Hyvä Elämä. Utajärvellä Utajärvellä KIINTEISTÖ OY JÄRVENNEIDON JA KIINTEISTÖ OY MÄYRÄN JULKAISEMA ASUMISEN ERIKOISLEHTI KESÄKUU PDF\nHyvä Elämä. Utajärvellä Utajärvellä KIINTEISTÖ OY JÄRVENNEIDON JA KIINTEISTÖ OY MÄYRÄN JULKAISEMA ASUMISEN ERIKOISLEHTI KESÄKUU 2012\nDownload "Hyvä Elämä. Utajärvellä Utajärvellä KIINTEISTÖ OY JÄRVENNEIDON JA KIINTEISTÖ OY MÄYRÄN JULKAISEMA ASUMISEN ERIKOISLEHTI KESÄKUU 2012"\n1 2012 Hyvä Elämä 1 YKKÖSOSOITTEETON JOKA TALOUTEEN JA YRITYKSEEN UTAJÄRVELLÄ, MUHOKSELLA, VAALASSA JA OULUSSA Hyvä Elämä KIINTEISTÖ OY JÄRVENNEIDON JA KIINTEISTÖ OY MÄYRÄN JULKAISEMA ASUMISEN ERIKOISLEHTI KESÄKUU 2012 Kunnanjohtajan terveiset s. 2 Sydänterveyden edistämisen alueellinen kunniamaininta s. 3 Oulujokilaakson brändin kulmakiviä s. 7 Lainan ja Heikin askeleet s. 8 Lapsille turvallinen kasvympäristö s. 9 Kiinan kauppa hallitsee perheen elämää s. 9 Maisemanhoitajat s. 10 Perinteen vaalimista Ahmaksella s. 11 Utajärven ja Vaalan asuinkiinteistöjen hallinnointi yhdistettiin s. 12 Paloharjoitukset Mäyrässä s. 13 Halkohommia s. 17 Rokuan Geopark s. 6 Tapani Launonen Kotiseutuviikon ohjelma s. 15 Kuntalaiset liikkeelle s. 16 Seurakunnan kesätapahtumia s. 23 Koiraharrastustoimintaa s. 18 Ronin ja Tommin onkireissu s. 19 Kurimon ruukin asioita vapaasti kerrottuna s. 20\n2 2 Hyvä Elämä Hyvinvoinnin kehittäminen noussut johtavaksi teemaksi aloitellaan kesää jälleen positiivisissa merkeissä. Kunnan talous on edelleen vahva ja useita hyvään elämiseen kuuluvia asioita on meneillään Kunta on saanut rakennettua menonsa ja tulonsa sille mallille, että viime tuotti ennätyksellisen hyvän tuloksen. Asukaskohtaisella vuosikatteella mitattuna Utajärvi oli koko Suomen kuntakentän ykkönen. Huomioitavaa on, että verotulot on kerätty Pohjois-Suomen halvimpiin kuuluvalla kunnallisverotuksella. Kuntaveroprosentti, 19,5, on tarkoitus myös pysyttää tuolla tasolla. Tähän tavoitteeseen tuo kysymysmerkkejä myllerrys, jota maan hallitus parhaillaan vie eteenpäin kunta- ja palvelurakenneuudistusprosessissa. Kunta pysyy itsenäisenä Utajärvi oli helmikuussa 2012 esitetyissä kaavailussa merkitty osaksi uutta Oulua. Utajärven valtuusto ei tälle lämmennyt. Kunta ilmoitti valtiolle, että ensin pitää rakentaa laajat, ehkäpä koko maakunnan käsittävä sosiaali- terveysalue, joka järjestää koko sosiaali-terveyskentän palvelut ns. peruserikoissairaanhoitoa myöten ja jolle ohjataan valtion, kuntien ja osa Kelan rahoituksesta. Kun näin saadaan ko. palveluiden järjestäminen ja rahoitus samalle organisaatiolle, saadaan tehokkuutta ja parempaa asiakaspalvelua, jota kovasti haetaan. Huomionarvoista on, että tällöin myös kunnat tietäisivät etukäteen, paljonko rahaa budjetteihin pitäisi vuosittain varata. Vasta tämän jälkeen voitaisiin katsoa, jatkaako nykyinen kuntakenttä, tehdäänkö vapaaehtoisia kuntaliitoksia, vai syvennetäänkö kuntien välistä yhteistyötä muilla tavoin. Ainakin toistaiseksi Utajärven kunta pysyy itsenäisenä ja siihen antaa hyvät mahdollisuudet vankka kuntatalous. Ennalta ehkäisevää työtä Hyvinvoinnin kehittäminen on pikku hiljaa noussut Utajärven kunnan johtavaksi teemaksi. Hyvinvointi käsitetään tällöin laajaksi. Se pitää sisällään paitsi ihmisten, myös ympäristön hyvinvoinnin. ajatellaan, että ihmisten fyysiseen hyvinvointiin voidaan vaikuttaa terveellisen syömisen, juomisen, tupakoimisen vähentymisen ja liikkumisen kautta. Ihmisen henkiseen hyvinvointiin taas liittyy yhteisöllisyys, syrjäytymisen estäminen, ihmisten välisen kanssakäymisen lisääntyminen. Puhutaan sosiaalisesta pääomasta, jota em. tavoin kerrytetään ja jonka tuloksena yhä useammalle utajärviselle kasvaa tervettä itsetuntoa ja mahdollisimman moni kokee oman ja perheensä elämisen tärkeäksi ja tavoitteelliseksi. Kunnassa on käynnissä useita hankkeita, joilla tavoitteisiin pyritään. Kunta myös panostaa rahaa ennalta ehkäisevään työhön; se on myös selkeästi halvempaa kuin vaurioiden korjaaminen. Ainakin toistaiseksi Utajärven kunta pysyy itsenäisenä ja siihen antaa hyvät mahdollisuudet vankka kuntatalous, toteaa Juujärvi. Kuntakuva kohentunut Hyvään elinympäristöön kuuluu kaunis kuntakuva. Elinympäristöohjelman valmistelu on meneillään. Siinä tunnistetaan ympäristöä pilaavia tekijöitä sekä etsitään keinoja joilla epäkohtia korjataan. Kolmannen sektorin, kylien ja järjestöjen rooli on tässä työssä merkittävä. Kuntakuva on viime vuosina jo kovasti kohentunut. Mainitsen tässä parhaana esimerkkinä uuden torin ja Torimakasiinin. Urheilukentän vuosikymmeniä odotettu rakentaminen alkaa (jos valtuusto päättää) ensi syksynä. Uusvanhalta Hyvinvointitalolta lähtee Hyvinvointiraitti kohti toria. Raitin varrelle rakennetaan hyvinvointia edistäviä elementtejä. Kaikki nämä tekijät vaikuttavat myös siihen, että kuntalaiset voivat olla ylpeitä omasta kunnastaan. Tätä kotiseuturakkautta osaltaan edistää Rokua Geopark, jossa kovasti tehdään töitä Oulujokilaakson kehittymiseksi matkailualueeksi, jota turistit käyvät myös ulkomailta katsomassa ja sitä kautta tuovat elinvoimaa alueelle. Toivotan kaikille utajärvisille ja myös naapurikuntien asukkaille onnellista kesää. Tervetuloa tutustumaan Utajärveen lähemminkin! Kyösti Juujärvi kunnanjohtaja Kuntaliitto ihailee Utajärven innovatiivista otetta ja uutta hallintomallia - Utajärven kunta on monessa asiassa muita edellä, Kuntaliiton kehitysjohtaja Kaija Majoinen totesi torstaina kunnassa vieraillessaan. Kuntaliiton tutkimus- ja kehitysyksikköä kiinnostivat yleinen innovatiivisuus, laatutyö, uusi valmisteilla oleva hallintomalli sekä Oulunkaaren toiminta. Vierailu toteutti Kuntaliiton kehityspäällikkö Salme Sundqvistin pitkäaikaisen haaveen. Hän on haaveillut matkasta Utajärvelle siitä lähtien, kun Utajärven kunnasta tuli kymmenen vuotta sitten Suomen en- simmäinen laatusertifikaatin saanut kunta. Kehitysjohtaja Majoinen oli erityisen vaikuttunut uudesta, kehitteillä olevasta hallintomallista, jota hän aikoo mainostaa sekä Kuntaliitolle että muille kunnille. Hän pitää hyvänä, että luottamushenkilöiden valta kasvaa nimenomaan asioiden valmisteluvaiheessa. Kunnanjohtaja Kyösti Juujärven mukaan osaavat ja sitoutuneet luottamushenkilöt ovat arvokas luonnonvara. Siksi heidän työnsä on tehtävä mahdollisimman mielenkiintoiseksi. Uudessa mallissa turhat rutiinipäätökset karsitaan pois, jotta luottamushenkilöt voisivat keskittyä oikeasti tärkeisiin asioihin ja nähdä oman työnsä jäljen. - Luottamushenkilöt eivät ole kaivanneet rutiiniasioihin puuttumista pitkään aikaan, totesi myös hallituksen puheenjohtaja Pentti Tuovinen. Lähidemokratia toimii pienessä kunnassa Utajärven kunnan mielestä ennen kuntaliitoksia tulisi selvittää, miten sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään. Utajärvi ajaa mallia, jossa Pohjois-Pohjanmaa olisi jaettu kahteen sosiaali- ja terveyspalveluita järjestävään organisaatioon, Oulu Eteläiseen ja Oulu Pohjoiseen. Silloin pienemmillä kunnilla olisi mahdollisuuksia pysytellä itsenäisinä ja keskittyä alueen elinvoiman ja kuntalaisten hyvinvoinnin lisäämiseen. Majoisen mukaan sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämistä pohtivan valtion työryhmän pitäisi selvittää myös tämä vaihtoehto. Kehityspäällikkö Sundqvistin mukaan Utajärven pienestä väkimäärästä on kunnalle hyötyä. Kuntalaiset pääsevät paremmin vaikuttamaan päätöksentekoon, ja heidän mielipiteitään voidaan kuulla helpommin. Myös Juujärven mukaan lähidemokratia toteutuu aivan eri tasolla kuin suurissa kunnissa ja kaupungeissa, mikä puoltaa kunnan itsenäisyyttä myös tulevaisuudessa. vallitseva yleinen innovatiivisuus ja rohkeus ihmetyttivät vierailijoita. Sekä luottamushenkilöt että virkamiehet olivat yhtä mieltä siitä, että kunnan innovatiivisuuden ja kehittymisen tärkein kulmakivi on keskinäinen luottamus. - katsotaan yli puoluerajojen, mikä on kunnalle parasta. Emme ole koskaan pelänneet muutosta, selitti valtuuston puheenjohtaja Tapani Mikkonen. Kunnanjohtaja Juujärvi kiitteli myös ennakkoluulotonta ja vastuuntuntoista henkilökuntaa. Töitä ei tehdä tiukkapipoisesti, vaan huumoriin kannustetaan ja virheitäkin suvaitaan. (rm) Utajärvi tuottaa hyvinvointipalveluja Kunnan tärkeä tehtävä on tuottaa kuntalaisten hyvinvointia edistäviä palveluja. Koulu, kirjasto, kulttuuri, nuoriso- ja liikuntapalvelut, päivähoito, ruokapalvelut, kiinteistöhuolto, Hyvinvointitalon työntekijät ja monet muut - kaikki tuottavat hyvinvointipalveluja. Elämäntapamuutoksen ilta Syksyn aloitamme kokoontumalla kaikille avoimeen elä- Miesten päivä Hyvin onnistuneelle Miesten hyvinvointipäivälle on luvassa jatkoa keväällä Naisiakaan ei ole unohdettu, Hyvinvointiryhmä ottaa miemäntapamuutoksen iltaan psykologi Satu Hautalan johdolla. Mietimme yhdessä, miten voisimme muuttaa elämäntapojamme vaikka vain hieman terveellisempään suuntaan. Joku voisi haluta karistaa muutaman ylimääräisen kilon, toinen lopettaa tupakanpolton tai päästä eroon alkoholin käytöstä tai vaikkapa kiinnittää pikkuisen enemmän huomiota omaan hyvinvointiin. ka-liisa Kivelä tulee Utajärvelle elokuussa. Luvassa on luentoja ja jatkamme yhteistä keskustelua, miten voisimme yhdessä tukea ikäihmisten hyvinvointia entistä paremmin. Lasten ja nuorten hyvinvointi-ilta Keväällä järjestettyihin lasten ja nuorten hyvinvointi-iltoihin on luvassa jatkoa ja psykologi Keijo Tahkokallion luento on syyskuussa. Savuttomuuteen tukeminen Savuttomuuteen kannustaminen jatkuu, kunta korvaa edelleen 100 euroa nikotiinikorvaustuotteista, jos on lopettanut tupakoinnin ja savuttomuutta on kestänyt vähintään kolme kuukautta. Ikäihmisten hyvinvoinnin edistäminen Ikäihmisten hyvän hoidon puolestapuhuja geriatri Sirk- Inbody-kehonkoostumuksen mittaus Kaikilla kuntalaisilla on mahdollisuus käydä ilmaisissa Inbody-mittauksissa lokamarraskuun vaiheessa, viikolla 44 ja 45. lellään vastaan toiveita kaikkien kuntalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi. Kunnan tehtävänä on luoda edellytyksiä ja mahdollisuuksia kuntalaisten hyvinvoinnille, mutta kuntalainen itse toteuttaa sen! kuntalaiset ovatkin lähteneet hienosti mukaan hyvinvoinnin edistämiseen ja siitä suuri kiitos kaikille kuntalaisille! (hk)\n3 2012 Hyvä Elämä 3 Marjukka aloitti etsivänä nuorisotyöntekijänä aloitti kesäkuussa etsivänä nuorisotyöntekijänä Marjukka Itkonen. Etsivän nuorisotyön tavoitteena on olla läsnä nuorten keskuudessa ja tarjota mahdollisuus turvalliseen ja luottamukselliseen aikuiskontaktiin. Etsivä nuorisotyö etsii nuoren kanssa vastauksia nuoren mieltä askarruttaviin kysymyksiin ja auttaa nuorta saavuttamaan tarvitsemansa palvelut. on tavoitteena, että jokainen nuori löytää koulutus-, harjoittelu- tai työpaikan. Uudessa toimintamallissa tarjotaan vuotiaille nuorille vapaaehtoisuuteen perustuvaa yksilöllistä neuvontaa ja ohjausta. Yhteistyön lähtökohtana ovat nuoren omat tavoitteet ja toiveet. Etsivä nuorisotyöntekijä pyrkii olemaan helposti saatavilla, lähellä nuoria ja mahdollistamaan nuorelle hetkeksi aikaa pysähtyä miettimään omaa tulevaisuuttaan. Nuoret voivat olla yhteydessä itse tai ohjautua yhteistyötahojen kautta. Myös vanhemmat, ystävät tai lähipiiri voivat ottaa yhteyttä tarvittaessa. Yhteyttä voi ottaa pienissäkin asioissa. Alkuvaiheessa nuoren tilanne kartoitetaan ja asetetaan yhdessä tavoitteita työskentelylle. Työskentely nuoren kanssa voi olla esimerkiksi keskustelua, neuvontaa, rinnalla kulkemista ja nuoren tutustuttamista eri palveluihin. Työskentely perustuukin vapaaehtoisuuteen ja luottamukseen ja jokaiselle nuorelle pyritään löytämään hänen näköisensä polku. Marjukka on tavattavissa Hyvinvointitalolla ja nuorten tapahtumissa. Hänet tavoittaa puhelimitse ja sähköpostilla, yhteystiedot löytyvät kunnan nettisivuilta. Hyvinvointitalon facebook-sivut Sydänterveyden edistämisen alueellinen kunniamaininta! Suomen Sydänliitto on myöntänyt Utajärven kunnalle sydänterveyden edistämisen alueellisen kunniamaininnan. Tunnustus myönnetään vuosittain muualla kuin sydänjärjestöissä tehdystä työstä sydänterveyden hyväksi. Kunniamainintoja myönnettäessä huomiota kiinnitetään erityisesti toiminnan alueelliseen vaikuttavuuteen, sovellettavuuteen ja uutuuteen. Perusteluina mainitaan seuraavaa: Utajärven kunta on panostanut kuntalaisten hyvinvoinnin edistämiseen viime vuosina merkittävästi. Kuntaan on perustettu muun muassa hyvinvointivastaavan tehtävä, laadittu hyvinvointikertomus ja siihen pohjautuva hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen suunnitelma. Kunnassa on aktiivinen hyvinvoinnin ja terveydenedistämisen työryhmä ja Oulunkaaren seutukunnan kanssa tehdään aktiivisesti yhteistyötä terveyden edistämiseksi. Esimerkiksi Utajärven kunnanvaltuuston Marjukka on tavattavissa Hyvinvointitalolla ja nuorten tapahtumissa. Hänet tavoittaa puhelimitse ja sähköpostilla jäsenten painonpudotuskampanja sai mukaan muitakin kuntia. Kunnanvaltuusto halusi omalta osaltaan käynnistää konkreettisen painonhallintakampanjan oman terveytensä edistämiseksi. Valtuutetut seuraavat painon muutoksia käymällä puolivuosittain Inbody-mittauksessa. Utajärven kunta kuului yhtenä toimijana myös Terveempi Pohjois-Suomi -hankekokonaisuuden nuorten terveyttä ja hyvinvointia ovat myös suunnitteilla. Koulun alkaessa Marjukka käy tapaamassa nuoria myös koululla. (hk) edistävään Hyrrä-osahankkeeseen. Hyrrä-hankkeessa luotiin nuorten ympärillä olevan toimijaverkoston poikkihallinnollinen yhteistoimintamalli, joka tähtää viranomais- ja järjestötoimijoitten voimavarojen yhdistämisen avulla vastuulliseen välittämiseen ja mahdollisimman varhaiseen puuttumiseen nuorten terveyttä, liikkumattomuutta ja hyvinvointia vaarantaviin elintapoihin ja syrjäytymisuhkaan. (rm) Utajärven kunta Facebookiin Utajärven kunta julkaisee Facebook-sivut syksyyn mennessä. Sivujen tarkoituksena on tavoittaa paremmin myös ne Internetiä käyttävät kuntalaiset ja mökkiläiset, jotka käyttävät kunnan internet-sivuja harvemmin. Tarkoituksena on myös lisätä vuorovaikutteisuutta ja herättää kuntalaisia keskustelemaan. Pyrkimyksenä on, että vastaukset kuntalaisten kysymyksiin saataisiin lähes reaaliajassa viraston aukioloaikojen aikana. Facebook-sivujen avulla tuetaan kunnan palveluita ja toiminnan läpinäkyvyyttä. (ah) Rautakankipumppia ja vesijuoksuvyö-ohjausta uimarannalla Hauskaa ja tehokasta rautakankipumppia ja vesijuoksuvyöohjausta järjestetään jälleen kesällä Utajärven uimarannalla keskiviikkoisin klo Molemmat lajit sopivat tietenkin naisille, mutta erittäin hyvin myös tosimiesten imagoon! Ohjaus on ilmaista ja ohjaajat tuovat rautakanget ja vesijuoksuvyöt mukanaan. Vesisade ei ole este, se pistää riuhtomaan vaan entistä kovempaa :) Ohjausta on kesäkuussa 20. ja 27. päivä, (sitten pidetään välissä kahden viikon tauko), heinäkuussa 18. ja 25. päivä ja elokuussa 1., 8., 15., 22. ja 29. päivä. Löydät ajat myös tapahtumakalenterista. Tervetuloa! (hk) Utajärvi Reilun kaupan kunta Utajärven hyvinvointivastaava: Sydänliiton kunniamaininta kuuluu kaikille kuntalaisille Hyvinvoinnin edistämisellä on ollut konkreettisia vaikutuksia, sillä erittäin korkeasta sairastavuudesta huolimatta Utajärvi näyttäisi alittavan erikoissairaanhoitoon varatun budjetin. - Eurot ovat siellä jossakin, mutta ne eivät ole silti se määräävä tekijä. Tärkeintä on, että on hyvinvoivat ja aktiiviset kuntalaiset, jotka huolehtivat itsestään ja naapureistaan, Utajärven hyvinvointivastaava Hannele Karhu toteaa. Karhu iloitsee, että sekä työntekijät, luottamushenkilöt, järjestöt että kuntalaiset ovat lähteneet hyvinvoinnin edistämiseen mukaan niin laajasti. Uusia ideoita sataa koko ajan. Hyvinvoinnista on tullut pysyvä ajattelumalli, joka on esimerkiksi vakiopykälänä kunnan tiimien kaikissa kokouksissa. Sydänliiton mukaan Utajärvi on edistänyt kuntalaisten hyvinvointia merkittävästi viime vuosina. Yksi esimerkki on hyvinvointivastaavan tehtävän perustaminen. Karhun mukaan suurin vaikutus on vuosittain laadittavalla sähköisellä hyvinvointikertomuksella, joka sisältää sekä indikaattori- että kokemustietoa. Sen avulla kunta löytää tärkeimmät kehittämiskohteet ja toimenpiteet. Hyvinvointi on paljon muutakin kuin liikuntaa ja laihduttamista, sillä lähes kaikilla päätöksillä on vaikutuksensa ihmisten hyvinvointiin. hyvinvoinnin kannalta tärkeänä pidetään muun muassa vammais- ja vanhusneuvoston sekä nuorisoneuvoston aktiivista toimintaa. Työllistämiseen panostetaan, ja tavoite on, että kaikki alle 29-vuotiaat sijoittuisivat joko töihin, kouluun, oppisopimuspaikkoihin tai työpajalle. Karhu tietää, että eri ihmisille ovat tärkeitä hyvin erilaiset asiat. Yksi aktivoituu inbody-mittauksesta, toisen hyvinvointia parantaa kulttuuritarjonta ja kolmas nauttii uintireissuista Rokualle. Alun perin reissuja järjestettiin kolmen viikon välein, nyt jo joka toinen viikko. Uimaretket ovat niin suosittuja, että ensi syksyllä niitä pohditaan jo joka viikolle. Kuntalaiset maksavat itse viiden euron hintaisen uintilipun, ja kunta tarjoaa linja-autokyydin ja ohjatun allasjumpan. Utajärven kunta luottaa hyvinvoinnin edistämisessä positiiviseen kannustamiseen, ennaltaehkäisyyn ja siihen, että pienilläkin asioilla on merkitystä. Esimerkiksi ikäihmisten tapaturmia aiotaan ennaltaehkäistä liikkumista ja tasapainoa parantavilla jumpilla. Savuton Utajärvi -kampanjassa taas asukkaille tarjotaan sadan euron tukea nikotiini- ja korvaushoitoihin. Alueellinen kunniamaininta luovutettiin Sydänviikon tapahtumassa Rokuan Health & Spassa. (rm) Utajärven kunnalle on suunniteltu omanlainen kangaskassi Reilun kaupan hengessä. Reilut utajärveläiset -kasseja tulee myyntiin Utajärven Yhteispalvelupisteeseen ja torimakasiiniin. Molemmissa paikoissa on tarjolla myös Reilun kaupan esitteitä. Torimakasiini on auki joka päivä ajalla Utajärven kunta on tukenut Reilua kauppaa jo toukokuusta 2004, jolloin Utajärven kunnanhallitus teki päätöksen, että kunta siirtyy pysyvästi käyttämään Reilun kaupan tuotteita vieraskahvituksissa. Loppuvuodesta 2004 Utajärven kunta sai ensimmäisenä kuntana Suomessa oikeuden käyttää Reilun kaupan kunta titteliä. Käyttämällä Reilun kaupan tuotteita kunta tukee osaltaan eettisyyttä ja toteuttaa yhteiskuntavastuutaan. Vieraskahvituksissa on käytössä Reilun kaupan kahvi ja tee. Satunnaisesti tarjoillaan myös muita Reilun kaupan tuotteita. Reilun kaupan hedelmät ovat käytössä välipala- ja jälkiruokatarjoiluissa. (ah) Hyvä Elämä Julkaisija: Vastaava toimittaja: Toimittajat: Sivunvalmistus: Painopaikka: Kiinteistö Oy Järvenneito ja Kiinteistö Oy Mäyrä Salme Tiri-Karjalainen Anna-Liisa Valtanen, Ritva Moilanen, Asko Kurki, Heimo Turunen VKK-Media Oy/Eila Lahtinen Suomalainen Lehtipaino Oy Kajaani\n4 4 Hyvä Elämä 2012 Utajärven kunta KUNNANVIRASTO/ YHTEISPALVELU- PISTE ON SULJETTU PÄIVYSTYKSET: Kiireelliset päivähoitoasiat p Sosiaalityö ma-pe klo 9-11 p. (08) Tekniset palvelut Esko Spets p , Jouni Jurva p Ilkka Lyttinen on lomalla välisen ajan. Nuoriso- ja liikuntatalo avoinna ajalla ma-pe klo Liikuntasalissa varatut vuorot ma-to, kuntosalilla vapaa käyttö Tiedustelut Utajärven liikunta- ja nuorisotoimi/ p Kirjasto on avoinna koko kesän ma ja to klo 12 18, ti, ke ja pe klo Kesäkahvila Torimakasiinissa on avoinna 25. kesäkuuta 11. elokuuta ma-la klo 10 18, su klo Torikirppis ma-pe 10-17, la 9-13 Lisätietoja 18. kesäkuuta 2012 Kunnanhallitus Kiinteistö Oy Mäyrä VUOSIKERTOMUS 2011 Yhtiö omistaa v.1967 rakennetun kerrostalon, joka on peruskorjattu , talossa on 23 huoneistoa ja kiinteistöllä on autokatos. Talossa on kolme asuinkerrosta ja kellarikerros. Vuokrasuhteisiin perustuva liikevaihto on yhteensä euroa. Taseen loppusumma ,58 euroa. Valtion peruskorjauslaina maksettiin kokonaan pois nostamalla euron velkakirjalaina Kuntarahoitus Oyj:ltä. Lainan maksuaika on 10 vuotta. Talo on peruskorjattu vuotta sitten ja se sijaitsee lähellä palveluja kunnan ydinkeskustassa. Talossa asuu lapsiperheitä sekä ikääntyvää väkeä että opiskelijoita. Talon hissittömyys tai huoneistokohtaisten saunojen puute ei ole vähentänyt kysyntää. Asukastoiminta Asukkaiden kokous pidettiin ja asukastoimikuntaa täydennettiin pidetyssä asukkaiden kokouksessa. Asukastoimikunta on kokoontunut useita kertoja. Asukastoimikunta antoi lausunnon seuraavan vuoden talousarviosta. Asukkaiden pikkujoulua vietettiin Merilän Kartanossa. Vakuutukset ja turvallisuus Piha-alueella on videovalvonta. Autokatokseen hankittiin kaksi käsisammutinta. Asukastoimikunta oli aktiivisesti mukana järjestetyssä paloharjoituksessa. Käyttöaste ja vuokrataso Asukkailta perittävä omakustannusvuokra oli kerrostalossa tammikuussa 6,18 euroa/jm2/kk ja helmi-joulukuussa 6,38 euroa ja D-siivessä vastaavasti 9,62 e/jm2/kk ja 9,82. Asuntojen keskimääräinen käyttöaste oli 97,4 %. Kiinteistön hoitokulut Hoitokulut yhteensä ovat samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. Vuosikorjauksiin käytettiin yhteensä ,84 euroa. Yhdessä huoneistossa tehtiin perusteellinen muuttoremontti ja toisessa huoneistossa kunnostettiin kylpyhuone sekä parissa huoneistossa tehtiin kevyempi muuttoremontti ja muutamia liesiä ja jääkaappeja uusittiin. Utajärven Hyvinvointitalon johtaja, kuntoutussuunnittelija Anita Autio, joka on myös seksuaaliterapeutti ja seksuaalineuvoja, kertoo, Ihminen kohdataan ihmisenä Hyvinvointitalossa Tässä nykyisessä työssäni haluan, että ihmiset löytävät tavoitteensa, tarpeensa ja omat kykynsä ja sitä kautta pääsevät toteuttamaan omaa hyvinvointiaan ilman valmiita malliratkaisuja. Hyvinvointitalon johtaja Anita Autio korostaa, että jokaiselle hyvinvointi on erilaisia asioita erilaisin määrin. Hyvinvointitalo auttaa omalta osaltaan toteuttamaan hyvää elämää. Utajärven kunnassa tarkastellaan päihdeongelmaisten asumisen vaihtoehtoja perusteellisesti vaikutusten ennakkoarviointimenetelmän avulla. Monialainen toimintamalli sisältää tärkeää ko- että moninkertaisella kouluttautumisella ja vuosikymmenten kokemuksella ihmisten kanssa työskentelystä, on apua ihmisten kohtaamisessa ihmisenä. Talon toimintojen kehittäminen ja työllisyyden hoitaminen saavat uusia tuulia, kun luovuutta ja innovatiivisuutta käytetään rohkeasti, laajaa kokemusta hyödyntäen, hän sanoo. Oulussa syntynyt ja pitkän aikaa Inarissa yrittäjänä ja Pohjois-Lapin TE-toimistossa työskennellyt Anita Autio on nyt toista kertaa kehittämässä uusia toimintoja. Minä olin täällä vuosina käynnistämässä kunnan oman kehitysvammahuollon. Viihdyin jo silloin täällä ja työskentelen mielelläni muutosjohtajana, Anita Autio kertoo ja jatkaa: Tässä nykyisessä työssäni haluan, että ihmiset löytävät tavoitteensa, tarpeensa ja omat kykynsä ja sitä kautta pääsevät toteuttamaan omaa hyvinvointiaan ilman valmiita malliratkaisuja. Hyvinvointitalolla paljon käyttäjiä Utajärven entisestä kirkonkylän koulusta on kuoriutunut Hyvinvointitalo. Hyvinvointitalon tiloja käyttävät muun muassa erilaiset yhdistykset, Utajärven koulu, työpaja, Oulunkaaren kuntayhtymä, Oulujoki-opisto sekä yksityiset ihmiset. Talossa järjestetään erilaisia tapahtumia nuorten diskosta vähävaraisten EU-ruoan jakoon, kuntalaisten ja yhteistyökumppaneiden toiveiden ja tarpeiden mukaan. Hyvinvointitalo työllistää ja tarjoaa monipuolista työllistymistä edistävää palvelua. Anita Autio kertoo, että tarvittaessa talossa järjestetään koulutusta isommille ryhmille tai annetaan yksilövalmennusta. Työllistymisen kanssa työskentelevä henkilökunta on talossa osaavaa ja motivoitunutta. Tavoitteena on asiakkaan voimaannuttaminen omaan hyvään elämään, Anita Autio sanoo. (ak)...tavoitteena on asiakkaan voimaannuttaminen omaan hyvään elämään... Päihdeongelmaisten asumisen suunnittelutyö meneillään konaisharkintaa. Luottamushenkilöiden määrittelemiä eri vaihtoehtoja tarkastellaan useista eri näkökulmista: asiakkaiden, kaikkien kuntalaisten, palvelujen järjestämisen, henkilöstön, talouden ja kunnan tavoitteiden näkökulmasta. Vaikutuksia arvioidaan sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Luottamushenkilöiden lisäksi mukana on sosiaalityöstä, asumispalveluista sekä teknisistä ja hyvinvointipalveluista vastaavat viranhaltijat. Tavoitteena on löytää paras mahdollinen ratkaisu, joka lisää kaikkien kuntalaisten asumisviihtyvyyttä. (ah)\n5 2012 Hyvä Elämä 5 otettu käyttöön sähköinen Omahoito-palvelu Sähköiset palvelut tulevat myös terveydenhuollon pariin. Utajärven lisäksi Iissä, Pudasjärvellä ja Vaalassa on avattu Oulunkaaren Omahoito-palvelu, joka tuo terveydenhuollon palveluita myös nettikansan saataville. Palvelun kautta voi esimerkiksi lähettää kysymyksiä hoitajalle tai lääkärille silloin, kun asiakkaalle itselleen parhaiten sopii vaikkapa television katselun yhteydessä. Viestiä lähetettäessä valitaan koskeeko asia esimerkiksi diabetesta, sydänsairauksia tai muita terveysongelmia ja asiaan perehtynyt sairaantai terveydenhoitaja vastaa viiden päivän kuluessa. Tarvittaessa hoitajat kysyvät lisätietoa lääkäriltä. Kiireellisissä, terveyttä uhkaavissa asioissa, pitää terveyspalveluihin ottaa yhteyttä vanhanaikaisesti eli soittamalla. Neuvojen kysymisen ja viestien lähettelyn lisäksi Omahoito-palvelun kautta voi muun muassa varata ajan laboratorioon, mikäli sähköinen lähete on valmiina. Toukokuusta lähtien kuntalainen on voinut katsella tietyin rajauksin myös omia laboratoriotuloksiaan Omahoito-palvelusta. Laboratoriotutkimusten vastaukset näkyvät takautuvasti toukokuun alusta 2012 lähtien. Hiljattain on otettu pilottikäyttöön ns. diabeteksen hoitoalusta Iin ja Utajärven diabetesta sairastaville pilottiasiakkaille. Heiltä saamme arvokasta tietoa palautteen muodossa nimenomaan palvelun käytettävyyden kehittämiseen. Tämä palvelu otetaan käyttöön syksyllä myös Pudasjärvellä ja Vaalassa. Ajanvarausta laajennetaan lähiaikoina myös neuvolapuolen ja suuhygienistin ajanvarauksiin. Myös omien henkilökohtaisten terveystietojen kirjaaminen onnistuu. Omahoito-palvelua kehitetään jatkuvasti. Omahoito-palvelun käyttämiseen tarvitaan nettiyhteys ja palveluun kirjautuminen tapahtuu omilla pankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella eli kännykän avulla. Näin ollen sähköinen yhteys on suojattu ja sen kautta voi lähettää turvallisesti kysymyksiä. Myös Utajärven terveysasemalla on tietokone ja sieltä saa henkilökohtaista opastusta palvelun käyttöön. (RM) Lisätietoa: Ritva Väisänen (takana) ja Oili Holappa perehtyvät Omahoito-palveluun. Terveysasemalta saa tarvittaessa opastusta palvelun käyttöön Kotialueen kehityksestä välittävä valitsee lähiruoan Lähiruoka on paikallisella alueella tuotettua ruokaa. Sitä ostamalla edistää lähiseutujen hyvinvointia. järjestetään elokuussa lähiruokatapahtuma, jossa kerrotaan aiheesta enemmän. Merilän kartanon emäntä ja vastikään Maa- ja kotitalousnaiset -järjestön puheenjohtajaksi valittu Kaisu Merilä puhuu lähiruoan puolesta. Puheenjohtajan luottamustehtävään liittyen Merilä on myös eduskunnan lähiruokatyöryhmän jäsen. Työryhmän tehtävänä on edistää lähiruoan ja paikallisruokien käyttöä paikallisesti ja kansallisesti. Tämän hetken kuuma peruna on kilpailutus. Nykyisen mallin mukaan hinta on ratkaiseva tekijä, kun puhutaan koulujen ja muiden laitosten ruokailun järjestämisestä. Siinä ei päästä aina järkeviin ratkaisuihin ja onhan tässä kuviossa jotain vialla, kun esimerkiksi kouluihin tuodaan kaloja ulkomailta, vaikka niitä saisi kotimaastakin huomattavasti lähempää ja parempilaatuisena. Yritämme tuoda läpi sitä ajatusta, että hinnan lisäksi katsottaisiin myös ruoan laatuun sekä ymmärrettäisiin ne pitkän tähtäimen taloudelliset tekijät. Lähiruoan syöminen on eräs parhaista keinoista elvyttää maaseudun taloutta, neuvoo Merilä. järjestetään elokuun puolessa välissä toritapahtuma, jossa pääosaa esittää lähiruoka. Tapahtumaa organisoi Eeva-Kaisa Karhu, Maa- ja kotitalousnaiset tukevat tapahtumaa. Karhu on juuri valmistumassa maisteriksi Helsingin yliopiston Maatalous- metsätieteellisestä tiedekunnasta ja takataskussaan hänellä on jo agrologin paperit. Maaseudun kehittämiseen liittyvät teemat ovat erityisen kiinnostavia ja sitä kautta lähiruoka on tullut tutuksi. Lähiruoalla on suuri merkitys alueen kehittymiselle ja taloudelle. Sitä syömällä luodaan työpaikkoja ja vaikutetaan kansantalouteen. Ihmiset eivät aina täysin ymmärrä miten suuri vaikutus heidän pienillä arjen valinnoillaan on, Karhu tuumaa ja tulee painottaneeksi Merilän kanssa samaa asiaa. Lähiruoka voi myös olla ekologisempi valinta mutta aina se ei pidä paikkaansa. Hiilijalanjäljestä huolestuneille paras neuvo on ostaa kotimaisia sesonkituotteita ja välttää ruoan heittämistä roskiin. Kaupassa käyminen omalla autolla aiheuttaa eniten päästöjä. Utajärven lähiruokatapahtuman järjestelyt ovat vielä kesken mutta Karhu ja Merilä kertovat, että suunnitteilla on perinteinen toritapahtuma, jossa pyritään maalaismarkkinoiden tunnelmaan. Paikalle on kutsuttu paikallisia yrittäjiä elintarviketuotteineen. Kotitalousneuvoja Helena Lahdenperä esittelee ajankohtaisia asioita, mahdollisesti ruokasieniin liittyviä neuvoja sadosta riippuen. Sokerina pohjalla lähiruoan vankkumaton kannattaja, Oulun Stockmannin Herkun myyjä Mikko Tapio tulee juontamaan tapahtuman. Kenties tämä Olavi Virta -laulukilpailun voittaja lurauttaa laulunkin? Jos haluat saada vinkkejä lähiruokaan liittyen, piipahda toki tapahtumassa. (RM) Utajärven Palvelutaloyhdistys ry TOIMINTAKERTOMUS 2011 Yhdistyksen tarkoituksena on toimia vanhusten, vammaisten ja muiden työkyvyttömien asunto-olojen, asumisympäristön ja asumiseen liittyvien palvelujen parantamiseksi. Utajärven Palvelutaloyhdistys ry on perustettu nimellä Utajärven Vanhustentalon Kannatusyhdistys ry. Yhdistys omistaa Lepolan ja Veteraanitalon aravavuokratalot, jotka lainoituspäätösten mukaan on arkoitettu vanhusten asunnoiksi. Rauhalan kiinteistön myynti Rauhalan kiinteistön myynnistä kunnalle päätettiin pidetyssä ylimääräisessä yhdistyksen kokouksessa. Kauppahinta oli euroa. Valtiokonttori oli jo aikaisemmin hyväksynyt Rauhalan peruskorjauslainalle 40 % akordin eli anteeksiannon ja loppuosa valtion lainasta maksettiin pois jo vuoden 2010 lopussa. Sosiaali- ja terveysministeriö luopui raha-autotomaatti-yhdistyksen varoista myönnettyjen avustusten takaisinperinnästä. Perittävä summa oli euroa. Perusteluna perimättä jättämiselle oli alhainen kauppahinta, joka ei riittänyt peruskorjauslainan loppuosan maksamiseeni. Rauhalan myynnistä syntynyt myyntitappio ,58 euroa kirjattiin satunnaisiin kuluihin. Kiinteistön myyntitappiota ei voi vähentää kiinteistön tuotoista. Asuntojen käyttöaste Vuokria on viimeksi korotettu eikä vuokria koroteta myöskään vuonna Vuokrat sisältävät lämmityksen eikä erillisiä vesimaksuja peritä. Veteraanitalon käyttöaste oli 100 % ja Lepolassa jäi asuntojen tyhjänä olon vuoksi vuokratuottoja saamatta 259,47 euroa, joka vaikuttaa 0,25 %. Kiinteistöjen ylläpitokulut Tammi-helmikuulta Rauhalan kiinteistön hoitokulut ovat vielä yhdistyksen kuluina. Ulkopuolisia pieniä maalausja kunnostustöitä esimerkiksi piha-aitojen, portaiden ja kaiteiden osalta teetettiin kesällä. Mitään suurempia korjaustoimenpiteitä ja isompia muuttoremontteja ei kertomusvuonna tehty. Veteraanitalossa parannettiin pihavalaistusta. Tulevaisuuden näköalat Seniorit asuvat tänä päivänä kaikilla mukavuuksilla varustetuissa asunnoissa. Eikä heillä ole tarvetta hakeutua vuokra-asuntoon, kun tukipalveluja on riittävästi saatavana. Kunnon huonontuessa tai muistin heikentyessä tarvitaan palveluasunto/ryhmäasunto ja niitäkin kunnassa on riittävästi. Veteraanitalon lisäksi perinteisiä pieniä vanhusten asuntoja on Iltakodissa, jonka kunta omistaa ja Pirttimännyssä, jonka Kiinteistö Oy Järvenneito omistaa. Kaikki kiinteistöt ovat muutaman vuoden kuluessa tulossa peruskorjausvaiheeseen. Kiinteistö Oy Rokuanrivi VUOSIKERTOMUS 2011 Yhtiö omistaa Rokualla 2 rivitaloa, joiden asuntopinta-ala on yhteensä 529 m 2 Talot ovat vuokratontilla ja ne ovat valmistuneet Asuntojen vuokraukseen perustuva liikevaihto on yhteensä ,31 euroa. Lainojen korkokulut ovat 3 689,80 euroa. Vuonna 1982 myönnetty aravalaina on Valtiokonttorin päätöksellä muutettu vuosimaksulainaksi. Kertomusvuonna valtion lainaa lyhennettiin 9 667,98 euroa. Vuoden lopussa on valtion lainaa jäljellä ,23 euroa ja kunnan III-sijaislainaa ,69 euroa, joka on koroton. Vuosikorjauksiin käytettiin ,78 euroa (1,63 e/m 2 / kk). Asukkailta perittävää vuokraa tarkistettiin ja se oli sitten 6,35 euroa/m 2 /kk. Asuntojen keskimääräinen käyttöaste on 97,4 % (TA 94 %). Vuonna 2011 aloitettiin kierros huoneistojen lattiamateriaalien uusimiseksi. Tulorahoituksella on pystytty vähitellen peruskorjaamaan kaikki kylpyhuoneet. Kylpyhuoneiden korjauskierros saatiin päätökseen vuonna Kodinkoneita on uusittu kaikkiin huoneistoihin. Huoneistojen laatutaso on vaatimaton, mutta oikealla hinta-laatusuhteella ja talojen sijainti lähellä Rokuan Kuntokeskusta mahdollistaa huoneistojen käytön työntekijöiden kakkosasuntona.\n6 6 Hyvä Elämä Suomi on ainoita maita maailmassa, jossa on näkyvillä jääkauden jättämiä jälkiä näin monipuolisesti ja hyvin säilyneinä. Rokuanvaara joka ei oikeasti olekaan vaara, vaan hiekkadyynien peittämä harju, on erityisen edustava esimerkki Suomessa tapahtuneista geologisista prosesseista. Alue hyväksyttiinkin UNESCO:n suojelemaan geopark-verkostoon kaksi vuotta sitten. Tällä hetkellä maailmassa on 89 geoparkkohdetta yhteensä 27 maassa, joista Rokua Geopark on maailman pohjoisin ja Suomen ainoa maailmanlaajuiseen verkostoon hyväksytty alue. Kohteen perustivat geopark-kunnat Muhos, Utajärvi ja Vaala. Hallinnosta vastaa aluekehittämiskeskus Humanopolis Oy ja muita yhteistyökumppaneita ovat Metsähallitus ja Rokuan Terveys ja Kuntouttamissäätiö. Geoparkissa alueita Pohjois-Pohjanmaalta ja Kainuusta Rokua Geopark on pintaalaltaan 1326 km² ja siihen kuuluu Rokuan vaaran lisäksi alueita Oulujokilaaksosta ja Oulujärveltä. Rokua lumoaa kumpuilevalla kangasmaastollaan, Oulujokilaakso on puoles- Rokuan Geopark monipuolinen kohde Pari vuotta sitten Rokuan, Oulujokilaakson ja Oulujärven alueita hyväksyttiin kansainväliseen geopark-verkostoon. Sieltä löytyy jääkauden jättämiä jälkiä, elämyksiä, kiinnostavia tarinoita sekä luonnonrauhaa. taan perinteikästä maanviljelymaisemaa ja Kainuun merellä eli Oulujärvellä aavat järvenselät ja monimuotoinen saaristo kutsuvat patikointi- tai kajakkiretkelle. Maata muokkaavat prosessit luovat perustan alueen luonnolle ja sitä kautta ihmisen toiminnalle, joten tältä kantilta katsottuna geologinen historia näkyy jokaisessa asiassa, kulttuurissakin. Vaikka Rokua Geoparkin kantavana teemana on jääkausi ja sen jättämät jäljet, löytyy sieltä muutakin tutustumisen arvoista. Elämyksiä kulttuurin parissa Kulttuurinälkäisen kannattaa tutustua Oulujokilaakson kauniisiin puukirkkoihin esimerkiksi Muhoksella, ja Säräisniemellä. Muhoksen niin kutsuttu tukipilarikirkko on itse asiassa Suomen vanhin ympärivuotisessa käytössä oleva puukirkko, joka on rakennettu vuonna 1634 ja se on yhä alkuperäisessä asussaan. Pitäjien kotiseutumuseoissa esitellään muun muassa vanhoja elinkeinoja ja esimerkiksi Lamminahon tilalla Vaalassa on hyvin säilyneitä ja 1800-lukujen talonpoikaisia rakennuksia autenttisine esineineen. Taidetta voi ihailla Kankarin Taidehuvilalla tai Kassu Halosen Taidetalolla. Funktionalismiin ihastuneiden kannattaa katsastaa Aarne Ervin suunnittelemat Oulujoen voimalaitokset. Rokuan Geoparkin alueella järjestetään myös erilaisia koulutus- ja kulttuuritapahtumia, joten jokaiselle löytyy varmasti jotakin. Luonto geoparkin päätähti Alue kuuluu vahvasti luonnonsuojelun piiriin. Lähes 10 neliökilometrin laajuinen Rokuan kansallispuisto on eräs Suomen vanhimmista ja lainsäädännön mukaan kansallispuiston käytössä on tiettyjä rajoituksia. Lisäksi alueita on suojeltu niin harjujen kuin rantojenkin valtakunnallisilla suojeluohjelmilla. Pääpiirteittäin suojellut kohteet kuuluvat myös Natura alueisiin. Tämä onkin retkeilijöiden syytä ottaa huomioon, sillä jokamiehenoikeuksissa saattaa suojelukohteesta riippuen olla rajoituksia. Rokuanvaaralla merkityiltä reiteiltä poikkeaminen on erityisen haitallista, sillä harvinaiset jäkäläin peittämät karukkokankaat ovat alttiita kulumiselle. Pienetkin tallaushäiriöt aiheuttavat kuivan kasvillisuuden kulumista, mikä muuttaa heti maaperän mikrobiologiaa ja sitä kautta tapahtuu esimerkiksi muutoksia lajikoostumuksessa. Tallauksen lisäksi uhkana ovat metsäpalot kuivina aikoina. Palovartijoiden tähystys Pookivaaralla on loppunut 80-luvulla, joten sitä tärkeämpää on, että retkeilijät kiinnittävät erityistä huomiota paloturvallisuuteen. Rokua Geopark on helposti saavutettava luontomatkailukohde, jossa löytyy varmasti tekemistä kaikille ja kaikenikäisille. Laajat vaellus-, pyöräily- ja hiihtoreitit vievät luonnonhelmaan, seikkailuhenkisille löytyy monenmoista puuhaa. Majoituskin onnistuu aina autiotuvista kylpylähotelliin. (RM) Rokuan Geoparkin erikoiset luontokohteet: 2012 Rokuanvaara on noin 20 km pitkä ja 5 km leveä harju, jonka päälle on kasautunut hiekkadyynejä. Harju kohoaa jyrkästi ympäröivästä maastosta ja sen korkein kohta, Pookivaara, on lähes 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Harju on muinaisen jäätikköjoen pohjaa, johon kertyi ainesta jäätiköltä veden kuljettamana. Lappia lukuun ottamatta Suomen harjut ovat luode-kaakko suuntaisia pitkiä, jonomaisia muodostumia. Vesi on pyöristänyt kiviä ja lajitellut maa-ainesta kasaten raskaat kivet alimmaiseksi ja päällimmäiseksi hiekkaa. Harjujen soraja hiekka-aines läpäisevät hyvin vettä, joten alueilta löytyy usein runsaasti pohjavettä. Rokuan dyynikenttä on Suomen tunnetuimpia dyynialueita. Yksittäiset dyynit ovat yleensä puoli kilometriä pitkiä ja noin 100 metriä leveitä muotoja kohoten kymmenisen metriä ympäristöstä. Alueen dyynit alkoivat muodostua noin 9000 vuotta sitten, kun harju paljastui saarena merestä. Jääkauden jälkeen iso osa Suomesta oli veden peitossa ja veden korkeuden laskiessa maata paljastui pikku hiljaa. Maan paljastuessa siinä ei ollut sitovaa kasvillisuutta, jolloin tuuli kuljetteli ja kasasi harjun hienointa ainesta dyyneiksi. Tätä nykyä dyynit ovat kasvittuneita eikä tuuli siirtele enää niiden paikkaa. Vedenpinnan laskiessa rantatyrskyt ovat huuhdelleet Rokuanvaaran reunamia. Harjun rinteillä on näkyvissä myös muinaisia rantavalleja. Niitä on muotonsa puolesta vaikea erottaa dyyneistä ja moni muodostuma onkin rantadyynivallin yhdistelmä. Syvyydenkaivo on Suomen suurin suppakuoppa, sen syvyys on noin 50 metriä. Rokuanvaaralla on muitakin suppia, etenkin länsi- ja keskiosissa. Supat ovat harjuaineksen sekaan hautautuneiden jäälohkareiden jättämiä jälkiä. Kun jäälohkare suli, maa painui lommolle muodostaen harjukuopan eli supan. Suppajärviä syntyy alueilla, joilla pohjavesi täyttää kuopan. Suppakuopan syvyys voi olla muutamasta metristä useisiin kymmeniin metreihin. Hämäävät nimet Rokuanvaara ei ole vaara, vaan harju, jonka erikoisuutena ovat laelle kerrostuneet hiekkadyynit. Lohjan harju ei ole harju, vaan osa ensimmäistä Salpausselkää eli kyseessä on reunamuodostuma. Punkaharju on nimensä mukaisesti harju. Rukatunturi urbaanilegenda kertoo, että Rukan päällä olisi kasvanut puita. Kyseessähän olisi silloin vaara eikä tunturi, jonka kuuluu olla paljaslakinen. (RM) Rokua Geopark Challenge Heinäkuun lopulla järjestetään Rokua Geoparkissa Suomen merkittävin seikkailu-urheilukilpailu. Kisa järjestetään toista kertaa Seikkailu-urheiluseura Free Adventure Ry:n toimesta. Yhteistyökumppanina on Rokua Geoparkkia isännöivä Humanopolis. Valittavana on kaksi sarjaa: Xtreme 24h Challenge on vaativan tason ympärivuorokautinen kisa kolmihenkisille joukkueille ja Adventure 6h Challenge on helpompi puolipäivä kisa kahden hengen joukkueille. Vaativan tason rata on yli 200 km pitkä yltäen aina Manamansalosta Rokualle. Seikkailu-urheilukilpailussa mitataan niin fyysistä voimaa kuin henkistä kanttiakin nokkeluutta unohtamatta. Kilpailussa nähdään muun muassa suunnistusta, kiipeilyä, melontaa, uintia ja maastopyöräilyä. Oleellisena osana ovat älyä vaativat tehtävät. Tänä vuonna kilpailussa on vähemmän hiekkaa ja suota mutta jotta kilpailu ei olisi turhan helppo, on mukana haastavaa melontaa ja hienoa pyöräilyä, paljastaa kilpailunjohtaja Seppo Mäkinen. (RM) Kisaajat joutuvat erilaisten tehtävien eteen, jotka mittaavat muun muassa fyysistä kestävyyttä ja henkistä kanttia. (Kuvat Tapani Launonen)\n7 Hyvä Elämä Rokuan kansallispuiston huikea maisema avautuu yleisölle Oulujokilaakson brändin kulmakiviä terva, yhteistyö, vesi ja omintakeisuus Utajärvi, Muhos ja Vaala haluavat rakentaa yhteisen ja vahvan Oulujokilaakson brändin. Asioilla on tietynlaisia mielikuvia ihmisten mielissä. Mielleyhtymän syntyminen on kinkkinen homma, sillä varsinaisen tiedon lisäksi mielikuva syntyy pääasiassa tunteiden, uskomuksien ja ennakkokäsityksien perusteella. Myös markkinoinnin avulla voidaan vaikuttaa mielikuviin. Mielikuvat ovat tärkeitä kunnille ja kaupungeille. Alueen imagoon, brändiidentiteettiin, on syytä panostaa, sillä sitä kautta voidaan vaikuttaa esimerkiksi muuttoliikkeisiin, yritysten toimintaan sekä erityisesti matkailuun. Nämä vaikuttavat suuresti kuntien menestykseen ja talouteen. Muhos, Utajärvi ja Vaala muodostavat Oulujokivarren alueen ja Oulun yliopistossa opiskeleva Heini Konola on tutkinut miten näille eri kunnille voisi rakentaa yhteisen brändin. Konolan mukaan kuntaliitosuudistusten vuoksi on tärkeää rakentaa kunnille yhteistä tehokasta markkinointia, sillä tulevaisuuteen on katsottava nyt eikä mennen talven lumia, kuten menetettyjä työpaik- Rokuan kansallispuiston paahderinteillä esiintyy muun muassa komeaa kalliokieloa. Etelässä kasvi on yleinen mutta näillä leveysasteilla se on rauhoitettu alueellisen uhanalaisuuden vuoksi. Se kukkii alku kesästä ja kalliokielon sinimustat marjat ovat myrkyllisiä. (Kuvat Ritva Moilanen) Pohjoisessa näyttävää mutta uhanalaista kalliokieloa tavataan Rokuan kansallispuiston paahderinteillä Mikä se paahderinne on? Paahderinteitä esiintyy pääasiassa harjualueiden etelään ja länteen viettävillä rinteillä. Tiheän puuston ja kenttäkerroksen puuttuessa aurinko pääsee paistamaan suoraan rinteeseen, joten kesäpäivänä lämpötila voi nousta yli 50 asteeseen. Toisaalta yöllä rinne viilenee erittäin nopeasti, joten vuorokauden lämpötiloissa on voimakasta vaihtelua. Näin ollen paahderinteiden lajisto on poikkeuksellista. Myös rinteen kaltevuus edesauttaa erikoisen elinympäristön muodostumista, sillä jyrkillä rinteillä maaperä pysyy paljaana muun muassa sulavan jään, tuulen sekä pienten maavyöryjen takia. Maaperä on myös kuivaa, joten metsäpalot ovat olleet yleisiä. Rokuallakin on ollut useita paloja mutta valvonnan ja tekniikan parantuessa metsäpaloja ei ole ollut sitten 80-luvun. Paahderinteiden umpeenkasvu onkin niiden suurin uhkatekijä, sillä tehokas palotorjunta ja nykyiset metsänhoitosuositukset edesauttavat tiheän kasvillisuuden syntyä. Tämä puolestaan muuttaa elinympäristöä eivätkä paahderinteen lajit pysty tähän sopeutumaan. (RM) Paahdeympäristöjen eliöyhteisöt ovat erikoisia eikä niitä tavata muissa elinympäristöissä. Paahdeympäristöä ei sovi sekoittaa jäkäläisiin karukkokankaisiin, jotka ovat myös harvinaisia. koja tai padottua Oulujokea kannata jäädä harmittelemaan. Tutkimuksen mukaan jokilaaksossa on paljon ainesta, josta voi rakentaa houkuttelevan brändin. Tutkimuksessa korostuivat erityisesti Oulujoki voimalaitoksineen, terva, omintakeisuus ja Geopark. Myös alueiden välinen yhteistyö mainittiin ja se, että on tilaa asua, harrastaa, elää, rentoutua ja toteuttaa itseään. Tietysti myös kaunis ja erikoinen luonto nousivat esille, jäätikön muovaamat jäljet nähtiin omintakeisina ja ympäristöstä oltiin ylpeitä. Näistä asioista rakentunee Oulujokilaakson brändi. (RM) Juhannuksen jälkeen Rokuan kansallispuistossa sijaitsevalle Pookivaaralle pystytettävä palotorni avautuu yleisölle. Maisemia pääsee ihailemaan teräsrakenteisen, 19 metriä korkean tornin neljännelle tasolle asti. Palotornin lisäksi muitakin kohteita on paranneltu. Rokuan vaaran korkeimmalla kohdalla Pookivaaralla ovat kunnostustyöt hyvässä vauhdissa. Metsähallituksen luontopalveluiden hallinnoima ja Pohjois- Pohjanmaan ELY-keskuksen rahoittama hanke alkoi syksyllä 2011 ja saataneen päätökseen loppu syksystä. Alueen palveluita on parannettu. Viime vuonna kunnostimme seurakunnan leirikeskukselta lähtevän tien ja nyt autolla pääsee aivan kansallispuiston rajalle saakka. Tämän lisäksi alueen opasteita on selkeytetty, kertoo projektipäällikkö Janne Karhu. Oleellinen osa kunnostustöissä on 70-luvulla pystytetyn palotornin kunnostaminen. Palotorni on purettu ja kuskattu Vaalaan. Rakenteellisia vikoja tornissa ei ollut mutta neljä vuosikymmentä ovat jättäneet jälkensä, joten palotorni saa kevyen hiekkapuhalluksen ja se maalataan. Sen turvallisuutta myös parannetaan muun muassa turvaverkoin. Palotorni pystytetään juhannuksen jälkeen ja yleisö pääsee kiipeämään aina tornin neljännelle tasolle asti Rokuan maisemia ihailemaan. Ylimmän tason tähystyskoppiin pääsee ohjatuilla käynneillä. Tämän hankkeen parissa on ollut erityisen mukava työskennellä. Asun lähellä, joten hiihtoja retkeilyreitit ovat jo lapsuudesta tuttuja. Lisäksi pappani on ollut aikoinaan 30-luvulla siirtämässä ja pystyttämässä palovartijan tupaa, joten tässä on eräänlaista sukupolvien jatkuvuutta, hymähtää Karhu. Palotornin lisäksi palovartijan tupaa on kunnostettu ja Metsähallituksen omistaman taukotuvan Pookin Paussin viereen siirretään halkoliiteri. Myös vaaran päällä olevaan kaivoon asennetaan pumppu. Syksyllä ohjelmistossa on maisemointi. Alue on erittäin kulumaherkkää ja paikoin jäkäläkangas on täysin rikkoutunut. Hiihto- ja retkeilyreittien pohjat kestävöidään. Alueella esiintyy harvinaista paahdeympäristön lajistoa ja maisemointi täytyy suunnitella tarkoin, jotta emme tuhoa herkkää kasvistoa. Toiveena olisi, että ihmiset kulkisivat merkittyjä reittejä pitkin, jotta turhalta eroosiolta vältyttäisiin, painottaa Karhu. (RM) Vielä 80-luvulla Pookivaaran laen palotornissa vartija tähysti metsäpalojen varalta kesällä. Kuvassa oleva palotorni on kunnostettu kesän aikana ja juhannuksen jälkeen yleisö pääsee ihailemaan näköalaa Rokuan kansallispuiston korkeimmalta kohdalta. (Kuva Janne Karhu)\n8 8 Hyvä Elämä 2012 Lainan ja Heikin uudet askeleet Askel yksi: asunnon osto Jokihovin kerrostalosta Heikki ja Laina Karhu kertovat seuranneensa suurella mielenkiinnolla As Oy Jokihovin suunnittelua ja rakentamista. - Syyskuussa 2011 teimme sitten kaupat kolmannen kerroksen saunallisesta kaksiosta, josta on näkymä joelle päin. Olemme erittäin tyytyväisiä Jokihovin keskeiseen sijaintiin, kerrostalon valoisaan rappukäytävään sekä tilavaan hissiin, johon sopivat myös paarit. Jokihovin osake on meille tällä hetkellä kakkosasunto, mutta olemme jo monta kertaa käyneet siellä saunaa lämmittämässä ja yöpymässä. Talossa on useita tuttuja naapureita. - Niin kauan kuin meillä kuntoa riittää, ykkösasunto ja koti on Lahtikylässä. Kerrostalon valoisa ja väljä portaikko. Heikki ja Laina Karhu ovat sitä mieltä, että keinussa istumiselle ja ystävien tapaamiselle pitää myös jäädä aikaa. As Oy Jokihovissa on vanhuuden varalle ostettu asunto. Askel kaksi: nyt on kirjatkin muutettu Utajärvelle Oulun työvuosien jälkeen Karhut ovat nyt virallisesti palanneet Utajärvelle. Aikoinaan nuorena parina he ryhtyivät viljelemään Lainan kotitilaa ja vuokrapeltojakin oli, navetassa oli 5 6 lehmää ja lisäksi muuta karjaa. Sangille rakennettiin uusi asuinrakennus vuonna 1967 ja perheen lapset syntyivät Sangilla. Sitten maataloudessa alkoi pakettipeltojen aika ja pienviljelijän tulevaisuus näytti epävarmalta. Heikki hakeutui sähkömieheksi Oulu Oy:lle ja perhe muutti Ouluun vuonna Heikki kertoo suorittaneensa sähköalan jatko-opintoja iltaisin ja pian työpaikka vaihtui Nokia LK-Productsille. Lainan työpaikka oli ensin Wetterillä ja sitten Invalidiliitolla, jossa hän teki hoitoapulaisen töitä viitisen vuotta. Valmistuttuaan apuhoitajaksi vuonna 1982 hän siirtyi töihin Ympäristökuntien sairaalaan Sangin kodin vanha aitta. ja työskenteli siellä 10 vuotta eli sairaalan lakkauttamiseen asti. Sen jälkeen työnantajaksi vaihtui Oulun kaupunki ja sitten olikin eläkkeen vuoro. Heikki loukkasi kätensä vuonna 1995 ja eläkepäätös tuli kolmessa päivässä. Laina jäi eläkkeelle 60-vuotiaana. - Olemme pääasiassa asuneet eläkevuosina Sangilla, vaikka virallisesti ollaan oltu tähän saakka oululaisia. Nyt hankittuamme Jokihovista tämän osakkeen tulevien vuosien varalle, olemme muuttaneet kirjatkin Utajärvelle. Koti ja harrastukset edelleen Sangin Lahtikylässä - Sangilla säilyy koti niin kauan kuin jaksamme tehdä omakotitalon ylläpidon vaatimat askareet ja kulkea marjastamassa, Karhut kertovat. Sangin kodissa eletään vuoden kierron mukaan: polttopuut kaadetaan ensimmäisten pakkasen jälkeen, kun hirvikärpäset ovat kuolleet. Moottorisahalla kaadetaan puut. Mönkijällä ne tuodaan kotiin, jossa ne pätkitään, halkaistaan ja pinotaan kuivumaan. Ulkona kuivumassa ne saavat olla seuraavaan kesään. - Ennen syyssateita halot siirretään katokseen. Ehkä Syksyiset halkopinot siirretään katokseen seuraavana kesänä. Sitten tehdään uutta katosta, jos entiset tulevat täyteen. tässä on jo 5 vuoden varasto, arvelee Heikki esitellessään puuvarastoaan. Talon ympärillä on marjamaat ja rannassa sauna. Pihapiiriin on rakennettu komea hirsiaitta ja monipuolinen pihakeittiö. Kaikki tuo kertoo isännän kätevyydestä ja yhteisistä harrastuksista, joita ovat muun muassa ruuanlaitto ja puutarhatyöt. - Ruuanlaitto oikeista tarveaineista on yksi meidän yhteinen harrastus. Leipä tehdään itse, ruisleipä vanhanajan juuresta, kertoo Heikki ja lisää että tansseissa käynti on kuulunut heidän ohjelmaansa viikonloppuisin joskus viikollakin. Kesällä voidaan ottaa asuntovaunu mukaan ja ajaa vähän kauemmaksi uuteen paikkaan, jossa saatetaan viipyä 2 3 yötä ja päivällä tutustutaan paikkakunnan nähtävyyksiin ja illalla käydään konkareissa. Ystävien tapaamiselle ja pihakeinussa istumiselle riittää myös aikaa. Tyytyväisiä Utajärven palveluihin Karhut kertovat olevansa erittäin tyytyväisiä saamaansa palveluun esim. kirjastossa, terveyskeskuksessa, pankissa ja kaupoissa. - Kun olemme kirkolla käymässä, meillä on tapana käydä Rannilan leipomon kahviossa, jossa on tuoreet ja maukkaat kahvileivät, he mainitsevat. (A-LV)\n9 2012 Hyvä Elämä 9 Lapsille turvallinen kasvuympäristö Puolitoista vuotta sitten Helsingistä Utajärvelle muuttanut yhteiskuntatieteiden maisteri Kaisa Hiltunen sai Helsingin työssään todella läheltä seurata, kuinka rikollisuus pikkuhiljaa muuttaa yhteiskuntaa ja vääristää ihmisten asenteita. Työskenneltyäni 10 vuotta vankilasta vapautuneiden ehdonalaisvalvojana, oli maailmankuvani alkanut vääristyä siten, että helvetin enkelin ja narkomaanin ajatusmaailma tuntui aivan normaalilta. Oman suvaitsevaisuuteni paukkuessa yli kaikkien arvoasteikkojen, pelot omien lasteni kasvuolosuhteista olivat jatkuvasti huolenani, Kaisa Hiltunen kertoo. Kaisa Hiltusen ja hänen kahden tyttärensä Cathrinen seitsemän vuotta ja Amélien kuusi vuotta, muuton merkittävin syy oli se, että Kaisa halusi tarjota lapsilleen turvallisen ympäristön kasvaa. Olin lasteni kasvatuksesta yksin vastuussa, sillä lasteni ranskalainen isä kuoli lasten ollessa hyvin pieniä. Utajärvi oli minulle tuttu paikka, sillä olen viettänyt lapsuudessani täällä isovanhempieni luona Roomarissa paljon aikaa. Muutto sujui todella hyvin Kaisa Hiltunen sai työpaikan Oulunkaaren kuntayhtymästä perhepalveluiden palveluesimiehenä Utajärven ja Vaalan alueilla noin kaksi ja puoli vuotta sitten. Ja puolitoista vuotta sitten perhe muutti uuteen ja tilavaan omakotitaloon Roomarintielle. Silloin kun tulimme tänne, lapset saivat päivähoitopaikan yhdellä puhelinsoitolla ja asunto järjestyi ongelmitta. Päiväkoti osoittautui erittäin hyväksi hoitopaikaksi ja henkilökunta otti temperamenttiset lapseni ammattitaitoiseen hoivaansa. Vanhemman lapseni mennessä Utajärven keskuskouluun oli ilo huomata, kuinka hyvin opettajat ja oppilaat tuntevat toisensa. Kaisa Hiltunen kertoo, että Utajärveltä löytyvät kaikki ne palvelut, joita tarvitaan. Jos jokin puuttuu, sitä ei joko tarvita tai sen saa hankittua Oulusta. Sinnekkään ei ole pitkä matka, kyse on enemmänkin asennoitumisesta, sillä matkaan kuluu yhtä kauan aikaa kun ruuhka-aikana Helsingissä kului kahdeksan kilometrin työmatkaani. Myös lapset voivat mennä yksin ulos leikkimään, mikä ei kaupungissa ollut mahdollista. Pihalla on tilaa juosta ja uimakelpoinen järvi on vieressä. (ak) Kaisa Hiltunen kertoo, että on jo pitkään tehty hyvää työtä kuntalaisten elinolojen parantamiseksi ja työ jatkuu. On pitkälti omasta aktiivisuudesta kiinni, millaiseksi elämän täällä haluaa tehdä. Perheelläni on tänään täällä hyvä olla, ja olen uutena utajärveläisenä ylypiä kunnastani jossa asun, Kaisa sanoo ja yrittää turhaan saada kiharapäisiä tyttäriä samaan kuvaan äidin kanssa. Kiinan kauppa hallitsee perheen elämää Oy You Link Finland Ltd tuo Suomeen lähinnä puutarha-, ulkoilu-, ja vapaa-ajan tuotteita sekä koneita, joita se myös välittää jälleenmyyjille. Yrityksen toinen puoli on laajamittainen teollisuuden konsultointi Kiinassa. Utajärveläinen pariskunta Sally Pan ja Jaakko Tuupanen pyrkivät koko ajan tasapainottamaan elämäänsä Suomen ja Kiinan välillä. Pariskunnalla on vuonna 2008 perustettu yhteinen yritys Oy You Link Finland, joka aloitti toiminnan muottien maahantuojana sekä ruiskuvalu- ja metalliteollisuuden konsulttipalveluiden tarjoajana. Ulinkin liiketoiminta on sittemmin jaettu kahteen osaan, eli teollisiin ratkaisuihin ja kulutushyödykkeiden jälleenmyyntiin. Puoli vuotta sitten yritys aloitti maahantuonnin ja vuokrasi vanhan Sokoksen tilat Utajärveltä omaa myymälää varten. Vaikka yrityksen toimintaa on nyt siirretty Suomeen ja kiinalaisten tuotteiden välittämiseen jälleenmyyjille, Kiinassa käyminen ei liioin ole vähentynyt. Etenkin Jaa- kon tie johtaa usein sinne, sillä hänellä on runsaasti teollisuuden konsulttitehtäviä hoidettavanaan. Ne vaativat välillä kuukausienkin viipymisen tässä maailman nopeimmin kasvavassa supervallassa. Cityelämää ei kaivata Pariskunnalla on 4-vuotias poika ja 2-vuotias tyttö, jotka ovat päiväkodissa ja nauttivat Suomen turvallisuudesta sekä hyvästä hoidosta. Me olemme molemmat asuneet vuosia isoissa miljoonakaupungeissa ja me emme enää kaipaa cityelämää. Siinä mielessä tämä Utajärven alue on ihanteellinen, Sally Pan kertoo englanniksi ja Jaakko jatkaa suomeksi: Täällä ulkoiluharrastukset kuten metsästys ja kalastus ovat lähellä. Kerrottakoon, että pariskunnan lapset puhuvat pääsääntöisesti suomea, mutta he hallitsevat myös englannin ja kiinan kielet. Kiinassa aiemmin henkilöstöjohtajana työskennellyt Sally Pan ei yllättävää kyllä aseta Utajärveä paikkakuntana muiden pohjoissuomalaisten kuntien joukkoon, mistä nuoriso opiskelujensa jälkeen lähtee Etelä-Suomen taajamiin. Utajärvi ei ole yksi tällaisista kunnista. Tämä kunta on erilainen meillä on Geopark! Rokua Geopark on Suomen ensimmäinen ja maailman pohjoisin kohde UNESCO:n suojeluksessa olevassa, ainutlaatuisten geologisten kohteiden verkostossa. Tätä Geoparkia meidän pitää hyödyntää. Tänne pitää tuoda turisteja vaikkapa katsomaan paikallista käsityöperinnettä. Esimerkiksi Kiinassa olisi mielenkiintoa tähän ja turistit toisivat kuntaan varallisuutta, Sally teroittaa ja jatkaa: Mahdollisuuksia on vaikka kuinka paljon. Tässä yhteydessä Jaakko Tuupanen kertoo suomalaisen ja kiinalaisen kulttuurin erosta. Kiinalaisessa kulttuurissa hyvän olon tunnetta tulee levittää. Jos itsellä on vaikka yritystoiminta menestynyt hyvin, niin sitä pitää jakaa muille. Niinpä esimerkiksi You Link Finland haluaa olla esimerkiksi nuorten tapahtumien tukijana ja edistää sosiaalista elämää täällä kin. Me haluamme tulla mukaan suomalaiseen yhteiskuntaan, Jaakko sanoo. (ak)


Asia käy ilmi STT:n saamasta sähköpostiviestistä, jonka ministeriön kansliapäällikkö Harri Pursiainen lähetti viime lokakuussa Finavian hallituksen silloiselle puheenjohtajalle.– Ministerin pyynnöstä ilmoitan, että Finavia pitää ylimääräisen yhtiökokouksen marraskuun puolivälin tienoilla. Sitä ennen yhtiön ei tule edetä johdannaiskanneasiassa, kuului Pursiaisen tarkka viesti Finavian hallituksen silloiselle puheenjohtajalle Riitta Tiuraniemelle.\nBerner on kiistänyt ohjeistuksenJulkisuudessa on kerrottu jo aiemmin, että ministeriö kielsi etenemisen kanteiden kanssa. Nyt julki tullut viesti avaa ministeri Bernerin roolia. Berner on kiistänyt useaan otteeseen, että olisi kieltänyt yhtiötä nostamasta kanteita.Pursiaisen mukaan ohje olla etenemättä esitettiin ministerin pyynnöstä uudestaan 27. marraskuuta. Ohjeistus annettiin tiettävästi puhelimitse eikä sähköpostilla, kuten STT kertoi aiemmin Valtiontalouden tarkastusviraston muistion perusteella.Bernerin lupaamaa yhtiökokousta ei kuitenkaan järjestetty, minkä vuoksi muodollinen päätös kanteista jäi Finavian hallitukselle. Hallitus päätti viime tingassa olla nostamatta kanteita vuoden 2010 johdannaistappioista. Kanneoikeus kyseiseltä vuodelta vanhentui viime vuoden lopussa.Finavian johdannaiskaupat tuottivat lentokenttäyhtiölle 34 miljoonan tappiot vuosina 2009-2011. Näin Berner kommentoi kohteluaan 31.5.2016: Berner kiistää väärän tiedon antamisen Berner pysyy kannassaan, ettei Finavian hallitusta kielletty nostamasta kanteita. Sen sijaan tarkoituksena oli hänen mukaansa ohjeistaa, ettei hallituksen pidä käynnistää vahingonkorvausprosessia liian aikaisin.– Omistaja totesi 14.10., että kanteita ei ole syytä toimeenpanna ennen kuin kaikki tarpeelliset lisäselvitykset on tehty. Se ei tarkoita sitä, että me olisimme ottaneet kantaa kanteiden puolesta tai niitä vastaan. Me olemme ottaneet kantaa vain prosessista.Aiemmin ministeri on kertonut edellyttäneensä hallitukselta vain, että se tekee päätöksensä huolellisen harkinnan jälkeen.Sähköpostiviestissä ei viitata lisäselvityksiin tai niiden tarpeeseen. Myöskään VTV:n muistion mukaan ministeriö ei ollut viestittänyt, että aiempi päätös nostaa kanteet olisi perustunut riittämättömään selvitykseen.– Sille, että sähköposti on pikaisesti kirjoitettu eikä ole tarkka, en voi mitään. Minulla ei ole mielipidettä kanteiden puolesta eikä vastaan enkä ole koskaan niihin ottanut kantaa, Berner sanoo. Ex-puheenjohtaja näkee asian toisin Finavian hallituksen entisellä puheenjohtajalla Tiuraniemellä ja ministeri Bernerillä on erilainen käsitys siitä, pyysikö Finavian hallitus ohjeistusta kanteiden nostamisesta.Bernerin mukaan yhtiön hallitus kysyi omistajan kantaa siihen, voiko se toimeenpanna syyskuussa tehdyn päätöksen ja edistää kanteiden nostamista. Tiuraniemen mukaan lokakuinen viesti tuli pyytämättä.Tiuraniemi erosi joulukuun alussa vastalauseena omistajaohjaukselle, jota hän piti epäsopivana. Ministeriön ei hänen mukaansa olisi pitänyt ohjata Finavian hallituksen päätöksentekoa sivusta vaan toimia avoimesti.\nMinisteriö olisi voinut tehdä päätöksen yhtiökokouksessa tai antaa oman näkemyksensä hallitukselle menettelyohjeena. Finavia-jupakka jatkuu: Berner kiistää kieltäneensä kanteiden noston ex-johtajia vastaan 10.9.2016\nKuvat: Tällaista tuhoa syntyi auton ajaessa talon läpi


Web - Perustuu enimmäkseen Apua Money Kun palkkapäivä l - www.kundelkowo.fora.pl\nWeb - Perustuu enimmäkseen Apua Money Kun palkkapäivä l\nWysłany: Nie 8:48, 09 Lut 2014 Temat postu: Web - Perustuu enimmäkseen Apua Money Kun palkkapäivä l\nTämä tip tuskin ihmisille jotka ovat ikäryhmässä edellä 65 joka voisi saada takaisin . Tästä syystä , on edullista voit vilkaisu numerot ennen allekirjoittamista ohjelma erityinen lainanantaja [link widoczny dla zalogowanych] Nämä kiinnitykset on kyky paljon antamaan vero apua henkilölle jotka haluavat käteinen kiireellisesti . Nopea katsaus heidän olosuhde by korkeasti koulutettu ja asiantunteva konkurssi asianajaja paljastaa joka optiot superior ottelut heitä. autolainan etsiä.\nRiippuu asuntolainojen korot maksamalla , minimaalinen maksu kuukaudessa on hieman kattaa ihmisen silmä . Eteenpäin ja jää jälkeen tällaista velvoitteiden yksinkertaisesti on tukalaan pahempi . Se johtuu voit aquire tällaiset Tekijät www [link widoczny dla zalogowanych] linjalla hienoimmista asioista näiden käteisennakkoa lainat yleensä on käytetyt heti kaikki nämä muut varat ovat kuluneet . Admin ja rahoitus toimistot , ohjaajien ja tutorit ja Peruskoulu toimistojen etukäteen hankkinut vaikeuksia in Tietoa heidän ilmoitukset, erityisesti ja yksilöiden . kuitenkin , kunhan voi täyttää tämä nopea laji ja ottelu yksilöitä määrä vaatimukset , löydät joitakin nopeasti käteistä .\nSinun täytyy olla ainakin kuusi kuukautta kokopäiväistä työpaikat ennen kuin voit aiemmin harkita etsien rahoitusapulainan .\nJos et pysty löytää rahaa se, ei lainataan se. suuri määrä ovat työskentelevät kodin yksinkertaisesti käyttämällä web . Tarvitset muutaman momemts kuukausittain , vaikka lisäetuja on valtavat . On olemassa useita useita erilaisia ?? aikavälin henkivakuutus . Nykyään on olemassa 4 suuria luottotietopalvelut , jotka sisältävät TransUnion, INNOVIS, Equifax ja Experian [link widoczny dla zalogowanych] nyt Pitääkö olla tietoinen siitä, että meidän täytyy " raze " the baari ja kytke baarimikko ja omistajan ?. Välillä Myyjä on leijuu alkaen auto et saa aidosti ihailla , hän heiluttaa pankkilaina paperit ennen silmät , ja hän on osoittaa että suurta iso mieluummin hän suorittamalla tarpeisiisi kun on huono luotto-pisteet .\nTällä hetkellä , löydät kuormien käteisennakkoa lainanantajat on-line .


Yhdyskuntarakenne muokkaa lasten ja nuorten liikkumista - PDF\nDownload "Yhdyskuntarakenne muokkaa lasten ja nuorten liikkumista"\n1 Teksti: ANNA BROBERG, ARI HYNYNEN, SANNA ILTANEN, MARKETTA KYTTÄ, OLAVI PARONEN Yhdyskuntarakenne muokkaa lasten ja nuorten liikkumista Kuva: ANTERO AALTONEN 10 Liikunta & tiede / 2011\n2 Rakennettu ympäristö voi tukea tai vaikeuttaa lasten ja nuorten liikkuvaa elämäntapaa. Niistä ympäristön piirteistä, jotka inspiroivat eri ikäryhmien tyttöjä ja poikia käyttämään ympäristön mahdollisuuksia tarjoumia aktiivisesti ja omaehtoisesti tiedetään kuitenkin aivan liian vähän. Helsingissä pyydettiin koululaisia kuudella eri asuinalueella merkitsemään tärkeiksi kokemiaan paikkoja kartalle ja kertomaan liikkumisestaan. Tutkimus tuotti uutta tietoa erilaisten kaupunkiympäristöjen liikkumista edistävistä piirteistä. Toisen maailmansodan jälkeen alkanut kaupunkikehitys on vaikuttanut suuresti elinympäristöihin ja liikkumistottumuksiin. Merkittävin tekijä tässä kehityksessä on ollut voimakas autoistuminen, joka alkoi Suomessa 1960-luvulla. Yhdysvalloissa henkilöautoiluun perustuva elämänmuoto muotoutui jo 1950-luvun alussa, kun moottoritieverkosto mahdollisti laajojen esikaupunkialueiden rakentamisen. Kauppa seurasi asiakkaitaan ja keskitti toimintansa suuriin yksikköihin pikateiden risteyksiin. Ihmisten arki alkoi pyöriä yhä enemmän henkilöauton varassa. Suomessa kehitys kulki samoja latuja, vaikka yhdyskuntien hajautuminen ei ollutkaan yhtä voimakasta. Yhdysvalloissa ja muissa voimakkaasti autoistuneissa länsimaissa on 1990-luvulta lähtien haettu selityksiä yleistyvälle väestön ylipaino-ongelmalle myös yhdyskuntarakenteesta. Tutkimuksissa on kehitetty kriteereitä ja indeksejä, joilla pystytään kvantifioimaan ja arvioimaan rakennettua ympäristöä sen mukaan, kuinka se tukee tai vaikeuttaa omatoimista liikkumista. Näiden tutkimusten tuloksena on vähitellen vakiintunut valikoima erilaisia walkability- ja bikeability-indeksejä. Ne perustuvat rakennetun ympäristön joihinkin rakenteellisiin perusominaisuuksiin, kuten esimerkiksi risteysten tiheyteen alueyksikköä kohden, rakentamisen tehokkuuteen tai toimintojen sekoittuneisuuteen. Yhdyskuntarakenteen hajautuminen on arkipäivää Suomessakin, samoin väestön lisääntyvä ylipainoisuus. Silti on varottava vetämästä liian yksiselitteisiä johtopäätöksiä esimerkiksi Pohjois-Amerikan ja Suomen tilanteen yhtäläisyydestä. Kaupunkikeskustamme eivät koskaan tyhjentyneet siinä määrin kuin Yhdysvalloissa, eivätkä esikaupunkien omakotialueet kasvaneet yhtä suuriksi, eikä niitä rakennettu pelkästään autolla liikkumista varten. Vaikka kaupunkisuunnittelumme muuttui 1990-luvun alusta markkinamyönteisemmäksi, jäivät hyvinvointivaltiolliset suunnitteluihanteet pääosin elämään. Tästä osoituksena ovat suhteellisen kattavat joukkoliikenteen verkostot, viheralueet ja kuntien ylläpitämät ulkoilualueet ja lenkkipolut sekä kevyen liikenteen väylät kaikentyyppisillä kaupunkialueilla. Lihominen ja vähäinen arkiliikunta haasteina Nuorten ikäluokkien ylipaino-ongelma ja vähentynyt liikkumisaktiivisuus ovat totta meilläkin. Suomalaisten lasten ja nuorten ylipaino ja lihavuus ovat yleistyneet kovaa vauhtia viime vuosikymmenten aikana. Vuodesta 1977 vuoteen 2003 ylipainoisten vuotiaiden osuus lähes kolminkertaistui noin seitsemästä vähän yli 20 prosenttiin. Lapsuus- ja nuoruusiän ylipainoisuus on usein pysyvää ja ennustaa aikuisiän lihavuutta. On näyttöä, että nuorten urheiluseuraliikunta ja sen mukana kokonaisliikunta vähenevät selvästi murrosiässä. Kun 11-vuotiaista noin 40 prosenttia ilmoittaa kyselyissä liikkuvansa kohtuullisen kuormittavasti vähintään tunnin päivässä, 15-vuotiaista tällä tavalla liikkuu vain runsas kymmenesosa. Vaikka liikkuminen pihalla, kadulla, kentillä ja metsissä sekä matkat kouluun ja kavereiden luo tarjoavat mahdollisuuden jopa usean tunnin päivittäiseen aktiivisuuteen, niin tämä mahdollisuus ei näytä täysin realisoituvan. Nuorten omaehtoinen liikkuminen on vuosien mittaan vähentynyt. Arkiliikkumiseen innostava ympäristö Rakennettu ympäristö voi tukea tai vaikeuttaa lasten ja nuorten liikkuvaa elämäntapaa. Liikkumiseen houkuttelevia tekijöitä voi löytyä yhtä hyvin niin omakotialueelta, kaupunkikeskustasta kuin metsälähiöstäkin. Niistä ympäristön piirteistä, jotka inspiroivat eri ikäryhmien tyttöjä ja poikia käyttämään ympäristön mahdollisuuksia tarjoumia aktiivisesti ja omaehtoisesti tiedetään kuitenkin aivan liian vähän. Artikkelimme hyödyntää uudenlaista, uutta teknologiaa soveltavaa metodiikkaa, jolla lasten ja nuorten liikkumisaktiivisuutta tukevia ympäristön piirteitä saadaan selville hyvinkin tarkasti. Kaupunkiympäristö ja lasten liikkuminen (KYLLI)-tutkimuksessa yhdistettiin paikkoihin kiinnitettyä objektiivista ympäristötietoa lasten ja nuorten subjektiivisiin paikkakokemuksiin. Artikkelimme kuvaa monivuotisen tutkimuksemme alustavia tuloksia. Koulumatkaliikkuminen hyvin aktiivista laitakaupungilla Tutkimustulostemme mukaan kaupunkirakenteellisilla piirteillä on vaikutusta kouluikäisten lasten liikkumisaktiivisuuteen (kuvio 1). Yhdyskuntarakenteen tiiviyden yhteydet koulumatkaliikkumiseen olivat kiehtovia. Jos mitattiin asuntojen määrää pinta-alayksikköä kohden, tiiviys oli omiaan vähentämään koulumatkaliikkumisen aktiivisuutta. Jos taas Liikunta & tiede /\n3 KUVIO 1. Ympäristön fyysinen rakenne vaikuttaa mm. lasten koulumatkaliikkumiseen ja itsenäisen liikkumisen reviiriin. Vapaa-ajan liikkumisella ja ympäristökokemuksilla on puolestaan selviä kytkentöjä lasten hyvinvointiin. KUVIO 2. Sekä keskustassa että laitakaupungilla asuvat lapset liikkuvat lyhyet koulumatkansa aktiivisesti. Kruununhaan erikoiskoulu houkuttelee lähinnä julkisia kulkuvälineitä käyttäviä oppilaita kauempaakin. 12 Liikunta & tiede / 2011\n4 Kaupunkiympäristöstä löytyy lasten ja nuorten fyysisen aktiivisuuden vähenemistä ja passiivisen ajankäytön lisääntymistä selittäviä tekijöitä. Liikkumiseen houkuttelevia tekijöitä voi löytyä yhtä hyvin niin omakotialueelta, kaupunkikeskustasta kuin metsälähiöstäkin. asiaa tutkittiin rakennusten määrän kautta, tiiviys päinvastoin lisäsi koulumatkaliikkumisen aktiivisuutta. Kyse on ensimmäisessä tapauksessa kerrostalomaisesta ja jälkimmäisessä tapauksessa pientalovaltaisesta, kuitenkin kaupunkimaisesta yhdyskuntarakenteesta. Keskusta-alueilla asuvista lapsista 46 prosenttia, välikaupungissa 58 prosenttia ja laitakaupungilla asuvista 89 prosenttia kulki molemmat koulumatkansa aktiivisesti kävellen tai pyörällä. Tulos tuo kiinnostavaa lisätietoa verrattuna aikaisempiin kotimaisiin ja ulkomaisiin tutkimustuloksiin, joissa yleensä on korostettu tiiviisti rakennetun kaupunkiympäristön arkiliikkumista lisäävää vaikutusta. Nyt saimme tarkempaa tietoa erityyppisistä kaupunkiympäristöistä, jolloin laitakaupungin kävely- ja pyöräilymahdollisuudet osoittautuivat selvästi paremmiksi kuin väli tai kantakaupungissa. Tutkituilla tiiviisti rakennetuilla keskusta-alueilla asuvat lapset käyttivät erittäin usein julkisia kulkuvälineitä koulumatkojen kulkemiseen samalla kun laitakaupunkilaisille polkupyörä oli hyvin tavallinen kulkumuoto (ks. kuvio 2). Asiaan kuitenkin vaikuttanee se, että toinen tutkituista kouluista oli tanssiin erikoistunut koulu, johon tullaan myös pitkien matkojen päästä. Sen sijaan rakennetun ympäristön tiiviys ei näytä vaikuttavan lasten ja nuorten vapaa-ajan liikuntaaktiivisuuteen. Tosin laitakaupungin alueilla asuvien joukossa oli jonkin verran vähemmän (13 %) liikunnallisesti passiivisia kuin keskustan ja välikaupungin alueilla (17 %). Viherympäristö laajentaa liikkumisen reviiriä Regressioanalyysit paljastivat myös muita kiinnostavia yhteyksiä yhdyskunnan rakenteellisten tekijöiden ja lasten käyttäytymisen ja kokemusten välillä. Tiiviisti rakennetuilla (asunnoissa mitaten) alueilla lasten liikkumisreviirit olivat pienempiä, mikä liittynee lyhyempiin välimatkoihin kiinnostaviin kohteisiin. Lasten merkitsemien tärkeiden paikkojen (tarjoumien) lukumäärä oli sitä suurempi mitä tiiviimmin rakennettu lapsen kotiympäristö oli. Suuri viherrakenteen osuus lapsen kotiympäristössä oli omiaan vähentämään koulumatkaliikkumisen aktiivisuutta mutta samalla lapsen liikkumisreviiri kuitenkin kasvoi. Kaikissa edellä mainituissa tuloksissa on huomioitu lapsen iän, sukupuolen sekä vanhempien koulutustason ja liikunnallisuuden vaikutus. Runsas ruutuaika tuo terveysongelmia Tutkimuksessa oltiin kiinnostuneita myös lapsen käyttäytymisen ja ympäristökokemusten yhteyksistä heidän terveyteensä ja hyvinvointiinsa. Aikaisempia tutkimustuloksia vahvistaen löysimme yhteyksiä hyvinvointiin muun muassa lasten ympäristöpelkojen ja liikkumislisenssien määrän suhteen. Yllättävää ei ollut myöskään, että myös vanhempien liikunnallisuus näytti edesauttavan lasten kokemaa hyvää terveyttä. Lisäyksenä aikaisempiin tutkimuksiimme halusimme selvittää vapaa-ajan liikkumisen sekä peli- ja katseluajan mahdollisia yhteyksiä hyvinvointimuuttujiin. Tämä osoittautuikin tärkeäksi täydennykseksi, koska juuri näillä muuttujilla oli selviä yhteyksiä lasten hyvinvointiin. Yhteydet olivat odotetusti sen suuntaisia, että mitä enemmän peli- tai katseluaikaa tai mitä vähemmän vapaa-ajan liikuntaa, sitä todennäköisemmin lapsi oli ylipainoinen, hänellä oli joku haittaava päivittäinen oire tai koettu terveys oli alentunut. Positiiviset ympäristökokemukset tärkeitä Kotiympäristön rakenne ei näytä kuitenkaan olevan kovin määräävä tekijä lasten liikkumiselle. Siksi onkin syytä tutkia paitsi lapsen asuinympäristön ja liikkumisen välistä suhdetta myös sitä, millaiset ympäristöt tuottavat positiivisia ympäristökokemuksia. On nimittäin syytä olettaa, että lapset liikkuvat vapaa-ajallaan aktiivisesti sitä todennäköisemmin, mitä kiehtovammaksi ja houkuttelevammaksi lapsi kokee ympäristön mahdollisuudet. Mitkä asiat lähiympäristössä sitten motivoivat lasta liikkumaan? Tutkimuksen pehmogis-kyselyyn vastanneet 901 lasta merkitsivät kartalle yhteensä itselleen tärkeää paikkaa (kuvio 3). Ylivoimaisesti eniten merkitty paikka 64 vaihtoehdon kesken oli kavereiden tapaaminen (kuusi prosenttia paikoista). Lapset liikkuvat itselleen tärkeisiin paikkoihin varsin itsenäisesti ja aktiivisesti, sillä yli puoleen tultiin Liikunta & tiede /\n5 KUVIO 3. Kavereiden tapaamispaikat olivat ylivoimaisesti tärkeimpiä lasten merkitsemistä paikoista. kävellen tai pyöräillen ja vain kahdeksaan prosenttiin autokyydillä. Tässä suhteessa suomalaiset lapset varmaankin eroavat olennaisesti lapsista monissa muissa maissa. Kirjastossa ja kaupassa käynti olivat lasten merkitsemistä asioista ne, joihin kävellen tai pyörällä liikkumisen osuus oli suurin. Autolla tai julkisilla liikennevälineillä liikuttiin erityisesti elokuviin ja shoppailemaan. Aikuisten seuraa lapset tarvitsivat päästäkseen 12 prosenttiin paikoista. Aikuisen seuran tarve oli suurinta museoissa tai näyttelyissä käytäessä, ulkona syötäessä sekä urheilutapahtumiin osallistuttaessa. Urheilutapahtumiin osallistuminen oli myös paikoista se, johon saavuttiin eniten autolla. Asioita, joiden lapset merkitsivät tapahtuvan yksin, oli tietokoneella oleminen ja se, ettei ole mitään tekemistä. Kavereiden kanssa sen sijaan hengaillaan, skeitataan ja leikitään. Lapset saivat arvioida kunkin merkitsemänsä paikan kohdalla, kuinka paljon paikasta pitävät. Lapsilla oli myös mahdollisuus kirjoittaa vapaasti paikkaan liittyvistä kokemuksistaan (kuvio 4). Yleisesti ottaen lapset suhtautuivat merkitsemiinsä itselleen tärkeisiin paikkoihin hyvin myönteisesti paikoista pitämisen keskiarvo oli 79 nollasta sataan ulottuvalla asteikolla, ja 89 prosenttia paikoista oli arvioitu positiivisiksi. Eniten pidetty paikka oli hyvän olon paikka, mutta kiinnostavasti kärkiviisikosta löytyvät myös rauhassa oleminen ja se, että saa olla yksin, sekä tietokoneella ja eläinten kanssa vietetty aika. Kun analysoitiin näiden lasten merkitsemien paikkojen lähiympäristön rakennetta tarkemmin, havait- 14 Liikunta & tiede / 2011\n6 KUVIO 4. Kruununhaan lapset kertovat tärkeistä paikoistaan omin sanoin. KUVIO 5. Lasten merkitsemien paikkojen rakenteen sekä lasten kokemuksien ja käyttäytymisen väliset yhteydet. Liikunta & tiede /\n7 Lapset liikkuvat itselleen tärkeisiin paikkoihin varsin itsenäisesti ja aktiivisesti. Helsinkiläiset lapset ja nuoret ovat julkisen tilan aktiivinen käyttäjäryhmä. Pyrkimyksenä tulisikin olla säilyttää kaupunkitilassa paikkoja, jotka ovat avoimia myös lasten ja nuorten tulla, mutta ei suunniteltuja ainoastaan näiden ikäryhmien käyttöön. tiin, että sekä viheralueiden suuri osuus että rakennetun ympäristön tiiviys, rakennusten lukumäärällä mitaten, tuottivat positiivisia ympäristökokemuksia (kuvio 5). Viherympäristön osuuden kasvaessa paikan välittömässä läheisyydessä todennäköisyys sille, että paikkaan saavuttiin itsenäisesti, laski. Asuntojen lukumäärällä mitattu tiiviys sen sijaan ennusti paikan saavuttamista itsenäisesti. Joko kävellen tai pyörällä paikkaan kulkemisen todennäköisyyttä lisäsi paikan sijainti tiiviissä rakenteessa rakennusten lukumäärällä mitattuna, mutta asuntojen lukumäärän kasvu ennusti siirtymistä paikkaan omaa lihasvoimaa käyttämättä. Nämä hiukan ristiriitaisilta vaikuttavat tulokset selittyvät juuri edellä mainituilla eroilla tiiviyden mittaustavoissa. Tulos siitä, että pientaloalueilla liikutaan enemmän aktiivisesti, sai siten vah- vistusta. Kulkumatka oli myös sitä aktiivisempi, mitä lähempänä kotia paikka oli. Kokemuksellisuus mukaan liikkumisympäristön tutkimukseen Tutkimus antaa varsin vahvaa näyttöä siitä, että rakennetusta kaupunkiympäristöstä löytyy lasten ja nuorten fyysisen aktiivisuuden vähenemistä ja passiivisen ajankäytön lisääntymistä selittäviä tekijöitä. On kuitenkin varottava soveltamasta suoraviivaisesti ulkomaisia esimerkkejä, kuten ympäristön kävely- ja pyöräily-ystävällisyyttä kuvaavia indeksejä. Vaarana on myös kaupunkiympäristöjen liian karkea tyypittely. Tutkimuksemme tuotti uutta tietoa juuri erilaisten kaupunkiympäristöjen liikkumista edistävistä NÄIN TUTKITTIIN Kaupunkirakenteen ominaisuuksia avaamaan Tutkimusalueiden valinnassa hyödynnettiin kaupunkitutkimuksessa käytettäviä morfologisia menetelmiä, joiden avulla saadaan tietoa kaupunkiympäristöjen fyysisistä tiloista ja niiden muodostamista kokonaisuuksista. Menetelmät tuottavat tietoa muun muassa kaupunkirakenteen tiiviydestä, rakeisuudesta, toiminnallisesta monipuolisuudesta sekä katuverkon vaihtelevuudesta. Analyysimenetelmien avulla voidaan yhdistää tietoja rakennuksien tilallisista ominaisuuksista, kuten rakennusten pinta-aloista, tilavuudesta, muodosta, sekä tietoja alueiden toiminnoista erilaisin laskennallisin menetelmin. Näiden menetelmien tuloksena syntyy kvantitatiivista tietoa kaupunkiympäristöstä eli niin sanottuja morfologisia indikaattoreita. Indikaattoreiden muodostaman tiedon pohjalta kaupunkitilan ominaisuuksia on mahdollista vertailla monipuolisesti ja tiedon perusteella pystytään myös kyseenalaistamaan mielikuviin perustuvat käsitykset kaupunkiympäristön ominaisuuksista. Aineistoina tutkimuksessa käytettiin pääasiassa digitaalisia kartta-aineistoja ja laskennalliset analyysit toteutettiin paikkatietosovellusten avulla. Menetelmän avulla pystytään yhdistämään ympäristöä kuvaavaa ominaisuustietoa paikannettuun tietoon lasten fyysisestä aktiivisuudesta ja arvioida näiden avulla, millaiset ympäristöt tukevat fyysistä aktiivisuutta. Kaupunkisuunnittelussa tyypillisesti alueiden kuvaamisessa käytetään numeerisina mittareina rakennusten kerrosalaan perustuvia tehokkuuslukuja. Tässä tutkimuksessa kehitettyjen analyysien avulla voidaan tehokkuudeltaan samanlaisten alueiden kaupunkirakenteellisia ominaisuuksia eritellä tehokkuuslukuja hienovaraisemmin. Tutkimusalueet valittiin siten, että ne muodostavat kokonaisuuden, jossa on edustettuna kaupunkirakenteellisilta piirteitään erilaisia alueita ja jossa sosioekonomisten tekijöiden merkitystä lasten liikkumiseen ja fyysiseen aktiivisuuteen pystytään sulkemaan pois. 16 Liikunta & tiede / 2011\n8 piirteistä. Laitakaupungin aktiivista arkiliikkumista tukevat piirteet olivat tärkeä löydös. Toisaalta ei tule unohtaa niitä etuja, mitä liittyy jo lapsena ja nuorena opittuihin taitoihin hyödyntää julkisia liikkumisvälineitä. Lapsille tärkeiden paikkojen tutkiminen paikkalähtöisesti on lupaava tutkimuslinja, koska tällöin saadaan tietoa myös lasta liikkumaan motivoivista ympäristön spesifeistä piirteistä. Lapset ja nuoret saadaan houkutelluksi pois TV- ja tietokoneruutujen äärestä vain, jos he kokevat ulkoympäristön mahdollisuudet itselleen kiehtovina. Ikätoverit osoittautuivat tärkeimmäksi houkuttelevaksi tekijäksi. Ei siis ole turhaa pyrkiä panostamaan lasten ja nuorten tapaamispaikkoihin. Tutkimuksemme antoi vahvaa näyttöä siitä, että helsinkiläiset lapset ja nuoret ovat julkisen tilan aktiivinen käyttäjäryhmä. Pyrkimyksenä tulisikin olla säilyttää kaupunkitilassa paikkoja, jotka ovat avoimia myös lasten ja nuorten tulla, mutta ei suunniteltuja ainoastaan näiden ikäryhmien käyttöön. Tulemme jatkamaan vastaavien tutkimuskysymyksien syvällistä selvittämistä Opetus- ja kulttuuriministeriön Suomen Akatemian lasten ja nuorten terveyden tutkimusohjelmaan kytkeytyvässä Kids Out! -hankkeessa. Rakennetun ympäristön, fyysisen aktiivisuuden ja lasten ympäristökokemusten tutkimukseen yhdistyy tällöin koululaisten fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen tähtäävä interventio-osuus. ANNA BROBERG, FM Tutkija Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskus Aalto yliopisto Sähköposti: ARI HYNYNEN, TkT Professori Tampereen teknillinen yliopisto Sähköposti: SANNA ILTANEN, arkkitehti Tutkija Tampereen teknillinen yliopisto Sähköposti: MARKETTA KYTTÄ, FT Erikoistutkija Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskus Aalto yliopisto Sähköposti: OLAVI PARONEN, YM Erikoistutkija UKK-instituutti Sähköposti: KUVIO 6. Helsingin pehmogis kyselyn etusivu ja sivu, jolla paikannettiin koti. Ks. Tutkimusalueiksi valittiin Helsingin kaupungista kolme vastinparia, joiden kaupunkirakenteelliset ominaisuudet ovat pareittain samanlaiset. Vastinparit olivat: Kruununhaka Ruoholahti, Lauttasaari Herttoniemi ja Pakila Puistola. Näiden alueiden ala- ja yläkoulujen (n=17) viidennet ja kahdeksannet luokat kutsuttiin vastaamaan tutkimukseen koulujen tietokoneluokissa tutkimusavustajan opastuksella. Tutkimuksen oppilasaineisto (n=901) kerättiin pehmogis-kyselyllä (kuvio 6), joka on Internetissä toimiva kartan ja perinteisen kyselyn yhdistävä sovellus. PehmoGIS-kyselyssä koululaiset vastasivat kysymyksiin koulumatka- ja vapaa-ajan liikkumisestaan, istuen käytetystä ajasta ( ruutuaika ), hyvinvoinnistaan sekä kertoivat lähiympäristönsä paikoista neljässä eri teemassa: Mitä teen, Miltä tuntuu, Vapaa-aika sekä Yksin ja yhdessä. Lisäksi koululaiset paikansivat kartalle kotinsa, mikä mahdollistaa vastausten tutkimisen yhdistettynä kunkin vastaajan kotiympäristöä kuvaaviin paikkatietoaineistoihin. Liikunta & tiede /


Luomuisa Satakunta - Pääsiäisen juhlapöydässä pääosassa on lammas (sekä yksi kutsumaton vieras)\nPääsiäisen juhlapöydässä pääosassa on lammas (sekä yksi kutsumaton vieras)\nPääsiäinen on yksi ruokavuoden kohokohdista. Suomalaiset syövät karitsan- ja lampaanlihaa eniten pääsiäisenä. Tänä vuonna pääsiäinen on kuitenkin kaikkea muuta kuin perinteinen. Koronavirusepidemia on vaikuttanut arkeemme ennennäkemättömällä tavalla ja nyt se tekee samoin myös pääsiäisen viettoon.\nNyt jos koskaan kannattaa pohtia, voisiko omilla valinnoilla tukea lähiruokatuotantoa ja (kotimaista) luomutuotantoa. Panostamalla laadukkaisiin, vastuullisesti tuotettuihin ruokaketjun tuotteisiin pääsiäiseen saa juhlan tuntua poikkeusolojenkin keskellä. Siitä tulee hyvä mieli kaikille osapuolille, usko pois!\nViime vuodet kotimaista lammastuotantoketjua on ryöpytellyt haaste kysynnän ja tarjonnan epätasapainosta, ketjun markkinointiyhteistyön toimimattomuudesta sekä teurasruuhka. Lampaanlihan yhteiskulutuksesta (lammas ja karitsa) hiukan yli kolmasosa on kotimaista.\nTähän murheelliseen kierteeseen positiivinen uutinen on, että tänä pääsiäisenä kotimaisesta karitsan- ja lampaanlihasta ei näytä tulevan pulaa. Maaseudun tulevaisuus nimittäin uutisoi, että koronavirusepidemian vuoksi myynti ravintoloihin on loppunut kokonaan. Täten kotimaista lampaanlihaa on hyvin saatavilla pääsiäiseksi. Normaaliolosuhteissa näinä viikkoina ravintoloissa myydään lähes puolet koko vuoden lammasannoksista!\nLihaa on myynnissä ainakin suoramyyntilammastiloilla sekä Reko-renkaissa. Myös kaupoille riittää myyntiin kotimaista lammasta, mutta on huomattava, että saatavuus vaihtelee alueittain.\nLammas sopii ominaisuuksiltaan hyvin luomutuotantoon ja maisemalaidunnukseen. Lihan lisäksi lampaasta saadaan villaa, turkiksia, taljoja, maitoa ja jalostuseläimiä. Luomutuotannossa tiloista on noin 16 prosenttia. Lammastalouden nousuun ovat vaikuttaneet mm. lähi- ja luomuruoan kysynnän kasvu sekä ekologisen tuotannon arvostaminen. Eläinten hyvinvointi on kuluttajille tavallisin syy valita luomutuote. Luomu- ja lähiruoka-ajattelu sopiikin hyvin lammastiloille. Luomulampaanlihantuotannon osuus on liki neljännes kaikesta kotimaisesta lampaanlihasta. Satakunnassa luomulammastiloja on kaksi.\nMiellyttäviä makuelämyksiä ja terveyttä jokaisen pääsiäiseen!\nTuuli Pirttikoski, Satafood Kehittämisyhdistys ry


Mehiläisessä on myös maatalousyrittäjän työterveyspalveluita saatavilla kattavasti ympäri Suomen ja työterveydenammattilaisemme tuntevat maatalouden altisteet ja niiden terveydelliset merkitykset. Tutustu maatalousyrittäjän työterveyspalveluihin\nYrittäjän työterveyssopimus on kattava ja kokonaisvaltaista terveyttä tukeva palvelu, jolla saat:\nkäyttöösi myös muut työterveyden ammattihenkilöt kuten työfysioterapeutti, työterveyspsykologi ja työvalmentaja\nmahdollisuuden asioida tarvittaessa myös suoraan erikoislääkärillä ilman lähetettä\nvastaanottokäyntien poliklinikkamaksut veloituksetta\nsairaanhoidon osalta käyttöösi kaikki Mehiläisen toimipisteet valtakunnallisesti\nkäyttöösi myös eri etävastaanottokanavat sekä OmaMehiläisen Digiklinikan\nkutsut säännöllisiin terveystarkastuksiin, joiden sisältö määritellään yhdessä\nhyötyä työterveyshuollon Kela-korvauksista\nPyydä tarjous tai tee sopimus verkossa\nMonipuoliset työterveyden palvelut yrittäjälle\nTyöterveyssopimukseen kuuluu laaja sairaanhoitopaketti, joka kattaa esimerkiksi käynnit yleis- ja erikoislääkärillä, magneettitutkimukset, rokotukset, rajoittamattomat tutkimukset sekä leikkaustoimenpiteet. Sairaanhoidon palvelut ja tutkimukset veloitetaan käytön mukaan. Tutustu Mehiläisen Työelämäpalveluiden hinnastoon\nSaat veloituksetta käyttöösi OmaMehiläinen-palvelun, jonka kautta voit helposti asioida ja hoitaa työterveyteen liittyviä asioita. Työterveys-välilehdeltä löydät oman työterveystiimisi yhteystiedot ja voit lähettää viestin tai varata ajan työterveyden asiantuntijalle. Palvelun kautta saat käyttöösi laajat videokirjastosisällöt eri aihealueisiin kuten stressiin, uneen, mielen hyvinvointiin, liikunnan ja aktiivisuuden lisäämiseen ja alkoholin käytön vähentämiseen.\nYrittäjän terveystarkastus tukee terveyttäsi\nTerveystarkastuksessa saat tärkeää tietoa terveydentilastasi sekä neuvoja terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitämiseen. Mehiläisen työterveyshoitaja kartoittaa terveydentilasi haastattelemalla sinua ja suorittamalla tarvittavat tutkimukset. Tarkastuksen sisältö määräytyy yksilöllisesti terveydentilasi sekä työkuormitus- ja altistustekijöiden perusteella.\nTerveystarkastuksen yhteydessä sinulle tehdään henkilökohtainen työterveyssuunnitelma. Suunnitelmassa huomioidaan aina oma arviosi terveydentilastasi ja mahdollisuuksistasi toteuttaa tarvittavia muutoksia työssäsi ja terveyskäyttäytymisessäsi. Terveystarkastus tehdään ensimmäisen kerran asiakkuuden alkaessa ja sen jälkeen kolmen vuoden välein.\nMehiläisellä on myös tarjota monipuolisia hyvinvointipalveluita, kuten:\nKela korvaa yrittäjän työterveyspalveluiden kustannuksista jopa 50–60 prosenttia enimmäiskorvausmääriin asti. Voimassa oleva työpaikkaselvitys ja toimintasuunnitelma ovat edellytys Kelan työterveyshuollon kustannusten korvauksille. Korvausten piiriin eivät kuulu mm. työhyvinvointipalvelut. Yrittäjänä voit antaa suostumuksen suorakorvausmenettelyyn eli Kelan tilitysmenettelyyn, jolloin Mehiläinen laskuttaa kustannuksista vain sen osuuden, josta Kela ei maksa korvausta. Lue lisää Kelan sivuilta\nYEL- ja MYEL-vakuutetut yrittäjät voivat hakea sairauspäivärahaa Kelasta. Sairauspäiväraha määräytyy YEL- tai MYEL-työtulon mukaan. Myös sellaiset yrittäjät, jotka eivät ole velvollisia ottamaan YEL- tai MYEL-vakuutusta, voivat saada sairauspäivärahaa Kelasta. Jos yrittäjällä on sopimus työterveyshuollosta, hänellä on käytössään vastaavat työterveyshuollon palvelut kuin palkansaajilla.


Rakkauden talossa osa 2: Parit KyJyt & kankaita\nKyJy #10, Anopin pitsikaulahuivi valmistui jo pari päivää sitten, mutta nyt sain sen myös pingotettua. Ohje on Novita Syksy 2009 -mallistosta (kiitokset Ritvalle!), mutta tein huivista yhden kuviokerran verran leveämmän ja noin 20 cm pidemmän. Lankana Novita Puro (n. 300 g) pyöröpuikoilla 6 - pitkää huivia on kevyempi kutoa pyöröillä.\nHuivi ja KyJy #9 pitsibaskeri kääräistään lahjapakettiin ja luovutetaan Anopille synttäripäivänä marraskuussa. Lankaa jäi vielä sen verran, että saatan samaan pakettiin rustata vielä kämmekkäät, jos sille päälle satun.\nOlen aika tyytyväinen kokonaisuuteen. Baskerimallinen päähine ei sovi meikäläisen lanttuun, mutta jonkinmoisen pitsihärpäkkeen voisi joskus kutaista omaankin kaulaan.\nMutta kunhan nyt saan Siskon pitsikolmion (KyJy #15) tehtyä, niin mietitään sitten uudestaan...\nMyös KyJy #8 eli raitasukat valmistuivat illtapuhteena, koko n. 42. Lankana tuttua ja turvallista 7 veljeksen Raitaa, menekki n. 120 g, sukkapuikoilla 3 (tarkistusmittasin, olen aina kuvitellut niiden olevan kokoa 3½!!). Tavallisen tylsät. Tykkään väristä, mutta häiritsee raitojen epätasainen vaihtuminen.\nEilen poikkesin (taas!) fysikaalisen jälkeen Eurokankaaseen, hoitolan sijainti samassa rakennuksessa kangastaivaan kanssa on KIUSAUS, jota en voi vastustaa! Ovat viimein tajunneet vaihtaa kassin kuosia!! Vanha oli ihan kamala, hävetti kulkea kylällä mokomaa roikottaen. Tässä uudessa on ihan ideantynkääkin.\nJoulukankaita kävin jo bongailemassa... Edellisjoulun alla ostin Tallinnasta (Kadakatee 44) joulukankaita ja ne ovat vielä ihan iskemättömiä. Mitään todellista tarvetta ei siis ole, MUTTA... No, tiedättehän te!?\nTilkkukangaslaarista kahmin taas muutamia paloja, ei näitä vaan VOI jättää ostamatta!! Onhan tässä sentään yksi vähän jouluisempikin pätkä mukana! Eikä yhden kangaspalan takia kannata mennä kassalle jonottamaan, samalla vaivalla ottaa sitten vähän useampaakin.... Metrihinta (35,-/kg) jäi alle vitosen!!\nVoi kun pääsisi jo ompelemaan!!\nPS. En malta olla mainostamatta: tänään on ihan erityisen kivaa syysohjelmaa tiedossa! Toivottavasti saan suuren kuvasaaliin! Palataan asiaan huomenissa...\nLähettänyt Rakkauden talon Paula klo 8.14\nTunnisteet: kankaat, KyJy, käsityöt, neuleet\nTuo vihreä huivi on ihana. Ihanat värit!\n10. syyskuuta 2011 klo 9.03\nKauniit neuleet on anoppi saamassa lahjaksi! Ja sukatkin on kivat, minun silmää nuo värit miellyttävät.\n10. syyskuuta 2011 klo 10.36\nItsekuri, mitä se on?\nKaunis neulesetti. Olet ahkeroinut.\n10. syyskuuta 2011 klo 11.41\nKaunis! Kauniit värit ja tuohon kyllä sopisi kivasti ne kämmekkäätkin.\nMitä mitä mitä.. Pitsikolmiohuivi! Miten voit olla noin nopea??? Höh, ei haittaa yhtään nuo raitojen epätasainen vaihtuminen! Ainoastaan tekijä kiinnittää niihin huomiota.:D\nNallekangas ja edellisjoulun kassinkahva ostokset on kivoja.\nEurokankaassa on kyllä huippu tarjouksia.:) Omassa kaapissani myös niitä joskus kauan sitten ostettuja...\nTäälläkin olisi kivaa ohjelmaa tiedossa, mutta tämä aamu ja päivä on ollut yhtä räpellystä. Jos en saa itse kuvasaalista aikaiseksi, niin ainakin voin sitten ihailla sinun saalistasi.;)\n10. syyskuuta 2011 klo 14.27\nVoi miten tutun oloinen oli tuo kaulaliina baskeri -osasto, myös se että ei sovi päähän = lanttuun. Tein samanlaisen version punertavasta. Mukavaa tekemistä.\n10. syyskuuta 2011 klo 14.49\nMiten siirryit Karnaluksista Kadaka Tee 44:een? Bussilla? Linja-autoasemahan on ihan siinä Karnaluksin nurkan takana, pääseekö siitä?\n10. syyskuuta 2011 klo 17.52\nKyllä anoppi saa viehättävän neulesetin. Sinäkö hidas hämäläinen,ei,ei hitaudesta sinun kohdalla ole tietoakaan. Valmista tulee koko ajan jos miltäkin saralta!\nOi kuinka upeita kankaita. nyt minä jännitän mitähän ihanuuksia sinulla on huomenna näytettäväksi:)\nKiitos Heli, Oikku, TeSa, Paula, Anna, Hannele ja Intsu! :o)\nHannele, olimme liikkeellä omalla autolla, ja navigaattori oli ihan ehdoton. Suosittelisin taksia...\nIhania neuleita olet tehnyt. Kaunis tuo vihreä huivi. (lempiväriäni)\n12. syyskuuta 2011 klo 20.27\n13. syyskuuta 2011 klo 10.07


Design & build -projekteja | Tarjouksiin perustuvia toteutusprojekteja | Caverion\nCaverionilla oli vuonna 2015 käynnissä noin 50 suurta projektia, arvoltaan yli viisi miljoonaa euroa. Suuret projektit ovat joko suunnittelun ja toteutuksen kattavia design & build -projekteja tai kilpailu-urakoita. Kiinteistöjen asennukset ja tekniikka muuttuvat yhä monimutkaisemmiksi, ja niiden osuus kiinteistöjen investointikustannuksista on tällä hetkellä huomattavan suuri. Suunnittelu- ja toteutusprojekteissa Caverion toimii hankinnasta, suunnittelusta, rakennustöistä ja taloteknisistä järjestelmistä vastaavana kumppanina. Yhden kumppanin toimintamalli pienentää projektisijoittajien riskejä, parantaa laatua ja lyhentää projektin toteutusaikaa, sillä suunnittelu- ja toteutusvaiheet voivat olla osittain päällekkäisiä.\nKokonaistoimituksina toteutettavat suuret projektit kattavat kaikkien taloteknisten järjestelmien ja tuotteiden integroinnin ja räätälöinnin uudisrakennusta tai peruskorjauskohdetta varten. Tällaisissa projekteissa Caverion vastaa tyypillisesti asiantuntijapalveluista, suunnittelusta ja projektoinnista, projektin johtamisesta ja projektin toteutuksesta.\nSuurissa projekteissa Caverion keskittyy kiinteistön tai teollisuusasennuksen elinkaarikustannuksiin, investointi- ja käyttökustannuksiin, käytettävyyteen ja toimivuuteen pitkällä aikavälillä. Kun Caverion on mukana jo suunnitteluvaiheessa, voimme asiantuntemuksellamme sekä teknisen kunnossapidon ja toimintojen ohjauksen osaamisellamme lyhentää rakennusvaiheen kestoa ja alentaa kokonaiselinkaarikustannuksia.\nProjekteihin liittyvien riskien vähentämiseksi suurten projektien johtaminen on keskitetty omiin projektinjohtotoimistoihimme. Suurten projektien suunnitteluvaihe kestää keskimäärin 3–12 kuukautta ja toteutusvaihe 8–24 kuukautta. Projektin toteutuksessa Caverion käyttää myös alihankkijoita, erityisesti Keski-Euroopassa. Caverion toteuttaa suuria projekteja myös teollisuusasiakkaille esimerkiksi energia-, kaivos- ja metsäteollisuudessa. Projektitoimitukset, kuten teollisuusasennukset, perustuvat edistyneeseen teolliseen esivalmistukseen ja logistiikan hallintaan.\nCaverion ilmoitti vuonna 2015 tavoittelevansa lisäkasvua etenkin suurissa projekteissa ja palveluiden johtamisessa, sillä näillä liiketoiminnoilla on suurempi kasvu- ja katepotentiaali.\nSuurissa projekteissa Caverion pyrkii myös kehittämään uutta teknologiaa. Saksan Aachenissa sijaitseva oma tutkimus- ja kehityskeskuksemme tuottaa räätälöityjä ja edistyksellisiä ratkaisuja ilmanvaihtoon, jäähdytykseen sekä akustiikkaan liittyviin vaativiin asiakaskohteisiin.\nCaverionin osaaminen suurissa projekteissa perustuu seuraaviin:\nvankka kokemus suurista ja monimutkaisista projekteista\nprojektinjohtotoimistot kaikissa divisioonissa\nkokeneet ja ammattitaitoiset projektitiimit\nsuunnittelu- ja projektointiosaaminen kaikissa asiakassegmenteissä\nintegroidut kiinteistötekniikan kokonaistoimitukset\nsuunnittelu ja toteutus- sekä räätälöintiosaaminen\nelinkaari ja kestävä kehitys painopisteinä\nUusia sopimuksia toimistorakennuksista kongressikeskuksiin\nJulkistimme vuonna 2015 useita uusia sopimuksia suurista projekteista.\nSuomessa julkistimme kaikki järjestelmät ja tuotteet kattavista kokonaistoimituksista lukuisiin kohteisiin: teatteri Turussa, sairaala ja toimistorakennus Tampereella, toimisto- ja liikekeskus Vantaalla, seniorikeskus Espoossa ja kaksi toimistorakennusta Helsingissä. Vastaamme myös Helsinkiin rakennettavan uuden pysäköintihallin kaikista teknisistä ratkaisuista.\nLisäksi Caverion julkisti toimituksia teollisuusasiakkaille, kuten teollisuusasennukset uuteen vedyntuotantoyksikköön Porvoossa, paineputkistot uuteen monipolttoainevoimalaitokseen Naantalissa ja massatornit uuteen biotuotetehtaaseen Äänekoskella.\nRuotsissa Caverion solmi sopimukset mekaanisten prosessiputkistojen ja -laitteiden toimituksesta ja asentamisesta Värössä sijaitsevaan sellutehtaaseen.\nNorjassa Caverionin suurin projekti oli yli 35 miljoonan euron arvoinen tunnelin sähköistys uutta rautatietä varten. Lisäksi julkistimme kaikki järjestelmät ja tuotteet kattavat toimitukset kuuteen asuinkiinteistöön Sogndalissa, koulurakennuksiin Østfoldissa ja Bergenissä sekä Sør-Trøndelagin korkeakoulun teknologiarakennukseen.\nSaksassa allekirjoitimme sopimuksen teknisten järjestelmien kokonaistoimituksesta peruskorjattavaan kongressikeskukseen Hampurissa. Sopimuksen arvo on 43 miljoonaa euroa, ja kyseessä on yksi Caverionin historian suurimmista projekteista. Caverion solmi myös useita muita mittavia sopimuksia, kuten teknisten järjestelmien ja tuotteiden toimittaminen toimistokomplekseihin Münchenissä, Bonnissa ja Hampurissa ja uuteen rakennuskompleksiin Stuttgartissa sekä ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien toimittaminen Frankfurtin yliopistolliseen sairaalaan. Lisäksi Caverion käynnisti laajan hankkeen, jossa se toimittaa kiinteistötekniikkaa kahteen kerrostaloon Berliinissä.\nItävallassa Caverion julkisti tunnelitekniikkatoimitukset Lambachiin B1-tielle rakennettavaan tunneliin sekä A10-moottoritien katetulle osuudelle. Lisäksi solmimme sopimuksen kiinteistötekniikan toimittamisesta autoalan liitto ÖAMTC:n pääkonttoriin Wienissä.\nPuolassa käynnistimme teknisten järjestelmien toimitukset autotehtaaseen Wrzésniassa. Liettuassa julkistimme kiinteistötekniikkatoimituksen Vilnassa sijaitsevan toimistokampuksen kahteen uudisrakennukseen.


Omenian koulutuksissa opitaan oikea tapa käyttää Robot Frameworkia - Omenia\nOmenian koulutuksissa opitaan oikea tapa käyttää Robot Frameworkia\nEtusivu / Omenian koulutuksissa opitaan oikea tapa käyttää Robot Frameworkia\nRobot Framework tarjoaa monipuolisia testiautomaatiomahdollisuuksia. Alusta onkin täynnä ominaisuuksia, joihin kokeneetkaan käyttäjät eivät välttämättä ole vielä törmänneet tai joita he eivät osaa käyttää parhaalla mahdollisella tavalla. Parhaiten alustaan pääseekin pureutumaan, kun hankkii oppinsa suoraan sen kehittäjiltä.\nMikäli Robot Frameworkin opiskelu kiinnostaa, Omenian koulutukset ovat tehokas tapa kehittää taitojaan. Omenian koulutuksissa tieto tulee suoraan hevosen suusta, sillä niitä vetävät muun muassa Robot Frameworkin keksijä Pekka Klärck sekä Robot Frameworkin entinen tuoteomistaja ja nykyinen omenialainen Ismo Aro.\nKoulutus 1: Mistä Robotissa oikeasti onkaan kyse?\nRobotin fundamentaalista puolta käsittelevässä Robot Framework Hands-on -koulutuksessa niin vanha Robot-konkari kuin vasta-alkajakin oppii käyttämään alustaa parhaalla mahdollisella tavalla. Mukana onkin ollut mm. niin vanhoja manuaalitestaajia, jotka ovat vasta aloittaneet matkansa testiautomaation maailmaan, kuin Robotin kanssa pitempään puuhailleitakin.\nKurssilaisilta ei vaadita aiempaa kokemusta Robotista, testiautomaatiosta tai edes koodaamisesta, vaan siellä käydään läpi Robotia alkeista alkaen. Kokeneemmatkin osallistujat ovat saaneet kurssista paljon irti ja yllättyneet siitä, mitä kaikkea Robotilla voikaan tehdä, kun tutustuu järjestelmään perinpohjaisesti. Kurssilla käydään läpi alustan perusteet osallistavalla ja mielenkiintoisella tavalla, jolloin pitkäänkin alustaa käyttänyt ymmärtää Robotia paremmin.\nKoulutus on erittäin käytännönläheinen. ”Olen yleensä näyttänyt korkeintaan kolme kalvoa koko koulutuksen aikana”, Aro kertoo. Ohjelmaa pyritään muokkaamaan osallistujien mielenkiinnon mukaan, ja luennoimisen sijaan jokainen kurssilainen pääsee itse testaamaan yksinkertaista webbisovellusta. Kaikki tekevät samat testit, ja ohjaajilta saa aina tarvittaessa apua. Mukana onkin useampi kouluttaja, joten jokainen osallistuja myös pääsee kyselemään kinkkisiä testiautomaatiokysymyksiä aina halutessaan.\nOlen yleensä näyttänyt korkeintaan kolme kalvoa koko koulutuksen aikana.\nKoulutus 2: Todellinen Robot Overlord\nRobotia jo hieman käyttäneille suunnatussa Robot Framework Library -kirjastokoulutuksessa puolestaan päästään ongelmanratkaisun pariin ja opitaan luomaan testikirjastoja Python-kielellä. Kurssilaisilta odotetaan esimerkiksi Hands-on-kurssilta hankittuja perustietoja Robotista sekä perus-Python-osaamista (jos Python ei vielä ole tuttu juttu, älä huoli, Omenialta löytyy myös siihen liittyvä erillinen koulutus). Kurssi toteutetaan tietenkin mahdollisimman käytännönläheisellä otteella, jolloin oppiminen on nopeaa ja hauskaa.\nKoulutuksia kaikkiin testiautomaatiotarpeisiin\nOmenia tarjoaa myös räätälöityjä koulutuksia, jolloin koulutusohjelma rakennetaan täysin koulutettavien toiveiden mukaisesti. Koulutus voidaan räätälöidä olemassa olevien kurssien perusteella tai se voi olla täysin uusi kokonaisuus. Räätälöidyssä koulutuksessa käytetään yrityksen omaa järjestelmää ja testiympäristöä tarkoituksena täsmäkouluttaa osallistujat juuri näiden ympäristöjen mestarikäyttäjiksi.\nPalautteet koulutuksista ovat olleet erittäin positiivisia. Osallistujat ovat kiitelleet erityisesti sitä, että koulutukset ovat itse robottitiimin kehittämiä: niistä saa varmasti todellisten asiantuntijoiden parhaat vinkit Robot Framework -tehokäyttöön.\nKiinnostuitko koulutuksistamme? Järjestämme tänä syksynä seuraavat koulutukset:\n12.10.2016 Robot Framework Hands-on\n14.10.2016 Robot Framework Library.\nEnsimmäinen Robot Framework Meetup keräsi runsaan osallistujajoukon\nMillainen oli historian ensimmäinen Robot Framework Meetup?