Langaton mobiiliohjattava paistolämpömittari Day | Clas Ohlson\nLangaton mobiiliohjattava paistolämpömittari Day\nTarkkaile lämpötilaa ja kellonaikaa sovelluksen kautta.\nValitse lämpötila tai valmistusaika.\nPuhelimille, joissa Bluetooth 4.0.\nYhteensopivuus: iPhone 4S, 5, 5S, iPad ja smart ready puhelimet, joissa Android-versio 4.3 tai uudempi.\nday - Näytä kaikki tuotteet\nFiksu langaton paistolämpömittari, jota voi käyttää matkapuhelimella tai tabletilla. Yhteensopiva iPadin, iPhonen, iPodin ja Android 4.3:n kanssa (ilmainen sovellus). Helpottaa ruoanlaittoa, sillä lämpötila ja aika on helppo tarkistaa. Kahden ajastimen ja kahden mittapään ansiosta voit tarkkailla samanaikaisesti kahta lämpötilaa. Langaton siirto, etäisyys jopa 30 m. Sovelluksella voit seurata ruoan lämpötilaa, jäljellä olevaa paistoaikaa ja ruoanlaittohistoriaa. Toimii myös tavallisena paistolämpömittarina. Mittausalue 0-250 °C. Paristot (3 kpl AA/LR6) myydään erikseen.\nLataa sovellus Google Playsta tai App Storesta.\nMaksimiaika 999 min\nLämpötila-alue 0-200 °C\nPituus 12,1 cm\nPakkauksen koko 17 x 12,3 x 4,5 cm\n44-1330 Langaton mobiiliohjattava paistolämpömittari Day\nAnturi 250° Day Day paistolämpömittarille.


Jos cbnetworkkia käyttämällä lataa jotain netistä niin miten voin seurata tarkkaan kuinka paljon latausta on vielä suorittamatta? Eli siis kuinka voin asettaa prosentteja latauksen etenemiselle?\nTopic: Racer 2011 [C++]\nRacer 2011 [C++]\nRacer 2011 on TehoGamesin peli, jota on nyt työstetty taas hikihatussa. =) Racer 2011 on C++ toteutettu peli. Pelin takarajahan oli 1.maaliskuuta mutta siitä on nyt lipsahdettu ja kunnolla ja uusi takaraja onkin määritetty 1.elokuuta.2011. V.Beta 0.4.8 Pelin vanhaan Alpha versioon verrattuna pelissä...\nEtsin internetistä .txt tiedostosta tekstiä. Miten voin asettaa löydetyn tekstin riviväleihin? Siis jos kirjoitan esim: etsi_tama.txt serveriini ja käsken coolbasicin etsiä tuo tiedosto ja tulostaa sen sisällä oleva kirjoitus joka on esim tälläistä: "asdasdasaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa...\nRe: Racer 2011 [C++]\nNoniin julkaisin BugFix paketin joka korjaa muistinvaraukseen kohdistuneen ongelman sekä hioo hieman törmäyksiä parempaan suuntaan. Lisäksi ensimmäinen rata on aikaslailla tiptop ja AI kuskien tekoälyä fiksattu. uuden version löytää joko Updaterin kautta (huom vaatii alkuperäisen 0.9.5) tai sitten s...\nJuu unohdin asettaa muuten latauslinkin.\nTämän hetken versiossa ei paljoa ole pelattavaa, koska pelimoottorin tekemiseen itsessään meni monta kuukautta.. Kannattaa kuitenkin käyttää pelin mukana tulevaa Updateria silloin tällöin, jospa uusi versio olisi tullut.\nMon Feb 14, 2011 1:25 am\nRacer 2011 on TehoGamesin peli joka alkaa näyttämään valmista lippua. Takaraja suunniteltiin viimevuoden marraskuussa, maaliskuun.1 päivään ja siitä pyritään pitämään kiinni. Racer 2011 on C++ toteutettu peli. Racerin kotisivut! Racerin kotisivuilta löytyy tietoa ja päivitetään (myös sivujen ulkoasu...\nTopic: Mielipiteitä projektiini\nEli olen tässä 2kk toteuttanut Gladiaattori taistelu peliä, jossa siis on oma gladiaattori joukkue kerron siitä myöhemmin lisää, koska tällä hetkellä sivuprojektina toimii. Ajattelin kysyä, että mikä mielestänne olisi hyvä? Fiktiivinen gladiaattori taistelu jossa siis on taikoja ja erillaisia rotuja...\nThu Jan 27, 2011 9:54 pm\nNyt kun tuohon ns. Mustaan taustaan tulostuu minulla tekstiä melkoisen suuri määrä niin olisi hyvä, jos saisin tehtyä niin, että tuo muuttuisi "rullattavaksi" tai että kamera liikkuisi alaspäin tietynmäärän koko ajan. Siis kun koodini on netti dataa jotka liitetään AddText "" komennolla esim: While ...\nThu Jan 27, 2011 8:37 pm\nEli yritin tehdä lukijaa joka lukee tietoa sivustani, mutta tämä nykyinen koodi antaa virheen ja se menee näin: Include "cbNetwork.cb" FrameLimit 40 rtn = HTTPGet("http://pelila.com/racer_versio.txt") this$ = _Net_GetString() HTTPSaveContent("tmp.html") AddText "Löytyi: " +this DeleteFile "tmp.html"...\nThu Jan 27, 2011 6:03 pm\nTopic: Netti ja .txt tiedosto\nNetti ja .txt tiedosto\nEli teen ohjelmaa joka hakee .txt tiedostosta dataa. Ainut ongelma mikä nyt on tullut on se, että en tiedä, miten voin lähettää.txt tiedoston tiedot CoolBasic ohjelmalleni. Mietin ensin esimerkiksi data_haku.php tiedostoa jossa avataan tekstitiedosto tallennetaan muuttujiin tiedot ja lähetetään ohje...\nKyllä. Matti on veljeni kuten olen useasti sanonut.. ja muistatte varmasti kun nimeni oli joskus matin veli väärinkääsityksien välttämiseksi. Kuitenkin asiaan. Päätin taas pitkästä aikaa Updaterin pariin, mutta sekaiseksi meni. Tämän hetken koodi: Include "cbNetwork.cb" FrameLimit 40 Dim rtn As Inte...\nMon Sep 27, 2010 5:16 pm\nTopic: Fear In Darkness\nRe: Fear In Darkness\nPelissä on tällä hetkellä aseita: Puukko Pistooli Revolveri Haulikko Kranaatti Pelin genre on kauhu Peli on tällä hetkellä kohtalaisen hyvällä mallilla. Perusengine alkaa olemaan paketissa (ampumiset niskojen taittaminen takaapäin puukon käyttö lyönti yms pikku sälät) Uskoisin, että ensikuun puoless...\nNyt en ihan ymmärtänyt. Voisitko heittää jonkun koodi esimerkin?\nMon Sep 27, 2010 4:31 pm\nLähidnpäs sitten toteuttamaan ihan omaa updateria, mutta on yksi pienoinen ongelma. Käytän siis cbNetworkia Tässä koodi: Include "cbNetwork.cb" FrameLimit 40 Dim rtn As Integer rtn = HTTPGet("http://www.pelila.com/Update/index.php") If rtn <> 200 Then MakeError GetNetErrorString( rtn ) HTTPSaveConte...\nEli onko CoolBasicillä mahdollista tehdä ns. Updateria? Eli olisi erillinen .exe tiedosto jonka voi avata ja se etsii (jotenkin) tietoa, että onko tullut uutta päivitystä ja jos on kysyy asennetaanko se. Updaterin pitäisi myös katsoa, että jos on tullut päivitys 1.6 ja aikaisempi oli 1.5 ja käyttäjä...\nTein erillisen kryptauksen purkajan mutta silti käy näin:\nKoodi on tuollaista. Meninkö jo vahinkossa kusemaan koko koodin?\nOlisikohan kellään mitään vinkkiä kun kryptasin koodini ja vahinkossa suljin CB:n ennen decryptausta ja nyt koodi on kryptattua enkä saa kirjoittamalla decrypt koodia ensimmäiselle riville palautettua sitä lukumuotoon.\nOlisiko mitään vinkkejä miten sen saisi takaisin lukumuotoon?\nFear In Darkness on peli projekti, joka on ollut koneessa jo tovin, mutta saatuani CB innostukseni takaisin päätin herättää tämänkin takaisin eloon, vielä kun suunnitelmatkin löytyivät. Juoni Päähahmomme Thomas herää varastosta tietämättään yhtään missä on. Thomas tutkii paikkoja kunnes kuulee ääniä...\nEli Business Manager peli on kadonnut bitti avaruuteen, mutta vahinko sinänsä, että Business Manager - Companys on tallella. Päätinpä siinä sitten äkkiä korjata joitan bugeja mitkä löytyi samasta kansiosta missä peli oli. Olin joskus niitä ylös kirjoitellut. Projekti ei todellakaan ole sitten 100% t...\nFri Jul 24, 2009 1:50 pm\nNo ei sen ihan noin kuulunut mennä.\nAuto menee suoraan pari metriä ja lähtee alaspäin, jonka jälkeen paluuta ei näytä olevan. Ei mennyt radalla. Vai mahdoinko tehdä jotain väärin?


Lainaa 5000 € | Nopsalaina\nNopsalaina-palvelu tarjoaa 1000 – 6000 euron kulutusluottoja. Hakijalta edellytetään vähintään 20 vuoden ikää, ja hänen on oltava Suomen kansalainen tai asuttava vakituisesti Suomessa voimassaolevalla oleskeluluvalla. Laina voidaan myöntää, jos hakijan nettotulot ovat hakemusta edeltävinä kuukausina olleet vähintään 1000 euroa kuussa. Hakijalla ei luonnollisesti saa olla merkintää maksuhäiriöstä.\nAsiakkaalle myönnettävä maksimilainamäärä riippuu hänen taloustilanteestaan. Lainasta peritään korkoa vähintään 9 prosenttia vuodessa, mutta lopullinen korko harkitaan aina asiakaskohtaisesti. Lisäksi peritään tilinhoitomaksua 8 euroa kuukaudessa sekä sopimuspalkkiota. Sopimuspalkkio riippuu lainasummasta: alle 2500 euron luotoista se on 95 euroa, 2501 – 4000 euron luotoista 145 euroa ja yli 4000 euron lainoista 195 euroa.\nLaina-aika on 6 – 72 kuukautta. Lainaa lyhennetään kerran kuukaudessa.\nLainahakemuksen voi tehdä Nopsalainan verkkosivuilla, puhelimitse tai paikan päällä Nopsalainan toimipisteessä. Toimipiste sijaitsee Helsingin Kampissa. Hakemuksessa kysytään henkilötietojen lisäksi tietoja muun muassa hakijan työpaikasta, tuloista ja aikaisemmista veloista.\nHakemuksen lähettämisen jälkeen Nopsalainasta otetaan hakijaan yhteyttä sopimuksen solmimiseksi. Nopsalainan laina-asiantuntija kertoo myös, mitä dokumentteja hakijan tulee Nopsalainalle esittää. Hakijan kannattaa varata jo valmiiksi palkkakuitti tai tiliote, josta käyvät ilmi hänen tulonsa viimeiseltä kolmelta kuukaudelta. Lainan saanti nopeutuu, jos tulotodistus toimitetaan Nopsalainalle jo hakemuksen lähettämisen yhteydessä. Sen voi toimittaa myös sähköisesti.\nLainasopimuksen teko edellyttää allekirjoittamista. Sen voi hoitaa käymällä Nopsalainan toimipisteessä tai kätevästi Internetissä sähköisen allekirjoituksen avulla. Sähköisen allekirjoituksen voi tehdä mobiilivarmenteella tai Sampo Pankin, Nordean, Osuuspankin, POP Pankin, Säästöpankin, Aktian, S-Pankin tai Pohjola Pankin verkkopankkitunnuksilla.\nJos asiakas ottaa 5000 euron lainan kolmen vuoden maksuajalla, luoton yhteiskustannukset ovat Nopsalainan mukaan keskimäärin 7704 euroa. Tällöin lainan lyhennyserä on 214 euroa kuukaudessa. Lainan lopulliset kustannukset ovat kuitenkin aina asiakaskohtaisia. Keskimääräiset kuukausierät eri lainasummille eri maksuajoilla voi tarkistaa Nopsalainan verkkosivuilla olevasta taulukosta.\nMikäli asiakas ei pysty maksamaan lyhennyssummaa eräpäivänä, kannattaa neuvotella Nopsalainan kanssa uudesta maksuaikataulusta. Maksuvaikeuksien kestosta riippuen asiakas voi lykätä vain yhtä eräpäivää tai neuvotella uudelleen koko maksuaikataulun. Lainaan voi saada kaksi lyhennysvapaata kuukautta vuotta kohti.\nNopsalaina on Bigbank AS:n Suomen sivuliike.\n© Lainaa 5000 €


Suomalainen matkailee EU-maissa kuin turisti - MTVuutiset.fi\nSuomalainen matkailee EU-maissa kuin turisti\nTuristeja Frankfurtin vanhassa kaupungissa. Lehtikuva\nJulkaistu 22.02.2010 15:20 (Päivitetty 27.10.2010 18:30 )\nSuomalainen ei tunne oikeuksiaan matkatessaan Euroopan maissa. Euroopan Unionin jäsenillä on erinäisiä matkustamista helpottavia asioita, mitkä tunnetaan huonosti - tämän vaikutelman saa ainakin lentokentällä. Kukaan ei tiedä ainakaan Eurooppalaisesta sairaanhoitokortista.\nKuvittele, että olet laskettelumatkalla esimerkiksi EU:n tuoreessa jäsenmaa Bulgariassa. Loukkaat ranteesi niin pahasti, että tarvitset sairaalahoitoa. Olet EU:ssa, joten olet kuin kotimaassasi - jos sinulla on lompakossa tämä Eurooppalainen sairaanhoitokortti. Ilman sitä saatat olla ongelmissa.\n– Aika pieni prosentti suomalaisista omistaa tämän kortin. Täytyy muistaa, että yhä noin 30 prosenttia suomalaisista lähtee matkalle ilman minkäänlaista vakuutustakaan. Suomalaiset ovat huolimattomia, oppivat vasta kun jotain sattuu, pohtii matkatoimisto Arean markkinointi- ja kuluttajamyynnin johtaja Jari Ahjoharju.\nLomalle halutaan EU-rajojen yli\nVaikka matkustaminen Unionin jäsenmaissa olisi helppoa ja turvattua, moni suomalainen haikailee kauemmas. Lentokentällä Meksikoon lähdössä oleva pariskunta kertoo valitsevansa matkakohteensa elämysten perusteella - EU-maat ovat heille jo niin tuttuja.\nArean Ahjoharju vahvistaa epäilyn: suomalaiset eivät osaa hyödyntää EU:n matkailua helpottavia asioita. Hän keksii kuitenkin yhden ryhmän, joka osaa ottaa ilon irti:\n– Moni eläkeläinenhän asuu osan vuodesta Espanjassa. Espanjassa on paremmat lääkekorvaukset, ja mielestäni he saavat sieltä lääkkeensäkin ilmaiseksi.\nTarvitseeko EU-maissa passia?\nLentokentällä usein ylitetään kahden maan raja. Jos ylitetään kahden EU-maan raja, puhutaan sisäliikenteestä. Jos lähdetään tai tullaan EU:n ulkopuolelta, puhutaan ulkorajan ylittämisestä. Liittyminen EU:hun 15 vuotta sitten vähensi paljon esimerkiksi Rajavartiolaitoksen töitä - nykyään heidän täytyy tarkistaa ainoastaan ulkorajan ylittävät matkustajat.\nMoni matkustaja luulee, että EU:ssa ja Shengenissä olevana maana suomalaisten ei tarvitse ottaa melkein mitään matkustusasiakirjoja matkalle mukaan. Tullista kerrotaan, että välillä yritetään matkustaa jopa kirjastokortilla. Passi tulee olla aina mukana, ainoastaan pohjoismaissa voi matkustaa ilman passia.\n– Pohjoismaissa mikä tahansa kortti - vaikka pankkikortti - käy, kunhan voit todistaa henkilöllisyytesi. Muihin maihin hyväksytään vain passi tai henkilökortti, kertoo Rajavartiolaitoksen kapteeniluutnantti Petri Härmä.\nRajavartiolaitoksen hommat saattavat taas vähentyä, jos uudet pyrkijät Kroatia ja Turkki otetaan EU: jäseniksi. Tällöin heidän lentonsa siirtyvät sisärajaliikenteeseen, eikä niitä tarvitse enää tarkastaa.\nJuttu on osa MTV:n uutisten viikolla 8 julkaistavaa EU-juttusarjaa\nLue lisää Eurooppalaisesta sairaanhoitokortista\nKuuntele EU-juttuja Radio Novan sivuilta!


Keskustelu - Yasmin-pillerit? - Ehkäisy | Yleinen keskustelu | Cosmopolitan\nYasmin-pillerit? - Ehkäisy\nklo 5:47 | 14.10.2005\njoo mul on iha sama ku edellisellä :) et ei oo ollu oikee mitää sivuoireita ja pari kiloo oon laihtunu.. tiedä sit mistä johtuu :roll: mul on kans nytte kyl valkovuoto paksuuntunu.. kävin gynellä pillereiden takii pari kuukautta sitte ni sano et mul on hiiva ja sain reseptilääkettä.. oli vaa yks tabletti mikä piti ottaa.. kuinka nopeesti tollaset yleensä auttaa hiivaan? nytte mua ei yhtää kutita ei mitää muuta outoo oo ku et valkovuoto on aikas paksua.. pitäiskö ostaa apteekista jotai hiivalääkettä? :?\nklo 11:05 | 27.1.2006\nMä olen käyttänyt Yasmineita 3kk ja ihan hyvät on. Ja tosiaan, oon laihtunu, ennen painoin 71kg, nyt 67-68kg. En sitten tiedä onko pillerit yksi syy vai aktiivisempi seksielämä (-> "urheilua" lisää). Itse kyllä oon tykännyt Yasmineista, ei ole oikeastaan mitään oireita ollut, tuntuu että mielialakin olisi kokoajan iloinen. Tai sitten johtuu siitä, että olen niin onnellinen, että ei ole mitään syytä olla masentunut :)\nmuoks. Niin, on mulla yksi huono oire. Valkovuotoa tulee nykyään enemmän kuin ennen. Ja välillä se on vähän rusehtavaakin...\nklo 17:22 | 25.1.2006\nMulla on vähentänyt haluja ja PALJON... Ainoastaa pillerien väliviikolla haluttais, mutta ei paljon lohduta ku alkaa menkat... :roll: Aion kyllä vaihtaa merkkiä. Yasminia oon käyttänyt jo vajaa vuoden. :shock:\nolisi niissä se järki että ei tarvitse lisäehkäisyä niiden 21 päivän aikana kun niitä syödään :lol: mutta jooh...kiitos vastauksesta :wink:\nklo 16:51 | 25.1.2006\nEn ymmärrä miksi ei Yasminen pakkausselosteessa sanota mitään ehkäisytehosta välipäivinä. Mutta, ehkäpä uskallan jättää kortsun vihdoinkin...\nno kyllä voit jättää...sillee kaikki yhdistelmäehkäsypillerit toimii.\nMinäki käytän Yasmineja, ollu nyt heinäkuun alusta käytössä. Kuten monet muutkin ovat huomanneet, niin mulla on myös ollut hirmuisia mielialanvaihteluita. Saattaa tunnissa tuuli muuttua superhyvästä megahuonoksi ja toisin päin. Nykyään myös tulee semmosia ihme itkuraivareita ihan mitättömistä asioista, ja tällainen hieman rassaa. Muuten on kyllä ihan hyvät, ei ainakaan muita mainittavia valittamisen aiheita ole ilmennyt.\nBertuzzi tuossa mainitsikin hiustenlähdön runsaudesta, voiko se johtua pillereistä? :O Viime aikoina on kyllä meikäläiseltä lähtenyt aivan tajuttomat määrät hiuksia, alkaa hiukka huolestuttaa. Onko jollakulla tietoa asiasta?\nNo näköjään aika moni täällä on valittanut hiustenlähdöstä, minä mukaan lukien. Vaihda? Kyllä todennäköisesti löydät pillerit, jotka sopivat sinulle paremmin, turhahan sellaisten takia on kärsiä.\nklo 17:40 | 2.11.2007\nEn jaksanut lukea kaikkia viestejä, mutta onko jollain aiheutunut yasmineista hiustenlähtöä?? Mulla on nyt neljäs liuska meneillään ja olen yhtäkkiä huomannut että hiuksia lähtee aika paljon... En kuitenkaan muista että aiempien liuskien aikana olis lähtenyt. En haluaisi vaihtaa pillerimerkkiä koska tämä on sopinut niin hyvin mutta en kyllä hiuksiani riskeeraa. Pitäskö lopettaa vaan suosiolla pillerit? Pelkään vaan että kun lopetan hiuksia lähtee entistä enemmän (olen lukenut kauhutarinoita kaljuuntumisesta!) ja pillereiden avulla pois saatu akne palaa pahempana kun koskaan.\n:( Ei tuossa pakkausselosteessakaan ole hiustenlähtöä haittavaikutuksissa!!\nklo 11:48 | 10.10.2006\nOon nyt käyttänyt puolitoista vuotta yasmineita. Ovat mun ekat pillerit. En alkuun edes ajatellut, että niistä mulle mitään sivuvaikutuksia tulisi, olin vaan niin lumoissani pillereiden antamasta "vapaudesta". Lähes kellontarkat kuukautiset ovat tähän asti olleet paras juttu pillereissä, mutta kuukautisten kesto on melkein päivän pari pidempi kuin mitä minulla on ollut ilman ehkäisyä. Siihen petyin koska olin kuullut iloisia tarinoita lyhentyneistä kuukautisista, ja neuvolan tätikin oli vähän kummastuneen näköinen kun kerroin asiasta. Lihoin yhtäkkiä noin 7 kiloa, ja on vaikeampaa kuin koskaan saada niitä pois. Itkeminen on tullut jokapäiväiseksi "huviksi", eikä useimmiten siihen tarvitse edes mitään syytä, itkettää vaan. Ja himokkuus on entiseen verrattuna muisto vain, tosin luulen niiden 7 kilon vaikuttaneen tähän enemmän. Kaikki tämä näiden puolentoista vuoden sisällä, voi olla myös sattumaa... mutta harkitsen vakavasti kokeilevani seuraavaksi ylistettyä e-rengasta...\nklo 12:42 | 19.10.2006\nAloitin yasmin- pillerit tämän viikon maanantaina, eli olen syönyt niitä jo 3 kpl.. Normaalisti kuukautiseni kestävät 5-7 päivää, mutta nyt vuoto loppui yhtäkkiä, tänään tuli aamulla vielä tosi niukasti, mutta nyt vuoto on loppunut kokonaan (?). Siis vuotoa kesti vähän yli 3 päivää.\nSiis voiko pillereiden syöminen jo vaikuttaa niihin kuukautisiin, jolloin pillerit aloitetaan? Olisin kiitollinen, jos joku osaisi vastailla. 8) (ps. Raskaudesta ei voi olla kyse, koska harrastin seksiä viimeksi n. 2-3 kuukautta sitten.)\nOlen miettinyt että jos vaikka vaihtaisin melianesta yasminiin... kuulemma poistaa myös nestettä kehosta ja sitä kautta ehkä hoikistaa? Ja ei pahemmin olisi sivuoireita? Mitä käyttäjät ovat mieltä, pitääkö paikkaansa? Olen käyttänyt pillereitä vasta 9pvää, ja siis ensimmäiset ovat minulle elämäni aikana. Mutta tuo pikku tiputteluvuoto on aika häiritsevää, kun ei suuseksikään onnistu, aiemmin tämä oli meidän molempien rakastama asia. Miehen innostus nuolla minua on hiipunut kun kuitenkin hieman rautaiselta se saattaisi maistua, ja en minäkään ihan innosta hihkuen siihen tällaisesa tilanteessa lupaa antaisi.. Terkkarin mukaan tiputtelu on väliaikaisata ja kestää sen verran että kroppa tottuu pillerien hormoneihin, mutta kun....MIE EN JAKSA OOTTAA... ja meliane on myös vähentäny haluja..olen kuullut että yasmin ei vähentäisi, ja joissakin tapauksissa saattaisi jopa panettaa enemmän..? Onko tuossa mitään perää?\nKuules.... 9 päivän käytön jälkeen et voi vielä tuomita mitään merkkiä... Takuulla tuota tiputtelua tulisi ihan minkä pillerimerkin kanssa samalla tavalla aluksi... Ja todellako väität että reilussa viikossa tiedät että nyt on halut menneet pillerien takia?? Kuitenkin kerrot samaan hengenvetoon kuinka haluisitte harrastaa suuseksiä... mitä haluttomutta se sellainen on :shock: ?? Olet tainnut lukea vähän liikaa noita juttuja pillereistä ja niiden aiheuttamista oireista. Useimmissa pillereissä kestää jopa 3 kk ennen kuin keho normalisoituu ja nyt puhun kokemuksesta koska olen neljää eri merkkiä käyttänyt, kutakin vähintään vuoden tai enemmän, (nykyistä Yasminea 4 kk). Esim. iho-ongelmiin pillerit auttoivat mulla todellakin vasta kolmen kuukauden jälkeen, mikä tuskastutti!\nJa Yasminesta voin kertoa sen verran että ei se lupauksista huolimatta kaikilta nesteitä kehosta poista... Mä oon syönyt niitä neljä kk ja tissit on todella turvonneet ja on noi muodotki "parantuneet"... Mutta sehän on henkilökohtaista miten pillerit vaikuttaa kehenkin.\nKäytän ite Yasminea. Olen kuitenkin samaa mieltä Minän kaa siinä, että pillereitä pitää käyttää ainakin se 3 kuukautta ennen kuin voi sanoa juuta tai jaata. Se miten ne vaikuttaa on todellakin yksilöllistä.\nklo 5:28 | 17.10.2005\nkiitos että valaisitte tyhmää ja tietämätöntä :lol: Kyllä tämä varmasti tästä tasoittuu, alan jo itsekin uskoa näin. Kuitenkinhan pillereiden aloittaminen kumoaa täysin oman hormonitasapainon ja se keinotekoinen hormonisysteemi sit korvaa oman. Eli täytyy sitten vaan malttaa odottaa :) Ilokseni pystyn kertomaan että alkujärkytyksen jälkeen alkavat seksihalutkin olla taas täysin ennallaan, elleivät jopa paremmatkin :)\nei hoikista, mutta maksaa kyllä pirusti. en suosittele, kokemusta on.\nitse käytän yasmin-pillereitä.\nminusta ne on hyviä.... aion jatkaa käyttöä myös tulevaisuudessa.\nOn kyllä totta että siinä missä tietty pillerimerkki sopii jollekin kuin nenä naamaan, toiselle se samainen merkki ei sovi ollenkaan. Meitä kun on niin moneen junaan. Taitaa olla parasta ajatella että kokeilemalla se selviää, että mikä sopii, ja täytyy vain kokeilla yhtä merkkiä tarpeeksi kauan. Alkuoireet ainakin osittain ovat jo minulla lievittyneet noiden meliane-pillereiden kanssa, saa nähdä miten jatkossa.


Luottamus sähköisissä palveluissa - PDF\nLuottamus sähköisissä palveluissa\nDownload "Luottamus sähköisissä palveluissa"\n1 Tarja Tiainen, Harri Luomala, Sami Kurki ja Kari Mäkelä (toim.) Luottamus sähköisissä palveluissa Kuluttajan ja palvelun tarjoajan vuorovaikutus TIETOJENKÄSITTELYTIETEIDEN LAITOS TAMPEREEN YLIOPISTO B TAMPERE 2004\n2 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 1 Tarja Tiainen, Harri Luomala, Sami Kurki ja Kari Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa: kuluttajan ja palvelun tarjoajan vuorovaikutus. Tietojenkäsittelytieteiden laitos, Tampereen yliopisto, Raportti B s. TIIVISTELMÄ Tämän tutkimusprojektin (elaku) lähtökohtana on kuvata ja analysoida kuluttajan näkökulmasta luottamuksen muodostumisprosessia sähköisiä palveluita kohtaan. Projektin tavoitteena on tunnistaa kuluttajan ja palveluntarjoajan välisessä vuorovaikutuksessa syntyvän luottamuksen osa-alueet ja dynamiikka. Luottamuksen muodostumista käsitellään toimialakohtaisten tapausten kautta. Tutkimuksessa tarkastellut toimialat olivat: sähköinen elintarvikekauppa, sähköinen informaatiopalvelu (etenkin nettilehdet), terveydenhuollon sähköiset palvelut sekä sähköiset asiantuntijapalvelut. Tutkimukseen osallistui yhteensä 460 sähköisten palveluiden käyttäjää, joista haastateltiin tarkemmin 42 kuluttajaa. Tämä projekti toteutettiin neljän yliopiston välisenä yhteistyönä siten, että kukin yliopisto keskittyi tarkastelemaan erityisesti yhtä toimialaa. Mukana on Tampereen yliopisto (informaatiopalvelut), Helsingin yliopisto (asiantuntijapalvelut), Tampereen teknillinen yliopisto (terveydenhuollon sähköiset palvelut) ja Vaasan yliopisto (elintarvikekauppa). Tutkimusprojektin koordinoivana osapuolena toimi Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden laitos. Näiden neljän yliopiston eri alojen tutkijoiden yhteistyö on ollut mahdollista Seinäjoen yliopistokeskuksen ansiosta. Tässä tutkimuksessa luottamus jaettiin kolmeen ulottuvuuteen (pätevyys, hyväntahtoisuus ja rehellisyys). Kuluttajien kuvauksissa sähköisten palvelujen käytöstä pätevyyden rooli korostuu niin kuluttajan, palveluntarjoajan kuin teknologian kohdalla. Toisin sanoen luottamuksen ulottuvuuksista pätevyys on voimakkaimmin yhteydessä kuluttajien luottamuksen muodostumista tarkasteltaessa. Tämä ilmiö toistuu kaikissa tutkituissa sähköisten palveluiden osa-alueissa. Rehellisyyteen liittyvät kuvaukset olivat tyypillisesti negatiivisia (epärehellisyyteen liittyviä). Hyväntahtoisuudesta oli sekä positiivisia (luottamusta lisääviä) että negatiivisia (hyväntahtoisuuden puutteen takia luottamusta vähentäviä) mainintoja. Kuluttajan sosiaalisella ympäristöllä näyttää olevan suuri vaikutus luottamuksen muodostumisessa. Tämä havainto näytti pätevän kaikkien sähköisten palveluiden kohdalla, terveyspalveluja lukuun ottamatta. Terveyteen liittyvien sähköisten palveluiden osalta ystävän tai työkaverin suositukset eivät nousseet merkittävään asemaan: terveyteen kohdistuvat seikat ovat jossain määrin intiimejä ja arkaluonteisia, jolloin ei välttämättä hyväksikään koettujen palveluiden kohdalla kerrota niistä omalle sosiaaliselle verkostolle. Teknologisten ratkaisujen rooli kuluttajien luottamuksen muodostumisessa näytti yllättävän pieneltä. Itse palveluun/tuotteeseen/web-sivuun liittyen kuluttajat pystyivät kuitenkin tunnistamaan useita luottamuksen muodostumista parantavia ja heikentäviä tekijöitä. Kuluttajien arvomaailman (turvallisuushakuisuus vs. jännityshakuisuus) heijastuminen luottamuksen muodostumiseen sähköisissä palveluissa vaikuttaa tämän tutkimuksen tulosten perusteella moniselitteiseltä. Arvojen heijastuminen näkyi vain kahdella sähköisen palvelun sovellusalueella, nimittäin elintarvikkeiden sähköisen kaupankäynnin ja terveyden hoitopalveluiden kohdalla. Elintarvikkeiden sähköisten palveluiden kohdalla ilmeni, että jännityshakuiset suhtautuivat tietoturvaan ja luottokortilla maksamiseen löyhemmin kuin turvallisuushakuiset. Sähköisten terveyspalveluiden kohdalla turvallisuushakuiset taasen olivat jännityshakuisia alttiimpia hyväksymään näiden palveluiden maksullisuuden. Yleisenä johtopäätöksenä voidaan todeta, että kuluttajan luottamuksen muodostumisessa sähköistä palveluntarjoajaa kohtaan teknologisilla ratkaisuilla on vain välineellinen arvo. Korkealaatuisen luottamuksellisen vuorovaikutuksen perusta löytyy siis ensisijaisesti kuluttajan ja palveluntarjoajan välisestä suhteesta ja vasta toissijaisesti kuluttajan ja teknologian ja toisaalta palveluntarjoajan ja teknologian välisistä suhteista. Avainsanat (keywords): kuluttajat, luottamus, sähköinen kauppa, sähköiset palvelut, verkkopalvelut, nettilehti, nettiruokakauppa, ebusiness, ehealth\n3 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 2 Esipuhe Käytössä olevaa teknologisia ratkaisuja voidaan kehittää teknologisista mahdollisuuksista lähtien (teknologiatyöntöisesti) ja teknologiaa käyttävien ihmisten tarpeista ja työkäynnöistä lähtien (tarvevetoisesti). Tekesillä on ollut usean vuoden ajan toiveena vahvistaa ihmislähtöistä teknologiatutkimusta. elaku-projektin on vastannut tähän haasteeseen. Sähköisessä kaupassa käytettävä teknologia on ollut olemassa jo usean vuoden ajan. Ongelma on ollut saada se laajaan käyttöön kuluttajien keskuudessa, jolloin kyse on siitä, miten uusi teknologinen innovaatio nivotaan ihmisten arkeen. Yhdellä projektilla voidaan tarkastella vain rajattua kohtuullisen pientä kysymystä eikä kaikkea arkikäytöihin liittyvää. Tässä tarkastelun kohteeksi otettiin aiemmassa tutkimuskirjallisuudessa merkittäväksi ongelmaksi tunnistettu sähköistä kauppaa rajoittava asia: kuluttajien luottamuksen muodostuminen sähköisiä palveluita kohtaan. Tutkimuksellisesti elaku-projektin on ollut moniuloitteinen. Siinä on yhdistetty akateeminen tutkimusintressi ja yritysten tarpeet. Projektissa on ollut mukana sekä sähköisen palvelun yhteydentarjoaja (Vaasan Läänin Puhelin Oy) ja sähköisiä palveluita tarjoava yritys (Sanomalehti Ilkka). Projektin aikana kuluttajat kuvasivat sähköisten palvelun sopivuutta omaan arkikäytäntöönsä ja luottamuksen muodostumista siinä konteksissa. Tällainen kuluttajanäkökulmainen tieto auttaa sähköisiä palveluita tarjaovia yrityksiä tunnistamaan omaan toimintaansa liittyviä pullonkauloja. Haastattelujen analyysissä yllätyksenä oli, että teknologialla ei tuntunut olevan merkitystä kuluttajille vaan heille luottamus muodostui tuotteiden, palveluiden ja palveluntarjoajien kautta. elaku-projekti on neljän yliopiston monitieteellistä yhteistyötä. Osallistujina ovat olleet Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden laitokselta tutkimusprofessori, FT Tarja Tiainen sekä tutkijat, fil.yo Taina Kaapu ja FM Minna-Kristiina Paakki, Helsingin yliopsiton maaseudun tutkimuskeskuksesta johtaja, FT Sami Kurki ja tutkijat, MMM Anne Matilainen ja FM Kaj Zimmerbauer, Tampereen teknillisen yliopiston, Digitaalisen Median Instituutista professori, FT, TkL Kari Mäkelä ja tutkimusapulainen, tekn.yo Riku Lemmetty sekä Vaasan yliopiston markkinoinnin laitokselta professori, KTT Harri Luomala ja tutkija, KTM Kyösti Pennanen. Rahoittajien ja yritysosallistujien lisäksi haluamme kiittää kaikkia haastateltavia kuluttajia. Kiitokset kuuluvat myös tutkijakollegamme, jotka ovat kommentoineet ajatuksiamme ja tekstiluonnoksiamme, erikoisesti haluamme osoittaa kiitoksemme emeritusprofessori Pertti Järviselle ja professori Sirkka Jarvenpaalle. Seinäjoella Tarja Tiainen elaku-projektin vastuullinen johtaja\n4 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 3 Sisältö Tarja Tiainen, Sami Kurki ja Harri Luomala 1. Johdatus elaku-projektiin Tausta Tutkimusasetelma Toteutusorganisaatio Tutkimushankkeen toteutus ja raportin rakenne... 9 Lähteet... 9 Minna-Kristiina Paakki, Kyösti Pennanen ja Tarja Tiainen 2. Tutkimuksen teoreettinen tausta Peruselementit luottamus, sähköinen palveluja ja kuluttaja Luottamuksen muodostumisen viitekehys Kuluttajan arvot Yhteenveto Lähteet Kyösti Pennanen, Tarja Tiainen ja Minna-Kristiina Paakki 3. Menetelmälliset valinnat Teemahaastattelu ja haastatteluteemat Haastateltavien valinta Aineiston analysointi Lähteet Kyösti Pennanen ja Harri Luomala 4. Kuluttajien luottamus sähköisessä elintarvikekaupassa Haastateltavien valinta ja profilointi Aineiston analysointi Haastateltavien luottamuksen muotoutuminen sähköistä elintarvikekauppaa kohtaan Haastateltavien arvojen vaikutus luottamuksen muotoutumiseen Johtopäätökset Lähteet Minna-Kristiina Paakki, Taina Kaapu ja Tarja Tiainen 5. Media netissä Haastateltavien valinta ja arvoprofiilit Aineiston keruu ja analysointi Analyysin löydökset Arvojen heijastuminen luottamuksen muodostumiseen Johtopäätökset Lähteet... 80\n5 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 4 Riku Lemmentty ja Kari Mäkelä 6. Terveydenhoidon verkkopalvelut Haastateltavien valinta ja profilointi Haastattelujen eteneminen ja analysointi Analyysin löydökset Arvotaustan heijastuminen luottamuksen muodostumiseen Johtopäätökset Kaj Zimmerbauer, Anne Matilainen ja Sami Kurki 7. Maaseudun pienyrittäjät sähköisten asiantuntijapalveluiden käyttäjinä Aineiston kuvaus Aineiston analysointi Analyysin löydökset Arvotaustan heijastuminen luottamuksen muodostumiseen Johtopäätökset Lähteet Harri Luomala, Tarja Tiainen ja Kari Mäkelä 8. Johtopäätökset: Avaintulkintoja ja kysymyksiä jatkotutkimukselle Lähteet Anne Matilainen, Kaj Zimmerbauer ja Sami Kurki 9. Tutkimuksen antia sähköisten palveluiden kehittämiseen\n6 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 5 1. JOHDATUS elaku-projektiin Tarja Tiainen, Sami Kurki ja Harri Luomala 1.1 Tausta Sähköinen liiketoiminta ei ole noussut monilla aloilla perinteisen kuluttajille suuntautuvien palvelujen välittämisen todelliseksi haastajaksi kovista odotuksista huolimatta. Odotukset ovatkin muodostuneet lähinnä teknologian antamista mahdollisuuksista; sähköisten palveluiden suunnittelu sekä käytännössä että tutkimuksen piirissä on ollut pääasiassa teknologialähtöistä. Viime vuosina kasvavaa kiinnostusta on kohdistettu teknologian käyttäjiin eli sähköisen liiketoiminnan yhteydessä kuluttajiin ja kulutustottumuksiin. (Rosenbloom 2003.) Kuluttajien valmiuksia omaksua sähköisiä palveluja voidaan tarkastella teknologisten piirteiden (kuten teknologian saavutettavuuden ja teknologisen osaamisen) lisäksi myös kulttuurisena ja sosiaalisena ilmiönä (kuten ympäristön suhtautumisena ICT-palvelujen käyttöön ja sähköisten palvelujen liittymisenä kuluttajien arkeen, kuten innovaatioiden leviämistä kuvataan diffuusioteoriassa (Rogers 1962)). Kun tulevaisuutta visioideaan ja tutkimusta tehdään teknologian mahdollisuuksien näkökulmasta, niin ainoana merkittävänä toimijana teknologian muotoutumisessa nähdään teknologian suunnittelijat (jotka sähköisten palvelun yhteydessä ovat ICT-alan ammattilaisia). Teknologian muotoutuminen voidaan nähdä sosiaalisena prosessina, johon osallistuvat myös käyttäjät omine hyväksymis- tai hylkäämispäätöksineen ja teknologian arkisine käyttötapoineen (katso esim. MacKenzie & Wajcman 1985; Pantzar 1996). Kun sähköisten palvelujen kehittämistä katsotaan tämän käsityksen mukaisesti, niin kehittyminen voi tapahtua vain eri toimijoiden (teknologia, kuluttaja ja kauppa sekä muut sähköisten palvelujen tuottajat) välisessä vuorovaikutuksessa. Näin tarkasteltuna muodostuvat tutkimuskysymykset ihmistä tekniikan käyttäjinä ja palveluiden kuluttajina voivat muuttaa teknologiakäsityksiä ja sitä kautta avata uudenlaisia mahdollisuuksia myös sähköiseen kauppaan. Yksi lupaava tapa viimeisimpien tutkimusten mukaan (esim. McKnight & Chervany, 2002) ymmärtää sähköisen palvelun tarjoajan ja kuluttajan välistä vuorovaikutusta on lähestyä sitä luottamuksen muodostumisprosessin näkökulmasta. Lähestymistavan tekee kiehtovan haasteelliseksi se, että erilaiset kuluttajat voivat pohjata luottamuksensa eri seikkoihin (esim. teknologisiin, palveluun liittyviin tai palvelun tarjoajaan liittyviin aspekteihin) vaihtelevalla painotuksella. Lisäksi on perusteltua olettaa, että luottamuksen muodostumisprosessi vaihtelee logiikaltaan ja sisällöltään sähköisen kaupankäynnin sovellusalueiden mukaan (esim. onko kyseessä fyysiset tuotteet vai palvelut, ilmaiset vai maksulliset, yksityiset vai julkiset). Kuluttajan luottamuksen syntymisprosessin parempi ymmärtäminen antaa sähköisten palveluiden tuottajille välineitä vaikuttaa sen sisältöön ja kulkuun. Tämän tutkimusprojektin lähtökohtana on kuvata ja analysoida luottamuksen muodostumisprosessia sähköisen palvelun tarjoajan ja kuluttajan välisessä vuoro-\n7 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 6 vaikutuksessa. Projektin tavoitteena on tunnistaa kuluttajan ja palvelun tarjoajan välisessä vuorovaikutuksessa syntyvän luottamuksen osa-alueet ja dynamiikka. Näiden perusteella luodaan analyyttinen viitekehys, jonka avulla luottamuksen muodostumisprosessi voidaan ymmärtää sähköisen kaupankäynnin eri sovellusalueilla. Teoreettisen viitekehyksen ja tutkimuksen empiirisisten tulosten pohjalta muodostetaan sähköisiä palveluita tarjoaville yrityksille ohjeisto, joka auttaa niitä kehittäminen hallitsemaan kuluttajien luottamusprosessia sekä palveluiden suunnittelussa että niiden lanseeraamisessa markkinoille. 1.2 Tutkimusasetelma Kuluttajien luottamuksen muodostumisesta sähköisiä palveluita kohtaan on tehty malleja (esim. McKnight et al., 2002; Gefen et al., 2003), mutta niissä luottamusta sähköisiin palveluihin tarkastellaan staattisena tilana sivuuttaen sen prosessiluonteen. Koska luottamuksen muodostumisesta olevat mallit ovat puutteellisia, tutkimuksessa haemme ymmärrystä tilanteeseen antamalla tilaa kuluttajien kokemukselle ja tulkinnalle. Tähän tavoitteeseen on mahdollista päästä käyttämällä laadullisia tutkimusmenetelmiä, jolloin tutkijalla ei ole vankkaa ennakkokäsitystä tarkasteltavasta ilmiöstä. Luottamuksen muodostumista käsitellään toimialakohtaisten tapausten kautta pyrkien toisaalta erittelemään luottamuksen muodostumisprosessia kussakin eri toimialakontekstissa ja toisaalta pyrkien vertailevan analyysin avulla paljastamaan eroja ja yhtäläisyyksiä luottamuksen muodostumisessa eri toimialojen välillä. Tapausten valinnassa on perusteena ollut sähköiseen kauppaan liittyvien luottamuksen muodostumisprosessien laaja ja monipuolinen kattaminen, jolloin alueen vahvuustekijöiden huomioon ottaen kolme sovellusaluetta nousevat relevanteiksi vaihtoehdoiksi: tavarakauppa, media- ja asiantuntijapalvelut. Luottamuksen muodostumisprosessien erilaisuutta pyritään hallitsemaan seuraavan typologian (ks. kuvio 1.1) avulla. Typologiassa käytetään dimensioina tuotteen/palvelun ilmaisuutta vs. maksullisuutta ja tuotteen palvelun sähköisyyttä vs. fyysisyyttä. Typologian mukaan sähköisen kaupankäynnin kenttään voidaan sijoittaa tavarakaupan, median ja asiantuntijapalveluiden sovellusalueet seuraavasti. Ilmainen tuote/palvelu Maksullinen tuote/palvelu Tuotteen/ palvelun olemus fyysinen sähköinen media asiantuntija -palvelut tavarakauppa media asiantuntija -palvelut Kuvio 1.1. Luottamuksen muodostumisprosessin eri kontekstit\n8 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 7 Sovellusalueiden typologiaan sijoittumisesta on nähtävissä se, että ne kattavat koko sähköisen kaupankäynnin. Seuraavaksi tuodaan esiin kultakin sovellusalueelta ne osailmiöt, joihin tämän tutkimushankkeen empiirisen työskentelyn puitteissa tullaan kiinnittämään huomiota. Toimiala 1: Elintarvikkeet: fyysisyys ja maksullisuus Internet-yhteyksien yleistyessä ennustettiin nettikauppojen korvaavan perinteiset kaupat ainakin jokapäiväisten tavaroiden ostamisessa. Vaikka tämä visio ei ole toteutunut, lähes miljoona suomalaista on ostanut jotain internetin välityksellä. Ostetuimpia tuotteita ovat vaatteet ja kengät (29 % nettiostoksista), kirjat (29 %) ja äänitteet (18 %). (Suomen Gallup Web Oy 2002.) Osasyynä nettiostamisen hitaaseen yleistymiseen on tavaroiden logistiikkaongelmat. Tehdessämme valintaa elaku-projektissa käsiteltävästä tavarakaupasta emme valinneet mitään edellisistä yleisimmin ostetuista tavaroista, vaan otimme tarkasteluun sähköisen elintarvikekaupan. Elintarvikkeiden internet-myyntiä on kokeiltu, mutta useat alalla toimineet kaupat ovat lopettaneet toiminnan. Elintarvikkeet eroavat muusta tavarakaupasta ainakin logistiikan osalta; elintarvikkeet ovat herkästi pilaantuvia ja vaativat kuljetuksen ja tilapäisen säilytyksen aikana oikean lämpötilan. Valitsimme elintarvikkeet, koska niiden kuljettamiseen liittyvät haasteet, tekevät niistä erityisen kiinnostavan kohteen luottamustutkimuksen näkökulmasta. Toimiala 2: Media: sähköisyys ja sekä maksullisuus että maksuttomuus Mediamarkkinoiden 90-luvun alussa käynnistynyt dynamisoituminen (mm. fragmentoitumisen ja teknologisten innovaatioiden muodoissa) antavat erinomaisen perustan tarkastella sähköisen palvelun tarjoajan ja kuluttajan välisen luottamussuhteen kehittymistä. Ne kohteet, joihin luottamus kiinnittyy (esim. tiedon nopeus, paikkansapitävyys, kattavuus, paikallisuus), voivat näyttäytyä erilaisena kuluttajalle ja palvelun tarjoajalle. Toimiala 3: Terveydenhoidon tietopalvelut: sähköisyys ja ilmaisuus Yhteiskunnan kannalta olisi taloudellisesti kannattavaa mahdollistaa tiettyjen terveydenhuollon palveluiden saanti ilman potilaan hoitolaitoksessa asiointia. Sähköisten palveluiden kehittäminen tällä saralla voisi monessa tilanteessa tehdä myös potilaan kotona olemista miellyttävämmäksi esimerkiksi vanhuksille. Sovellusalue on kiivaan tutkimuksen ja kehittämisen kohteena ja luottamuksen syntyminen palveluihin on osoittautunut kriittiseksi tekijäksi. Terveydenhuollon ammattilaiset nauttivat luottamukseen perustuvasta arvovallasta, jonka välittyminen myös sähköisten palveluiden kautta on välttämätöntä toimivien konseptien luomisessa. Toimiala 4: Asiantuntijapalvelut (yrityspalvelut, markkinatieto): sähköisyys ja sekä maksullisuus että maksuttomuus Pk-yritysten resurssit ja mahdollisuudet käyttää ulkopuolisia asiantuntijapalveluja yrityksen liiketoiminnan kehittämisessä ovat usein rajalliset. Erityisen ongelmalliseksi tilanne muodostuu silloin, jos yritys sijaitsee maaseudulla, kaukana osaamiskeskittymistä ja\n9 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 8 mahdollisista yrityspalveluyrityksistä. Tähän vaikuttaa myös pk-yritysten tiukka aikapula, joka edellyttää yrittäjän jatkuvaa läsnäoloa. Yrityspalvelut, joissa saatetaan käsitellä yrityksen kannalta hyvinkin luottamuksellista ja arkaa tietoa, edellyttävät vahvaa luottamusta. Yrityspalveluiden puolella mahdollisia ovat erilaiset sovellusalueet, mutta alustavasti hankkeen tutkimushankkeen sovellusalueeksi on valittu markkinointia ja markkinatutkimuksia välittävät sähköiset palvelut. 1.3 Toteutusorganisaatio Tämä projekti toteutettiin neljän yliopiston välisenä yhteistyönä. Mukana on Tampereen yliopisto, Helsingin yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto ja Vaasan yliopisto. Yhteistyö mahdollistui Etelä-Pohjanmaan korkeakouluyhdistyksen EPANET-verkoston avulla. Tämän verkoston ansioista Seinäjoelle on sijoitettu useita eri yliopistojen tutkimusprofessuureja, mikä antaa erinomaisen tilaisuuden yhteistyöhön: yhteisten intressien ja yhteistyöhalun lisäksi tutkijoiden sijainti samoissa tiloissa mahdollistaa jokapäiväisen yhteistyön. elaku-projektissa yhteistyössä toimi neljän eri alan tutkimusprofessorit. Tutkimusprojektin koordinoivana osapuolena toimi Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden laitos. elaku-projektista vastasi Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden laitoksen sähköisen liiketoiminnan tutkimusprofessori Tarja Tiainen sekä tutkijoina toimi FM Minna-Kristiina Paakki ja fil.yo Taina Kaapu. Toinen elaku-projektiin osallistuva tutkimusyksikkö oli Helsingin yliopiston Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus, Seinäjoen yksikkö. Tästä yksiköstä elaku-projektiin osallistui maaseutuyrittäjyyden tutkimusjohtaja, professori Sami Kurki 1 sekä tutkijat FM Kaj Zimmerbauer ja MMM Anne Matilainen. Kolmas elaku-projektiin osallistuva tutkimusyksikkö oli Tampereen teknillisen yliopiston Telelääketieteen laboratorio, joka on Seinäjoen Terveysteknologia-keskukseen sijoittuva terveydenhuollon tietotekniikan ja telelääketieteen tutkimus- ja kehittämisyksikkö. elaku-projektiin osallistui terveydenhuollon tietotekniikan ja telelääketieteen professori Kari Mäkelä sekä tek.yo, diplomityöntekijä, Riku Lemmetty. Neljäs elaku-projektiin osallistuva tutkimusyksikkö oli Vaasan yliopiston markkinoinnin laitos ja sieltä tutkimusprofessori Harri Luomala tuoden tutkimusprojektiin kuluttajakäyttäytymisen asiantuntijuuden. Luomalan alaisuudessa projektissa työskenteli KTM Kyösti Pennanen. Näiden neljän yliopiston eri alojen tutkijoiden yhteistyö on ollut mahdollista Seinäjoen yliopistokeskuksen ansiosta. Tämä monitieteellinen tutkimuksellinen pohja on ollut toisaalta mahdollisuuksia avaava, toisaalta haasteellinen. elaku-ryhmän toimijoiden käsitykset tutkimuksen teosta kuten laadullisesta ja määrällisestä tutkimuksesta tai teoriaa testaavasta ja luovasta tutkimuksesta ovat vaihdelleet. Kuitenkin ryhmä on ollut aidosti halukas ymmärtämään toisiaan ja oppimaan uutta, joten projektilaiset ovat tavanneet 1 elaku-projektin päättyessä loppuvuonna 2004 Sami Kurki toimii Helsingin yliopiston Maaseuduntutkimuskeskuksen Seinäjoen toimipisteen johtajana.\n10 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 9 toisiaan ahkerasti ja keskustelleet tutkimuksen teosta ja aineistojen tulkinnoista. Tämä projekti antaa hyvän pohjan tulevaisuuden yhteistyölle. 1.4 Tutkimushankkeen toteutus ja raportin rakenne Projektin toteutus jakaantui kolmeen toisiinsa limittyvään vaiheeseen. Tämä projektin loppuraportti noudattaa samaa rakennetta. Ensimmäinen kokonaisuus on teoreettinen viitekehys. Aiemman tutkimuksen perusteella rakennettiin alustava viitekehys kuluttajien sähköisiä palveluita kohtaan tunteman luottamuksen muodostumisesta. Tämä alustava viitekehys oli empiirisen aineoston keruun ja analyysin pohjana. Koska ymmärrys luottamuksen muodostumisprosessista on vajavaista, jo viitekehyksen teossa varauduttiin siihen, että viitekehystä on jatkokehitettävä empiirisestä aineistosta saatavan tietämyksen perusteella. Luvussa 2 kuvataan viitekehyksen muodostamista prosessina ja lopputuloksena, johon myös empiria on vaikuttanut. Viitekehyksen lisäksi luvussa 2 kuvataan muutenkin elaku-projektin teoreettista taustaa. Toinen kokonaisuus on empiirinen teemahaastattelu käsittäen menetelmällisen suunnittelun ja toteutuksen toimialoittain. Empiirinen tutkimus toteutettiin neljällä eri sovellusalueella. Se kohdistetaan markkinoilla jo käytössä olevien palveluiden tuottajiin ja kuluttajiin. Tutkittavat palvelut on alustavasti kuvattu edellisessä kappaleessa. Empiirisessä tutkimuksessa käytetään yhteisiä viitekehyksen perusteella määriteltyjä teemoja, mutta niiden lisäksi on alakohtaisia eroja haastatteluteemoissa. Myös haastateltavien valinnassa noudatetaan samoja periaatteita. Henkilöiden valinnassa oleellista on kuluttajien arvopohja; haastateltaviksi otetaan sekä turvallisuus- että jännityshakuisia kuluttajia. Yhteisiä menetelmällisiä valintoja kuvataan luvussa 3, osaprojektikohtaista haastattelumateriaalin keruuta ja löydöksiä luvuissa 4-7. Kolmannessa kokonaisuudessa kuluttajien luottamuksen syntymiseen vaikuttaneet tekijät eri sovellusalueilta kootaan yhteen. Tämä kokonaisuus sisältää keskustelua, vertailua ja johtopäätöksiä erillisten toimialakohtaisten osaprojektien löydöksistä. Näitä kuvataan luvussa 8. Viimeisessä luvussa annetaan ohjeisto, jonka avulla sähköisiä palveluja suunnitteleva yritys tai julkinen taho voi tietoisesti suunnitella, mitä luottamuksen muotoutumisen osa-alueita haluaa tukea oman sähköisen palvelunsa kehittämisen ja lanseerauksen yhteydessä. Lähteet Brunso, Karen, Lone Bredahl, & Klaus G. Grunert (1996). An analysis of national and crossnational consumer segments using the food-related lifestyle instrument in Denmark, France, Germany and Great Britain. MAPP-working paper 35, Denmark: The Aarhus School of Business. Gefen, D., E. Karahanna, & D.W. Straub (2003). Trust and TAM in Online Shopping: An Integrated Model. MIS Quarterly. Vol. 27., No Fournier, Susan & David G. Mick (1999). Rediscovering satisfaction. Journal of Marketing 63 (Oct.), 5-23.\n11 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 10 MacKenzie, Donald & Judy Wajcman, (Eds) (1985). The Social Shaping of Technology, Open University Press, Milton Keynes. McKnight, D. Harrison and Norman L. Chervany (2002). What Trust Means in E-Commerce Customer Relationship: An Interdisciplinary Conceptual Typology. International Journal of Electronic Commerce, Vol. 6, No. 2, pp McKnight, Harrison D., Vivek Choudhury, & Charles Kacmar (2002). Developing and Validating Trust Measures for e-commerce: An Integrative Typology, Information Systems Research, Vol. 13, No 3. Mick, David G. & Susan Fournier (1998). Paradoxes of technology: consumer cognizance, emotions, and coping. Journal of Consumer Research 25 (Sept.), Pantzar, Mika (1996). Kuinka teknologia kesytetään? Kulutuksen tieteestä kulutuksen taiteeseen. Tammi, Helsinki. Rogers, Everett M. (1962; 1995). Diffusion of Innovations. Free Press, New York. Rosenbloom, Bert (2003). Guest Editorial: Behavioral Dimensions of E-Commerce: Augmenting Technology and Economics. Psychology and Marketing, 20(2): Suomen Gallup Web Oy (2002), Gallup WebCommerce Internetissä (haettu ).\n12 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa TUTKIMUKSEN TEOREETTINEN TAUSTA Minna-Kristiina Paakki, Kyösti Pennanen ja Tarja Tiainen elaku-projektissa haluttiin selvittää, miten luottamuksen muodostuminen sähköisiä palveluita kohtaan näyttää tapahtuvan kuluttajien näkökulmasta. Tässä luvussa esitellään teoreettinen tausta, johon elaku-projekti perustuu. Tämä tausta sisältää kahdenlaisia asioita. Ensinnä, projektin pohjana on luottamuksen muodostumisen viitekehys, jonka kehittyminen kuvataan ja johon liittyvät käsitteet määritellään. Toinen elaku-projektin teoreettisen taustan osa-alue liittyy arvoihin, sillä projektissa haastateltavien valinnassa erottavaksi tekijäksi valittiin arvot Peruselementit luottamus, sähköinen palvelu ja kuluttaja Luottamusta jäsennetään eri tieteiden alueella eri tavoin. Tieteellisen keskustelun moninaisuuden lisäksi käytännön tilanteissa, esimerkiksi palveluntarjoajilla (sähköisiä palveluita tarjoavilla yrityksillä) ei ole ymmärrystä kuluttajan näkemyksestä luottamuksesta ja sen osatekijöistä. elaku-tutkimuksen yhtenä antina voidaan pitää sitä, että saadaan esiteltyä selkeä ja käyttökelpoinen malli luottamuksen muodostumisen osatekijöistä. Projektin aikana rakentaa teoreettinen viitekehys, joka kuvaa ilmiöön liittyvät elementit ja niiden yhteydet. Aikaisemmat tutkimukset (esim. McKnight et al. 2002; Gefen et al. 2003) kuvaavat luottamuksen tärkeäksi sähköisten palvelujen käyttöön vaikuttavaksi tekijäksi. McKnight, Choudhury ja Kacmar (2002) keskittyvät omassa mallissaan kuluttajan ensimmäiseen kosketukseen palveluntarjoajan kanssa ja tämän ensimmäisen kosketuksen mallintamiseen. Pidemmän ajan vuorovaikutus kuluttajan ja palveluntarjoajan välillä ei liity heidän malliinsa. Gefen, Karahanna ja Straub (2003) ovat ottaneet oman mallinsa pohjaksi Technology Acceptance Model (TAM) -mallin, joka keskittyy teknologian hyväksymiseen liittyvään aiottuun käyttämiseen. TAM-mallin mukaisessa luottamuksen muodostumisessa pääosassa ovat koettu helppous ja hyödyllisyys palvelun käyttämisessä. Molemmat mallit antavat staattisen kuvan luottamuksen muodostumisesta sähköiseen palveluun. Lisäksi molemmissa tutkimuksissa kuluttajien omat mielipiteet ja näkemykset asiasta on yleensä jäänyt vähemmälle huomiolle. elaku-projektissa kuluttajien luottamuksen muodostumisen lähtökohdaksi otettiin kuviossa 2.1 esitelty viitekehys. Kuviossa 2.1. otettiin mukaan kolme peruselementtiä (kuluttaja, teknologia ja palveluntarjoaja) (Rosenbloom 2003) siten, että sähköistä palvelua kuvataan teknologian kautta tapahtuvaksi toiminnaksi erotuksena perinteisestä suoraan kuluttajan ja palveluntarjoajan välisesti tapahtuvasta toiminnasta. Projektin aikana ja etenkin haastatteluaineiston löydösten perusteella viitekehystä kehitetään.\n13 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 12 Kuvio 2.1. Alustava viitekehys elaku-projektissa. Kuviossa 2.1 kuluttajan luottamus on esitetty linssinä 2, jonka läpi kuluttajan ja palveluntarjoajan välinen toiminta tapahtuu. Linssin läpi katsominen tarkoittaa huomion kohdistumista tässä kohdassa juuri kuluttajan luottamukseen. Vaihtoehtoisesti kuluttaja voi tarkastella palveluntarjoajaa ja sähköisiä palveluita esimerkiksi hyödyllisyys- tai käytettävyysnäkökulmista. Luottamus on yksi tapa kuvata kuluttajan näkökulmaa ja sitä, miten kuluttaja arvioi sähköisiä palveluita. Seuraavassa esittelemme sähköiseen palveluun liittyvät peruskäsitteet, jotka ovat luottamus, sähköinen palvelu ja sen teknologia sekä kuluttaja. Luottamus Monet tutkimukset ovat keskittyneet määrittelemään merkitystä ja sisältöä luottamuskäsitteelle (mm. Kohtamäki 2003; Blomqvist 1997), kuitenkaan ei ole löytynyt kaikenkattavaa määritelmää. Luottamuksen käsitteellistämistä on tehty useiden tieteenalojen piirissä ja niissä on päädytty erilaisiin tuloksiin. Sosiologit näkevät luottamuksen sosiaalisena rakenteena yhteiskunnassa, taloustieteet katsovat luottamuksen olevan taloudellisen valintamekanismin osa (lainattu McKnight et al ; alkuperäinen Lewicki & Bunker 1995). Tietojärjestelmätieteiden luottamustutkimus on enimmäkseen organisaatioiden väliseen vuorovaikutukseen liittyvää (McKnight et al ; Gefen et al. 2003). Filosofiassa luottamuksen perimmäinen olemus liitetään ihmisen haluun uskoa toisista hyvää (Hobbes 1750; Herzberg 1988). Yhtä yhteistä selitystä, sisältöä tai merkitystä ei ole pystytty määrittelemään ja sopimaan eri tieteiden kesken. Yhteinen perusajatus näyttää kuitenkin olevan selvä: luottamus tarkoittaa luottajan uskoa siihen, ettei luottamuksen kohde petä (esim. Baier 1986; Cummings & 2 Ajatus linssistä on lainattu Orlikowskin tutkimuksesta, jossa hän tarjoaa tutkijoille työvälineeksi käytännöllisiä linssejä (practise lens) (Orlikowski 2000).\n14 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 13 Bromiley 1996). Määritelmän mukaan on olemassa joku joka luottaa ja joku/jokin johon luotetaan. elaku-projektin viitekehys koostuu luottajasta (kuluttaja) ja luottamuksen kohteesta (palveluntarjoaja tai tuote). Markkinoinnin ja tietojärjestelmätieteiden puolella on muutamien viime vuosien aikana tehty tutkimuksia, joissa on keskitytty kolmen luottamukseen liittyvän käsitteen esille tuomiseen ja niiden kautta luottamuksen muodostumisen esiintuomiseen. Nämä kolme käsitettä ovat pätevyys, hyväntahtoisuus ja rehellisyys. (lainattu McKnight et al., 2002, alkup. Bhattacherjee 2002; Gefen 1997; Mayer et al. 1995). Pätevyydellä (competence) tarkoitetaan kykyä tehdä sitä, mitä on luvattu tehdä. Palveluntarjoajan kohdalla tämä merkitsee esimerkiksi tuotteiden toimittamista ajallaan. Eräs pätevyyden ilmentymä on myös osaaminen töiden suorittamisessa. (Garbarino & Lee 2003.) Hyväntahtoisuus (benevolence) on molempien osapuolien aito halu käyttäytyä molempia osapuolia hyödyttävästi (Mayer et al. 1995; Garbarino & Lee 2003). Tällainen toiminta voi olla esimerkiksi ystävysten välillä, kun annetaan toiselle hyödyllistä tietoa eikä siitä saada korvausta. Rehellisyys (integrity) on vilpittömyyttä, uskottavuutta ja varmuutta ihmisen teoissa ja puheissa. Voidaan sanoa rehellisyyden olevan lupausten pitämistä tai oikean tiedon jakamista esimerkiksi ystäville. (McKnight et al ) Sähköinen palvelu ja sen teknologia Sähköinen palvelu eroaa perinteisestä palvelusta juuri käytössä olevan teknologian kautta (Gefen et al. 2003). Teknologialla viitataan usein internetiin ja sen käyttötapana ensisijaisesti web-sivut (eikä esim. sähköposti). Internetin rinnalla toisena sähköisenä toimintatapana on mobiilipalvelut, jolloin käytettynä tekniikkana on matkapuhelin erilaisina sovelluksina, kuten tekstiviesteinä tai wap-palveluina. Uusimpana tekniikkana on digitaalinen televisio (digi-tv), joka on tällä hetkellä lähinnä visiointiasteella. Myös useamman teknologisen välineen käyttö tai niiden yhdistäminen perinteiseen asiointiin on monen kuluttajan toimintatapa ja lisääntyvä tutkimuskiinnostuksen kohde. Tällöin käytetään termiä monikanavaisuus. Sähköinen palvelu erotetaan tässä viitekehyksessä sähköisestä liiketoiminnasta siten, ettei palveluista välttämättä suoriteta maksua palveluntarjoajalle (vrt. esim. Karjalainen 2000), eikä palvelussa välttämättä ole kyse fyysisestä tavarasta kuten kirjasta (vrt. esim. Kotler 2000; palvelun määritelmä). Palveluntarjoaja on organisaatio, joka tuottaa ja tarjoaa sähköisiä palveluita joko internetin kautta tai muiden sähköisten kanavien kautta. Palveluntarjoajalla voi olla myös perinteistä toimintaa sähköisten palveluiden lisäksi. Esimerkiksi kunta tarjoaa kuntalaisille perinteisiä palveluita (kuten asiakaspalvelua palvelupisteessä) ja sähköisiä palveluita (kuten internetissä olevan yhteydenottokanavan). Kuluttaja Näkökulma elaku-projektissa ja tässä viitekehyksessä on kuluttajan. Kuluttajatutkimuksen kirjallisuudessa kuluttaja määritellään henkilönä tai organisaationa, joka käyttää sähköisiä palveluita omiin tarkoituksiinsa (Schiffman & Kanuk 2000). Kuluttaja eroaa asiakkaasta siinä, ettei hän ole jonkin tietyn yrityksen palveluista maksava henkilö tai organisaatio\n15 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 14 (Loudon & Della Bitta 1988). Kuluttaja voi olla monessa roolissa palveluita käyttäessään esimerkiksi kunnan palveluiden hyödyntäjänä kuntalainen ja verkkokaupan ostaja. 2.2 Luottamuksen muodostumisen viitekehys Tässä viitekehyksessä kuluttajan ajatellaan olevan vuorovaikutuksessa palveluntarjoajan kanssa. Vuorovaikutusta näiden kahden välillä voi olla sekä perinteiseen tapaan että teknologian kautta. Perinteiseen tapaan vuorovaikutusta voi olla esimerkiksi kuluttajan vierailu palveluntarjoajan fyysisessä toimipaikassa (kuten kaupassa). Kuluttaja voi myös tutustua ja olla vuorovaikutuksessa palveluntarjoajaan jonkin sähköisen palvelun kautta, jossa teknologialla on välittäjän rooli. Tässä viitekehyksessä kuluttajan ajatellaan käyttävän molempia tapoja muodostaessaan luottamustaan palveluntarjoajaan ja sen palveluihin ja tuotteisiin. Kuluttajat elävät ympäröivässä yhteiskunnassa ja kuuluvat omassa elinympäristössään mahdollisesti useampaan kuin yhteen yhteisöön. Nämä yhteisöt vaikuttavat eri tavoin kuluttajan ymmärrykseen, käyttöön ja käsityksiin sähköisistä palveluista, kuten yleensäkin innovaatioiden hyväksymisestä käyttöön (katso diffuusioteoria, Rogers 1962). Sukulaiset, ystävät ja työkaverit antavat neuvoja ja vinkkejä erilaisista sähköisistä palveluista. Yhteisöt voivat vaikuttaa monin eri tavoin näihin sähköisiin palveluihin muodostuvaan luottamukseen. Puhuttaessa yhteisöistä oletetaan kuluttajan vaikuttavan yhteisöön ja yhteisön vaikuttavan kuluttajaan, kuten vuorovaikutusta on kuvattu Giddensin (1984) strukturaatioteoriassa ja Orlikowskin tutkimuksessa tietotekniikan käytöstä (Orlikowski 1992). Kuluttaja saa tietoa palveluntarjoajasta myös eri medioiden (esim. sanomalehtien tai television) tarjoamaa mielikuvaa. Kuluttaja käyttää saamaansa tietoa luottamuksen muodostamiseen palveluntarjoajaa kohtaan. Tiedon hankinta ja arviointi on yksi osa kuluttajan luottamuksen muodostumisessa. Kuviossa 2.2 käytettyjen merkkien selitykset esitellään seuraavaksi. Viitekehyksen pääelementit (kuluttaja, yhteisö, palvelu tai tuote ja palveluntarjoaja) on esitetty ympyröinä. Kaikissa näissä ihminen on vahvasti mukana: Kuluttaja on ihminen, yhteisö koostuu ihmisistä ja palveluntarjoajalla on töissä ihmisiä (tai palveluntarjoaja on itsenäinen yksityisyrittäjä). Kaikki nämä pääelementit on kuvattu ympyröinä, tosin yhteisö sijoittuu kuluttajan taakse, samoin palveluntarjoaja palvelun/tuotteen taakse. Viitekehyksen tarkoitus on kuvata kuluttajien luottamuksen muodostumista. Luottamus on kuviossa kuvattu kaarella, joka kuvaa linssiä. Koska projektissa tutkimuksen näkökulma on kuluttajan, on linssi sijoitettu kuluttajan puolella (vastaavasti tilannetta voitaisiin tarkastella palveluntarjoajan näkökulmasta, mutta silloin sekä linssin paikka, että palvelun/tuotteen ja palveluntarjoajan sijainti muuttuisivat). Viitekehyksessä (kuva 2.2.) linssin sijainti aivan kuluttajan vieressä tarkoittaa sitä, että kuluttaja tarkastelee myös teknologiaa, perinteistä tapaa ja kolmansia osapuolia luottamuksen linssin läpi. Kuluttajan ja palvelun/tuotteen välillä on vuorovaikutusta, joka on kuvattu putkella ja nuolilla. Ne kuvaavat vuorovaikutuskanavaa/väylää kuluttajan ja palvelun tai tuotteen välillä. Tämä vuorovaikutus on kahdensuuntainen, kuten nuolet kuvaavat. Vaikutus voi joko luottamusta vahvistava tai heikentävä.\n16 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 15 Kuvio 2.2. Kuluttajan luottamuksen muodostuminen sähköisiin palveluihin - viitekehys elaku-projektissa. Kuvioon 2.2 on luottamuksen kohdalle kirjoitettu luottamuksen keskeiset käsitteet eli pätevyys, hyväntahtoisuus ja rehellisyys. Nämä kolme käsitettä valittiin mukaan elakuprojektin viitekehykseen niiden keskeisellä asemalla luottamustutkimuksessa (McKnight et al ; Gefen et al. 2003; Garbarino & Lee 2003). Pätevyyttä, hyväntahtoisuutta ja rehellisyyttä käsitellään seuraavaksi elaku-projektin elementtien kohdalla. Ensin kerrotaan mitä pätevyys, hyväntahtoisuus ja rehellisyys merkitsevät kuluttajan näkökulmasta katsottuna yhteisössä, sen jälkeen tarkastellaan samoja käsitteitä kuluttajan, teknologian, palvelun/tuotteen, palveluntarjoajan, kolmannen osapuolen ja yhteiskunnan kannalta Yhteisö Yhteisöön kuuluvat kuluttajalle läheiset henkilöt tai henkilöt joiden kanssa kuluttaja on tekemisissä jokapäiväisessä elämässään. Yhteisöjä voi olla monta ja ne voivat liittyä eri tavoin kuluttajan elämään. Yhteisön jäsenet voivat olla kodin, harrastuksen tai työn kautta mukana kuluttajan elämässä. Erilaiset verkkoyhteisöt ja niissä mukana olevat jäsenet kuuluvat myös kuluttajaa lähellä oleviin yhteisöihin. Yhteisöjen vaikutuksesta kuluttajaan ja päinvastoin kertovat esimerkiksi diffuusioteoriassa Rogers (1962), strukturaatioteoriassa Giddens (1984) ja työyhteisöissä Orlikowski (1992). Rogers (1962) tutki teknologisten innovaatioiden leviämistä yhteisöissä, jolloin hän havaitsi, että yhteisön normit ja toimintatavat voivat estää työtä helpottavan (tai terveyttä edistävän) teknologian leviämisen. Giddens (1984) esittää strukturaatioteoriassaan, että sosiaaliset rakenteet muotoutuvat ihmisten toiminnan kautta ja samanaikaisesti ihmisten toimintaan vaikuttavat sosiaaliset rakenteet. Orlikowski (1992) havaitsi tutkiessaan teknologian käyttö organisaatioissa, että ihmisryhmät muodostavat teknologiasta omanlaisiaan käyttötapoja riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen teknologia oli alun perin suunniteltu.\n17 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 16 Kuluttajalle läheisten ihmisten osaaminen, ammattitaito tai näiden puuttuminen on esimerkkejä yhteisön pätevyydestä. Yhteisön oletetaan vaikuttavan (joko positiivisesti tai negatiivisesti) kuluttajan luottamuksen muodostumiseen sähköisiin palveluihin. Positiivinen vaikutus luottamuksen muodostumiseen sähköiseen palveluun voi olla esimerkiksi yhteisön myönteinen kanta jonkin palvelun käyttämiseen tai osallistuminen jonkin keskusteluyhteisön toimintaan. Negatiivinen vaikutus yhteisön jäsenten kautta kuluttajalle on jäsenen kielteinen suhtautuminen sähköisten palveluiden käyttämiseen. Yhteisön jäsenen hyväntahtoisuus on toimimista kuluttajaan nähden pyyteettömästi ilman oman edun tavoittelua. Yhteisön jäsenet voivat neuvoa kuluttajaa oma-aloitteisesti joidenkin hyväksi katsomiensa palveluiden käyttöön. Esimerkiksi työkaveri voi antaa vinkin jostain hyväksi katsomastaan työasiaan liittyvästä internetistä löytyvään palveluun. Tässä viitekehyksessä yhteisön jäsenten rehellisyys käsitetään kuluttajan näkökulmasta vilpittömyyttä, uskottavuutta ja varmuutta toiminnassa kuluttajaa, muita yhteisön jäseniä tai palveluntarjoajaa kohtaan. Yhteisön jäsenen rehellisyydestä kertovat oikeiden tai väärien linkkivinkkien antaminen muille. Yhteisön jäsenet saattavat ohjata toisiaan sivuille, joille ei muuten menisi, kuten jäsen antaa toiselle jäsenelle linkkivinkin esimerkiksi harrastukseen liittyvään hyväksi koettuun palveluun. Joissain tapauksissa kyse on väärästä linkkivinkistä ja jäsenen seuratessa annettua linkkiä, se viekin johonkin toiseen palveluun (kuten seksipalvelun sivulle) Kuluttaja Kuluttaja voi olla joko yksittäinen henkilö tai kuluttaja voi olla yrityksen työntekijä, joka ostaa tuotteita tai palveluita yrityksen puolesta (kts Kuluttaja). Kuluttajalla voi olla aikaisempaa kokemusta sähköisten palveluiden käytöstä, mutta välttämättä näin ei tarvitse olla. Kuluttaja voi muodostaa luottamuksen palveluntarjoajaa kohtaan myös muiden aikaisempien kokemustensa tai yhteisön vaikutuksen avulla. Tässä kohdassa elakuprojektin viitekehys eroaa aikaisemmista kahdesta mallista (McKnight et al. 2002; Gefen et al. 2003), joissa keskityttiin joko ensimmäiseen käyttökertaan (McKnight et al. 2002) tai vastakkaisesti pidempiaikaisen vuorovaikutuksen jälkeen muodostuneeseen luottamukseen (Gefen et al. 2003). elaku-projektin viitekehyksessä ei keskitytä kuluttajan ensimmäiseen kohtaamiseen tai pidempiaikaiseen vuorovaikutukseen palveluntarjoajan kanssa, vaan oletetaan kuluttajan käyttävän luottamuksen muodostamiseen myös aikaisempaa kokemustaan palveluntarjoajasta perinteisen kaupan puolella tai muulla tavoin kerättyä tietoa ja osaamista. Tieto ja osaaminen voi olla tuotteeseen tai palveluun, palveluntarjoajaan tai teknologiaan liittyvää asiantuntemusta. Kuluttajan pätevyys voi olla kuluttajan kyky tai osaaminen palveluiden käytössä tai kuluttajan osoittamaa tietoa ja osaamista sähköisen palvelun alaan liittyen. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi terveydenhuoltopalveluihin liittyvää koulutusta, josta kuluttaja on saanut alan ammatillisen pätevyyden, vaikka ei sähköisen palvelun käyttöön tai suunnitteluun olekaan ammatillisesti pätevöitynyt. Kuluttaja on tällöin sähköisen terveyspalvelun sisällön suhteen pätevä. Teknisen pätevyyden palveluiden käyttöön kuluttaja voi hankkia esimerkiksi formaalin tietoteknisen koulutuksen kautta (erilaiset tietotekniikan koulutusohjelmat tai a-ajokortti).\n18 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 17 Kuluttaja voi neuvoa yhteisönsä jäseniä sähköisten palvelujen käytössä ilman omanvoiton saamista, silloin puhutaan kuluttajan hyväntahtoisesta toiminnasta yhteisön jäseniä kohtaan. Kuluttaja voi myös antaa palveluntarjoajalle palautetta palvelusta ilman rahallista tai muuta palkkiota. Tällöin ajatellaan kuluttajan olevan hyväntahtoinen palveluntarjoajaa kohtaan. Tärkeää kuluttajan hyväntahtoisuudessa on aito halu käyttäytymisellään hyödyttää toista osapuolta. Luottamuksen muodostumisessa voidaan tarkastella myös kuluttajan rehellisyyttä palveluntarjoajaa kohtaan. Silloin tarkastellaan esimerkiksi kuluttajan itsestään antamia tietoja palveluntarjoajalle tai oikean palautteen lähettämistä olemassa olevasta palvelusta. Tässä kohdassa kuluttaja voi myös toimia epärehellisesti tai rehellisesti yhteisön jäseniä kohtaan antamalla oikeita tai vääriä sivujen osoitteita. Kuluttajan ajatellaan siis olevan sekä vaikutuksen kohteena että itse vaikuttajana ainakin suhteessaan yhteisöön ja palveluntarjoajaan. Tämä tarkoittaa sitä, että kuluttaja voi omalla toiminnallaan vaikuttaa yhteisön hyväntahtoisuuteen, rehellisyyteen tai pätevyyteen antamalla palautetta sekä ohjeita ja neuvoja. Tämä näkökulma eroaa myös McKnightin, Choudhuryn ja Kacmarin (2002) sekä Gefenin, Karahannan ja Starubin (2003) mallista käytetyistä näkökulmista, joissa ajatellaan kuluttajan arvioivan palveluita oman henkilökohtaisten kriteeriensä perusteella. Näissä kahdessa mallissa ei kuitenkaan huomioida jatkuvan vuorovaikutuksen olevan kahdensuuntaista kuluttajan ja esimerkiksi palveluntarjoajan välillä Teknologia Teknologiaa voivat olla fyysiset tietokonelaitteistot, näytöt tai keskusyksiköt sekä tietoliikenteeseen liittyvät kaapelit tai reitittimet. Grint ja Woolgar (1997) kuvaavat teknologian laitteina (kuten edellä), laitteisiin liittyvinä muina artefakteina (kuten ohjelmat, web-sivut) ja ihmisten tapoina käyttää teknologiaa (esimerkiksi web-sivujen nimeämistapa). Tässä viitekehyksessä teknologiakohdassa huomioidaan laitteet ja niihin liittyvä toiminta. Laitteisiin liittyvät muut artefaktit ovat viruksia tai muita internetin kautta leviäviä ohjelmia. Palveluihin ja tuotteisiin liittyviä asioita kuvataan kohdassa palvelu/tuote (esimerkiksi palvelun ulkoasu) ja palvelun toiminta (sivuilla navigointi; katso tarkemmin Palvelu/tuote). Teknologialla on välittäjän asema sähköisten palvelujen käytössä elaku-projektin viitekehyksessä ja juuri siksi teknologia on kuviossa kuluttajan ja palvelun/tuotteen välissä. McKnight, Choudhury ja Kacmar (2002) ovat ajatelleet omassa mallissaan teknologiaan liittyvät luottamustekijät instituutioiden rakenteisiin liittyviksi. Tämä tarkoittaa, että teknologia on osa internetiä ja liittyy enemmän sosiaalisiin rakenteisiin kuin teknologiaan. McKnightin, Choudhuryn ja Kacmarin (2002) mallissa teknologia tulee myös kuluttajan kautta, kuluttajan yleisenä luottamuksena internetiin ja sen käyttämiseen. Tässä viitekehyksessä internet ja sen käyttäminen huomioidaan teknologian osalta lähinnä virusten ja muiden internetin kautta leviävien ohjelmien kautta. Gefen, Karahanna ja Straub (2003) ovat McKnightin, Choudhuryn ja Kacmarin (2002) mallin kanssa samalla kannalla, eikä teknologia löydy mallista näkyvänä elementtinä.\n19 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 18 Teknologian ajatellaan olevan pätevää, kun liikennöinti kiinnostuksen kohteena olevan sähköisen palvelun ja kuluttajan välillä toimii kuluttajan kannalta riittävällä nopeudella tai ilman häiriöitä. Teknologian voidaan ajatella olevan hyväntahtoista, kun sen kautta tai avulla ei tule mitään kuluttajaa kiusaavaa tai häiritsevää, kuten esimerkiksi viruksia tai matoja. Teknologian ajatellaan olevan rehellistä, jos sen toiminta on varmaa eli toisin sanoen häiriöitä ei esiinny yhteyksien tai koneiden toiminnassa Palvelu/tuote Palvelu on tässä viitekehyksessä jonkin sähköisen välineen kautta tarjottava mahdollisuus kuluttaa jotain tuotetta tai tilata jokin tuote. Palvelu voi olla esimerkiksi lehden toimittaminen sähköisessä muodossa internetin kautta tai keskustelupalstan ylläpitäminen terveyspalvelussa. Tuote on tässä aineetonta tai aineellista kuluttajan tai organisaation käyttöön tarkoitettua hyödykettä. Esimerkiksi nettilehti on palveluntarjoajan tarjoamaa uutispalvelua, kun taas nettilehdessä oleva uutinen on tuote. Palvelun pätevyyttä tarkasteltaessa kiinnitetään huomiota sähköisen kauppapaikan toimivuuteen kuluttajan kannalta eli toimintojen loogisuuteen (Gefen et al. 2003). Tällä tarkoitetaan sitä, miten palvelussa navigoidaan sivulta toiselle ja vastaako tämä kuluttajan käsitystä sivulta toiselle etenemisestä. Kuluttajan odotuksia vastaamaton palvelu on esimerkiksi, kun tilauksen jälkeen palvelu ohjaa kuluttajan rekisteröitymissivulle sen sijaan, että kuluttaja siirtyisi maksamaan tuotetta. Sähköisen kauppapaikan web-sivun ulkonäkö kertoo kuluttajalle muun muassa sen, että osaako palveluntarjoaja sähköisen kaupan perusperiaatteet. Tässä kiinnitetään huomiota sivulla näkyviin erilaisiin painikkeisiin tai yrityksen tai sen tuotteiden logoihin. Hyvin esitelty ja helposti ymmärrettävissä oleva toimintamalli lisää kuluttajan luottamuksen muodostumista palveluun (Kumar 1996, lainattu Gefen et al. 2003). Tuotteen pätevyys tulee esille esimerkiksi nettilehdessä uutisen ajankohtaisuudesta tai sisällöstä. Palvelun tai tuotteen hyväntahtoisuus tulee esille sen sisältämässä hyödyssä kuluttajalle. Palvelun tai tuotteen voidaan ajatella olevan hyväntahtoinen, jos sen etu kuluttajalle on aiemmin mainitsematon tai ylimääräinen. Esimerkiksi kuluttajan mahdollisuus seurata tuotteen toimittamista perille asti sähköisen palvelun kautta on kuluttajalle tarjottu etuus. Rehellisyyttä palvelun tai tuotteen kohdalla voidaan ajatella nettilehden toimittamien uutisten uskottavuutta ja oikeellisuutta Palveluntarjoaja Palveluntarjoajalla ajatellaan tässä viitekehyksessä organisaatiota, joka tuottaa ja tarjoaa sähköisiä palveluita tai tuotteita internetin tai muiden sähköisten kanavien kautta. Palveluntarjoajalla voi olla myös perinteistä toimintaa kuten kunnalla asiakaspalvelua palvelupisteessä. Kuluttajalla voi siis olla suoriakin yhteyksiä palveluntarjoajaan, ilman teknologiaa. Suorat kontaktit palveluntarjoajaan tarkoittavat esimerkiksi käymistä fyysisesti palveluntarjoajan liikkeessä tai puhelinsoittoa palveluntarjoajan asiakaspalveluun. Kuluttaja voi muodostaa käsityksiä palveluntarjoajasta myös median välityksellä esimerkiksi uutisista tai mainoksista. Tällöin kuluttaja muodostaa käsityksiä muun muassa\n20 Tiainen, Luomala, Kurki ja Mäkelä (toim.) (2004), Luottamus sähköisissä palveluissa 19 palveluntarjoajan maineesta ja toimintatavoista. Edellä mainitut voivat olla osa kuluttajan luottamuksen muodostamista palveluntarjoajaa ja hänen palveluaan kohtaan. Pätevyydellä tarkoitetaan palveluntarjoajan kykyä tarjota palvelujaan ja kykyä tehdä oikeita ratkaisuja sähköisen kauppapaikan rakentamisessa. Tällä tarkoitetaan mm. sitä, onko palveluntarjoaja valinnut sähköisen kauppapaikkansa tekijöiksi ammattitaitoista henkilökuntaa, joka on ajan tasalla uusimmista käsityksistä hyvästä sähköisestä kauppapaikasta. Pätevyys on kuluttajan muodostama käsitys palveluntarjoajan sähköisen palvelun ammattitaitoisesta toteuttamisesta (laatu, palvelun ulkonäkö, toimitusajat). Tässä tarkastellaan erilaisia ohjelmointiin tai sivujen ulkonäköön liittyviä ratkaisuja, kuten valokuvien tai värien käyttöä. Jos sähköisessä kauppapaikassa on liian suuria valokuvia, joiden lataantuminen modeemin välityksellä kestää kauan, kuluttaja ei välttämättä jaksa odottaa sivujen lataantumista loppuun asti ja kuluttajan käsitys palveluntarjoajan ammattilaisuudesta on alhainen. Palveluntarjoajan pätevyydestä kertoo myös se, että tuotteet tulevat toimitetuiksi ajallaan. Pätevyyttä on myös huolehtia organisaation ja sen tuotteiden markkinoinnista niin, että kuluttaja voi muodostaa mielikuvia brandista ja organisaation ja tuotteiden yleisestä tunnettuudesta. (McKnight et al ) Hyväntahtoisuus on palveluntarjoajan motivoitunutta ja välittävää (caring) toimintaa kuluttajan etujen mukaisesti (McKnight et al., 2002). Palveluntarjoaja on hyväntahtoinen huolehtiessaan kuluttajan eduista samalla kuin omistaankin niin, että molemmat osapuolet hyötyvät toiminnasta. Hyväntahtoisuutta voi olla toimintaketjun näkyväksi tekeminen kuluttajalle tai uusien, mahdollisesti parempien tuotteiden mainostaminen kuluttajalle sähköpostilla tai muulla tavoin. Palveluntarjoajan hyväntahtoisuus tulee kuluttajalle näkyväksi esimerkiksi odottamattoman mahdollisesti jopa rahallisen edun tullessa kuluttajalle. Tällainen tilanne voi olla esimerkiksi palautteen antamisessa, kun kuluttaja antaa palautetta palveluntarjoajalle ja palveluntarjoaja antaa kuluttajalle esimerkiksi ylimääräisen tuotteen, muun yllättävän edun tai tiedon. Palveluntarjoajan rehellisyys on toiminnan vilpittömyyttä ja uskottavuutta. Vilpittömyys tarkoittaa sitä, että palveluntarjoaja ei tahallaan johda kuluttajaa harhaan, vaan esimerkiksi luulee kertoneensa tuotteestaan oikeita tietoja (McKnight et al. 2002). Palveluntarjoajan rehellisyys vakiintuu uskottavuudeksi kuluttajan näkökulmasta mm. siinä, miten palveluntarjoaja toteuttaa luvatut asiat (Ganesan 1994, lainattu Gefen et al. 2003). Suoranaista kuluttajan pettämistä tai harhaanjohtamista väärien tuotetietojen antamisella tai väärien hintojen kertomisella voidaan katsoa olevan palveluntarjoajan rehellisyydestä kertovia asioita. Rehellisyys näkyy myös siinä, vastaako palveluntarjoaja kuluttajan kysymyksiin tuotteesta (joko suoraan tai esimerkiksi sähköpostilla) ja pysyykö palveluntarjoaja totuudessa tuotteen ominaisuuksista kertoessaan Kolmas osapuoli Kuluttajan luottamuksen muodostumisessa on toisinaan osallisena kolmas osapuoli. Kolmannella osapuolella tarkoitetaan organisaatiota, joka toimii eräänlaisena välittäjänä kuluttajan ja palveluntarjoajan välillä. Kolmannen osapuolen rooli voi olla esimerkiksi yritysten suosittelemista omilla sivuillaan, palvelun laadun takaamista sertifikaateilla,


Nämä ovat Metropolia Ammattikorkeakoulun fysioterapian koulutusohjelman harjoitteluun liittyvät wiki-sivut\nKevään 2017 harjoittelujaksot:\nFysioterapiaharjoittelu 1 (15.5. - 26.5.2017)\nFysioterapiaharjoittelu 2 (6.2. - 3.3.2017)\nFysioterapiaharjoittelu 3 (18.4.-26.5.2017)\nFysioterapiaharjoittelu 4 (6.3. - 13.4. 2017)\nFysioterapiaharjoittelu 5 (23.1. - 3.3.2017)\nKevään 2017 harjoittelujaksojen materiaalit:\nInfokirje (liite tulossa)\nSeurantalomake (lataa alla olevasta linkistä) täytetään harjoittelupaikassa ja toimitetaan tämän jälkeen kyseisen yksikön talousosastolle. Talousosasto tekee siitä ohjaussopimuksen mukaisen laskun Metropolialle ja laittaa liitteeksi seurantalomakkeen. Laskutusosoitteet on mainittu seurantalomakkeessa. Epäselvissä sopimus- ja laskutusasioissa voitte olla yhteydessä fysioterapian harjoitteluasioita koordinoivaan koulutusassistentti Tiina Veijolaan (tiina.veijola@metropolia.fi). Harjoittelun sisällöllisiin kysymyksiin vastaavat ohjaavat opettajat.\nSyksyn 2017 harjoittelujaksot:\nFysioterapiaharjoittelu 1 4.12-15.12.2017\nFysioterapiaharjoittelu 2 11.9-6.10.2017\nFysioterapiaharjoittelu 3 13.11-22.12.2017\nFysioterapiaharjoittelu 4 9.10-17.11.2017\nFysioterapiaharjoittelu 5 11.9-20.10.2017\nKevään 2017 harjoittelupaikkojen haku on käynnissä!\nAlla linkki lomakkeeseemme, jonka kautta toivomme teidän ilmoittavan tarjoamanne harjoittelupaikan/harjoittelupaikat pyydettyine tietoineen. Lomakkeesta löydät myös tarkemmat selvennykset harjoittelujaksojen aikatauluista sekä jaksojen sisällöistä. Painaessanne Tallenna-näppäintä tiedot siirtyvät meille.\nTarjoa harjoittelupaikkaa kevätlukukaudelle 2017!\nTarjoa harjoittelupaikkoja myös Jobstep.net järjestelmässä\nFysioterapia 1 (15.5.-26.5.2017) ja Fysioterapia 5 (23.1.-3.3.2017) harjoittelut tarjotaan Jobstep.net kautta.\nJOBIILI - Sosiaali- ja terveysalan uusi valtakunnallinen harjoittelupaikkavarausjärjestelmä\nHuom! Jobstep.net siirtyy syksyllä 2017 Jobiili.fi järjestelmäksi. Metropolia Ammattikorkeakoulu järjestää koulutuksia, kun uuden järjestelmän käyttöönotto tulee ajankohtaiseksi.\nTiedoksi Kevään 2017 harjoitteluista:


Kyösti, 63, hoitaa koko suvun metsäasiat netissä | ET\nJoensuulainen Kyösti Hassinen, 63, on ottanut metsänomistajan digitaaliset palvelut haltuun.\nEnsimmäisen kerran minusta tuli metsänomistaja 25-vuotiaana vuonna 1981. Sain silloin mummiltani ja isältäni lahjaksi noin kymmenen hehtaaria metsää.\nIsän kuoleman jälkeen meillä kolmella lapsella oli käsissämme jo kuusi erillistä tilaa. Olimme 2010-luvun alussa usean metsätilan loukussa. Kullakin meistä oli yksi palsta omissa nimissään. Lisäksi hallinnoimme kolmea kiinteistöyhtymää, joita omistimme ristiin.\nOlimme usean metsätilan loukussa.\nYhdistimme erillisten metsätilojen hallinnon joulukuussa 2014 ja perustimme yhteismetsän. Pian tämän jälkeen lapsiamme tuli mukaan omistajiksi.\nMe vanhemmat valmistaudumme näin sukupolvenvaihdokseen siirtelemällä yhteismetsän osuuksia nuoremmille.\nHoidossa muidenkin omistusasiat\nHoidan yhteismetsämme käytännön asioita ja käytän digitaalisia metsäpalveluja muidenkin puolesta.\nMetsään.fi-palvelun otin käyttöön heti, kun se tuli markkinoille. Sillä lähetän metsänkäyttöilmoitukset ja tukihakemukset viranomaisille. Verkossa ilmoitukset ovat huomattavasti nopeampia ja kätevämpiä tehdä.\nVerkossa ilmoitukset viranomaisille on huomattavasti kätevämpi tehdä.\nOlen antanut luvan siirtää omien metsiemme sähköiset tiedot muiden palveluntarjoajien järjestelmiin. Minusta on hyvä, että metsäkeskuksella, metsänhoitoyhdistyksellä ja metsäalan yrityksillä on metsistämme samat tiedot, joita itsekin käytämme.\nSiitä seuraa, että ne osaavat paremmin tehdä meidän metsiämme koskevia työ- ja ostotarjouksia. Esimerkiksi metsälannoituksia tekevä yritys otti yhteyttä, kun se näki palvelusta, että metsissämme on sopivia lannoituskohteita.\nMetsillämme on metsäsuunnitelma, joka huomioi meidän omistajien toiveet siitä, kuinka haluamme omaisuuttamme hoidettavan.\nMaksan vuosittaista käyttömaksua erillisestä digisovelluksesta, jolla pidän suunnitelman tiedot ajan tasalla ja laadin yhteismetsämme puukauppasuunnitelmat.\nPerinteisissä paperisissa metsäsuunnitelmissa tiedot vanhenivat nopeasti, mutta nyt tiedot hakkuu- ja hoitotarpeista ovat koko ajan päivitettyinä.\nJuttu on julkaistu kokonaisuudessaan ET-lehden numerossa 19/2019.\nSuomen 630 000 metsänomistajasta yhä useampi asuu muualla kuin metsätilallaan.\nEtämetsänomistuksen yleistyessä metsänomistajaa palvelevien organisaatioiden henkilökunta voi jäädä vieraaksi.\nTuhannet metsänomistajat hyödyntävät digitaalisia palveluja. Yleisimpään metsään.fi-palveluun on kirjautunut yli 110 000 henkilöä.\nVerkkopalvelujen avulla voi paneutua tilansa hoitoon satojen kilometrien päässä ja toimistoaikojen ulkopuolella.\nJos tila on yhteisomistuksessa, yhteydenpitoa helpottaa, kun kaikki osakkaat saavat palvelun kautta saman tiedon.


Kirjoittaja Aihe: Mauri Kunnas (Luettu 91903 kertaa)\nVs: Mauri Kunnas\n« Vastaus #210 : 25.09.2017 klo 13:03:47 »\nKahvipöytäjutustelussa Kunnas kertoi Tampereella semmoisen detaljin sarjakuvatöistään, että piirsi 90-luvun alkupuolelle saakka perinteisellä siveltimellä, mutta vaihtoi sitten samanlaiseen patruunatäyttöiseen huopasivellinkynään, kuin mitä Jouko Innanen käytti. (Jouko on käyttänyt samaa työkalua ilmeisesti koko pilapiirrosuransa). Tällä hän piirsi sitten Jagge Migreeni -albumin ja loput Apu-lehden piirrossivut. Ilmeisesti sama työkalu oli Piitlesissä.\n« Vastaus #211 : 04.12.2017 klo 02:26:24 »\nKoiramäki on menestystarina, kirjoittaa Kauppalehti.\n« Vastaus #212 : 16.06.2018 klo 20:05:18 »\nAamulehti teki saman jutun nyt puoli vuotta myöhemmin. Muistutuksena... Kunnaksen Tampere Kupliin haastattelu löytyy SarjakuvaTV:stä kahdessa osassa.\n« Vastaus #213 : 07.09.2018 klo 11:51:19 »\nLainaus käyttäjältä: Timo Ronkainen - 09.01.2008 klo 13:14:01\nTänään ilmestyneessä Ankassa (2/08) oli Kunnaksen lyhyestä Ankka-urasta uusi paljastus. Muutamia kuvia ruotsinkielisestä pikku kuvakirjasta Kalle Anka på diamantjakt. Näyttää USAssa aikoinaan hyvinkin suositulta Big Little Booksilta.\nEikä mennytkään, kuin 10 vuotta kun lopulta sain tämän opuksen itselleni. Sarjakuvafestareilla oli SSLibriconilla pitkät euron laarit, joiden seassa tämä pikku kirjanen oli.\nTämän kirjan tarina tuntuu olevan todella paljon sotkuisempi kuin Aku Ankka -lehdessä aikanaan oli kerrottu. Netistä löytyvien näytekuvien perusteella tarinan teksti näyttäisi olevan Fabulous Diamond Fountain -kirjasta, mutta alkupään kuvat aivan eri kirjasta. Sattumalta löysin senkin netistä samalla kun hain Diamond Fountainia.\nAlkupuolen kuvat sivulle 63 saakka on napsittu kirjasta Luck of the Ducks.* Mutta siitäkään ei ole otettu mukaan aivan kaikkia. Typerintä on, että näin kuvat ja teksti eivät sovi yhteen lainkaan. Tekstissä puhutaan Roope-sedästä, jota ei kuvissa näy ollenkaan. Aivan alussa kerrotaan, miten Aku ja pojat alkavat katsoa televisiota, mutta kuvissa Aku saa jonkin kirjeen, Hannu on alkupään kuvissa mukana, mutta katoaa sitten selittämättömästi jne...\nVielä oudompaa on, että englanninkielisestä Diamond Fountain -kirjasta löytyy ainakin yksi sama kuva, jonka Mauri Kunnas väitää piirtäneensä. Amerikkalainen kirja vuodelta 1967, ruotsalaisessa kirjassa ei vuosilukua(!).\nJoka tapauksessa ruotsalaiselta kustantajalta typerän välinpitämätöntä käytöstä lukijaa kohtaa, "sehän on vaan lapsille, pistetään vaan jotain kuvia jostain. Kyllä ne ostaa."\nEDIT: No nyt pitäis enää saada halvalla Fabulous Diamond Fountain ja The Luck of the Ducks. Onks kellään?\nEDIT 2: Onhan noissa ruotsinkielisen ja englanninkielisen version kuvissa pieniä eroja, joten Kunnaxella lie ollut alkuperäinen kirja mallina? Miksei sitten alkupäänkin kuvia piirretty sen pohjalta??\n*Edit 3: Eli mun silmiini noitten alkusivujen piirtäjä on Frank McSavage (1-63) ja siitä eteenpäin sitten on Mauri Kunnas kopioinut Tony Stroblia. Kirjassa on 160 sivua.\nDiamantjakt alkusivut.jpg (272.31 kilotavua, 550x364 - tarkasteltu 277 kertaa.)\naukeama fabulous diamond fountain.jpg (218.36 kilotavua, 550x413 - tarkasteltu 273 kertaa.)\naukeama diamantjakt.jpg (265.78 kilotavua, 550x345 - tarkasteltu 266 kertaa.)\n« Viimeksi muokattu: 08.09.2018 klo 01:43:28 kirjoittanut Timo Ronkainen »\nViestejä: 15 906\n« Vastaus #214 : 07.09.2018 klo 13:11:45 »\nTuo mieleen vähän kiinalaiset Akut.\nKun ei ole ollut painofilmejä eikä digivehkeitä tietenkään, niin on pitänyt piirtää mallista uusiksi.\nOletan vahvasti, että Kunnaksen osuus on päättynyt valmiiden kuvien luovuttamiseen. Sitten toimittaja tai taittaja mikälie on plätkinyt kuvat määrättyihin paikkoihin, piittaamatta siitä onko niillä mitään tekoa tekstin kanssa.\n« Vastaus #215 : 08.09.2018 klo 13:18:25 »\nLainaus käyttäjältä: Timo Ronkainen - 07.09.2018 klo 11:51:19\nOlen jotain 70-luvun Disney-kirjoja ostellut kirppareilta ja niissä on tämä sama ilmiö. Ekalla aukeamalla esitellään kirjan sankarit, mutta puolet heistä eivät enää sen jälkeen ole mukana kun kuvia kirjaan on napsittu sieltä sun täältä...\n« Vastaus #216 : 12.09.2018 klo 20:39:32 »\nTästähän tuli ihan blogiteksti.\nKalle Anka på Diamandjakt, joka on Mauri Kunnaksen piirtämä, vai onko?\n« Vastaus #217 : 07.09.2020 klo 15:36:45 »\nTakavuosina vaikutti bändi nimeltä Let’s Eppelin. Nimi oli otettu Nyrokista. Pojat olivat kysyneet lupaa Kunnaxelta saadaanko käyttää nimeä ja mitä maksais.\nMauri sanoi että käyttäkää vaan, ei teillä mitään rahaa kuitenkaan ole, ettei maksa mitään. Eräs soittajista mainitsi Royals-ryhmässä Facebookissa.\n« Vastaus #218 : 07.09.2020 klo 15:47:15 »\nLainaus käyttäjältä: Jukka Laine - 09.01.2008 klo 19:02:51\nMinulla oli nuo molemmat, ja neljäntenä vaaleansinikantinen Hessu-kirja. Siitä ihmettelin kun Hessun nimi oli Jan Långben, kun Minä Mikki Hiiressä erikielisten nimien kohdalla luki vain Långben.\nEn vissiin ollut maininnutkaan, että nuo painettiin Suomessa, Hyvinkään kirjapainossa, joten saattaa hyvinkin löytyä Suomesta.\nNaapurin täti oli siellä aikoinaan töissä ja jakoi niitä meille pennuille.


ONKO TUOTTEENI YLELLISYYSTUOTE? 3/3 | Hennaksi\nSuurin korona-ahdistus alkaa olla hiljalleen takanapäin, vaikkakin se ilmassa edelleen leijuu. Epidemia ja siitä johtunut kuluttajien tekemä kulutustottumusten täyskäännös on aiheuttanut unettomuutta useammassakin meissä yrittäjissä. Omasta puolestani haluan antaa tsemppirutistuksen jokaiselle yrittäjälle, varsinkin sellaisille, jotka ovat tapahtumien järjestäjiä, artisteja, pyörittävät kivijalkamyymälää, ravintolaa tai muuta vastaavaa ovesta kulkevista asiakasvirroista riippuvaista yritystoimintaa. Jaksamisia! Teille on vielä tarvetta, uskokaa vain!\nKysyn otsikossani varsin ajankohtaisen kysymyksen. Tämä kysymys on varmasti noussut monen yrittäjän mieleen, kun korona ahdistaa ja erilaiset rajoitukset ovat iskeneet yritystoiminnan ytimeen. Ylellisyystuote, minunko palveluni? Yritystoiminnat on helppo jakaa erilaisiin sektoreihin: perusarkeen kuuluviin, lisävarusteisiin (kausituotteet) ja ylellisyystuotteisiin. Kuluttajat äänestävät yleensä jaloillaan, ja jos tuote ei kuulu perusarjen välttämättömyyksiin, se jää kriisitilanteessa hankkimatta. Tämän huomasin omassa elämässäni. Toisaalta olen minimalisti, joten teen kaikki ostopäätökset todella tarkasti. Noudatan aika selkeästi kuitenkin tuota kolmijakoa.\nOlen seurannut todella läheltä toisten yrittäjien elämää tämän muutoksen keskellä – monialaisesti. Haastattelin aiheesta innostuneena yrittäjiä lähipiiristäni. Kyselin heiltä, miten korona on iskenyt, millaisia muutoksia korona on saanut aikaan heidän yritystoiminnassaan, miten he ovat keksineet keinoja selättää koronan aiheuttamat ongelmat? Haastattelemani yritykset olivat seuraavilta aloilta: kiinteistönvälitys, autokauppa, hautaustoimisto, vaateliike, rakennus- ja remontointiyritys, kangaskauppa, urheiluvälinekauppa, parturi-kampaamo ja asianajotoimisto. Kun etsin haastateltavia yrittäjiä, halusin saada aika monipuolisen kattauksen, että näkisin, kuinka korona on vaikuttanut heidän liiketoimintaansa. Sain heiltä aika kattavat selvitykset, ja siitä heille suuri kiitos. Nyt avaan teille tässä näitä tarinoita sekä heidän keinojaan. Julkaisin tekstit kolmessa osassa (osa 1, osa 2) ja tässä niistä viimeinen.\nAsianajotoimisto – Acteo Oy\nAsianajotoimiston arki on yleensä sellaista, että se ei peruskuluttajalle näy. Asianajotoimisto tarjoaa apua monenlaisiin elämäntilanteisiin ja yleensä tarpeesta. Haastattelin Acteolta perinnästä vastaavaa Marjo Ravaskaa. Acteolla Marjo hoitaa perintäpuolen, ja hänen veljensä hoitaa asianajopuolen. Aluksi Marjo ajatteli, että korona ei vaikuta heidän toimintaansa, mutta kun poikkeustila julistettiin sekä kokoontumiskiellot astuivat voimaan, vaikutukset alkoivat näkyä. ”Kokoontumiskiellon myötä tuomioistuimissa istunnot ovat esimerkiksi nyt siirtyneet suureksi osaksi syksylle. Kiireisimmät jutut hoidetaan, mutta muut on pyritty siirtämään keväältä syksylle.”\nKoska käsiteltävät jutut ovat suureksi osaksi siirtyneet syksylle, Acteon asianajopuolen toiminta on hiljentynyt hieman. Tämä tosin on vapauttanut aikaa sopimusasioiden hoitoon sekä asiakirjojen hallintaan mm. testamenttien tai avioehtojen puolelta. ”Töitä on riittänyt, mutta keskipiste ei ole enää tuomioistuimessa, vaan työt ovat jakautuneet hieman toisella tavalla.” Perintäpuolella työtä on ihan samalla tavalla kuin ennenkin. Marjo uskoo, että ajan kuluessa, toimeksiannot lisääntyvät. ”Taloudelliset vaikutukset heijastuvat ensin laskunmaksukykyyn.” Nyt vielä on kuulemma hyvä tilanne, mutta kesän kynnyksellä ihmiset alkavat varmasti kaipailla rahojaan. ”Koronan vuoksi on varmasti annettu eräpäiviin helpotuksia, mutta tätä ei voi jatkaa loputtomasti.”\nAutokauppias – Aine Oy\nAutokauppa, kuten kaikki kivijalkamyymälät, ovat riippuvaisia kulkevista asiakkaista. Autokaupat eivät sijaitse onneksi keskusta-alueilla, vaan yleensä hieman tiivimmin asuttujen alueiden ulkopuolella. Kysyin Aine Oy:n Valtteri Aineelta, miten korona on näkynyt heidän toiminnassaan. Valtteri vastasi nopeasti, että: ”Päivä kerrallaan mennään. Alalla kysyntä vaihtelee nyt todella paljon alueittain. Meillä käy asiakkaita tällä hetkellä hyvin ja kauppaa tehdään suunnilleen samalla tasolla kuin ennen koronaakin.”\nAineella on keskitytty koronan aikana ylläpitämään olemassa olevia asiakkuuksia. Tästä yksi hyvä esimerkki on huoltojen muuttaminen kokonaispalveluksi, missä asiakas huomioidaan kotiovelta asti. ”Haemme asiakkaan auton kotiovelta. Tämä on uusi toimintamallimme. Tuomme myös automyynnin tähän mukaan. Jos asiakas haluaa esimerkiksi koeajaa toisen auton huollon aikana, on se mahdollista. Kun haemme huoltoon tulevan auton asiakkaalta, viemme koeajettavan auton samalla asiakkaalle pihaan. Kun asiakas tulee hakemaan autonsa huollosta, hän palauttaa koeajettavan auton takaisin liikkeeseen.”\nYhteydenpito koki suuremman muutoksen. Enää potentiaalinen asiakas ei astele ensin kaupan ovesta sisään, vaan yhteydenpito autokauppaan ja huoltoihin alkaa puhelimitse tai chat-palvelun kautta. Valtteri sanoikin, että: ”Meillä aukioloaikoja on pidennetty entisestä. Jos ennen chat-palvelu toimi vain virka-aikaan, nyt sen kautta on mahdollista saada apua jopa klo 22 asti illalla.” Autokauppa siis kärsii hetkellisesti koronasta, Korona vaikutti aluksi aika dramaattisesti, mutta pienen pysähdyksen jälkeen tapahtui muutos parempaan.\nHautaustoimisto – Arvo Kova Oy\nHautaustoimet ovat osa perusarkea, jotka tehdään kaikkina aikoina riippumatta maailman muutoksista. Poisnukkunut omainen tulee hoitaa turvallisesti lepoon. Kun kysyin Arvo Kova Oy:n Henri Kovalta, mihin korona on vaikuttanut heidän liiketoiminnassaan eniten, Henri nosti esiin kukkakaupat. “Kukkakaupat ovat kärsineet valtavasti. Koska liikkuminen loppui ja ihmiset jäivät kotiinsa. Niinpä myös kukkakauppojen ovet eivät ole käyneet normaaliin tapaan. ” Vaikka kukkakaupoista on mahdollisuus tilata tuotteita puhelimitse sekä verkon kautta, kauppa ei ole käynyt samaan tapaan.\nOulun Hautaustoimistossa eli Arvo Kova Oy:ssä on koronan tuomat tarkat hygieniavaatimukset otettu huomioon asiakaspalvelussa. Hautausjärjestelyiden tekeminen on tunteikasta, jolloin on hyvä, että vieressä on ihminen fyysisesti läsnä. “Kun asiakas tulee sopimaan hautausjärjestelyistä toimistolle, kättely on jätetty pois kokonaan. Istumme myös pöydässä väljemmin kuin ennen.” Henri sanoo kuitenkin, että tämä tehdään varsin vastentahtoisesti, koska alalla palvelun tulisi olla henkilökohtaista. ”Etäisyys on sellainen asia, mitä emme surevaan omaiseen halua ottaa.”\nHautausjärjestelyissä keskeinen osa on muistotilaisuus. Omaiset haluavat kokoontua yhteen muistamaan menetettyä omaista, surra yhdessä sekä jakaa kokemuksia. Koronan vuoksi muistotilaisuuksien määrä on vähentynyt. “Hyvin harva enää järjestää muistotilaisuuksia.” Arvo Kova hoitaa muistotilaisuuksien järjestämisen yleensä sidosryhmiensä kanssa yhteistyössä: valokuvaaja kuvaa muistotilaisuudet, kukkakaupat hoitavat omaisille kukkalaitteet ja pitopalveluyrityksen hoitavat tarjoilun. “Kun hautajaisissa kävi ennen normaalisti 30 – 50 henkilöä, nyt väkimäärärajoitusten vuoksi henkilömäärä on tippunut 10 – 20 henkilöön. Tällä on suora vaikutus myös sidosryhmiemme toimintaan. Myynti on vähentynyt myös siellä.” Henri on kuitenkin toiveikas tulevaisuuden suhteen, vaikka nyt asiakkaat ovatkin vähentäneet liikkumistaan.\nKorona muuttaa pysyvästi montakin asiaa. Mielestäni viestinnän tarvetta se vain lisäsi ja jokainen yrittäjä tuli entistä tietoisemmaksi siitä, kuinka tärkeää on sähköinen näkyvyys. Ei kannata jäädä ylellisyystuotteeksi ja harvojen herkuksi. Tuo tuotteesi ja palvelusi näkyväksi toimivalla viestinnällä. Kun tuotteesi on kokenut kiinnostavuuskolauksen koronan vuoksi, älä jäädy. Jatka iloisesti vain eteenpäin. Varmista, että kohderyhmäsi on tietoinen toimistasi, tekemisestäsi koronankin aikaan. Ei lappua siis luukulle, vaan pikemminkin lappu luukulle, missä on tarinaa päivittäin, viikottain tai tunneittain – oman mielen mukaan. Tuo tuotteesi ja palvelusi osaksi arkea, älä eristä niitä ylellisyystuotteiksi. Muista viestinnässä kaksi tärkeintä – tavoitteesi sekä kohderyhmäsi. Muista ne myös kriisin keskellä.\nasianajotoimisto, autokauppa, hautaustoimisto, korona, perintä, ylellisyystuote


Kainuun koronatilanne edelleen perustasolla - Paltamon kunta\nKainuun koronakoordinaatioryhmä sekä Kainuun soten ja kuntien yhteinen johto- ja tiedotuskeskus ovat todenneet alueen olevan edelleen epidemian perustasolla. Ilmaantuvuus on 18 (per 100 000 asukasta / 14 vrk) ja positiivisten testien osuus 0,5 %. Jäljitysprosentti on 100 %.\nVartiuksen rajanylityspaikalla koronatestaus on ollut käynnissä joulukuusta lähtien. Testauskattavuus on tällä hetkellä käytännössä 100 %, eikä havaittuja tartuntoja ole ollut lähes kahteen kuukauteen.\nKainuun prikaati on tiedottanut neljästä uudesta eilen todetusta positiivisesta varusmiesten testituloksesta.\n”Tilanne on rauhallisempi kuin yksittäinen ilmaantuvuusluku kertoo. Prikaatilla olevat sairastavat siellä, eivätkä tosiasiallisesti vaikuta alueeseen. Varsinaisia väestössä olevia yksittäisiä tartuntoja on edelleen vähän. Ja sellaisena tilanne voidaan myös pitää noudattamalla ohjeita”, toteaa pandemiapäällikkö Olli-Pekka Koukkari.\nMuiden maakuntien alueella koronatartuntoja on edelleen runsaasti. Matkailua on erityisen paljon pääsiäisen aikana, jolloin myös riski koronatartuntojen leviämiselle kasvaa. Kainuulaisia sekä alueella lomailijoita pyydetään noudattamaan voimassa olevia rajoituksia, ohjeita ja suosituksia.\nTärkein ohje on viettää pääsiäistä omassa perhe- tai lähipiirissä ja minimoida muut lähikontaktit. Kainuussa on voimassa enintään 20 henkilön yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten rajoituspäätös 25.4.2021 saakka.\nVoimassa olevat suositukset ja ohjeet:\nKainuun keskussairaalan koronatestaus palvelee myös pääsiäispyhinä joka päivä ajanvarauksella klo 8 – 19.30 (ajanvaraus numerosta 040 165 0020).\nRokotukset jatkuvat 1949 syntyneille sekä 1952 - 56 syntyneille riskiryhmäläisille\nLue koko Kainuun soten 31.3.2021 tiedote täältä: https://sote.kainuu.fi/uutiset/kainuun-koronatilanne-edelleen-perustasolla


Valmentamisen malli – Parastaennen\nValmentaminen on hankkeen toimintatapa. Tiimivalmentajat työskentelevät koululla hanketiimin kanssa, joka on usein monitoimijainen. Koulut ovat voineet itse määritellä, ketä tiimiin kuuluu. Hankkeen tavoitteen mukaisessa tiimissä on kuitenkin koulun rehtorin hyvä olla mukana.\nTiimivalmentajat lähettävät tiimille etukäteen luettavaa, joten tiimitapaamiseen tullaan valmistautuneena ja tietoisena valmennuskerran tavoitteesta. Tiimivalmentajat vierailevat koululla viisi kertaa vuoden aikana.\nHe ovat valmennusten välillä yhteydessä sekä koulun rehtoriin, että hankeyhteyshenkilöön, sillä valmentamiset etenevät koulun henkilökunnan määrittelemän muutostavoitteen mukaan. Lisäksi hanketiimi osallistuu viisipäiväiseen Tiimiakatemia® Tiimioppimisen Startti –valmennukseen.\nTiimi toimii yksilön oppimisen välineenä. Tiimissä ruokitaan sisäisen motivaation lähteitä, jolloin yksilön aloitteellisuus, toimijuus ja oppiminen lisääntyvät. Tätä yksilön oppimista tuetaan lukemiseen innostamisella ja kannustamalla ketteriin kokeiluihin omassa työssä.\nHanketiimi valmentaa koko työyhteisöä jokaisen MoMo:n eli hanketiimin valmennuksen välissä. Tämä on oleellinen osa koko työyhteisön oppimista. Työyhteisön valmentamista suunnitellaan yhdessä tiimivalmentajien kanssa.\nSuunnittelussa huomioidaan dialogin treenaamisen ja ryhmäprosessien merkitys. Yhteistoiminnallisilla työskentelytavoilla muotoillaan työyhteisöön muotoutuneita epätoivottuja ryhmittelyjä uusiksi ja mahdollistetaan dialogin treenaaminen. Työyhteisön oppimisessa tapahtuu selvää viivettä verrattuna hanketiimin oppimiseen. Viiveen lyhentämiseksi hanketiimin jäsenet voivat esimerkiksi hankkia työyhteisöstä itselleen ”avecin”, jota voi kutsua työyhteisövalmennuksiin avuksi. Hanketiimi kannustaa työyhteisöä asettamaan lyhyen ja pitkän aikavälin muutostavoitteita sekä rohkaisee kokeiluihin. Valmentamisen kehä toistuu lukuvuoden aikana viisi kertaa, jolloin yhdessä oppiminen ja sen myötä hyvinvointi yhteisössä lisääntyvät.


63,5 m² Jussilankatu 14 D, 05880 Hyvinkää Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 15579619\nJussilankatu 14 D, Paavola, Hyvinkää2 h, k, kph, vh, parveke\nSiistikuntoinen heti vapaa kaksio Sveitsinpuiston erinomaisten ulkoilumaastojen kupeesssa. Tilavat huoneet, olohuoneessa erotettu tila peililiukuovilla, sopii esimerkikisi työtilaksi tai makuutilaksi. Keittiössä reilusti kaappitilaa, vaatehuone ja lasitettu parveke.\n3. krs., ei hissiä.\nPäiväkoti, koulu ja asiamiespostillinen päivittäistavarakauppa lähellä.\nVuokravakuus 2 kk:n vuokraa vastaava määrä (1280 €), kotivakuutus otettava. Ensimmäinen mahdollinen irtisanomisajankohta 11 kk sopimuksen alkamisesta.\nTiedustelut arkisin klo 9:00-17:00 / Senja Nukarinen puh. 050 300 8346.\nPesutilojen kuvaus: allaskaappi, pyyhepatteri. Varustus: suihkuseinä, pesukoneliitäntä, wc-istuin, suihku, peilikaappi.\nHallituksen arvio 5 vuoden korjaustarpeista: Kattosaneeraus, lämmöntalteenottolaite ja kaukolämpökeskus 2020 (päätetty yhteishanke naapuriyhtiön kanssa), parvekkeiden elementtisaumojen uusinta 2020, kylpyhuoneremontteja tarpeen mukaan, putkiston seurantatutkimus 2021-2023, autolämmitysrasioiden vaihto, hissien uusiminen.\n2018: valaistuksen modernisointi, 2017: ilmanvaihdon nuohous- ja säätö, viemäreiden huuhtelu ja kuvaus, kylpyhuoneiden kosteuskartoitus. 2016: E-sauna peruskorjattu. 2014: aitojen uusinta. 2011: A-sauna peruskorjattu. 2011: C-sauna peruskorjattu. 2007: julkisivujen lämpöeristys ja pinnoitus ohutlaastirappauksella, parvekkeiden saneeraus, ikkunat ja parvekeovet uusittu. 2006: porraskäytävät kunnostettu. 2005: lämpöjen tasapainotus.\nPalvelut: Päivittäistavarakauppa ja postipalvelut n. 350 m, Hyvinkään keskustan palvelut n. 2,5 km. Koulut: Paavolan koulu luokat 1-6 n. 550 m, Härkävehmaan koulu luokat 1-9 n. 1,6 km, lukio n. 2,1 km. Päiväkoti: Alueella useita.\nMuut maksut: Kotivakuutus, mikä sisältää vastuuvakuutuksen, mahdollinen autopaikka tai saunavuoro taloyhtiön kulloisenkin hinnaston mukaan..\nIsännöinti ILO Oy Päivi Viljamaa-Helkiö puh. 010 340 2400 toimisto@isannointi-ilo.fi\nBussipysäkki vieressä, rautatieasema n. 2,5 km.\nsauna, kuivaushuone, urheiluvälinevarasto, askarteluhuone, väestönsuoja. Taloyhtiössä muuta: Ilmanvaihto koneellinen poisto. Kiinteistö on liittynyt Elisan valokuituverkkoon.\nLattia: Keittiössä: laminaatti. Pesutiloissa: laatta. Olohuoneessa: parketti. Makuuhuoneessa: parketti. Seinät: Keittiössä: lasikuitutapetti. Pesutiloissa: kaakeli. Olohuoneessa: tapetti. Makuuhuoneessa: tapetti.


Päänäyttämöllä - Äänikirja - Kai Häggman | Supla\nPäänäyttämöllä - äänikirja\nTeatteri on hyvä paikka tarkastella modernin Suomen ja suomalaisuuden rakentamista. Tämä teos vie Kansallisteatterin seinien sisäpuolelle ja kertoo teatterista ihmisten kautta, Ida Aalbergista Jukka Puotilaan.\nSuomen Kansallisteatteri on toiminut 150 vuotta suomalaisen kulttuurin eturintamassa. Päänäyttämöllä esittää kansallisnäyttämön historian tuoreena ja elävänä. Se tuo esiin myös kulissientakaiset riidat, harharetket ja epäilykset. Monet Kansallisteatterin tähtihetket Minna Canthin Työmiehen vaimosta Kristian Smedsin Tuntemattomaan sotilaaseen ovat syntyneet haastamalla vanhaa ja epäilemällä vakiintuneita käsityksiä. Ristiriidat on uskallettu tuoda esille näyttämötaiteen keinoin. Kansallisteatterissa on aina peilattu omaa aikaa, tulkittu menneisyyttä mutta katsottu myös eteenpäin.