanomalehtien palstat alkoivat pursuta sukupuoliasioita koskevia kirjoituksia. 3 Keskustelua hallitsivat konservatiiviset, kristillistä aviomoraalia julistavat kannanotot, jotka nurinkurista kyllä torjuessaan vapaan rakkauden oppeja tekivät samalla niitä laajalle yleisölle tunnetuiksi. 4 Matti Kurikka, Veikko Palomaa ja A. F. Tanner olivat aikansa sukupuolimoraalin uudistajista radikaaleinta laatua. Kukin kolmikon jäsenistä oli tahollaan menettänyt uskonsa luterilaisen kirkon moraalisen säännöstön universaaliin pätevyyteen. Palomaan ja Kurikan seksuaaliradikalismin takana oli teosofinen maailmankäsitys. Tannerin ajatusten pohjalla puolestaan oli lääketieteel-\n12 linen koulutus ja järjen nimeen vannova maailmankuva. Kolmikkoa yhdistävä tekijä oli myös heidän yleisistä normeista poikkeava yksityiselämänsä. Kukin heistä toteutti saarnaamaansa moniavioisuutta myös käytännössä, joko avioitumalla useampaan kertaan, kuten Kurikka, tai pitämällä aviopuolison ohella myös muita pitkäaikaisia kumppaneita, kuten Palomaa ja Tanner. 5 Vaihtelua, vapautta ja vuoroviljelyä Kolmikosta ensimmäisenä yleisesti hyväksytyn seksuaalimoraalin kimppuun kävi Kurikka näytelmässään Aili (1887). Aikalaisvastaanotto piti lupaavan kirjailijanalun näytelmää kevytmielisenä, koska sen hahmot suhtautuivat sallivasti esiaviollisiin suhteisiin. 6 Jo Ailissa esittelemänsä radikalismi jäi pysyväksi osaksi Kurikan ajatusmaailmaa. Hieman yli vuosikymmen myöhemmin siirryttyään Pohjois-Amerikkaan Sointulan ihanneyhteisön johtajaksi, Kurikka alkoi julistaa avioliittokäsityksiään Aika-lehtensä sivuilla. Hän katsoi, että kirkon ja yksityisomaisuuden vallasta vapautuneen yhteisön ei pitänyt luoda uusia pakottavia kaavoja kahlehtimaan sukupuolisuutta. Hänen ohjeensa sointulalaisille oli [l]empikäämme, mutta älkäämme olko mustasukkaisia. 7 Kurikan kirjoitukset levisivät paikallisiin englanninkielisiin lehtiin, joissa ne nostattivat kohua. Tätä kautta Sointula sai maineen vapaan rakkauden pesäpaikkana. 8 Huhut yhteisön epätavallisesta lemmenelämästä kulkeutuivat myös Atlantin yli, ja Kurikka sai hameniekan leiman, josta hän ei enää päässyt eroon. 9 Kurikan levittäessä vapaan rakkauden siemeniä amerikansuomalaisen työväen keskuuteen, Suomessa kylvömiehenä toimi Veikko Palomaa. Nimimerkillä Aate kirjoittanut Palomaa herätti kohua vuonna 1902 Työmiehessä julkaisemallaan artikkelilla Awioliitto, jossa hän rohkeni ehdottaa avioliittoinstituution lakkauttamista sekä ristisiitoksen ja vuoroviljelyksen käyttöönottoa ihmisten sukupuolisuhteissa. Artikkeli sai kautta maan murskaavan tuomion. Erityisesti eläin- ja kasvikunnan lisääntymisestä käytettyjen termien soveltaminen ihmisten avioelämään aiheutti aikalaisissa tyrmistystä. Työväenliikkeen ulkopuoliset tahot tarttuivat innolla Palomaan kirjoitukseen ja esittivät sen todisteena työväenlehdistön alhaisesta moraalisesta tilasta. Lopulta Työmies, joka yhtä lailla korosti olevansa eri mieltä Aatteen kanssa, sanoutui irti artikkelista ja väitti sitä yksityisen henkilön tuotteeksi. Näin siitä huolimatta, että Palomaa oli ollut jo yli vuoden päivät lehden palkkalistoilla. 10 Palomaa ei säikähtänyt ajatustensa nostattamaa myrskyä, päinvastoin. Hän jatkoi sukupuoliasioiden setvimistä vuoden 1905 lopulla ilmestyneessä teoksessaan Sukupuoliasia järjen ja hengen valossa. Teoksessaan Palomaa pysyi omaksumallaan linjalla. Hän esitti, että ihmiskunnan kehittyessä mustasukkaisuus tulisi häviämään ja hänen itsekkäisyyden tyyssijoina pitämänsä yksityiset perheet korvaisi sekä nais- että miesyhteisyys eli kommunismi. 11 Toisin kuin teoksen lukijakunta asiaa tulkitsi, Palomaa ei kuitenkaan yllyttänyt lihalliseen hurjasteluun. 12 Hänen mielestään sukupuoliyhteyden tarkoitus ei ollut himojen tyydyttäminen vaan aineen hengeksi muuttaminen, ihmissuvun jalostus- ja kehitystyö. 13 Tässä jalostustyössä uutuuden viehätyksestä johtuvalla hellyydellä oli Palomaan mukaan erityisen hyviä vaikutuksia. Sen vuoksi hän kannatti vaihtelua sukupuolisuhteissa. 14 Teoksensa ilmestymisen aikaan Palomaa oli jo käytännössä siirretty syrjään lehden toimituksesta. Palomaan teosofisuus oli hiertänyt hänen ja Työmiehen toimituskunnan välejä jo pidemmän aikaa. Vuoden\n13 Työväen Arkisto 11 Matti Kurikka ( ) Veikko Palomaa ( ) päättyessä hän sai virallisesti potkut Työmiehestä ja siirtyi Pohjois-Amerikasta palanneen Kurikan uuden, teosofista sosialismia ajaneen Elämä-lehden palvelukseen. Suomeen jälleen kotiutunut Kurikka jatkoi itsekin sukupuoliasioiden käsittelyä niin julkaisemassaan Pääskyn rakkaus -kertomuksessa (1905) kuin Elämässä, jonka sivuilla hän myös kommentoi Palomaan Sukupuolielämää suorastaan oppimestarimaisen ojentavaan sävyyn. 15 Kriittisestä asenteesta huolimatta Kurikan ja Palomaan ajatuksissa oli kuitenkin monia mielenkiintoisia yhtymäkohtia. Kurikka muun muassa esitti Palomaan hellyysretoriikan mieleen tuovalla tavalla, että miehen ja naisen välisen suhteen perusta oli puolisoiden välinen vetovoima, jonka päättyessä myös yhteiselämä piti katsoa päättyneeksi. 16 Kirkon siunaamassa elämänikäisessä avioliitossa olikin hänen mielestään juuri se vika, että se pakotti miehen ja naisen jatkamaan avioelämää vielä sukupuolisen rakkauden ehdyttyä. Suurempi vapaus sukupuolisuhteissa ei myöskään Kurikan mielestä tarkoittanut nautinnonhakuista hillittömyyttä, vaan himolle sai antautua vain rakkaudesta ja suvun jatkamisen tarkoituksessa. Ylipäänsä Kurikan harjoittaman sukupuolivalistuksen tarkoitus oli ihmisen rakkauselämän puhdistaminen käytännöistä, jotka hänen mielestään olivat puhtaan luonnonomaisen siveyden vastaisia. 17 Palomaan tai Kurikan ehdotukset sukupuoliasioiden uudelleen järjestämiseksi eivät herättäneet vastakaikua työväestössä tai aikalaisissa yleisemminkään. Pikemminkin Kurikan ja työväenliikkeen johdon välisessä valtataistelussa Kurikan teorioita ja seikkailuja naismaailmassa käytettiin yhteisenä naurunaiheena ja se vei häneltä poliittista uskottavuutta. Erityisesti tässä pilkanteossa kunnostautui työväen pilalehti Kurikka. Palomaa puolestaan ei enää Työmiehestä saamiensa potkujen jälkeen ollut tervetullut sosialidemokraattisten lehtien palvelukseen. 18 Sen kaivatumpia eivät olleet hänen kirjansakaan: ryhmä teosofeja takavarikoi edellä esitellyn, teosofisena kirjallisuutena markkinoidun Sukupuoliasia järjen ja hengen valossa -teoksen. Lemmen salaisuudet (1911) puolestaan tuomittiin takavarikkoon oikeuden päätöksellä. 19 Mielenkiintoista on, että yhteisistä teosofisista lähtökohdistaan ja samanlaatuisista ajatuksistaan huolimatta Kurikka ja Palomaa eivät tulleet toimeen keskenään. Samassa toimituksessa työskentely tulehdutti kaksikon välit alta aikayksikön. Kurikan luotsaamassa Elämässä Palomaa vapautettiin pian tehtävistään. 20 Sukupuoliyhteys taidenautinnoksi? Vielä vuonna 1911, jo Pohjois-Amerikkaan palattuaan, Kurikka riepotteli Palomaan käsityksiä toimittamassaan New Yorkin Uutisissa. Artikkelissa Teosofista porsasteluoppia Kurikka paheksui Palomaan käyttävän kirjailijan kykyjään ilmeisten sonni-periaatteiden selvittämiseen ja ehkä pahantahtoisuuttaan, ehkä tietämättömyyttään, esitti hänet A. F. Tannerin hengenheimolaisena. 21 Tämä ei ollut ainoa kerta, kun Palomaa ja pymppytohtori Tanner niputettiin yh-\n14 teen. Palomaa itse paheksui oman nimensä yhdistämistä tannerilaisuuteen ja korosti, että jos Tannerin teoksissa puhutaan sukupuoliasioista siihen suuntaan, mihin huhut viittaavat, niin minulla ei ole minkäänlaista osaa noitten kirjojen hengessä. 22 Jos Palomaa olisi aikansa luultavasti radikaaleinta sukupuolivalistajaa Tanneria lukenut, hän olisi taatusti pahastunut vertauksesta. Kolmikosta viimeisenä valistustyönsä aloittanut Tanner nimittäin piti hieman naurettavana Kurikan ja Palomaan yhdyntäkäsitystä, jonka mukaan yhdyntään antautuminen oli sallittua vain jälkeläisten tuottamisen tarkoituksessa. 23 Toisin kuin Palomaa ja Kurikka, hän katsoi, että yhdynnällä oli muitakin arvokkaita tarkoituksia kuin pelkkä hedelmöittäminen. Ennen kaikkea hän halusi korostaa seksuaalisen kanssakäymisen miellyttävää ja hyödyllistä vaikutusta ihmiselämään. Yhdyntä oli Tannerin mielestä ajateltava toisaalta hellyyden osoittamiseksi sille, jonka pidämme sitä ansaitsevan, toisaalta konsertteihin ja teatteriesityksiin verrattavaksi taidenautinnoksi, jolla olisi kohottava ja ylevöittävä vaikutus. 24 Näin Tanner omalla tavallaan erotti yhdyntäkäsityksensä itsekkäästä hedonismista. Palomaan ja Kurikan tavoin Tanner kannatti moniavioista rakkauskäsitystä. Hän esitti, että avioliiton luonne ei lähtökohtaisesti kieltänyt sen ulkopuolisia suhteita. Läheisyys muiden ihmisten kanssa yhdynnätkin olivat hänen mukaansa väärin vain silloin, jos ne estivät tai vähensivät seurustelua aviopuolison kanssa. Koska Tanner katsoi, että niin rakkaus kuin hellyyskään eivät antamalla vähene, ei muiden ihmisten kanssa seurustelulle ollut tarvetta asettaa rajoituksia. Vapaamman sukupuolielämän esteenä oli toistaiseksi mustasukkaisuus, mutta Tanner uskoi, että ihmisten tottuessa vapaampiin aviosuhteisiin myös mustasukkaisuudesta päästäisiin. 25 Tannerin ehdotuksiin suhtauduttiin työväenlehdissä monin tavoin. Erään Työmiehen kirjoittajan mukaan Tannerin touhuista ei maksaisi vaivaa edes kertoa ja pilata niillä sanomalehden palstoja, ellei hän esiintyisi sosialismin nimessä. Kirjoittajan mukaan Tanner julisti oppiaan, joka kai käsittäisi rajattoman sukupuolinautinnon vain työväenliikkeen vahingoittamiseksi. 26 Toisaalta Työmiehessä esitettiin, että Tanner käsitteli avioliittokysymystä pintapuolisesti, koska ei ottanut huomioon niitä taloudellisia syitä, jotka olivat aiheuttaneet eri avioliittomuodot. 27 Tanner katsoi, että tällainen oli typerää puhetta. 28 Toisaalta useissa Tanneria koskevissa työväenlehtien kirjoituksissa paheksuttiin niitä painostustoimenpiteitä, joihin porvarilliset tahot olivat hänen luentojensa johdosta ryhtyneet. 29 Näissä kirjoituksissa käytettiin Tannerin kohtelua osoituksena porvarillisesta ahdasmielisyydestä ja halusta hallita työväestölle jaettavaa tietoa. Työväen sen sijaan annettiin ymmärtää olevan uudelle avointa. Avomielisyydellä oli kuitenkin rajansa: lopulta Työmies sulki Tannerin kirjoitukset palstoiltaan. Sekä Työmies että Kansan Lehti hylkivät Tannerin luentoilmoituksia ja useat työväenyhdistykset kieltäytyivät ottamasta häntä puhumaan saleihinsa. 30 Vielä ankaramman linjan Tannerin oppeihin otti Helsingin raastuvanoikeus, joka määräsi joulukuussa 1911 hänen sukupuoliteoksensa takavarikoitaviksi. 31 Vapaan rakkauden vaikutus Kurikan, Palomaan ja Tannerin osuus taistelussa sukupuolimoraalista teki heistä aikansa kuuluisuuksia, joiden nimet aikalaiset yhdistivät kevytmieliseen sukupuolielämään. Nykylukijan silmissä näyttääkin siltä, että se, mitä nämä radikaalit ajattelijat 12\n15 todella yrittivät sukupuoliasioista sanoa, jäi usein heidän käsittelemänsä arkaluonteisen aiheen herättämän tunnekuohun jalkoihin. Esimerkiksi Palomaata kuvattiin sukupuoli-irstaisuuden kannattajaksi ja puolustajaksi. Nämä häneen liitetyt määreet saivat Palomaan turhautuneena kysymään osaavatko ne ihmiset, jotka minusta noin puhuvat, oikein lukea, ja ymmärtävätkö he lukemansa sisällyksen. 32 Voidaankin sanoa, että yleisesti vallalla olleet käsitykset ja mielipiteet miesten ehdotuksista tuskin pohjautuivat heidän tekstiensä vakavaan puntarointiin. Miesten teoriat tai vähintäänkin niiden kiehtova ja kuuma aihepiiri herättivät kyllä ajan yleisössä mielenkiintoa, mistä kertovat vaikkapa Tannerin kirjojen vaikuttavat painoluvut, 33 mutta uteliaisuuden tai tirkistelynhalun yli meneviin reaktioihin ne näyttävät harvemmin johtaneen. Poikkeuksena mainittakoon kuitenkin tamperelainen ulkotyöväenyhdistyksen äitien osasto, joka huhtikuussa 1909 Tannerin luentojen inspiroimassa äänestyksessä katsoi vapaat liitot suotavammiksi kuin kahleitten kautta solmitut. Yleisesti ottaen yksiavioiseen avioliittoon perustuva perhenormi eli vuosisadan alun työväestön piirissä vahvana. Avioliittoa, kirkollistakaan sellaista, ei pääsääntöisesti halveksittu yhteiselämän muotona, vaan pikemminkin siitä pidettiin mieluusti kiinni. 34 Jos itse työväestö ei kaivannut avioelämäänsä mullistuksia, niin samoin oli laita myös työväenliikkeen johdon kohdalla ainakin julkisuudessa. Sosialidemokraattisen puolueen virallisesti harjoittama avioliittokritiikki oli lähinnä kirkollisen avioitumisen pakollisuuden arvostelua. 35 Armas Nieminen arvelee, että liikkeen johtavilla ideologeilla saattoi olla valonarkojakin ajatuksia avioliitosta, mutta he olivat selvillä työväestön valtavirran sitoutumisesta yksiavioiseen avioliittokäsitykseen, eivätkä katsoneet sen julkisen haastamisen olevan poliittisesti järkevää. 36 Viitteitä Niemisen ounastelemista ajatuksista onkin löydettävissä ainakin Otto Wille Kuusisen kirjeistä, joissa Kuusinen esittää vapaan rakkauden juuri tulevaisuuden rakkauselämän muotona. 37 Kytkökset sosialismiin tekivät Kurikasta, Palomaasta ja Tannerista työväenliikkeen johdon kannalta erityisen huolenaiheen: esittämällä kyseenalaisia käsityksiään sosialismin lipun alla he ojensivat aseita aatetta vieroksuvien käsiin. Toisaalta heidän ajatuksensa saattoivat myös vieraannuttaa varsinaista työväkeä aatteesta. Kurikalle, Palomaalle ja Tannerille uuden onnellisemman yhteiskuntajärjestyksen luomisessa ei voinut olla sijaa taktikoinnille. Avioelämä oli heille asia, jota yhteiskuntaa uudistettaessa ei saanut sivuuttaa. Heidän ajatuksensa yhteiselämästä, jossa mustasukkaisuus olisi vanhentunut tunne, ei kuitenkaan löytänyt kannatusta työväen eikä työväenliikkeen keskuudesta. Se, mikä Kurikalle, Palomaalle ja Tannerille merkitsi kahleita ja itsekkyyttä, oli useimpien aikalaisten mielestä varsin sopiva ja toimiva asioiden tila. Avioliitto oli yksityisomistuksen muoto, jota 1900-luvun alun työväestön mielestä ei ollut tarvetta purkaa. Mikko Pollari FM, Tampereen yliopisto Viitteet 1 Armas Nieminen. Taistelu sukupuolimoraalista. Avioliitto- ja seksuaalikysymyksiä suomalaisen hengenelämän ja yhteiskunnan murroksessa sääty-yhteiskunnan ajoilta 1910-luvulle. I. WSOY, Helsinki Ks. Kai Häggman. Perheen vuosisata. Perheen ihanne ja sivistyneistön elämäntapa 1800-luvun Suomessa. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1994 ja Nieminen 1951, Vuosisadan vaihteen keskustelusta Nieminen 13\n16 1951, , valistuskirjallisuuden kasvusta Arja-Liisa Räisänen. Onnellisen avioliiton ehdot. Sukupuolijärjestelmän muodostumisprosessi suomalaisissa avioliitto- ja seksuaalivalistusoppaissa Bibliotheca Historica 6, SHS, Helsinki 1995, Räisänen 1995, Kurikan avioelämästä esim. Kalevi Kalemaa. Matti Kurikka. Legenda jo eläessään. WSOY, Helsinki 1978, Tannerista Minna Virtanen. Rakkauden puolesta A. F. Tanner Yleisen historian pro gradu -tutkielma, Turun yliopisto 2001, Palomaasta Mikko Pollari. Veikko Palomaa ( ) kirjailija, toimittaja. Suomen Kansallisbiografia - verkkojulkaisu, Saatavissa: www. kansallisbiografia.fi 6 Nieminen 1951, Aika , 41. Kursivointi alkuperäinen. 8 Teuvo Peltoniemi. Kohti parempaa maailmaa. Suomalaisten ihannesiirtokunnat luvulta nykypäivään. Otava, Helsinki 1985, 54 55; Matti Halminen. Sointulan historia. Kalevan Kansan ja Kanadan suomalaisten historiaa. Mikko Ampuja, Helsinki, 1936, Saatavissa: <http:// historia_1936.pdf>. 9 Sointulan sukupuolielämän uutisoinnista Suomessa ks. esim. Siirtolaisuusinstituutin verkkoaineistot: <http://www. migrationinstitute.fi/pdf/hsa/suomalaiset_ Kanadassa/Matti_Kurikka_ pdf>. 10 Anu-Hanna Anttila & Mikko Pollari. Suitsittu seksuaalisuus. Teoksessa Anu-Hanna Anttila et al. Kuriton kansa. Poliittinen mielikuvitus vuoden 1905 suurlakon ajan Suomessa. Vastapaino, Tampere 2009, Veikko Palomaa. Sukupuoliasia järjen ja hengen valossa. Kirjapainoyhtiö Valo, Helsinki 1905, Esimerkiksi teosofi Herman Hellner valitti, että Palomaan teos päästää himomme ja ajatuksemme laajaan lentoon, huonontaa siveellisyyttämme ja kehittää meidän pahinta ominaisuuttamme, itsekkäisyyttä. Herman Hellner: Selvä asia. Omatunto , Palomaa 1905, Mt., M. K a: Sukupuoliasiain hävettäväisyys. Elämä V. P.: Väärinkö käsitetty? Elämä M. K a. Pääskyn rakkaus. Satu. Työväen Sanomalehti-osakeyhtiö, Helsinki 1905, M. K a: Avioliitto. Elämä Veikko Palomaa. Kohtalon koulussa eli kirjavia elämänvaiheita. Teosofinen kirjakauppa ja kustannusliike, Helsinki 1915, Veikko Palomaa. Sukupuolielämän salaisuudet. Silmäys sieluelämän salakammioihin. Kalle Kaukoranta, Tuusula 1914, Kurikan ja Palomaan konflikteista ks. Palomaa 1915, Mt., Siteeraus mt., Mt., 303. Tanner mainitsee pymppytohtorin yhtenä ajan lehdistön hänelle antamista liikanimistä. A. F. Tanner. Yhdynnällinen hellintä. Sukupuolikysymyksiä II. Tampereen työväen kirjapaino, Tampere 1911, Tanner 1911, 140. Myös A. F. Tanner. Sukupuoliyhteys taidenautinnoksi. Tampereen työväen kirjapaino, Tampere 1909(a), A. F. Tanner. Avioliitto ja siveellisyyskysymys. Tampereen työväen kirjapaino, Tampere 1909(b), 40. Tanner 1909a, Tanner 1909b, 11 13, 31 36; Tanner 1911, J. W. Ne rengastohtorin nykyiset hommat. Työmies Työmies Tanner 1911, Esim. Maaseudulta. Työmies ; Toht. Tannerin riijausluennot hajotettu. Työmies ; Kuuntelija. Pikku-uutisia. Kansan Lehti Tanner 1911, Virtanen 2001, Palomaa 1915, Tannerin mukaan hänen sukupuoliasiaa käsitteleviä teoksiaan painettiin vuosina Tampereen Työväen kirjapainossa yhteensä 58º000 kappaletta. Virtanen 2001, Pirjo Markkola. Työläiskodin synty. Tamperelaiset työläisperheet ja yhteiskunnallinen kysymys 1870-luvulta 1910-luvulle. Historiallisia tutkimuksia 187. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1994, Räisänen 1995, Nieminen 1951, Ks. Jörn Donner. Diktonius: elämä. Otava, Helsinki 2007,\n17 Eeva Luhtakallio ja Tuomas Ylä-Anttila Tapahtumapaikkana julkinen tila Helsingissä ja Lyonissa. Kun suomalaiset ja ranskalaiset aktivistit tuovat asiat kadulle, näyttävät tapahtumat varsin samanlaisilta, mutta niillä on sekä erilaisia vaikutuksia että eri merkitys toimijoille itselleen: Ranskassa konfliktien esiin nostamisella on suoria vaikutuksia päätöksentekoon, Suomessa aktivistit kokevat että lähinnä asiantuntemuksen kautta voi vaikuttaa. Demokratian haasteet ja politisaatio suomi ja ranska vertailevan katseen kohteena Intialainen kirjailija ja kansalaisaktivisti Arundhati Roy esittää suuren ja poliittisesti epäkorrektin kysymyksen tuoreen kirjansa Listening to Grasshoppers 1 alussa pohtimalla onko demokratian jälkeen elämää. Hän kiirehtii selittämään, ettei tarkoita mahdollista paluuta totalitaarisiin hallitsemisen muotoihin eikä luopumista demokratian ideasta ja ideaaleista. Sen sijaan hän väittää, että demokratian prototyyppi, tuntemamme länsimainen liberaali demokratia, on kiireisen remontin tarpeessa. Nykyisessä tilassaan se ei hänen mukaansa enää pysty takaamaan yhteiskunnallista vakautta tai sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Siitä on tullut järjestelmä, jossa on liikaa edustamista ja liian vähän demokratiaa. Mistä tässä on kyse? Tämän diagnoosin erilaisia variaatioita on esitetty kiihtyvään tahtiin viimeisten parin vuosikymmenen aikana. Yhteiskuntatieteilijät, politiikan filosofit, kansalaisaktivistit ja muutamat tarkkanäköiset poliitikotkin ovat tehneet saman ristiriitaisen huomion kuin Roy. Juuri samaan aikaan, kun demokratia on laajemmalle levinnyt kuin koskaan ja yleisin käytössä oleva hallitsemisen muoto maailmanlaajuisesti, se kuitenkin pettää lupauksensa. Royn sanoin se on tehty ontoksi ja tyhjennetty merkityksistä, ja samankaltaisia kielikuvia ovat käyttäneet monet muutkin. Tämä tyhjentyminen on tapahtunut erilaisten prosessien kautta. Näitä prosesseja ovat olleet talouden globalisaatio ja sen li- 15\n18 sääntynyt vaikutusvalta poliittisessa päätöksenteossa, markkinatalouden logiikan ja voittovetoisuuden leviäminen politiikan eri alueille, poliittisen vallan byrokratisoituminen ja monet muut kehityskulut, joiden kokonaisuutta ranskalainen politiikan historioitsija ja teoreetikko Pierre Rosanvallon on kuvannut yleistyneen epäluulon ajan ilmiöiksi 2. Yleistyneen epäluulon aikakausi pakottaa näiden ilmiöiden myötä demokratiat kohtaamaan paitsi legitimiteettinsä perusteet myös kansalaisensa uudelta kannalta ja uusin tavoin. Politisaatio on demokratian käyttövoima Katson Royn, Rosanvallonin ja monien muiden tavoin, että kysymykset siitä, mitä demokratialle on tapahtunut ja mitä asialle pitäisi tehdä, tulee kysyä ensisijaisesti maissa, jotka ovat demokratioita. Suomi ja Ranska ovat esimerkkejä tällaisista maista. Molemmat ovat sekä ulkoisten arvioiden että kansallisen itseymmärryksen mukaan mitä mainioimpia esimerkkejä demokraattisista valtioista. Virallinen Ranska nähdään usein koko modernin eurooppalaisen demokratian kehtona, minkä lisäksi sitä pidetään uusien osallistuvan demokratian muotojen mannermaisena mallimaana. Juhlapuheiden Suomi taas on läpinäkyvyyden, kansalaisten osallisuuden ja demokraattisiin instituutioihin kohdistuvan luottamuksen kokonaisvaltainen kattaus höystettynä erilaisten kansainvälisten mittareiden mitalisijoilla. Tuore tutkimukseni demokratian käytännöistä paikallistasolla näissä kahdessa maassa 3 kertoo varsin toisenlaisesta todellisuudesta. Demokratian toteutuminen on kaukana näiden itsetyytyväisten esitysten yksiselitteisyydestä ja monessa suhteessa on syytä kysyä, onko niillä juurikaan yhtymäkohtia todellisuuteen. Molemmilla mallioppilailla on hylättyjä kursseja eikä selitykseksi oikein kelpaa se, että jossain muualla menee vielä huonommin. Sen sijaan on syytä kysyä, mitä on meneillään juuri siellä, missä demokratian pitäisi toimia ja missä sillä pitäisi olla kaikki edellytykset kukoistaa. Vain näin edeten voidaan löytää vastauksia niihin haasteisiin, joita demokratian ideat ja ihanteet nykypäivänä erilaisissa konkreettisissa konteksteissa kohtaavat. Olen tarkastellut näitä kysymyksiä tutkimuksessani paikallisista politisaation prosesseista Suomessa ja Ranskassa. Politisaatio luo tilan politiikalle: Se on prosessi, jossa poliittiset toimijat ennen kaikkea yhteiskunnan eri tasoilla toimivat kansalaiset nostavat esiin jonkin uuden epäkohdan, näkökulman tai ristiriidan tai avaavat jonkin kysymyksen tai kiistan uudelleen keskusteltavaksi. 4 Paikallisen julkisuuden eri tasoilla liikkuva, Helsinkiin ja Lyoniin sijoittuva tutkimukseni osoittaa, että juuri politisaatio on demokratian analysoimisen keskiössä, sillä sen prosessit pitävät sisällään monia demokratian uudistumisen avaintekijöitä uusista avauksista, uusien toimijoiden äänistä ja politiikan dynamiikan liikkeessä pitämisestä aina uudenlaisten ratkaisujen mahdollisuuksiin. Politisaatiota ei ole aina helppo havaita tai tulkita ja sen ilmenemismuodot vaihtelevat kontekstista toiseen. Tavoittaakseni näitä ilmenemismuotoja ja tulkitakseni niitä mahdollisimman tarkasti minun oli lähestyttävä paikallisia demokratian käytäntöjä useasta eri suunnasta. Kuvaan seuraavassa lyhyesti tutkimustuloksia, jotka perustuvat neljään keräämääni aineistokokonaisuuteen: osallistuvaan havainnointiin Helsingissä ja Lyonissa, paikallisten aktivistien, poliitikkojen ja virkamiesten haastatteluihin, paikallisten kansalaisaktivistien ylläpitämiltä Internetsivuilta ja kaupunkien tiedotuslehdistä ke- 16\n19 rättyihin kuviin, sekä näissä kaupungeissa ilmestyvistä sanomalehdistä kerättyihin, paikallisista kiistakysymyksistä raportoiviin artikkeleihin. 5 Aktivistien toiminta vertailussa Ensinnäkin tutkin paikallisten aktivistiryhmien havainnointiin ja aktivistien haastatteluihin perustuvan aineiston avulla ruohonjuuritason kansalaistoiminnan käytäntöjä ja niissä vallitsevia, paikallisille aktivistiryhmille ominaisia toimintatapoja. Käytin toimintatapojen vertailussa apunani amerikkalaisten sosiologien Nina Eliasophin ja Paul Lichtermanin kehittämää teoriaa organisatorisista tyyleistä, joiden avulla hahmotetaan ryhmien vuorovaikutuksessa syntyviä mikrokulttuureja ja niiden suhdetta ympäröivään poliittiseen kulttuuriin. 6 Organisatoristen tyylien analyysi jakautuu kolmelle tasolle: ryhmän sisäisten suhteiden, ulkoisten rajojen ja puhe- ja toimintanormien tarkasteluun. Helsinkiläisten ja lyonlaisten aktivistiryhmien vertailu osoitti, että organisatoristen tyylien erot olivat politisaation prosessien kannalta monin tavoin merkittäviä. Helsingissä ryhmien jäsenten väliset sidokset rakentuivat usein jonkin instituution luomalle pohjalle. Erityisesti rekisteröidyt yhdistykset ja aktivistien jäsenyydet monesti useammissa samoissa yhdistyksissä olivat avaintekijä ryhmäsidosten luomisessa ja ylläpitämisessä. Myös muut institutionaaliset tahot kuten kunnanhallinnon edustajat olivat ryhmille luontevia neuvottelukumppaneita, eikä rajanveto virallisten ja epävirallisten toimijoiden välillä ollut kynnyskysymys toiminnassa. Esimerkiksi talonvaltaajat hyväksyivät kaupungin tarjoaman talon sosiaalikeskuksen sijainniksi, koska ryhmälle oli tärkeämpää laajentaa toimintamahdollisuuksia kuin korostaa rajanvetoa viranomaisiin nähden. Aktivistien käsitys menestyksekkäästä toiminnasta määrittyi monesti yhtäältä erilaisten asiantuntija-asemien saavuttamisen kautta ja toisaalta sitä arvioiden, miten suoria vaikutuksia toiminnalla oli edustuksellisen demokratian elimien tekemiin päätöksiin. Lyonissa taas ryhmien jäsenten väliset siteet kumpusivat ensisijaisesti erilaisesta lähtökohdasta. Välittävien instituutioiden, kuten yhdistysten, sijaan aktivistit rakensivat luottamussuhteita konkreettisten tilojen ja paikkojen kautta. Samoilla kaduilla asuminen ja tiheään toistuvat kohtaamiset lähikulmilla, aukioilla ja vaikkapa tietyissä kollektiiviasunnoissa, tietyt samanhenkisiä ihmisiä yhteen kokoavat baarit ja kahvilat ja käänteisesti vaikkapa tiettyjen kauppojen välttäminen sitoivat ihmisiä toisiinsa. Ryhmien rajanvedot yhteistyö- ja neuvottelukumppaneiden suhteen olivat huomattavasti tiukempia kuin Suomessa eikä esimerkiksi keskusteluyhteyttä kunnanhallintoon pidetty toiminnan kannalta merkittävänä, vaan lähinnä vältettävänä seikkana. Onnistumisen mitta olikin usein konkreettisten saavutusten sijaan vastalauseen ilmaiseminen ja toiminnan aktiivisuus itsessään. Erot politiikan paikantumisen ja politisaation kanavien kohdalla olivat näin aktivistiryhmien keskuudessa melko selvät. Hiukan kärjistäen voisin todeta, että politisaatio oli usein enemmän iholle tuleva, intiimi prosessi Ranskassa ja jossain määrin välittyneempi, Suomessa. 7 Toiseksi haastattelin suomalaisia ja ranskalaisia aktivisteja heidän ajatuksistaan kansalaisuudesta. Aktivistien tavat käyttää kansalaisuuden käsitettä kuvasivat hyvin sen historiallisia ja kulttuurisia latauksia näissä kahdessa kontekstissa 8. Tästä oli myös ilmeisiä seurauksia poliittiselle toiminnalle. Yhteen hiileen puhaltaminen ja samanmielisyyden etusijalle asettaminen hallitsivat 17\n20 helsinkiläisaktivistien ajatuksia kansalaisuudesta. Lyonissa taas aktivistien kieltäytyminen republikaanisesta, universalismi-ihanteen läpäisemästä kansalaisuuskäsityksestä tuotti hyvin erilaisia reunaehtoja kansalaistoiminnalle. Kenties hätkähdyttävin esimerkki näiden erojen seurauksista koski ymmärrystä sukupuolen merkityksestä ja sukupuolten suhteista aktivistiryhmissä. Suomalaisten aktivistien näkemyksissä sukupuoli oli kansalaistoiminnassa merkityksetöntä: he eivät olleet havainneet juuri minkäänlaisia sukupuoleen liittyviä eroja, konflikteja tai kysymyksiä ryhmiensä toiminnassa, vaikka jotkut huomauttivatkin, että työnjako tapasi olla melko perinteinen ja että jotkut tuntuivat usein saavan ideoilleen enemmän tilaa kuin toiset. Ranskalaiset aktivistit päinvastoin ajattelivat, että sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja siihen liittyvien piilevien asenteiden käsitteleminen oli aktivistiryhmissä keskeistä ja tärkeää. Sukupuoleen kiinnittyvistä konflikteista, kuten vallattujen talojen vain jollekin sukupuoliryhmälle varattujen tilojen oikeutuksesta, ei suinkaan vallinnut yksimielisyyttä. Kiistat olivat usein kiihkeitä, mutta niitä käsiteltiin ja ne avasivat mahdollisuuksia asioiden politisoimiselle joskus ryhmien sisällä, mutta joskus ulottaen vaikutuksensa myös niiden ulkopuolelle. Tähän jatkuvaan kuohuntaan verrattuna suomalainen tapa suorastaan takertua kyseenalaistamattomaan sukupuolineutraaliuden ajatukseen näyttäytyi pikemminkin epäpolitisoivana voimana 9 kuin edisti avointa, uutta luovaa politisoimista 10. Paikallisdemokratian jännitteet kuvin ja sanoin Kolmas näkökulma koski kuvallisia esityksiä demokratian käytännöistä ja politiikan ulottuvuuksista tutkimuskaupungeissa. Tarkastelin kehittämäni visuaaliseen aineistoon sovelletun kehysanalyysimenetelmän 11 avulla rinnan kansalaisaktivistien Internetissä julkaisemia kuvia toiminnastaan ja kaupunkien asukkailleen suuntaamien lehtien, Helsinki-infon ja Lyon-Citoyenin varsin toisenlaista kuvastoa. Käytin näitä kuva-aineistoja valottamaan kahden paikallisen demokratian käytäntöihin tiiviisti kiinnittyvän julkaisijatahon, kansalaisyhteiskunnan ja kunnanhallinnon, tarjoilemia esityksiä yhteiskunnan poliittiseksi itseymmärrykseksi. Aktivistisivustojen kuvat toivat eri tavoin esiin Rosanvallonin historiallis-teoreettisesti erittelemiä vastademokratian muotoja niitä demokratiaan määritelmällisesti kuuluvia toimia, joiden avulla kansalaiset valvovat, vastustavat ja tuomitsevat vallankäyttäjiä 12. Ne myös kuvasivat paikallista kansalaisyhteiskuntaa toiminnassa. Nämä kuvat olivat itsessään kertomuksia yrityksistä ja onnistumisista politisoida asioita ja tilanteita esimerkiksi mielenosoittamisen, tilojen valtaamisen, poliisin väärinkäytösten paljastamisen, performanssin ja keskustelun sekä neuvottelun keinoin. Kaupunkilehdissä taas avautui näkymä kahteen läpikotaisiin hallinnoituun ja seremoniallisesti johdettuun paikallisyhteisöön, jotka oli kutakuinkin tyystin puhdistettu politiikasta 13. Neljänneksi ja ikään kuin jatkona sille rinnastukselle, jonka aloitin kuva-analyysissä, vertasin paikallisten aktivistien ja poliitikkojen tapoja käsitteellistää demokraattisen edustamisen ja osallistumisen välistä jännitettä. 14 Nämä tavat toivat esiin suuria eroja siinä, miten kaikkien toimijatahojen enemmän tai vähemmän tunnistamaa edustuksellisen demokratian kriisiä käsiteltiin Suomessa ja Ranskassa. Helsinkiläiset aktivistit kokivat olevansa demokratian vahtikoiria. He toivoivat, että heitä olisi kuunneltu enemmän ja että heille olisi suotu enemmän mahdollisuuksia 18


Koirantoinenkoti Aviapolis, Vantaa\nTarjoamme tasokasta täysihoitoa koirallesi. Olemme yhden koiran hoitopaikka Hki Vantaan lentokentän vieressä.\nEläinlääkäri Inka-Mari Anttila Pättiniemenkatu 5, Tampere\nTeen kaikki peruseläinlääkärialvelut pieneläimille 18 vuoden kokemuksella. Varaan lemmikillesi riittävästi aikaa jotta käynti olisi mukava ja stressitön. Vastaanotto ajanvarauksella sopimuksen mukaan. Puhelinaika arkisin klo 9-10 numero 040-5859799 Vastaanottoni sijaitsee Hyhkyssä, Pispalan harjun kupeessa.\n3.76, 29 ääntä\nLonna Lonnan saari, Helsinki\nLonnan saarella sijaitsevan ravintolan terassille ovat koirat tervetulleita.\nLemmikkieläinliike Nelivarvas Eteläinen Asemakatu 2a, 11130 Riihimäki, Riihimäki\nLemmikkieläinliike Nelivarvas sijaitsee aivan Riihimäen keskustan tuntumassa. Myymälämme löydät Matkakeskuksesta juna-aseman vierestä! Myymälästämme löydät lemmikkitarvikkeet sekä ruuat koirille, kissoille, kaneille ja jyrsijöille, matelijoille sekä akvaarioon. Lisäksi myynnissä ovat myös itse...\nKoirakoulu Operantti Takomokatu 3, Laukaa\nTule oppimaan positiivisessa seurassa koiran koulutusta. Pääpaino koulutuksien tarjonnassa on koiran arkikäyttäytymisen hallinnassa ja omistajan eli kouluttajan omien taitojen kehittämisessä.\n3.06, 31 ääntä\nToosilan Eläinlääkäripalvelu oy Toosilanniementie 203, Kangasala\nPieneläinklinikka. Eläinlääkäri Jessica von Wendt-Salo. Rauhallisella paikalla.Yksilöllinen hoito. Ajanvarauksella. Löydät meidät myös facebookista!\nHuhtasuon koirapuisto Palanderinkatu, Jyväskylä\nKooltaan 76 x 35 metriä, 160cm korkea aita. Puisto jaettu kahteen osaan.\n3.78, 9 ääntä\nHeinolan Eläinlääkäriasema Reumantie 2D 18100 Heinola, Heinola\nTarjoamme kattavat peruspieneläinlääkintäpalvelut: Rokotukset • Terveystarkastukset • Viralliset terveystutkimukset (ei sydän- eikä silmätutkimus) • Mikrosirutukset ja pentuetarkastukset • Sisätautien hoito • Kirurgia (ei luukirurgia) • Hammashoidot • Hammasröntgen •...\nValkon Eläinlääkärivastaanotto Pitkäniityntie 62, Loviisa\nPeruseläinlääkäripalvelut lemmikille läheltä. Myös ilta-aikoja ja kotikäyntejä.\nEläintarvike Hau & Mau Hyrylänkatu 8, Tuusula\nEläintarvikeliike, jossa laaja valikoima pakasteita. Kuivaruokamerkkejä mm. Acana, ANF, Cibau, Racinel, Canidae, Precept, Meradog, Cimiao jne. Harrastustarvikkeita, vaatteita, lisäravinteita yms. Avoinna ma 12-18, ti-pe 10-18 ja la 10-14 Tervetuloa!\nPutte´s Bar and Pizza Kalevankatu 6, Helsinki\nRuokaravintola ja illanviettopaikka. Koirat pääsevät sisälle. Aukiolo (nettisivuilta): Open Mon-Tue 11-24 Wed-Thu 11-02 Fri-Sat 11-02 Sun 12-24\nEläintarvikeliike Fast Dog Sipoo Iso Kylätie 27, Sipoo\nFast Dog on yksityinen eläintarvikeliike Sipoossa jolla on laaja valikoima erilaisia tuotteita ja henkilökohtainen palvelu.\nBon Temps Cafe Mannerheimintie 132, Helsinki\nKahvila, jonne koirat erittäin tervetulleita!\nKoirapalvelu Origo Koulutie 44, Orivesi\nUrheilukoirahieronta, koiran ravitsemusneuvonta, lihapakasteiden, ravintolisien ja koiraurheilutarvikkeiden myynti.\n4.43, 7 ääntä\nEläinklinikka Tassula Karhulantie 21, Kotka\nEläinklinikka Tassula tarjoaa lemmikillesi laadukasta perusterveyden- ja sairaanhoitoa. Meille tärkeää on yksilökohtainen ja uusimpiin lääketieteen tutkimustuloksiin perustuva hoito. Haluamme myös tarjota lemmikillesi rauhallisen ja miellyttävän ympäristön, jossa eläinlääkärikäynti sujuu mahdollisimman...\nSandro Kallio Kolmas Linja 17 00530 Helsinki, Helsinki\nPienet koirat ovat myös tervetulleita Kallion Sandroon. Kunhan ovat kiinni eivätkä hypi muiden asiakkaiden syliin :)\nWilliam K Tennispalatsi Fredrikinkatu 65, Helsinki\nKoirat ovat tervetulleita ravintolaamme sunnuntaista torstaihin.\nRavintola Toca Unioninkatu 18, Helsinki\nPienet ja kiltit koirat ovat tervetulleita sisälle!\nTorpantilan koirahoitola Vaimarontie 92, Laitila\nPienimuotoinen koirahoitola Laitilan Soukaisissa. Avataan joulukuussa 2015.\nLaukkaluodon puisto Laukkaniementie, helsinki, Helsinki\nLauttasaaren ja Kaskisaaren välisen sillan kupeessa oleva pieni puistomainen aukea meren kupeessa, tasainen maasto. Aukealla kivinen ranta, kätevä paikka uittaa koiraa. Aukealla myös hyvin tilaa kouluttaa tai leikittää koiraa. Huom! Tämä...


Jani Mesikämmen | Veikkaa.Unibet\nJani Mesikämmen on turkulainen urheilukirjoittaja, lievästi kyyninen urheiluromantikko ja valtakunnan johtava vapaaottelujournalisti. Sanomisen pakkoa poteva Karhuherra vaikuttaa monella saralla kamppailu-urheilusta palloilulajeihin. FightSport-lehden päätoimittajan ja Helsingin Sanomien avustajan skaala ulottuu päivittäisuutisoinnista kirjojen toimittamiseen.\nKatso kaikki UFC 197 -illan kohteet.\nVapaaottelukansa joutuu vielä odottamaan nähdäkseen Jon Jonesin ja Daniel Cormierin kiihkeän uusintaottelun, mutta se fani valehtelee, joka väittää, ettei ole kiinnostunut Jonesin paluuta lauantain UFC 197 -tapahtumassa. "Bones" on ollut runsaan vuoden ottelematta, selvitellyt päätään päihdeongelmien jälkeen ja törttöillyt toistuvasti liikenteessä. Mutta nyt hän palaa, omien...\nBy Jani Mesikämmen 1 year ago\nKatsasta lauantain Cage-kohteet tästä\nPääkaupungin vapaaottelukevät käynnistyy lauantaina Helsingin kulttuuritalolla Cage 34 -tapahtuman merkeissä. Lauantaitanssien kuumin nimi on kiistatta kotikylän oma poka Jussi Halonen . "Tuhma-Jussi" nähtiin samassa häkissä kahdesti viime vuonna ja molemmilla kerroilla tuloksena oli väkevä keskeytysvoitto. Nyt vastusta on ruuvattu astetta kovemmaksi , ja pohjoismaalaisittain laajemminkin kiinnostavassa...\nTsekkaa kaikki hullun viikon UFC-kohteet tästä.\nLas Vegasissa on käsillä kenties UFC -historian hulluin viikko. Ilman sen suurempaa erityistä syytä tarjolla on kolme UFC-tapahtumaa kolmena perättäisenä iltana. Koko kamppailumaailman suurin huomio on tietysti lauantai-illan mahtikinkereissä, kun Jose Aldo ja Conor McGregor saavat vihdoin toisensa. Yli kolmenkymmenen ottelun rypistykseen mahtuu kuitenkin paljon muutakin...\nKatsasta kaikki tulevat UFC-kohteet tästä.\nKuin täydellinen, pienen hetken kestävä hiljaisuus syysmyrskyn jälkeen. Sellaisen saattoi hetkeksi kuvitella varhain sunnuntaiaamuna, vaikka silmät havainnoivat kuvaa 56 000 ihmisen pauhusta Melbournessa. Holly Holm oli juuri täyttänyt lupauksensa järkyttää maailmaa. UFC:n tämän hetken suurin valtavirtatähti ja naisten kääpiösarjaa rautaisella otteella hallinnut Ronda Rousey makasi sekavana...\nUFC 193 on naisten vallankumous\nTsekkaa yli 200 Australian UFC-illan pelivaihtoehtoa tästä!\nMestari kiipeää häkin reunalla, ottaa yleisönsä kanveesiin lyödyn vastustajan veret rinnuksilla, kurottaa kohti kameraa ja huutaa: "WHO'S NEXT?" Oikea kysymys olisi ollut, mitä seuraavaksi. Vuorossa on nimittäin historian tekemistä. Häkin reunalla karjunut Joanna Jedrzejczyk on puolustanut mestaruuttaan vasta kerran, mutta on tänä vuonna esiintynyt sellaisella tyrmäävällä...\nCage 32 - Tuhma-Jussi tulee taas\nTsekkaa tästä perjantain Cage-kohteet.\nDublinissa taistellaan lauantaina, tsekkaa myös UFC-kohteet!\nKotimainen vapaaottelusesonki jatkuu perjantaina kiivastahtisena, tällä kertaa vuorossa on Cage 32 -iltama Helsingissä. Alkuvuoden Cage-sopimusottelijat ovat huilivuorossa ja estradille astelee leveä rivistö pääkaupunkiseudun kokeneempia ammattilaiskarjuja. Perjantai-illan polttavin kysymys on kiistatta se, onko jalkavaivastaan toipuneen Tuhma-Jussi Halosen kunto yhtä vakuuttava kuin alkuvuodesta. Helmikuussa "Tuhmis" tuli, näki ja...\nUFC 192 on Alexander Gustafssonin "Do or Die" -hetki\nTsekkaa mestaruusottelun ja muiden UFC 192 -kohteiden kertoimet!\nSyksy viilenee, mutta tuleva viikonloppu on eurooppalaisen, ja etenkin pohjoismaalaisen vapaaottelun kannalta vuoden kuumin. Houstonin UFC 192 -tanssiaisissa Ruotsin Alexander Gustafsson pääsee toistamiseen urallaan tavoittelemaan UFC:n kevyen raskaansarjan mestaruutta. Pari vuotta sitten "Mauler" haastoi Jon Jonesin äärirajoille, mutta hävisi tittelitaiston niukasti pistein (tai joidenkin mielestä ei...\nCage 31 - Anton Kuivasen lunastus\nTsekkaa lauantain Cage-kohteet tästä.\nVapaaottelukansaa hemmotellaan lauantaina Helsingissä, kun Cage tarjoilee vuoden ensimmäisen ja kenties viimeisen titteliottelunsa. Eikä kyseessä ole mikä tahansa titteliottelu, vaan pitkään viritelty uusintakohtaaminen Anton Kuivasen ja hallitsevan mestarin Eric Reynoldsin välillä. Moni muukin kuin Kuivanen itse on odotellut parin vuoden ajan tilaisuutta kuitata vanhat velat amerikkalaiselle...\nKotimaan MMA-syksy käyntiin Carelia Fightissa - liity seuraan Unibet TV:llä\nKatso kaikki Carelia Fight -pelikohteet tästä.\nSyksy ei saavu ilman tätä. Imatran Carelia Fightista on muodostunut jo perinteikäs kotimaisen vapaaottelun syyssesongin avajaisjuhlallisuus. Itärintamalla puhalsi karu ja tyly syyspuhuri vielä otteluviikolla , mutta järjestäjät taikoivat ottelukortin ehjäksi melkoisella venymisellä. Lauantai-iltana luvassa onkin taattua Carelia-viihdettä - ja nyt siitä voi nauttia entistä helpommin muuallakin...\nSuomalaistulokkaan vastustaja itsevarmana: "Tiedän olevani parempi ottelija!"\nTsekkaa kaikki UFC-kohteet tästä.\nFinnfighters' Gymin Teemu Packalen sai viime viikolla elämänsä tilaisuuden, kun hänet kiinnitettiin viikon varoitusajalla Glasgow'n UFC -iltaan. Suomalaislupaus ei epäröinyt hypätä urallaan uudelle tasolle, vaikka valmistautuminen jäikin minimaaliseksi. Packalen kohtaa lauantaina Skotlannissa Ranskan Mickael Lebout'n , joka suoritti oman UFC-debyyttinsä huhtikuussa Puolassa. Lebout hyppäsi tuolloin ison...\nBy Jani Mesikämmen 2 years ago\nJani's Top Articles\nLas Vegasissa tehdään suomalaishistoriaa - ja lyödään rahoiksi


September 2016 / Jere Viinikainen | Photographer\nMODEL: Iris Haapanen\n· FACEBOOK · INSTAGRAM · BLOGLOVIN´ ·\niris anna sofia, jere viinikainen, muoti, photography, tyyli, valokuvaus\nNiin se vaan on taas yksi kouluviikko takanapäin ja nyt on aika suunnata viikonlopun viettoon. Meikäläisen viikonloppu vierähtää Hyvinkään kotikulmilla melko rennosti, kiitos tän sitkeän flunssan, joka ei meinaa lähteä millään.\nEnnen kamojen pakkailua ja juna-asemalle suuntaamista on kuitenkin uuden videon vuoro. Tän kerran videossa on aika hypätä vuosikymmenen taa ja muistella mun ensimmäisen luokan tekemisiä reissuvihosta löytyvien ilmoitusten pohjalta. Jos ei muuta, ni pakko sanoa, että olipahan mielenkiintoinen takaisinheitto noihin aikoihin...\najatukset, jere viinikainen, lifestyle, tyyli, video, vlogi, youtube\nSekoita sauvasekoittimella kaikki ainekset takaiseksi mössöksi\nPaista pannulla keskilämmöllä pienissä erissä\nTarjoile marjojen ja hunajan/siirapin/maapähkinävoin kera\nNiinpä, mikä olisikaan syksyisempi tapa aloittaa uusi viikko, kuin herätä flunssasena sängyn pohjalta. Tää syysflunssa iski meikäläiseen jo jollain tasolla lauantaina, mutta vähäisistä oireista johtuen kuvittelin pääseväni siitä sormia napsauttamalla eroon. Toisin kuitenkin kävi ja tää päivä alkoi koulunpenkin sijaan jäätävällä kurkkukivulla ja tukkoisella nenällä. Vaikka tässä vaiheessa koulunkäyntiä tämmönen takapakki vähän harmittaakin, niin jotenkin tää breikki tuli viime viikon juoksentelujen jälkeen tarpeeseen: oli ihana päästä nukkumaan pitkään, tehdä aamupalaa rauhassa, kuunnella musiikkia ja ylipäänsä elää semmosessa fiiliksessä, että nyt saa luvan kanssa olla tekemättä mitään. Tästä luvasta oonkin ottanut päivän aikana kaiken irti ja kahlannut inkivääriteen ja aamuisten banaanilettujen voimin läpi jakson jos toisenkin Netflixistä löytyvää Suits -sarjaa...\najatukset, jere viinikainen, nopeat ja helpot, ruoka, syksy, valokuvaus\nPHOTOS: Emilia Linna\nSaako bloggaaja saada ilmaisia tuotteita tai rahaa blogillaan? Saako Youtubettaja tehdä yhteistyötä yritysten kanssa? Saako Instragramissa käyttäjä saada rahallista korvausta julkaisemastaan kuvasta?\nNiin, saako sisällöntuottaja hyötyä sisällöstään?\nNäihin kysymyksiin törmää sosiaalisessa mediassa päivittäin ja tuntuu, että porukalla on todella jyrkät mielipiteet sen suhteen, miten raha saa vaikuttaa toisen ihmisen tekemään työhön. Suomessa sisällöntuottajien tekemät yhteistyökuviot ovat vielä pääosin melko pieniä ja muutenkin ajatus siitä, että sosiaalinen media voisi olla jonkun työpaikka on meille melko vieras käsite. Tästä johtuen mä haluan nyt avata tätä hommaa teille, antaa asiaan vähän uusia näkökulmia ja tietenkin tunkea oman lusikan soppaan.\nSosiaalisessa mediassa yhteiskuvioiden tarkoitus on, yllätys yllätys, tuoda yrityksen tai tuotteen nimeä esille sovitulla alustalla. Homma etenee yleensä siten, että yritys ja sisällöntuottaja ovat yhteydessä toisiinsa ja sopivat yhdessä sopivanlaisen sisällön, jolla saataisiin haluttu tuote/nimi leviämään ihmisten tietoisuuteen. Yhteistöissä sisällöntuottaja saa usein korvaukseksi rahaa, tai yrityksen edustamia tuotteita.\nYleisin yhteistyömuoto ainakin bloggaajien keskuudessa on yhteistyö, jossa bloggaaja saa yritykseltä tuotteita postauksessa olevaa mainintaa vastaan. Monista blogeista saattaakin löytyä postauksia, joista huomaa tavalla tai toisella, että jotkin tuotteet on yhteistyön kautta saatuja. Muotibloggaajalla tää saattaa tarkoittaa uusia vaatteita, sisustusbloggaajalla puolestaan uusia sisustusjuttuja ja vaikka kauneusbloggaajalla uusia kosmetiikkajuttuja. Näissä postauksissa saadut tuotteet usein merkitään saaduiksi ja jostain saattaa myös löytyä linkki sivulle, josta kyseinen tuote on poimittu. Usein tämmöset yhteistyöhommat on melko pieniä ja yrityksen nimi/saadut tuotteet ovat vain osa julkaistua sisältöä, kuten tässä tapauksessa.\nSisällöntuottaja voi saada tuotteiden sijaan palkkioksi myös rahaa. Tällaisissa tilanteissa kyseessä on usein suurempi yhteistyökuvio ja tarkoitus on pyhittää koko postaus/video asialle, jota mainostetaan. Yleensä mainostettava asia on joku tuleva tapahtuma, täysin uusi tuote/palvelu, tai muuten vain joku yksittäinen asia tai ajatus. Tämmösissä yhteistöissä sisällöstä tulee käydä selvästi ilmi, että juttu on tehty yhteistyössä X kanssa. Monesti tämmösissä yhteistyökuvioissa törmää myös siihen, että useampi sisällöntuottaja luo asiasta sisältöä samanaikaisesti. Kun sisällöntuottaja alkaa saada yhteistyöpyyntöjä, joihin liittyy raha, ovat he usein tilanteessa, jossa vain yksi yritys ei ole kiinnostunut yhteistyön kautta saavutettavasta huomiosta. Toisin sanoen, usein tällaisissa tilanteissa sisällöntuottajalla on niin suuri yleisö, että yhteydenottoja saattaa tulla taholta jos toiseltakin. Tämä taas usein vaikuttaa siihen, että sisällöntuottajalla on vara valita ja lähteä sellaisiin yhteistöihin mukaan, joiden rinnalla voi oikeasti seistä.\nKolmas yhteistyömuoto on arvonnat. Tää on kohta, joka tuntuu tekevän poikkeuksen niihin, jotka ovat katkerasti yhteistöitä vastaan. On melko ristiriitaista ajatella, että sama henkilö saattaa kommentoida vihaiseen sävyyn sisältöä, jossa sisällöntuottaja on itse päässyt testaamaan jotakin tuotetta, mutta kuitenkin osallistua innoissaan yhteistyöhön, jossa on itse mahdollisuus voittaa jotakin. Arvontojen kohdalla sisällöntuottaja hyötyy usein myös itse arvonnan järjestämisestä joko rahallisesti, tai saamalla yritykseltä tiettyjä tuotteita.\nYksinkertaisuudessaan noi on ne kohdat, joihin nykypäivänä somessa törmää ja mä voin sanoa, että mä oon ihan täysin näitten yhteistyöjuttujen puolella. Ensinnäkin, jos ihminen pääsee siihen pisteeseen, että saa mahdollisuuksia lähteä yhteistyöhän yritysten kanssa, on hän tehnyt ihan järjettömästi työtä ennen kyseistä tilannetta. Sen lisäksi tämmöset yhteistyökuviot tuovat sisällöntuottajien juttuihin myös uutta sisältöä ja samalla joku saattaa myös löytää näistä uusia juttuja kokeiltavaksi. Mietitään nyt vaikka muotibloggaaja, joka julkaisee päivittäin uuden asun blogissaan, miten hänellä riittäisi resurssit luoda päivittäin uutta sisältöä, mikäli hän joutuisi kustantamaan itse joka postauksessa nähdyt vaatteet. Voin väittää, että sisällön taso ja bloggaajan luovuus kärsisivät ajan saatossa ja tuskin teitäkään nyt kiinnostaa hakea inspiraatiota toistamiseen julkaistuista asuista. Lyhyesti voisi sanoa, että kaikki voittavat: sisällöntuottaja saa yhteistöiden kautta uutta julkaistavaa ja sisällöstä kiinnostuneet vastaavasti uutta ja inspiroivaa sisältöä.\nMitä mieltä sä olet tästä asiasta,\nsaako sisällöntuottaja hyötyä tekemästään työstä?\najatukset, lifestyle, tyyli\nPHOTOS: Iris Haapanen\nOn hassua, miten ajatukset muuttuvat ajan saatossa ja miten aiemmin tärkeät asiat saattavat jossain vaiheessa tuntua täysin turhilta ja tarpeettomilta. Toisinaan tämä tarkoittaa eteen päin menemistä, toisinaan vain välivaihetta, jolloin asiaan vain ei yksinkertaisesti jaksa tai välttämättä sillä hetkellä edes pysty kiinnittämään huomiota.\nMä olen viime aikoina elänyt osittain tämmösessä välitilassa pukeutumisen suhteen. Vaikka pukeutuminen, muoti ja trendit on ollut ja oikeastaan on edelleen lähellä mun mielenkiinnon kohteita, ni sitä ei vaan ole tehnyt mieli miettiä millaisissa asukomboissa sitä tallustelee menemään ja se onkin myös näkynyt (tai nimenomaan ei ole näkynyt) viimesten kuukausien aikana ilmestyneissä postauksissa. Nyt olo alkaa kuitenkin olemaan kuin uudestisyntyneellä ja onkin aika tuoda oma tyyli taas ihmisten ilmoille. Tällä kertaa ollaan mun tän syksyn luottovaatteiden parissa, tai noh, ainakin alerekistä löytyneen takin osalta, sillä siihen olen tässä jo muutaman käyttökerran aikana rakastunut ihan täysillä. Ja koska alkusyksyn lämpöasteet ovat vielä toistaiseksi sen verran koholla, niin pitihin se napata asuun myös viimeisiä kertoja mukaan t-paita, sekä mielipiteitä jakava kombo: sukat ja sandaalit...\nSukat ja sandaalit, hot or not?\najatukset, fashion, hankinnat, jere viinikainen, valokuvaus\nViime viikolla järjestettiin tuttuun tapaan Habitare messut, jotka kävin myös itse katsastamassa. Tällä kertaa en kuitenkaan saanut itselleni ketään messukaveriksi, joten omalta osaltani messukeskuksessa vietty aika jäi melko lyhyeksi ja sitä tulikin pääosin vaan käveltyä osastolta toiselle ihmetellen tän vuoden trendejä ja uusia tulokkaita. Melko lyhyestä visiitistäni huolimatta voin sanoa, että tän vuoden messut oli ehkä parhaimmat ikinä: osastojen sijoittelu toimi aikaisempia vuosi paremmin ja muutenkin meno tuntui edellisvuosiin nähden toimivammalta. Mun messukierrokseen vaikutti tällä kertaa myös se, että osastoja tuli omasta asunnosta johtuen katseltua hieman eri silmällä ja sieltä tulikin napsittua omaan makuun sopivia juttuja ja brändejä , jotka voisi toimia myös omissa huoneissani.\nLöytyykö sieltä muita Habitaressa poikenneita,\nmitäs te tykkäsitte tän vuoden messuista?\n2016, ajatukset, habitare, habitare 2016, hankinnat, jere viinikainen, sisustus, valokuvaus\najatuksia, hankinnat, jere viinikainen, sisustus, valokuvaus\nNiin se on taas vuosi vierähtänyt siihen pisteeseen, että on aika sanoa lopullisesti hyvästit kesälle ja vastaanottaa syksy. Tän kerran videossa on aika hypätä viimeisen kerran viime kesään ja käydä läpi elokuun lemppareita. Elokuussa tapahtui vaikka ja mitä voin sanoa, että kyseisen kuukauden aikana mun elämä muuttui aikalailla: omilleen muutto, uusi paikkakunta ja uusi koulu. Elokuu oli aika hyvä kuukausi...\najatukset, ihonhoito, jere viinikainen, lifestyle, suosikit, video, youtube\nLontoossa ollessani ihastuin siihen, miltä joka puolella näytti. Katsoi sitä sitten oikealle tai vasemmalle, ylös tai alas, niin aina oli jotain jota teki mieli jäädä kuvailemaan ja ihastelemaan. Lontoossa tulikin kuvailtua todella paljon rakennuksia ja arkkitehtuuria ja tällä hetkellä haavena olisikin se, että sitä pääsisi vielä jonain päivänä takaisin näihin samoihin maisemiin napsimaan asukuvia sielunsa kyllyydestä. Ehkä, ehkä vielä joskus...\najatukset, jere viinikainen, photography, sisustus, trendit


-10% Avast Tarjoukset & Ale 𝗧𝗮𝗿𝗷𝗼𝘂𝘀 (Toukokuu 2022)\nAvast tarjous ja alennuskoodi\nAlennuskoodit Avast Suomi - toukokuu 2022\nSäästä nyt jopa -10% käyttämällä Avast tarjous ja tilaamalla Avast Pro Antivirus virustentorjuntajärjestelmä!\nAvast on yksi maailman suurimmista virustentorjuntayrityksistä, jonka avulla voit suojata tietokoneesi kätevästi niin töissä kuin kotona. Hyödynnä loistava tarjous nyt ja saat Avast Pro Antivirus ohjelmasta lähes -10% alennusta kun tilaat paketin 3 vuodeksi kerrallaan! Näin haittaohjelmien poisto voi alkaa ja saat tietokoneeseesi lisää nopeutta helposti ja varmasti. Lue lisää\nHyödynnä tarjous ja saat nyt Avast Salasanat -10€ normaalia edullisemmin!\nAvast virustentorjunta hoitaa kaikki verkkouhat niin avoimista WLAN-yhteyksistä kuin ulkomaisilta haittaohjelmasivustoilta. Hyödynnä nyt loistava tarjous ja turvaa tietokoneesi toimintaa entisestään, sillä nyt saat Avast Salasanat -paketin 10€ normaalia edullisemmin. Miksi? Nyt voit pitää kaikki tilisi ja salasanasi turvassa vain yhden murtamattoman salasanan avulla. Lue lisää\nToukokuun Avast tarjous jolla 5€ alennus Avast Cleanup ohjelmasta!\nAvast Cleanup auttaa sinua pitämään tietokoneesi nopeampana ja puhtaampana päivittäisessä käytössä. Hyödynnä verkkokaupan tarjous ja saat nyt 5 euron alennuksen Cleanupin vuositilauksesta! Tämä ohjelma hoitaa älykkään roskatiedostojen poiston, optimoi järjestelmääsi jatkuvasti, lyhentää käynnistysaikaa, ajoittaa tarkastuksen ja puhdistaa selaimen. Ota käyttöösi Avast järjestelmä ja surffaat turvallisemmin ja nopeammin kuin koskaan. Lue lisää\nAvast alennus: 60 päivän ilmainen kokeilu\nMitä: Kokeile Avast Premium Security ilmaiseksi\nMiksi: Suojaa laitteesi viruksilta ja hakkereilta\nKenelle: Macille 60 vrk ja PC:lle 30 vrk\nAvast tarjouksella alennusta 20%\nTuotteet: Business Endpoint Protection tuotteet\nMiten: Avast Security verkkosivuilla\nMiksi: Avast virustorjunta suojaa laitteesi\nJopa € 20.- Avast Black Friday alennuskoodi\nMiten säästät: Alennukset ja outlet\nVirustentorjuntapaketit yrityksille -20% alennuksella Avast verkkokaupan tarjouksella!\nTuo yrityksesi nykyaikaan ja tilaa nyt laadukas viruksentorjunta -20% alennuksella! Avast tuntee monenlaisten käyttöjärjestelmien suojaamisen, joten ei huolta, täältä löydät varmasti yrityksellesi sopivan virustentorjunnan. Katso myös muut yrityspaketit, sillä sama -20% alennus pätee kaikkiin verkkokaupan yritystuotteisiin!\nTurvaa tietokoneesi kotona, töissä, matkalla ja kaikkialla maailmassa\nAvast on yksi maailman johtavimmista virusturva -yrityksistä, jonka avulla onnistut pitämään tietokoneesi henkilökohtaiset tiedot turvassa. Firma suojaa tällä hetkellä jo yli 400 miljoonaa ihmistä ympäri maailmaa, joten kyse ei ole mistään turhasta lupauksesta. Tiesitkö, että kahviloiden ja julkisten tilojen suojaamattomat WLAN-verkot tekevät tietokoneesi tai mobiililaitteesi alttiiksi verkkohyökkäyksille? Tilaa nyt Avast järjestelmä suojaamaan tietokonettasi ja kaikki tietoliikenne on jälleen turvassa koneillasi. Viruksen poistaja pitää huolen siitä, että kyberrikollisten hyökkäykset kilpistyvät paksuun Avast seinään, eivätkä pääse herkuttelemaan sinun yksityisillä tiedoilla. Avast järjestelmä on myös loistava virustorjunta Mac -tietokoneisiin, sillä hakkerit ovat kehittäneet jo haittaohjelmia ja viruksia myös Apple -tietokoneisiin. Tämä on sinun mahdollisuutesi laittaa virustorjunta kuntoon jokaiselle tietokoneellesi.\nValitse paras viruksentorjunta sen käyttötarkoituksen mukaan\nAvast -paketit ovat suunniteltu toimimaan eri käyttötarkoituksissa. Valitse Koti -paketti kodin tietokoneille, joka suojaa koneitasi myös internetin näkymättömiltä vaaroilta, epäilyttäviltä tiedostoilta ja uudelleenohjauksilta. Palomuuri suojaa haittaohjelmilta ja hakkereilta, sillä Avastilla on eniten sensoreita ympäri maailmaa. Avast yritysratkaisut ovat loistava idea tietoyhteyksien turvaamiseksi työpaikalla. Tietoturva on kerrankin kunnolla suojattu, kun käytössäsi on Avast yrityspaketti, sillä ilmainen virustorjunta ei missään tapauksessa riitä yrityksen tarpeisiin. Näin turvaat samalla tietokoneiden lisäksi myös sähköpostipalvelimet ja pidät salaisimmatkin yrityskaupat visusti salassa. Avastilla on ratkaisu myös koulujen tietokoneiden turvaamiseksi.\nLisäpalvelut tietokoneiden turvaamiseksi\nValitse Avast virusturva, eikä yksikään tietokonevirus enää tunkeudu koneellesi. Samalla kun klikkaat itsesi tietoturvan uudelle aikakaudelle, voit tilata myös monipuoliset lisäpalvelut helpottamaan tietokoneen käyttöä kotona. Avast SecureLine salaa kaikki lähettämät ja vastaanottamasi tiedostot, Avast Cleanup parantaa tietokoneen nopeutta ja suorituskykyä sekä vapauttaa levytilaa. Salainpuhdistaja hankkiutuu eroon vaarallisista ja ärsyttävistä laajennuksista, työkalupalkeista sekä kaapatuista hakusivuista ja Salasanat pitää kaikki tilisi turvassa yhden murtamattoman salasanan avulla.\nHyödynnä verkkosivujen vaihtuvat tarjoukset ja ennen kuin päätät tilata uuden virustorjuntaohjelman ja haittaohjelmien poisto voi alkaa, tarkista sivuston alennukset. Myös virustorjuntaohjelmia ja lisäpalveluita voit saada nykyään erilaisilla alennuksilla, jotka tekevät datatyöstä huomattavasti edullisempaa. Huolet karisevat ja lompakkoon jää rahaa muuhunkin.\nAvast alennuskoodi turvaa elämäsi tärkeät tiedot - Nettikauppojen loistavat tarjoukset turvaavat lompakkosi\nSelvitä paras ilmainen virustorjunta ja lataa se turvaamaan konettasi! Saleduck tietää miten erilaisissa ostoksissa säästetään rahaa, mutta aina edes ilmainen ei ole paras. Varmaa on kuitenkin se, että sivustoltamme löydät monipuoliset tarjoukset ja vaihtuvat alennukset netin parhaimmista kaupoista. Avast alennuskoodi saattaa suojata koneesi edullisemmin kuin koskaan, mutta pidä huoli, että mukaasi tarttuu myös toinen alennuskoodi elämän muihinkin tarpeisiin. Säästät rahaa jokaisissa tarpeellisissakin ostoksissa ja voit käyttää rahaa enemmän kuin koskaan ja nyt myös tabletin virustorjunta voi olla kunnossa käden käänteessä.\nAvast käyttäjät ovat levittäytyneet ympäri maailmaa ja firma auttaa heitä lähes jokaisella mantereella. Avast asiakkaat ovat olleet todella tyytyväisiä yrityksen tarjoaamaan suojaan ja turvaan ja varsinkin yritysasiakkaat ovat kertoneet kuinka paljon miellyttävämpää on työskennellä turvallisilla ja toimivilla koneilla.\nTutki kysymyksiä ja vastauksia Avast keskusteluforumeilla, jossa ammattilaiset vastaavat kysymyksiin ja auttavat käyttäjiä heidän ongelmissaan. Voit myös täyttää sähköisen hakemuksen, jonka avulla on jätettävissä yhteydenottopyyntö.