Olemisen porteilla: maaliskuuta 2017\nUusimmassa Elonkehässä kirjoitukseni Marxin luontoajattelusta!\nElonkehä 1/17 on painossa ja toivon mukaan tilaajilla pääsiäiseen mennessä.\nSirpa Elina Tulirinta: Pääkirjoitus – Kiitos ja näkemiin…\nAnna Ekström: Kasvun ihmettä siemenistä!\nNoora Hyrkäs: Kun sieni jatkaa sukua\nKeijo Lakkala: Karl Marxin luontoajattelu\nTiedote – Siirretään Suomen ylikulutuspäivä\nUutinen – Lääketieteen asiantuntijat ehdottavat ”luontoaskelta” kroonisten tautien torjumiseksi\nMauri Leivo: Lintujärvellä\nJuha Raipola: Leena Krohn ja toisenlaiset todellisuudet\nKirja-arviot – Olli-Pekka Haavisto, Sirpa Elina Tulirinta\nAnni Kytömäki: Malla ja Joel\nSirpa Elina Tulirinta: Uutta yhteiskuntaa rakentamassa\nYrjö Sepänmaa: Ympäristöestetiikan julkisuus\nKeskustelua – Osmo Tammisalo\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 17.43 Ei kommentteja:\nTänään alkoi kunnallisvaalien ennakkoäänestäminen!\nOlen Jyväskylässä kunnallisvaaleissa ehdokkaana numerolla 569. Olen sitoutumattomana Suomen Kommunistisen Puolueen listalla.\nAlla näet Jyväskylän SKP:n koko ehdokaslistan!\n561 Era, Hanna, eräopas, hevoskuiskaaja\n562 Järvelä, Alpo, eläkeläinen, lehtori, SIT.\n563 Kaikkonen, Riikka, oppilaskodin ohjaaja\n564 Kivistö, Anni, opiskelija\n565 Kivistö, Hannele, eläkeläinen, SIT.\n566 Kortelainen, Satu, FM, hankeassistentti\n567 Kovanen, Pekka, eläkeläinen, kylmäkoneasentaja\n568 Kuivalainen, Martti, eläkeläinen\n569 Lakkala, Keijo, yhteiskuntatieteiden maisteri, tutkija, SIT.\n570 López, Elina, kääntäjä, SIT.\n571 López, Miguel, yliopistonopettaja\n572 Markuksela, Sami, FM, opiskelija\n573 Männistö, Mauri, FL, eläkeläinen\n574 Najafi, Hossein, yrittäjä\n575 Pesonen, Ville, liikennemyymälätyöntekijä\n576 Petäjäniemi, Marja, kirjastovirkailija, eläkeläinen\n577 Salkojärvi, Päivi, ompelun ohjaaja\n578 Sillman, Aino, eläkeläinen, kodinhoitaja\n579 Suntioinen, Timo, kairausetumies\n580 Tammela, Tero, sekatyöläinen, pitkäaikaistyötön\n581 Tynjä, Erkki, YTL, FL\n582 Tynjä, Riitta, sosiaalityöntekijä, eläkeläinen\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 15.14 Ei kommentteja:\nViime kesänä kirjoittamani artikkeli "Utopia yhteiskunnallisen mielikuvituksen menetelmänä" on julkaistu Tulevaisuuden tutkimuksen seuran Futura -lehden numerossa 1/2017.\nErnst Blochin filosofiassa utopia on Toivon Periaatteen (Das Prinzip Hoffnung) eräs olomuoto. Sen mukaan ihmisen olemassolo on aina pyrkimystä kohti parempaa, pyrkimystä tyhjyydestä, ei-mikyydestä (das Nichts) kohti täyttymystä, kohti subjektin ja objektin yhteensulaumaa. Bloch lähtee nälästä, puutteesta. Ihmistä motivoi eteenpäin puute. Puute synnyttää toiveen täyttymyksestä. Tämä toive voi ilmetä yksilön tajunnassa valveunina, fantasioina.\nValveunet eivät, toisin kuin Freudilla ole ensisijaisesti yöunien toissijaisia muotoja vaan niillä on oma logiikkansa. Siinä missä yöunet nostavat esille yksilön omia sisäisiä, tukahdutettuja muistoja ja kokemuksia, siinä valveunet suuntautuvat subjektista ulospäin. Ne muuttavat maailmaa yksilön kokemuksessa paremmaksi, valveunissa nälkä muuttuu kylläisyydeksi, yksinäisyys seurallisuudeksi, tyhjyys täyteydeksi, kylmyys lämmöksi ja kuolema elämäksi. Ihmistoiminnan suunta on pois puutteesta. Ihmistoiminnan ydin on Blochilla(kin) negaation negaatiossa.\nBlochin filosofiassa myös utopiat ovat puutteen ja negatiivisen ylittämiseen tähtääviä kuvia. Ne ovat Toivon ilmaisuja ja ilmiasuja. Utopioita tutkinut Ruth Levitas on kuitenkin kyseenalaistanut tämän näkemyksen utopioista. Hänen mukaansa utopiossa kysymys toivon sijaan halusta, paremman olemassolon halusta (desire for better way of being). Kysymys utopioiden mahdollisuudesta on se kysymys joka halun ja toivon erottaa toisistaan. Utopia tutkii ja ilmaisee hänen mukaansa sen mikä on haluttua. Joissain yhteyksissä se ilmaisee myös toivon siitä, että nämä halut voisivat toteutua todellisuudessa, eivätkä pelkästään fantasioissa, mutta utopioiden ydin on paremman olemassaolon halussa. Toivon käsite rajoittaa Levitasin mukaan utopian "mahdollisten maailmojen" käsitteeseen. "Mitä voin Toivoa?" (ts. mitä on järkevää toivoa?) rajoittaa utopian liian tiukasti mahdollisuuden käsitteeseen ja tekee siitä liian ahtaan.\nLevitasin mukaan utopia ei kuitenkaan vastaa kysymykseen siitä mitä voimme toivoa. Utopia käsittelee hänen mukaansa pikemminkin kysymystä "mistä voimme uneksia?". Utopian käsite nimenomaan halukäsitteenä ilmaisee nimenomaan unelmia, haluja.\nEn ole vielä varma mitä tästä erottelusta tulisi ajatella, mutta halun ja toiveen välinen jännite on askarruttanut minua viime aikoina.\nPitäisikö minun ruveta lukemaan sittenkin inhoamaani Deleuze'tä? Ajatuskin puistattaa, mutta ehkä D:llä saattaisi olla tähän jotain hyödyllistä. Muistaakseni onkin.\nEsittelin tekstissäni Markkinafundamentalismin kritiikkiä Christer Lindholmin teosta Viis taloudesta! 5 myyttiä, jotka romuttavat hyvinvoinnin. Kirjassaan Lindholm esittää että "sen, minkä ihminen on luonut, hän pystyy myös muuttamaan” (s. 115). Tämä ajatus ei ole mikään uusi länsimaisen ajattelun historiassa ja jopa David Humen poliittisessa ajattelussa. Hänen mukaansa lain olemus yhteiskunnissa on pohjimmiltaan sopimuksenvarainen. Laki on luonteeltaan konstruktiivinen. Laki ihmisen luomus ja sellaisena se voi olla millainen hyvänsä. Kaikki missä näkyy ihmisen kädenjälki on pohjimmiltaan muutettavissa.\nTämä ajatus on Giambattista Vicolta peräisin olevan verum-factum -periaatteen eräs muoto. Hänen mukaansa verum et factum convertuntur - se mikä on totta on päikseen vaihdettavissa sen kanssa mikä on tehtyä (Martin Jay: "the true and the made are interchangeable"). Ihminen voi tuntea ja tietää sen minkä hän on itse luonut. Tämä pätee esimerkiksi historiaan. Koska ihminen on luonut historiaa, hän voi myös tuntea sen. Luonnon tunteminen on puolestaan ihmiselle vaikeampaa, koska ihminen ei ole luonut luontoa vaan Jumala on sen luonut.\nVicon ajatus on vaikuttanut valtavasti moderniin länsimaiseen ajatteluun. Tämä vaikutus ulottuu Karl Marxiin asti. Pääomansa ensimmäisen osan eräässä alaviitteessä Marx nostaa Vicon ajattelun esille verratessaan tätä Darwiniin: "Darwin oli kiinnostunut luonnollisen teknologian historiaan, ts. kasvien ja eläinten elimien muodostumiseen kasvien ja eläinten elämän tuotantovälineinä. Eikö yhteiskuntaihmisen, kaiken erityisen yhteiskuntajärjestyksen aineellisen pohjan, tuottavien elinten muodostumishistoria ansaitse samaa huomiota? Ja eikö sen kirjoittaminen olisi helpompaa, koska Vicon sanonnan mukaan ihmiskunnan historia eroaa luonnonhistoriasta siinä, että me olemme itse tehneet edellisen mutta emme jälkimmäistä?" (Pääoma 1, 2013, s. 338).\nMarxin viittaus Vicoon viittaa ensisijaisesti teknologiaan, minkä vuoksi Vicon vaikutusta Marxiin on pidetty korkeintaan epäsuorana. Länsimarxilaiset ajattelijat (kuten Lukacs) kuitenkin omaksuivat tämän ajatuksen omaan marxismiinsa erottaessaan historian ja luonnon toisistaan. Tietomme maailmasta koskee historiaa ei luontoa, tietomme on historiallista.\nTämä johtopäätös ei kata kaikkea marxismia, mutta suureen osaan länsimarxilaisia ajattelijoita tällä oli suuri vaikutus. Martin Jayn (Marxism and Totality, s. 36) mukaan verum-factum -periaatteen omaksumisella on kuitenkin jännitteinen suhde marxismiin: jos voimme tietää varmasti vain sen minkä olemme tehneet, koskee tuo tieto aina jo tehtyjä asioita. Se ei voi suuntautua tulevaisuuteen, mihin taas marxismi kaikissa muodoissa teoreettisesti ohjatun praxiksen ajatuksellaan aina pyrkii.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 14.10 Ei kommentteja:\nChrister Lindholm esittää kirjassaan Viis taloudesta! 5 myyttiä, jotka romuttavat hyvinvoinnin (Vastapaino, 2016) viisi myyttiä, joiden avulla hallitseva eliitti toteuttaa talouspolitiikkaansa. Nämä myytit ovat: markkinat hoitavat kaiken, julkinen sektori ongelma, verot ovat haitallisia, tarjonta luo oman kysyntänsä sekä globalisaatio on tullut jäädäkseen. Näistä myyteistä on listan neljäs myytti kenties kaikkein ajankohtaisin. Niin sanotun tarjontapuolen taloustieteen näkemyksen mukaan ”kaikki, jotka ovat halukkaita työskentelemään vallitsevalla palkkatasolla myös voivat työllistyä” (s. 96). Tähän älynväläykseen myös istuva hallituksemme perustaa työllisyyspolitiikkansa. Ajatuksena on, että töitä kyllä riittää kaikille, minkä vuoksi työttömyys on lähinnä yksilön oma vastuuton valinta.\nLindholmin listaamat myytit pohjaavat 1970-luvulta asti hegemonisessa asemassa olleeseen uusliberaaliin ideologiaan (nimenomaan ideologiaan, ei taloustieteeseen), jota Lindholm kutsuu kirjassaan ”markkinafundamentalismiksi”. Markkinafundamentalismille on tyypillistä ”järkkymätön usko markkinoiden kykyyn ratkaista kaikki kuviteltavissa olevat ongelmat parhaalla mahdollisella tavalla” (s. 10). Markkinafundamentalistisessa ideologiassa tavoitteena on Lindholmin mukaan täydellisten markkinoiden utopia. Hänen mukaansa markkinataloudessa ”on sisäänrakennettu eturistiita, josta markkinafundamentalistit puhuvat hyvin hiljaa, sikäli kuin puhuvat siitä ollenkaan. Siinä missä maksimaalinen kilpailu palvelee kuluttajien etua takaamalla paremman hinta-laatu -suhteen, yritykset pystyvät puolestaan kasvattamaan voittojaan päinvastaisella tavalla, rajoittamalla kilpailua. Varsinainen päävoitto on monopoliasema jonkin palvelun tai tuotteen tuottamisessa” (s. 33). Eli toisin sanoen: markkinafundamentalistien ylistämä kilpailun ja valinnan vapaus ovat todellisessa markkinataloudessa silkkaa potaskaa.\nLindholm on kuitenkin on kuitenkin optimisti markkinafundamentalismin vastustuksessaan: hänen mukaansa ”sen, minkä ihminen on luonut, hän pystyy myös muuttamaan” (s. 115). Sama pätee myös markkinatalouteen. Tämä onkin onkin tärkeä, mutta kokonaan unohtunut aspekti talouskeskustelussa. Niin sanotut jälkikeynesiläiset (joita on viime aikoina tutkittu myös radikaalissa yhteiskunnallisessa keskustelussa) jäävät teorioissaan kapitalismin vangeiksi. Lindholmille vaihtoehdon tarjoavat paikallisvaluutat, jotka olisivat riippumattomia niin ylikansallisista kuin kansallisistakin pankeista. Tämä on mielestäni kokeilemisen arvoinen ajatus.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 21.10 Ei kommentteja:\nMikko Jakosen ja Tiina Silvastin vuonna 2015 julkaistu Talouden uudet muodot -kirjoituskokoelma (Into) pohjautuu Jyväskylän yliopistolla pidettyyn talouden ja politiikan suhteita käsittelevään luentosarjaan sekä sen päättäneeseen kollokvioon. Suurin osa kokoelman teksteistä on peräisin tämän kollokvion annista. Tekstit käsittelevät yhtä lailla fossiilikapitalismin loppua kuin perustuloakin. Osuuskuntatoiminnankaan mahdollisuuksia haastaa vallitseva talouselämä ei ole unohdettu. Myös (jälki)keynesiläiselle keskustelulle on annettu tilaa, vaikka en henkilökohtaisesti näekään sitä minään talouden uutena muotona vaan pikemminkin eräänä kapitalismin hallinnan menetelmänä. Myöskään prekarisaatiota (jota käsitellään Mikko Jakosen sinänsä hyvässä tekstissä) on mielestäni vaikea pitää minään talouden uutena muotona. Onhan prekariaatti ollut jo kauan nykyisen talouden olennainen piirre.\nKaikki kirjan tekstit eivät siis harmillisesti esittele uudenlaisia talouden muotoja, mutta kuitenkin kirjan yleisenä pyrkimyksenä on esitellä erilaisia tapoja järjestää talous ei-kapitalistisesti (tai ainakin ”vähäkapitalistisesti”). Esitellyt talouden muodot tulee nähdäkseni tulkita tämän kirjan kontekstissa yhteiskunnallisen mielikuvituksen soveltamiseksi, pyrkimykseksi hahmottaa tuotannon ja kulutuksen puitteissa syntyvät yhteiskunnalliset suhteet täysin uudella tavalla.\nKirjan toimittajien mukaan nykyinen talouskriisi sekä siihen likeisesti liittyvä ekologinen kriisi on asettanut vaatimuksen uusien talouden muotojen kehittämisestä. He esittävätkin kysymyksen: ”millaisia voisivat olla talouden uudet muodot, jotka pyrkivät rakentamaan uusia tai uusvanhoja reittejä ulos taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ekologisesta kriisistä?” (s. 11). Kapitalismin murentuessa omaan mahdottomuuteensa, tulee mahdolliseksi ja jopa välttämättömäksi kehitellä uudenlaisia taloudellis-yhteiskunnallisia ratkaisuja.\nSyvävihreällekin henkilölle kirjassa riittää siis pureksittavaa. Jopa neljä kirjan artikkeleista käsittelee suoraan ekologisen talouden mahdollisuuksia. Tero Toivasen ja Juhana Venäläisen commonseja eli ns. ”yhteisvaurautta” käsittelevä artikkeli, Tere Vadénin fossiilikapitalismia käsittelevä teksti, Vesa-Matti Lahden jakamistaloutta esittelevä kirjoitus sekä Paavo Järvensivun degrowth -ajattelua puiva artikkeli pureutuvat kaikki tärkeisiin vihreän talouden kysymyksiin. Näihin neljään tekstiin erityisesti sopii syvävihreän suunnata katseensa.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 21.08 Ei kommentteja:\nIskelmälaulaja Fredi kertoi vuonna 1969 levyttämässään laulussa kulkevansa kolmatta linjaa pitkin ja takaavansa rahaa löytyvän. Raha oli 60-luvulla tiukassa, mutta niin se on edelleenkin. Raha on ymmärretään usein luonteeltaan niukaksi ja jopa hyvinvointipalveluiden kannattavuutta mitataan sillä, miten hyvin niiden ylläpitoon riittää rahaa. Myös keskustelu niin sanotusta ”kestävyysvajeesta” nojaa ajatukseen rahan niukkuudesta. Tämä ajatus onkin kauppatieteiden tohtori Paavo Järvensivun kirjan Rajattomasti rahaa niukkuudessa (Into, 2016) kritiikin kohteena.\nJärvensivun mukaan vallitseva talousajattelu ajattelee rahan ja konkreettisten luonnonresurssien välisen suhteen kokonaan nurinkurisesti. Sen oletuksiin nimittäin kuuluu hänen mukaansa ajatus luonnonvarojen loputtomuudesta ja rahan niukkuudesta vaikka tosiasiassa asiat ovat juuri päinvastoin. Raha ei edes periaatteessa voi loppua kesken.\nJärvensivun mukaan raha luodaan aina valtion tai vastaavan instituution taholta velkasuhteena. ”Uutta rahaa luodaan, kun valtio ottaa lainaa julkista kulutusta varten tai kun yksityishenkilöt ja yritykset lainaavat rahaa liikepankista. Pankit eivät lainaa olemassa olevia talletuksia eteenpäin, vaan päinvastoin lainat synnyttävät talletuksia. Rahaa poistuu talouden kierrosta kun valtio verottaa yksityisiä toimijoita tai kun yksityishenkilöt maksavat lainansa takaisin” (s. 32). Rahaa siis syntyy ja tuhoutuu velkasuheiden sopimisen ja purkamisen myötä jatkuvasti. Edes verotus ei ole rahan ottamista pois yksityiseltä kansalaiselta vaan velkasuhteen tuhoamista. Rahan rajattomuus huomioimalla voidaan siirtää huomio siihen mikä todella on tärkeää: rajallisiin, niukkoihin resursseihin. Järvensivu arveleekin, että ehkä ”juuri rahakysymyksissä otsaansa ei kannata rypistellä” (s. 213). Rahalla ei ole merkitystä elossapysymisen kannalta, mutta luonnon materiaalisuudella on.\nKuten tämä esimerkki osoittaa, on Järvensivun ajattelu selkeää ja loogista, mutta yksi asia ainakin minua jäi vaivaamaan: kapitalismin käsitteen puuttuminen. Järvensivu puhuu kyllä markkinataloudesta ja rahataloudesta mutta kapitalismin sosiaaliseen valtaan liittyä luokkavalta jää häneltä avaamatta. Kapitalismi ei käsitteenä viittaa pelkkään talousjärjestelmään vaan kokonaiseen yhteiskuntamuotoon, jossa voittomotiivi on kaikkia sosiaalisia suhteita järjestävä tekijä. Tämä ei muutu pelkillä institutionaalisilla reformeilla vaan sosiaalisten suhteiden juuriin menevillä muutoksilla.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 21.07 Ei kommentteja:\nLähestyin Ville Lähteen esseekokoelmaa Paljon liikkuvia osia varovaisesti. Halusin kovasti pitää kirjasta, mutta samalla epäilin sitä voimakkaasti. Pelkäsin kirjan lähestyvän poliittisia ja yhteiskunnallisia vastakkainasetteluja kantaaottamattoman neutraalista näkökulmasta. Näin ei kuitenkaan ole. Lähteen keskeinen ajatus tuntuu pikemminkin olevan että vastakkainasetteluja onkin paljon enemmän kuin olemme yleensä ajatelleet. Nämä vastakkainasettelut eivät kuitenkaan ole yksinkertaisia, kahden vaihtoehdon välisiä yhteentörmäyksiä, vaan monimutkaisia, vaihtoehtojen sisällä ilmeneviä vastakkaisuuksia. Yhteiskunnallisessa väittelyssä käyttämämme käsitteet eivät ole merkitykseltään suljettuja vaan jatkuvan neuvottelun ja kiistelyn kohteita. Tämä ei ole Lähteen tuotannossa uusi ajatus. Jo hänen väitöskirjansa Rousseau's Rhetoric of 'Nature' vuodelta 2008 allekirjoitti tämän ajatuksen.\nVäitöskirjassaan Lähde käsitteli käsitteen ”Luonto” moninaisia merkityksiä. Myös Paljon liikkuvia osia panostaa syvällisesti tämän tematiikan perkaamiseen. Kun vetoamme väittelyissämme luontoon tai luonnollisuuteen, on oletuksena joka kerta se, että puhumme yhdestä ja samasta asiasta, yhdestä ja samasta luonnosta vaikka esimerkiksi uskonnollinen käsitys luonnonjärjestyksestä on merkitykssisällöltään kokonaan toinen kuin vaikkapa biologien käyttämä luonnon käsite – fyysikoiden luontokäsitteestä puhumattakaan. Luonnosta voidaan puhua koko kosmoksena, mutta luonnon käsite voidaan rajata myös maapallolla esiintyvään biologiseen elämään. Nämä merkityserot usein hämärtävät keskustelua ja aiheuttaa paljon ohipuhumista. Olisi kuitenkin Lähteen mukaan tärkeää osata erottaa se, koskeeko erimielisyytemme itse asiaa vai ymmärrämmekö koko asian niin eri tavalla että väittely käy mahdottomaksi.\n”Ohipuhumisen sijaan ihmiset voivat ymmärtää toisiaan ja tarkentaa, mistä asiasta on puhe. Tämä ei tarkoita erimielisyyksien unohtamista. Se antaa mahdollisuuden ymmärtää, millaisia eroja heidän näkemyksissään esimerkiksi maanpäällisestä luonnosta on” (s. 36). Luonnon käsite sekä erityisesti siihen sidottu normittava käsite ”luonnollisuus” ovat erinomainen esimerkki siitä kuinka harhaanjohtavan yksinkertainen dikotomia luonnollisen ja luonnottoman välillä on – ainakin silloin kun näitä termejä ei avata.\nYksinkertaiset dikotomia ilmentävät yksinkertaista ajattelua. Tämä koskee erityisesti ihmisen ja luonnon välistä dikotomiaa. Paljon liikkuvia osia pyrkiikin opettamaan monimutkaista ajattelua. Se opettaa meidät epäilemään yksinkertaisia vastakkainasetteluja ja löytämään niiden sisältä monimutkaisia vastakkainasetteluja. Tätä tarkoitusta silmällä pitäen Lähteen kirja on mielestäni\nparasta yhteiskunnallisesti osallistuvaa filosofiaa johon olen hetkeen törmännyt. Sellaista toivoisi esiintyvän enemmänkin. Se muistuttaa, että vastakkainasettelujen aika ei ole koskaan ohitse – eikä vähiten vastakkainasettelujen olettamien vaihtoehtojen sisällä.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 21.03 Ei kommentteja:\nTiedonantajan miniessee vuodelta 2017.\nViime vuosina radikaalissa yhteiskunnallisessa keskustelussa on nostettu esiin enenevissä määrin erilaisia uuden talouden muotoja. Erilaiset jakamistalouden, solidaarisuustalouden, aikapankkien, sosiaalisen omistuksen sekä uuden osuuskuntatoiminnan ovat olleet nousevia teemoja kapitalismille vaihtoehtoja etsivien henkilöiden keskusteluissa. Kaikkia näitä talouden uusia muotoja yhdistää halu löytää kapitalistiselle rahataloudelle vaihtoehtoista yhteisöllisen ja taloudellisen toiminnan logiikkaa.\nToistaiseksi nämä muodot ovat tietenkin marginaalissa, mutta kiinnostavaa on niiden lähestymistapa taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Ne lähtevät liikkeelle rohkeista kokeiluista. Kun kapitalismi on laajalti todettu mahdottomaksi yhteiskuntajärjestelmäksi, on syntynyt tarve kokeilla uusia tapoja toimia. Tämä kokeellinen asenne kiistää sen, että taloudellisen elämän kysymyksiin voisi vastata vain yhdellä tavalla. Vastauksia voi olla useita - tai ainakin erilaiset kokeilut antavat kaikkia tärkeää informaatiota siitä, miten yhteisöllinen elämämme kannattaisi järjestää. Epäonnistuneetkaan kokeilut eivät merkitse lopullista tappiota vaan mahdollisuutta oppimiseen.\nNämä talouden uudet muodot ovat hengeltään hyvin lähellä erilaisia utopiasosialistien aatteita. Suomessa tällainen asenne ei ole ollut menneinäkään vuosikymmeninä ja -satoina täysin vierasta. Ensimmäinen suomalainen utopiayhteisö, valistusaatteeseen pohjaava Uusi Jerusalem, rakennettiin August Nordenskilödin johdolla Sierra Leoneen, Afrikkaan, jo vuonna 1792. Matti Kurikan johdolla suomalaiset puolestaan perustivat sekä Australiaan että Kanadaan utopiayhteisöjä, joiden periaatteet nousivat sosialististen aatteiden perinteestä. Tunnetuin näistä yhteisöistä oli tietenkin Sointulan utopiayhteisö. Ja vaikka nämä yhteisökokeilut poikkeuksetta epäonnistuivat, ei esimerkiksi Matti Kurikka suostunut luovuttamaan vaan etsi aina mahdollisuuksia uusille kokeiluille.\nTästä utopiayhteisöjen asenteesta myös meillä on jotain opittavaa. Kapitalismi on kaikelle elämälle mahdoton yhteiskuntajärjestelmä ja sen tilalle on kehityttävä uudenlaisia yhteisöjä, uudenlaisen logiikan pohjalta toimivaa yhteiskunnallista elämää. Uusien yhteisöjen kehittymiseksi tarvitsemme kuitenkin ennakkoluulotonta vaihtoehtoisten talous- ja yhteisömuotojen kokeilua. Tulevissa kunnallisvaaleissa olisikin erittäin tärkeää nostaa keskusteluun paikallisen tason päätöksenteon tärkeyden lisäksi paikallisesti toimivien yhteisöjen rooli. Paikallisesti toimivat yhteisöt ja uuden talouden kokeilut olisi tärkeää nostaa esille. Pelkkä oikeistokehityksen vastustaminen ei riitä vaan on nyt tarvitsemme myös positiivisia visioita siitä kuinka voisimme vahvistaa kokeilevaa yhteiskunnallista toimintaa myös paikallisesti. Politiikan fokuksen ei tule olla vain kunnallisvaltuustoissa vaan myös ulkoparlamentaarisessa paikallisessa toiminnassa.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.40 Ei kommentteja:\nKommunistit ovat koko olemassaolonsa ajan puhuneet luokkatietoisuudesta ja luokkakantaisuudesta, siitä kuinka yhteiskunnallisia kamppailuja tulisi kaikissa tilanteissa tarkastella työväenluokan asemasta käsin. Luokka on paitsi kapitalismille rakenteellinen tekijä (kapitalismihan on luokkayhteiskunta riippumatta siitä kuinka tasaista tulonjako on), niin se on myös yhteiskunnallinen ja poliittinen toimija. Poliittiseksi toimijaksi tuleminen ei tietenkään tapahdu itsekseen. Se tarvitsee luokkatietoisuuden. Luokkatietoisuuden kehittyminen onkin ollut marxilaisessa teoriassa ollut pulmallinen kysymys. Lenin ratkaisi ongelman poliittiseen avantgardeen tukeutuvalla teoriallaan, mutta myös muita yrityksiä on ollut. Eriarvoisuuden jatkuvasti kasvaessa, myös luokkateoriat ja luokan käsitteeseen nojautuva ajattelu nostaa päätään.\nSosiologi ja kansanedustaja Anna Kontulan vast'ikään ilmestynyt pamfletti Luokkalaki kartoittaa suomalaista työväenluokkaa enimmäkseen yllä mainitusta rakenteellisesta näkökulmasta käsin, mutta lähestyy hiukan myös luokkaa toimijana nostaessaan esiin työväestön ja työttömien kohtaaman syrjinnän viranomaiskäytänteissä ja kulttuurissa. Syrjintä voi tuntua luokkateoriaan liitettynä hieman omituiselta ratkaisulta. Eihän luokka ole ensisijaisesti identiteettikategoria kuten rotu, seksuaalisuus tai sukupuoli joihin syrjinnän käsite yleensä on sidottu.\nKontulan käsittelyssä syrjinnän kokemuksiin kiinnittyminen nostaa kuitenkin hyvin konkreettisella ja arkipäiväisellä tasolla luokkavallan rautaisen otteen. Keskiluokkaa ja porvaristoa käsitellään viranomaisten taholta huomattavasti pehmeämmin ja luottavaisemmin kuin työväenluokkaa. Työväenluokkaa ja työttömiä kohdellaan viranomaisten taholta aina potentiaalisina rikollisina. Sama näkyy myös esimerkiksi verotusta koskevassa keskustelussa. Viiden euron pizzat ovat viranomaisille harmaan talouden torjunnan kannalta merkittävä ongelma, mutta kansainvälinen veronkierto ei heitä juurikaan hetkauta.\nTällaiset ilmiöt nostavat esille erilaisia syrjinnän kokemuksia, juurikaan puolestaan ilmaisevat arkipäiväisen tietoisuuden tasolla koko kapitalistista yhteiskuntaa ylläpitävää luokkavaltaa. Työläiset ja köyhät laajemmin kokevat perustellusti tulevansa kohdelluksi eri kriteerein kuin varakkaat ja keskiluokka. Tämä subjektiivinen kokemus heijastelee yhteiskuntamme objektiivisia rakenteellisia tekijöitä. Syrjinnän käsitteeseen jumiutuminen ei kuitenkaan vie luokkakysymystä poliittisesti eteenpäin. Syrjivien käytänteiden korjaaminen ei poista kapitalistisia luokkasuhteita.\nJotta tällainen luokka-analyysi olisi kuitenkin poliittisesti voimallista on tämän syrjinnän kokemuksen muututtava ymmärrykseksi työläisten omasta asemasta sekä tarpeesta muuttaa yhteiskuntaa. Luokan on muututtava sosiologisesta kategoriasta poliittiseksi toimijaksi. Luokan itsessään on muututtava luokaksi itselleen. Luokka on palannut jälleen yhteiskunnalliseen keskusteluun, mutta keskustelua luokkatietoisuudesta ja siitä, kuinka tuo tietoisuus voisi kehittyä, saamme luultavasti odottaa vielä kauan.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.39 Ei kommentteja:\nOlin marraskuun lopulla järjestämässä utooppista ajattelua käsittelevää symposiumia Jyväskylän yliopistolla. Paikalle saapuneet puhuivat utopioista erittäin monipuolisista näkökulmista, mutta erityisen kiinnostavan esitelmän piti filosofi Miika Kabata kapitalismista utopiana. Joillekin oikeistolaisille libertaareille kapitalismi ei nimittäin ole sama kuin se reaalinen kapitalismi, jota esimerkiksi Marx Pääoma -teoksissaan tutki. Heille kapitalismi on vielä toistaiseksi toteutumaton utopia. Nykyisen kapitalismin ongelmat selittyvät heille sillä että kapitalismi ei ole toteutunut tarpeeksi puhtaasti. Kapitalismi ei ole olemassa oleva yhteiskuntamuoto tai talousjärjestelmä vaan ennen muuta ihanne, utopia. Ongelma ei libertaareille ole kapitalismi vaan se, ettei kapitalismia ole tarpeeksi.\nLibertaareille valtio on ongelmista suurin ja kaikenlainen valtiollinen säätely on heille ongelmallista. On kuitenkin aivan selvää että suurelta osin kapitalismi on mahdotonta ilman valtiollista toimintaa. Valtion on suojattava ensinnäkin väkivaltamonopolillaan yksityisomaisuuden instituutiota. Tämän libertaarit yövartijavaltio-ajatuksellaan myöntävätkin. Mutta siihen valtiollisen vallan oikeus puuttua yksilöiden elämään päättyykin. Kapitalismi on lopulta kaiken vapauden toteutuma kun vain valtion rooli saadaan minimoitua.\nOn kuitenkin oireellista että valtiosta ei haluta kokonaan eroon. Kenties libertaarit tajuavatkin kaiken utooppisen fanaattisuutensa alla lopulta sen, ettei kapitalismia ja valtiota voida erottaa toisistaan? Todellisessa maailmassa nimittäin kapitalismin ja modernin valtion historiaa ei nimittäin voida erottaa. Valtio on historiansa aikana paitsi mahdollistanut kapitalistien vallan jähmettämällä luokkaristiriidat (pikkuporvarilliset kirjoittajat sanoisivat, että valtio ”sovittaa” luokkaristiriidat) ja siten myös jähmettämällä kapitalistien vallan hierarkiassa ylempinä, niin myös aktiivisesti tarjonnut markkinoiden laajentamiseen tarvittavan välineen: armeijan. Kapitalismi käyttää valtioita hyväkseen ottaakseen haltuun markkinoita. Yhdelläkään yksittäisellä kapitalistilla ei tähän olisi ollut mahdollisuutta. Valtio ja kapitalismi on ymmärrettävä toisiinsa kietoutuneina.\nLibertaarien ajattelussa näin ei kuitenkaan voi eikä saa olla vaan kapitalismi on ymmärrettävä yksilöiden välisenä kilpailuna ja vapauden kukoistuksena. Kapitalismi = vapaus, kuten libertaarifilosofi Robert Nozick päätteli. Libertaarien kapitalismi on pelkkä puhdas utopia eikä sillä ole juurikaan mitään tekemistä sen kapitalismin kanssa jonka kriiseistä ja väkivallasta ovat työtätekevät ihmiset kärsineet viimeiset pari sataa vuotta. Rehellisen kapitalismikeskustelun lähtökohta on että libertaarit fantasiat ja päiväunet sivuutetaan tyystin.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.38 Ei kommentteja:\nSLUSH on jälleen täällä. Minulle se tuo mielleyhtymänä mieleen lähinnä ulosteiden liikettä kerrostalon putkistoissa, mutta monelle muulle tämä marras- ja joulukuun taitteessa järjestettävä tapahtuma tuo mieleen menestymisen, itsevarmuuden ja luovuuden. SLUSH on teknologia- ja kasvuyritystapahtuma, jonka ideana on tuoda nuoret kasvuyritykset sijoittajien nähtäville mahdollisten sijoitusten toivossa. Joillekin start up -yrityksille tapahtuma on ensiarvoisen tärkeä.\nSLUSHiin kohdistuva huomio on kapitalismin nykyvaiheessa ymmärrettävää. Toisaalta se taatusti tarjoaa monille ainakin ajatuksen tasolla ituja uuden talouskasvun moottoreista. Toisaalta se ilmentää jo monin paikoin haavoittunutta uusliberaalia ideologiaa yksilöstä oman elämänsä herrana. Uusliberaalille ideologille on nimittäin tyypillistä ajatusta siitä, että jokainen yksilö voi omalla työllään menestyä ja päästä eroon köyhyydestä ainakin omalta osaltaan. Samankaltainen ajatus on oikeastaan kaiken nykyaikaisen yrittäjyyshehkutuksen taustalla. Yrittäjyyspuheessa kaiken työn tekee abstraktia, muista irrallaan elävä yksilö, Robinson Crusoe, joka oman ideansa johdattamana ja tahtonsa voimalla luo uuden maailmankaikkeuden.\nVaikka uusliberalismi vaikuttaa monella tavalla siihen miten hoidamme vartaloamme (lihavuus on vihoviimeinen synti) ja kuinka käymme koulua (yrittäjyyseetos on nykykouluissa yhä enemmän arkipäivää), on sen käsitys työstä kuitenkin kaikkein hälyttävin. Voitaisiin jopa väittää sen olevan uusliberaalin filosofian ytimessä. Uusliberalismille työ on aina yksilöllistä luomista ja vain harvoin (jos lainkaan) kollektiivisen, yhteiskunnallisen toiminnan tulosta. Mutta todellisuudessa työ on luonteeltaan nimenomaan kollektiivista. Yhtäkään myytävää tavaraa emme luo yksin. Kun astumme kauppaan ostaaksemme vaikka uuden läppärin, ei tämä tuote ole ikinä idolisoitujen stevejobsien luomuksia. Läppärin valmistamiseen on tarvittu paitsi koko joukko raaka-aineita, näitä raaka-aineita hankkimaan joukko koneita, näiden koneiden rakentamista varten puolestaan toisenlaisia raaka-aineita. Ja niin edelleen. Kokonaistuotannon ketju on lopulta niin pitkä ettei kenenkään yksilöllisiä suorituksia voida pitää tavaran muodostumisen kannalta kriittisenä.\nTällä tavoin ymmärrettynä tämä yksittäinen läppäri ei ole mikään yksittäisen yrittäjäneron innovaatio vaan koko ihmiskunnan yhteisen ponnistuksen tulos. Tämän vuoksi suhtaudun tämän päivän yrittäjyysretoriikkaan äärimmäisen skeptisesti – ellen jopa vihamielisesti. SLUSH edustaa minulle puhdasta ideologiaa, todellisuuden nurinkurin kääntäviä silmälaseja. SLUSH ja siihen liittyvä yrittäjyysideologia keimailevat yksilön egon edessä, ne antavat ymmärtää Juuri Sinun voivan vaurastua mikäli sinulla vain on hyvä idea, vaikka todellisuudessa kapitalistiset yhteiskuntasuhteet voivat tuottaa vain harvoja menestyneitä. Tämän vuoksi SLUSH on suuri valhe.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.36 Ei kommentteja:\nJimi Joonas Karttunen pahoinpideltiin fasistien toimesta 10.9. n. kello 13:00 Elielinaukiolla Helsingissä. 16.9. Karttunen menehtyi saamiinsa vammoihin. Hän oli vastustanut äänekkäästi Suomen vastarintaliikkeen natsien mielenosoitusta ja saanut siitä hyvästä potkun rintaansa niin että hän kaatui ja löi päänsä katukivetykseen. Tapahtunutta voidaan hyvällä syyllä kutsua poliittiseksi murhaksi (tarkempi termi saattaa tässä tapauksessa olla tappo, mutta en nyt puhu juridiikasta) ja sellaisena se on ainutlaatuinen Suomessa moneen vuosikymmeneen. Tapaus on hämmentävä ja oikeutettua vihaa nostattava. Näin ainakin kaikkien ihmisoikeuksia kunnioittavien ja historiaa tuntevien kohdalla on ollut.\nMikään varsinainen yllätys tapahtunut ei ollut. Vastarintaliikkeen natsit ovat aiemminkin kunnostautuneet väkivallalle. Itselleni yllättävää oli kuitenkin se, kuinka moni ihminen alkoi vähätellä natsien tekemisiä. Jimi Karttusesta laitettiin liikkelle huhuja että tämä olisi ollut narkomaani ja muutenkin ”ansainnut” kohtalonsa. Se, miksi narkomaanin tulisi kuolla sen sijaan että häntä autettaisiin, on jo sinänsä minulle täysi mysteeri, mutta vielä pahempaa tässä huhussa on se viesti jonka se kuulijalleen lähettää. Huhu antaa ymmärtää että natsien käyttämälle väkivallalle olisi joitain lieventäviä asianhaaroja. Näin ei ole. Natsismille ei milloinkaan ole lieventäviä asianhaaroja.\nMuitakin versioita tästä natsismin laimennusyrityksestä kuultiin: muistettiin nostaa esille ikään kuin vastapainona myös ”äärivasemmiston” hulinointi ja Otanniemessä tapahtunut vastenmielinen väkivallantapaus. Ikään kuin nämä vaikuttaisivat mitenkään siihen mitä juuri natsit tekivät. Tavalla tai toisella haluttiin siirtää keskutelu pois tapahtuneesta. Mikä hyvänsä vaikutti tärkeämmältä kuin kansallissosialistisen aatteen varjolla suoritettu poliittinen surma. Vaadittiin jopa dialogia.\nMutta dialogi on katkaistu – tai ainakin se on katkaistava natsien kanssa. Dialogi natsien (tai muiden fasistien kanssa) kanssa antaa ymmärtää että heidän aatteensa olisi jotenkin lähtökohtaisesti harkinnan arvoinen. Tätä viestiä emme saa lähettää. Samaa mieltä olen ollut myös perussuomalaisissa suojissa vaikuttavien fasistien (joilla heilläkin on yhteyksiä Suomen vastarintaliikkeeseen) suhteen. Dialogista kieltäytyminen esimerkiksi Jussi Halla-ahon kanssa lähettää viestin että hänen nihilistinen, ihmisvihainen maailmankuvansa ei ole piirunkaan vertaa harkinnan arvoinen. Fasistit on marginalisoitava ja heidän puhetilansa on riistettävä. Jimi Karttusen kuoleman vuoksi se on tehtävä viimeistään nyt.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.35 Ei kommentteja:\nOlemme lukeneet useita tarinoita, nähneet uutisraportteja ja kuulleet radio-ohjelmia huumeongelmaisista, masentuneista, työttömistä, yksinäisistä ja muista elämänhallintansa menettäneistä, niistä joita tykkäämme kutsua ”syrjäytyneiksi”. Syrjäytymisellä ymmärretään sellaista kohtaloa, jossa ihminen on pudonnut normaalin elämänmenon ulkopuolelle. Hänellä ei ole uraa, hän on monille riippuvuuksille altis ja hän pohtii päivittäin itsemurhaa: hirttäisikö itsensä vai heittäytyisikö junaradalle murskaantumaan silmänräpäyksessä?\nTällaiset syrjäytymiseen liittyvät mielikuvat saavat meidät huolestumaan aivan ymmärrettävistä syistä ongelmiensa kanssa painivien ihmisten tilasta. Haluamme osallistaa heidät, haluamme heille paremman elämän. Ja näin on hyvä. Jokainen ihminen ansaitsee hyvän elämän tässä ja nyt. Kuitenkaan en ole halukas hyväksymään täysin rinnoin syrjäytymisestä maalattuja kauhukuvia. Mikäli syrjäytymisellä tarkoitetaan osattomuutta vallitsevasta työelämästä ja tuotannosta, niin eikö syrjäytymisen voisi osaltaan ymmärtää myös hyväksi asiaksi? Syrjäytynyt saa etäisyyttä vallitsevaan yhteiskuntaan ja voi mahdollisesti oppia näkemään sen asettamien (näennäisten) rajotteiden ulkopuolelle.\n”Syrjäytyminen” ei termin sekavista merkitysmielteistä johtuen olekaan kovin hyvä käsite. Itse tarkastelisin ”syrjäytymistä” sosiaalistumisen epäonnistumisena. Marxilainen sosiologi Erik Olin Wright on korostanut sitä, että vaihtoehtojen ajatteleminen kapitalismille on usein siitä syystä vaikeaa että olemme sosiaalistuessamme (kasvaessamme yhteiskunnan täysivaltaiseksi jäseneksi) kapitalismiin omaksumme sen säännöt ja arvomaailman kyseenalaistamattomina. Vallitseva yhteiskunta näyttää (koska siitä on sosiaalistumisessa tullut persoonallisuutemme osa) välttämättömältä ja ainoalta mahdolliselta. ”Syrjäytyminen” merkitseekin minulle tämän prosessin vähintäänkin osittaista epäonnistumista. Se aiheuttaa surua, tuskaa ja vieraudentunnetta mutta samalla se voi mahdollistaa henkilökohtaisen erkaantumisen vallitsevan yhteiskunnan arvomaailmasta, sen ideologiasta.\nNäin ei tietenkään aina käy. Usein syrjäytyminen ilmenee pelkästään reaktiivisena katkeruutena tai yleisenä velttona passiivisuutena, jonka seuraukset ovat paitsi yksilölle niin myös hänen lähiyhteisölleen tuhoisia. En kuitenkaan voi olla huomauttamatta, että sopiva syrjäytyminen vallitsevasta kapitalistisesta järjestelmästä voi joissakin tapauksissa olla pelkästään tervettä vieraantumista epäoikeudenmukaisesta ja (itse)tuhoisasta järjestelmästä.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.34 Ei kommentteja:\nYLEn uutiset tekivät jutun, jonka mukaan köyhyys on nykyisin enää lähinnä logistinen ongelma. Uutista varten haastateltu Jyväskylän yliopiston etnologian dosentti Jukka Jouhki huomautti, että yhä useampi ihminen voidaan nostaa köyhyydestä, mikäli vauraus jaettaisiin toisin. Tämä on tietenkin aivan totta. Jokainen tietää että läntisissä maissa esimerkiksi ruoan tuotannossa on ylituotantoa samaan aikaan kun edelleen yli miljardi ihmistä elää maailmassa äärimmäisessä, tappavassa köyhyydessä.\nKyseessä toden totta on logistinen ongelma. Resurssit voitaisiin taatusti jakaa tasaisemmin. Mutta koska elämme kapitalismissa, ei tavaroiden käyttöarvo merkitse yhtään mitään. Ainoa mikä merkitsee, on pääoman jatkuva paisuminen. Tietenkin resursseja on myös jaettu tasaisemmin, mutta siitä ansio kuuluu kapitalismin sisällä käydyille kamppailuille. Resurssien tasainen jakaminen ei kuulu kapitalismiin sisäsyntyisesti. Köyhyyden logistinen ongelma on ennen muuta kapitalistiset tuotantosuhteet, jotka estävät hyvinvoinnin laajaa toteutumista. Kapitalistiset tuotantosuhteet on murskattava atomeiksi.\nKöyhyyden olemassaolo selittyy osaltaan myös sillä että ruoasta ja asunnoista on tehtyä tavaramuodon kautta niukempia kuin niiden oikeastaan tarvitsisi olla. Esimerkiksi asunnottomuus ratkeaisi helposti jollei asuntokauppa olisi yksi spekulaatiotalouden suurista kohteista. Asuntoja rakennetaan jotta niillä voitaisiin spekuloiden käydä kauppaa, ei jotta niitä kaikille tosiasiallisesti riittäisi. Vaihtoarvo jyrää käyttöarvon jälleen.\nTällainen tilanne sotii paitsi moraaliltaan terveen ihmisen oikeudentajua niin myös ihmisoikeuksia vastaan. YK:n ihmisoikeuksien julistuksen allekirjoittaneet ovat sitoutuneet takaamaan kansalaisilleen riittävään elintasoon. Riittävään elintasoon luulisi kuuluvan asunto ja ilmainen ravinto ainakin. Tähän myös Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori Tiina Silvasti viittaa kun hän sanoo oikeutta ruokaan jakamattomaksi ihmisoikeudeksi ja vaatii sen turvaamista lailla.\nItse menen askeleen pidemmälle. Mielestäni ihmisoikeusjulistuksen takaama oikeus riittävään elintasoon voidaan taata vain purkamalla sekä ruoan että asumisen tavaramuoto. Toisin sanoen: ruoka ja asunto on määrättä laissa ilmaisiksi ja erityisesti asunnoilla spekulaatio tulisi kieltää kokonaan. Yhdessä tarpeeksi suuren perustulon (ainakin yli 1000 euroa) kanssa olisimme jo hyvän matkaa pakenemassa kapitalismin kuristavia kouria. Koko elämä ilmaiseksi!\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.33 Ei kommentteja:\nYhdysvaltalainen tähtitieteilijä Neil deGrasse Tyson esitti 29. kesäkuuta Twitterissä ajatuksensa ihanneyhteiskunnasta, Rationaliasta, jossa kaikki päätöksenteko olisi alistettu tieteelliselle tutkimukselle sekä eritoten evidenssille. Tällainen ajatus saattaa aluksi kuulostaa järkevältä. Kukapa meistä ei haluaisi perustaa yhteiskuntaa varmalle tiedolle. Ainakaan mikään ei voisi mennä pieleen. Vai voisiko?\nTysonin ajatus on tutun kuuloinen. Läpi koko valistusajan tieteellä ja Järjellä oli suuri rooli perusteltaessa yhteiskunnan suuntaa ja politiikkaa. Ajateltiin, että kunhan löydämme varmat lainalaisuudet yhteiskunnallisiin kysymyksiin, voimme kehittää yhteiskuntaakin varmasti oikeaan suuntaan. Tämä on tietenkin sekä tieteen että politiikan kannalta ongelmallista ajattelua. Tiede ei ensinnäkään ole mikään pysyvien totuuksien löytäjä, vaan pikemminkin jatkuvan yrityksen ja erehdyksen prosessia, jonka ei edes periaatteessa voida saavuttavan mitään pysyvää. Ja etenkin yhteiskuntatieteiden kehitykseen on aina vaikuttanut valtavasti yhteiskunnalliset valtasuhteet ja siten politiikka. Politiikalla tarkoitan tässä ensisijaisesti konfliktien osoittamista ja käsittelyä. Konfliktit ovat politiikalle ominaisia. Tysonin Rationaliassa konflikteja ei ole, sillä politiikkahan siinä on alistettu ”evidenssille”. Rationalia onkin itseasiassa pyrkimys poistaa politiikka yhteiskunnasta kokonaan. Tämä on tyypillistä totalitaristisille yhteiskunnille.\nTysonin ajatus voidaan länsimaisen ajattelun historiassa paikantaa aivan Platoniin asti. Platonille Valtion tuli perustua filosofikuninkaiden asiantuntijavaltaan. ”Valtiossa on joko filosofien tultava kuninkaiksi”, Platon kirjoittaa, ”tai sitten niiden, joita me nyt sanomme kuninkaiksi ja hallitsijoiksi, on todenteolla ryhdyttävä harrastamaan filosofiaa, niin että poliittinen valta ja filosofia sulautuvat yhteen”. Sama periaate ilmenee Tysonilla vaikka hän asettaakin luonnontieteen filosofian tilalle. Hänen Rationaliassaan ei ole aatehistoriallisesti mitään uutta ja sitä voidaankin pitää vain yhtenä niin sanotun ”järjestysutopian” muotona. Järjestysutopioissa olennaista ei ole yksilöiden henkilökohtainen vapaus, vaan Järki, järjestys. Kuten Platon kirjoittaa: ”Järki on eräänlaista järjestystä, nautintojen ja halujen kurissa pitämistä”. Tärkeämpää kuin lihallinen onni, on Platonille järjenmukainen järjestys, kuri sekä hierarkinen komentoketju. Sama vaara piilee myös Tysonin utopiassa. Hänenkin utopiassaan Järki, Tiede, tulee kertomaan meille kuinka elää riippumatta omista haluistamme ja toiveistamme.\nEn kuitenkaan usko että Tysonin tarkoitus on rakentaa totalitarismia. Uskon hänen vain olevan naiivi yhteiskunnallisissa kysymyksissä. Aivan kuten niin monet luonnontieteilijät ovat.\nOlen elänyt käytännössä koko aikuisikäni köyhyysrajan alapuolella. Kuulun siihen sukupolveen, joka aloitti koulunsa 1990-luvun laman synkimpinä hetkinä ja joka valmistui yliopistosta uuden, edelleen jatkuvan laman kynnyksellä. Niinpä rahalla ei ole ollut suurtakaan merkitystä elämässäni. Tai on sillä ollut merkitystä – mutta ainoastaan negatiivisesti: se on ollut kaiken toimintani esteenä.\nKaikki vaatii rahaa kapitalismissa. Kaikella on kapitalismissa rahallinen hintansa. Kun tarvitset peseytyä, maksat rahaa saadaksesi työpäivän jälkeisen hien ja pölyn itsestäsi irti. Et maksa siitä kenties paljon, mutta yhtä kaikki: hintansa silläkin on. Maksat myös siitä, että pysyt ylipäätään elossa ja saat suojaa. Kaikki tämä on kapitalismin ytimessä olevan tavaramuodon ilmentymää. Tavaramuodolla tarkoitetaan sitä, että esineestä, palvelusta tai ilmiöstä on tullut markkinoilla rahaa vastaan vaihdettava hyödyke. Myös jokainen työläinen on kapitalismissa tavara – tai tarkemmin sanoen, hänen työvoimansa on tavara, jota hän kauppaa rahaa vastaan. Tämän rahan hän jälleen vaihtaa tavaraan (ruokaan, asuntoon, vaatteisiin) joiden avulla hän uusintaa oman työvoimansa. Tämä prosessi voidaan ilmaista Karl Marxin tavoin kaavalla T – R – T (tavara – raha – tavara). Tältä kapitalismi näyttää työläisen näkökulmasta.\nTuotantovälineet omistavan porvariston näkökulmasta prosessi on kuitenkin nurinkurinen. Porvarille olennaista ei ole niinkään se tavara mitä rahalla saadaan, vaan se raha mitä tavaralla saadaan. Porvarille on yhdentekevää myykö hän markkinoilla kenties ruokaa, tupakkaa, vettä, televisioita, pornoa vai ydinaseita. Tavara on hänelle vain keino saada rahaa. Hän investoi tavaratuotantoon rahaa vain saadakseen lisää rahaa. Tämän prosessin Marx ilmaisi kaavalla R – T – R' (raha – tavara – lisäraha, voitto). Asioita, jotka eivät vielä ole saaneet tavaramuotoa, pyritään jatkuvasti alistamaan tavaramuodolle, jotta siitä voisi tehdä voiton tuotannon välineen. Mikään ei ole kapitalismissa itseisarvoista, vaan ainoastaan välineellistä suhteessa voiton tekemiseen.\nKaiken antikapitalismin onkin lähdettävä liikkeelle rahavälittyneisyyden kritiikistä. Rahataloudelliselle perustulollekin voidaan esittää radikaalimpi vaihtoehto: ilmainen ravinto, suoja ja vaatetus. Perustulon sijaan on vaadittava perusravintoa. Pohjoismainen hyvinvointivaltio (tai se mitä siitä on jäljellä) toki tarjoaa perusturvan, mutta sekin toimii lopulta rahatalouden ehdoilla. Monet radikaalit kommunistit, anarkistit ja syväekologit ovat tämän ymmärtäneet. He ovat hypänneet monellakin tavalla rahatalouden ulkopuolelle omavaraisissa yhteisöissä, dyykkaupiireissä ja talonvaltausliikkeissä. Olemassaolon ei pidä maksaa mitään. Tämän pitäisi olla kaiken sosiaalipolitiikan lähtökohta.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.31 Ei kommentteja:\nVuodesta 2008 yhä syvennyt talouslama on merkinnyt yhä kasvavaa huolta tulevaisuudesta tavallisten ihmisten arjessa. Työttömyys, jatkuva epävarmuus ja toivottomuus ahdistavat ja saavat ihmiset tarttumaan epätoivoisiin ratkaisuihin. Rasistinen vihapuhe sekä pahimmillaan vähemmistöihin kohdistuva väkivalta saavat tässä kriisissä kenties kaikki rumimmat muotonsa. Poliittikkojen ratkaisut näihin ongelmiin näyttäytyvät vieläkin epätoivoisemmilta: työttömyysongelma jätetään ratkaisematta ja kurinpitotoimet ulotetaan työttömiin, poliisivoimat kutsutaan pitämään tyytymättömyys kurissa vaikka itse tyytymättömyyteen ei edes koeteta vastata. Poliitikkojen tähtäimessä on edelleen pääoman, ei ihmisen tai luonnon pelastaminen.\nMonet marxilaiset ovat koko traditionsa ajan puhuneet kapitalismin kriiseistä ja nähneet ne usein myös uudenlaisen yhteiskunnan synnyn kannalta suorastaan välttämättöminä kiputiloina. Kriiseissä todellakin voidaan nähdä mahdollisuus uudenlaisen moraalisen universumin syntymiseen. Paitsi marxilaisille, niin myös monille muille läntisen ajattelutradition edustajalle kriisit ovat merkinneet historiallisesti käänteentekevää tapahtumaa, jonka kautta uuteen maailmaan voidaan ponnistaa. Hegelillekin aikakausien vaihtuminen toiseksi näyttäytyi Feeniks-linnun kaltaisena palamisen ja tuhkasta uljaampana nousemisen dialektikkana. Tarvitaan tuhoa, jotta uutta voi syntyä. Tai näin kriiseistä halutaan kertoa. Tällainen on kriisien narratiivi.\nKriisit ovatkin eräässä mielessä sukua niin sanotulle ”apokalyptiselle ajattelulle”. Apokalypsi ei merkitse samaa kuin maailmanloppu vaan sanan alkuperäiseen merkitykseen sisältyy aina paitsi vanhan maailman tuho, niin myös uuden, paremman maailman synty. Apokalypsi on koko yhteiskunnan kannalta käänteentekevä tapahtuma, joka mahdollistaa muutoksen parempaan kun pohjalla ollaan jo käyty. Kriisin jälkeen tulee mahdolliseksi esittää vaihtoehto, utopia, kriisiytyneelle yhteiskunnalle.\nUtopiaa ei tule tässä ymmärtää minään valmiina kuvauksena ihanneyhteiskunnasta. Utopiaa ei tarvitse ymmärtää uuden yhteiskunnan pohjapiirroksena, reseptinä tulevaisuuden keittiötä varten, vaan eräänlaisena uuden maailman etsinnän metodina. Se voidaan ymmärtää kykynä nähdä todellisuudessa muutoksen mahdollisuuksia. Kriisiytyneessä maailmassa utooppisella mielentilalla on ratkaiseva merkitys: se pyrkii etsimään käännettä, ratkaisua ongelmillemme. Ongelmien luonteesta on kuitenkin hyvä käydä keskustelua. Pitkällä tähtäimellä ongelmamme ei ole vain kysynnän puute tai kilpailukyvyn ongelmat vaan ihmistä ja luontoa helvetinkoneen lailla tuhoava kapitalismi. Le Capitalise est la Crise. Kapitalismi on itsessään se kriisi joka vaatii ratkaisua.\nPerussuomalaisten Sebastian Tynkkystä on viime aikoina täysin hyvästä syystä syytetty rasistismista useasta eri ilmansuunnasta. Tynkkyselle tämä on tietenkin virheellinen syytös: hänhän on maahanmuuttokriitikko, ei rasisti! Kenelle hyvänsä ajattelevalle ihmiselle ”maahanmuuttokriitikko” terminä on kuitenkin jo vuosia tarkoittanut pelkkää sievistelevää ilmaisua rasismille. Kysymys on puhtaasti retorisesta tempusta, jolla rasismia tehdään salonkikelpoiseksi. Positiivista sinänsä on ettei kukaan voi juuri olla enää tänä päivänä avoimesti rasisti vaan hänen on keksittävä kieroumilleen erilaisia kiertoilmaisuja. Yleensä tämä rasismin kiertäminen tapahtuu sen varjolla, että väitetään itseasiassa kritisoitavan uskontoa (islamia) tai kulttuuria, ei rotua. Tämä ei kuitenkaan mitätöi syytöstä Tynkkysen rasismista.\nRotuoppeihin pohjautuville rasistisille ideologioille ei ole nykyään enää tieteellistä pohjaa. Nykyinen biologia pitää rotua liian epämääräisenä terminä kuvaamaan ihmispopulaatioita. Ihmislajin sisäinen geenivaihtelu on erittäin vähäistä johtuen varhaisen ihmispopulaation pienestä koosta. Vain 5-10 prosenttia geneettiseestä vaihtelusta ilmenee eri mantereilla elävien populaatioiden välillä. Suurin geneettinen vaihtelu ilmenee pikemminkin yksilöiden välillä. Suomen Kuvalehden tekemän kyselyn mukaan tästäkin huolimatta, jopa kolme viidestä suomalaisesta uskoo ihmisrotujen olemassaoloon.\nTällaiset asenteet saattavat nähdäkseni käydä järkeen pikemminkin kulttuurintutkimuksen kuin biologisen tutkimuksen avulla. Rasismia koskevassa yhteiskunta- ja kulttuuritieteellisessä tutkimuksessa puhutaan biologisen rodun sijaan rodullistamisesta. Tällä tarkoitetaan sellaista kulttuurisen merkityksenannon prosessia, jossa toisille ihmisille annetaan vähemmän inhimillisiä piirteitä kuin toisille. Toiset ihmisryhmät esitetään joko kulttuurisista tai biologisista syistä (aiemmin jopa teologisista syistä) vähemmän ihmisen kaltaisiksi kuin toiset. Esimerkiksi mustilla ei Raamattuun nojaten 1800-luvulla ajateltu olevan sielua laisinkaan eikä mustia tämän vuoksi tarvinnut nähdä ihmisinä. Rodullistamiseen liittyy siis olemuksellistamisen prosessi, jossa tietty ihmisryhmä määritellään olemuksellisesti vähemmän inhimillisiksi kuin toiset. Rodullistaminen on symbolista väkivaltaa, jolla pyritään pitämään yllä oman kulttuurisen ryhmän ylemmyyttä suhteessa toiseen.\nTällaiseen ajatukseen nojautuen on helppo todeta Sebastian Tynkkynenkin rasistiksi. Vaikka hän ei nojaudukaan biologiseen rodun käsitteeseen, hän olemuksellistaa muslimit naisia ”säkittäviksi” raakalaisiksi ja kutsuu islamia ihmiskunnan syöväksi. Hän on aina muslimeja ylempänä: hän on ennen muuta länsimaisia vapauden arvoja kannattava ”maahanmuuttokriitikko”, joka haluaa pitää epäinhimilliset muslimit poissa maastamme. Hän on kerta kaikkiaan enemmän ihminen kuin muslimit.\nSebastian Tynkkynen, haasta minut oikeuteen, mutta silmissäni olet ihan ihka oikea rasisti!\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.30 Ei kommentteja:\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 16.29 Ei kommentteja:\nYksi syy miksi olen ollut niin kiinnostunut utopioista on ollut kokemus mahdottomasta maailmasta. Olen syntynyt 80-luvun lopulla ja kasvanut lama-aikana. Kun vuonna 2012 valmistuin yhteiskuntatieteiden maisteriksi, oli jo uusi lama meneillään eikä töitä juurikaan löytynyt. Tämän vuoden alusta sain toki apurahan, mutta ehdin lähes viidessä vuodessa kokea niin syvää toivottomuutta että kaipuu johonkin täysin toiseen kävi syväksi - raskaaksikin. Nykyinen yhteiskunta tuhlaa ihmispotentiaalia kuten se tuhlaa luonnonvaroja luomalla työttömyyttä ja eriarvoisuutta.\nEkologinen kriisi on luonut oman miltei nihilistisen sävynsä omaan mielenmaisemaani. Jo lukioiässä näin painajaisia ekokatastrofista ja vieläkin se lietsoo voimattomuutta.\nTällaisten kokemusten valossa utooppinen motiivi on itsestään selvä. Toivottomuutta vastaan taisteluahan tämä koko utopioiden tutkimukseni lopulta on. En siis ole "idealisti" tai optimisti. Olen tietyssä syvässä mielessä pessimisti ollessani kiinnostunut utopioista. Utopioita ei pohdiskele se joka uskoo tähän maailmaan. Toisaalta utopisti uskoo myös että uudenlainen maailma voi syntyä vain tämän maailman potentiaalien pohjalta, ei tyhjästä. Transsendenssi on immanenssissa (Bloch). Utopisti on realisti.\nPertti Hemánus ja Ilkka Tervola ovat kirjassa Totuuksista utopioihin. Journalismin, muun todellisuuden ja yleisön suhteista (Otava, 1986) pohtineet paitsi journalismin filosofiaa niin myös utopioita. Heidän mukaansa journalismin tehtävä on paitsi välittää tietoa mahdollisimman totuudenmukaisesti, myös pyrkiä osoittamaan että asuttamamme maailma ei ole paras eikä ainoa mahdollinen. "Journalismi on periaatteessa erinomainen utopioiden konstruoimisen, niiden kehittelemisen ja niistä keskustelemisen foorumi" (Hemánus & Tervola, 274). Journalismin on kerrottava niistä ilmiöistä joiden ympärille erilaiset utopioita asettavat yhteiskunnalliset liikkeet kokoontuvat.\nHemánuksen ja Tervolan mukaan journalismin on pyrittävä välittämään objektiivista tietoa yhteiskunnallisista ongelmista jotta liikkeiden tavoitteet saisivat uskottavuutta. Heidän mukaansa journalismilla on jopa merkittävä asema näiden liikkeiden syntymisessä. "Miten ne [uudet yhteiskunnalliset liikkeet kuten rauhanliike ja ympäristöliike] olisivat mahdollisia, jos ihmisillä ei olisi ollut mitään rauhan, saastumattoman ympäristön ja koko ihmiskunnan kehityksen utopioita? Ja samalla: miten ne olisivat mahdollisia, jos objektiivisuuteen pyrkivä journalismi ei olisi kertonut ydinvarustelusta ja sodista, ympäristön saastumisesta ja kehitysmaiden hädästä?" (Hemánus & Tervola, 275).\nVaikka Hemánus ja Tervola mielestäni liioittelevat journalismin roolia yhteiskunnallisessa muutoksessa, mutta on joka tapauksessa totta että konkreettisten utopioiden konstruoiminen tarvitsee pohjakseen objektiivista tietoa vallitsevan yhteiskunnan rakenteista ja sille ominaisista tendensseistä. Aivan kuten tieteellinen sosialismi (Engels), myös konkreettinen utopia on kytkeytynyt tiedollisesti historialliseen tilanteeseen ja tarkastelee utopian saavuttamisen mahdollisuuksia historiallisten esteiden näkökulmasta. Utopia voi toteutua vain realismin pohjalta.\ntekstin kirjoitti Existenz_ klo 11.12 Ei kommentteja:


Punainen katu ****\nFRITZ LANG (1945) **** <br />TV1000 Classic klo 21.00\nRKO ja Lang tekivät 1944 hitin Nainen ikkunassa tähtinä Edward G Robinson, Joan Bennett ja Dan Duryea; asia kiukutti isompia studioita, ja Universalilla välähti – sillä oli Lang-sopimus ja varastossa Ranskasta ostettu draama.\nSiis Lang töihin – ohjaamaan trioa Robinson-Bennett-Duryea!\nGangsterifilmien Robinson on vaatefirman hissukka kasööri Christopher Cross, jonka elämä ja avioliitto ovat tasan yhtä surkeita jonkinlaisia taiteilijaunelmia lukuun ottamatta. Mutta kerran on samppanjaa päässä – ja vastassa femme fatale Kitty March (Bennet).\nHullun rakkauden maailma on musta, ja mustemmaksi menee: Robinson kavaltaa, varastaa, tuhoutuu – nähdäkseen tytön toisen kanssa (Duryea). Yhä mustenee: syntyy jääpiikkimurha, jossa syytön teloitetaan. Syyllisyys ajaa Crossia tunnustukseen, jonka palkkio on poliisien nauru "hullun houreita selvässä jutussa"!\nPunainen katu voisi olla kaikkien aikojen rakkaustarinoitakin – jos Lang ei kyynisesti repisi auki jokaista pientäkin positiivista tunnesäiettä.\nTarinapohja on Georges de la Fouchardièren romaani La chienne (= narttu), josta Jean Renoir oli tehnyt filmin jo 1931, tosin tragikomediana ( Yöperhonen).


elsa-maarit: Uusi look :)\nUusi look :)\nPiti mennä kirpparille mutta eksyinkin parturiin ;) Ekstempporee,- tukka poikki . Pää keveni puolella .\nAika outo on peilikuva , toivottavasti silmä pian tottuu tähän ;D\nSamalla reissulla ostelin vähän uusia akvarellivärejäkin , ne on paketeissaan kuin karkkeja , nam .\nYksi mukava projekti on tänään niillä jo hoidettukin . Siltikin tuo oma vanha suttuinen paletti on paras . Kestää aina kauan tottua johonkin uuteen , olkoonkin vaan uudet värit tai vielä pahempaa ,- uusi pensseli -lähes katastrohvi -haha\nIhanan virkistäviä kullanmurujakin kävi visiitillä ...Illan taukojumpatkin tuli siinä samalla hoidettua..\nNyt sohva kutsuu, ja kunhan tuo yksi remonttireiska malttaa lopettaa tältä päivältä , niin kiehautan sille ja mulle oikeen makoisat hunajateet , nam\nMukavaa ja rentouttavaa loppuiltaa kaikille ;)))\nmehtäemäntä 30. lokakuuta 2012 klo 11.23\nkyllä tuo sun piirrustustaito on ihan huikea..en käsitä miten joku saa aikaan käsillään jotain noin kaunista :)\nmaarit 30. lokakuuta 2012 klo 23.40\nKiitos , ihan tässä punastuu moisesta :)\nPitää kuitenkin muistaa , että harjoittelu tekee mestarin ;) Itse olen harjoitellut jokusen vuoden . Siis koko ikäni . Kuvan tekeminen on aina ollut osa minua , vaan virkkasimpa ensimmäisen tunikani 10 ,vuotiaana. Eli AINA joku käsityö puhde on ollut käsillä ..\nJopas tuli sepustus , hih\nIhanaa keskiviikkoa sinne\nEila 30. lokakuuta 2012 klo 12.00\nmaarit 30. lokakuuta 2012 klo 23.41\nMarru 30. lokakuuta 2012 klo 12.21\nParturi ja varsinkin yllättävä käynti siellä, piristää kummasti :D\nJa sitten on pakko yhtyä edellisiin, todella taitava olet pensseleiden ja värien kanssa!!!\nmaarit 30. lokakuuta 2012 klo 23.44\nAika outo on kyllä tämä pää , mut kait siihenkin tottuu ja kasvaahan tuo :)\nAinakin nyt sen saa nopeasti kuivaksi . Vanhaa sai kuivatella pitkät tovit , hiukset kuin hevosen jouhet , ha\nSatu 30. lokakuuta 2012 klo 13.11\nIhanat hiukset, parturireissu piristää aina :)Ja en voi muuta kuin ihailla noita töitäsi, kuvankauniita!\nmaarit 30. lokakuuta 2012 klo 23.50\nTuo kuva ei kyllä anna oikeutta näille hiuksille :) On nimittäin otettu suoraan lenkiltä tulon jälkeen ja on näin`ollen pikkaisen pystyssä/litussa ;)\nMieheni tokaisi eilen illalla kun näki tuon : Etkait tosissas laittanut tuota kuvaa sinne blogiin ???\nMiehet ei ymmärrä , hahahaa\nNiin tai näin hiukset on nyt - ehkä - ihan hyvät ;D\nMINNA 30. lokakuuta 2012 klo 18.27\nMinäkin käyn säännöllisesti ihailemassa piirustustaitoasi ja kauniita, tunnelmallisia valokuvia. Olet kyllä tosi taitava!\nmaarit 30. lokakuuta 2012 klo 23.53\nIhana kuulla , että käyt ;) Mukavampihan on kirjoitella kun tietää keitä siellä ruudun toisella puolella on . Ja KIITOS\nKirpeätä keskiviikkoa sinne\nhenna 31. lokakuuta 2012 klo 2.30\nkiva tukka toi on :D sopii sulle tosi hyvin!\nmaarit 31. lokakuuta 2012 klo 6.18\nVoi kiitos muru ;D\nanne 31. lokakuuta 2012 klo 7.00\nKiva ja helppohoitoinen tukka, joka sopii sinulle hyvin! Minä olen 20 vuotta ollut todella lyhyt tukkainen, mutta nyt kasvattanut sitkeästi. Upeita töitä sinulla ja lahjoja luoda tunnelmallisia kuvia! Mukavaa loppu viikkoa! anne :)


Aurinkovoiteet | Aurinkovoide kasvoille & vartalolle | Aurinkosuoja | Eleven.fi\nAurinkosuojatuotteita on saatavilla erilaisilla koostumuksilla. Perinteisistä aurinkovoiteista on kehitetty entistä ohuempia ja kevyempiä, mikä tekee niistä miellyttäviä käyttää. Saatavilla on myös ihoa ravitsevia aurinkoöljyjä, ilmavia vaahtoja sekä raikkaita geelejä. Kätevät aurinkopuikot sopivat käytettäviksi esimerkiksi nenänpäässä, korvalehdillä, poskipäillä ja muilla herkillä ihoalueilla, jotka kaipaavat erityisen tehokasta suojaa. Aurinkopuikot sopivat hyvin esimerkiksi laskettelijoille, surffaajille ja veneilijöille, sillä lumi, hiekka ja vesi heijastavat tehokkaasti UV-säteitä ja lisäävät siten ihon palamisriskiä. Aurinkosuihkeet ovat erityisen suosittuja lasten ihon suojaamisessa, sillä niitä on helppoa ja nopeaa suihkuttaa vikkelän vipeltäjän iholle. Myös hiuksille tarkoitetut tuotteet voivat sisältää UV-suojan. Tutustu runsaaseen valikoimaamme aurinkosuojatuotteita ja nauti auringosta turvallisesti!\nCOSRX Aloe Soothing Sun Cream SPF50+ PA+++ White 50 ml\nShiseido Sun Clear stick SPF 50 20 g\nPiz Buin Tan & Protect Tan Intensifier Sun Lotion T. I. Sun Lotion SPF30 150 ml\nNivea UV Face Luminous630 Dark Spot Control SPF50 40 ml\nJos kuulut niihin, jotka suojaavat ihonsa tunnollisesti aurinkovoiteilla, teet ihollesi suuren palveluksen. Paitsi että auringon UV-säteily polttaa ihoa ja lisää ihosyövän riskiä, edistää se myös ihon ennenaikaista vanhenemista. Ihon huolellinen suojaaminen aurinkovoiteilla ja muilla aurinkosuojatuotteilla on tärkeää, sillä edes pilvinen sää, varjoinen paikka tai veden alla sukeltelukaan eivät estä UV-säteilylle altistumista. Mikään aurinkosuojatuote ei anna kuitenkaan täydellistä suojaa, joten avuksi voi olla hyvä ottaa ihoa peittäviä vaatteita, hellehattu ja aurinkolasit.\nAurinkovoiteet voivat sisältää kemiallisia suoja-aineita tai fysikaalisia suoja-aineita, jotka suojaavat ihoa eri tavalla. Kemialliset suoja-aineet imeytyvät ihon pintaan ja suodattavat UV-säteilyn iholta imemällä sen ensin itseensä ja muuttamalla säteilyn sen jälkeen iholle vaarattomaksi lämmöksi. Fysikaaliset aurinkosuoja-aineet puolestaan asettuvat ihon pinnalle ja heijastavat UV-säteilyn pois iholta peilin lailla. Useimmat aurimkosuojatuotteet hyödyntävät fysikaalisten ja kemiallisten suoja-aineiden yhdistelmää, jotta lopputuloksena syntyy ihoa mahdollisimman tehokkaasti suojaava ja koostumukseltaan miellyttävä tuote. Luonnonkosmetiikan aurinkovoiteet sisältävät vain fysikaalisia filttereitä. Aikuisen ihmisten vartalolla tulisi käyttää 35-40 ml aurinkovoidetta yhdellä levityskerralla, jotta tuotepakkauksessa esitetty suojakerroin toteutuu.


AL: Uuden Muumi-mukin taustalla naisten kielletty orgasmi | Me Naiset\n80. Muumi-muki on nimeltään Muumilaakso. Se on myynnissä vuoden 2017 loppuun asti. Kuvat: Fiskars Finland\nUudessa Muumi-mukissa nähdään piirros Tove Janssonin Taikurin hattu -kirjan kannesta.\nUusi Muumi-muki ilmestyy pian. Erikoisen mukista tekee se, että siinä on Tove Janssonin alkuperäiskuvitus, kansikuvapiirros Taikurin hattu -kirjasta. Piirros on pyritty tuomaan mukiin mahdollisimman tarkasti. Eikä Aamulehden mukaan kyse ole pelkästä mukista, vaan taustalla on tärkeä viesti.\n– Tämä on paljon muutakin kuin pelkkä muki. Siinä on mukana Toven syvällinen ajatusmaailma: tasa-arvo, koulutus, taiteilijan vapaus. Se sopii erinomaisesti satavuotiaan Suomen symboliksi, Moomin Charactersin johtaja Sophia Jansson kertoo tätinsä piirroksesta Aamulehdelle.\nTässä se nyt on. Muumilaakso-muki toistaa Janssonin teoksen kaikki 27 sävyä.\nLehden mukaan Taikurin hattu on ”rohkea” valinta kahvipöytään. Mukin taustatarinassa on nimittäin keskeisessä asemassa rubiini. Tutkijoiden mukaan rubiini oli Janssonin teoksissa naisten välisen, silloin vielä kielletyn rakkauden symboli.\nTaikurin hattu -teoksessa on kohta, jota on pidetty orgasmin kuvauksena. Se kuuluu näin:\nUuden mukin myynti alkaa yksinoikeudella Tampere-talon myymälässä toukokuussa.


Nuoren toimijuuden vahvistuminen siirtymisvaiheessa lasten kuntoutuspalveluista aikuisten palveluihin - Theseus\nTämän tutkimuksellisen kehittämistyön tarkoituksena oli kehittää siirtymisvaihetta lasten kuntoutuspalveluista aikuisten palveluihin nuoren aktiivisen toimijuuden vahvistumiseksi. Työn tuotoksena muodostui kuvaus siitä, mitä siirtymävaiheen käytäntöjä tulevaisuudessa tarvitaan nuoren aktiivisen toimijuuden vahvistumiseksi.\nTutkimuksellisessa kehittämistyössä käytettiin toimintatutkimuksellista lähestymistapaa. Työ eteni vaiheittain siten, että nykyisten siirtymävaiheen käytäntöjen kartoittamiseen käytettiin web-kyselyä siirtymävaiheessa oleville ja sen ohittaneille nuorille sekä sairaalan neurologisen osaston hoitohenkilöstölle. Aineistonanalyysimenetelmänä oli aineistolähtöinen sisällön analyysi ja sisällön erittely. Kyselyn analysoitu aineisto toimi alustuksena tulevaisuudessa tarvittavien käytäntöjen yhteiskehittelylle. Yhteiskehittelyn kehittäjäryhmä koostui kahdesta siirtymävaiheen ohittaneesta nuoresta ja neljästä ammattilaisesta. Yhteiskehittely toteutettiin learning cafe-menetelmää käyttäen. Yhteiskehittelyn aineisto analysoitiin käyt-tämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.\nTulosten mukaan nuoren mielipiteiden huomioiminen ja nuoren osallistuminen itseään koskevaan päätöksentekoon vahvistavat nuoren vastuunottamista ja aktiivista toimijuutta. Siirtymävaiheen ajankohdassa tulee huomioida yksilöllisesti nuoren elämäntilanne. Nuoren ja ammattilaisten välinen avoin vuorovaikutus lisäävät tiedonkulkua sekä nuorelle itselleen että eri ammattilaisten välillä. Jaetun tiedon muodostumiseksi tarvitaan vuorovaikutteisia toimintakäytänteitä.\nTuotoksena muodostui näkemys tulevaisuudessa tarvittavista siirtymävaiheen käytänteistä nuoren aktiivisen toimijuuden vahvistumiseksi nuorten ja ammattilaisten näkökulmasta. Siirtymävaiheen ydintekijöitä voidaan hyödyntää siirtymävaiheen toimintamallien ja käytänteiden laatimisen apuna.


Psykologian perusopinnot (25 op, Jyväskylän yliopisto) » Perheniemen Opisto\nPsykologian perusopinnot (25 op, Jyväskylän yliopisto)\nOletko kiinnostunut ihmisen kehittymisestä, toiminnasta, tunteista ja ajattelusta? Haluatko oppia ymmärtämään ja soveltamaan tieteellistä psykologista tietoa arkielämään ja omiin kokemuksiisi? Psykologinen tieto antaa työkaluja monille eri elämänalueille lapsuudesta vanhuuteen.\nPsykologian perusopinnoissa perehdyt psykologian peruskäsitteisiin ja tutustut eri osa-alueiden keskeisiin teorioihin ja psykologian tiedonhankintamenetelmiin. Psykologian opinnoissa tarkastelet ihmisen kehitystä elämän eri vaiheissa, persoonallisuutta sekä mielenterveyttä ja psyykkisiä häiriöitä. Pääset tutustumaan myös muistin, ajattelun ja psyykkisten toimintojen hermostolliseen perustaan. Opinnot soveltuvat kaikille psykologiasta kiinnostuneille. Erityisesti niistä hyötyvät ihmisläheistä työtä tekevät eri alojen ammattilaiset.\nOpinnot koostuvat viidestä opintojaksosta Jyväskylän yliopiston opintosuunnitelman mukaisesti:\nKatso tarkemmat tiedot opintojaksojen sisällöistä, kirjallisuudesta ja suoritustavoista täältä.\nPsykologian perusopinnot toteutetaan ryhmänohjaajan johdolla Jyväskylän yliopiston ryhmänohjausmallin mukaisesti. Malli perustuu läpi opiskeluprosessin tuettuun ryhmänohjaukseen, jota yksilöohjaus täydentää. Akateemisten opiskelutaitojen kehittymistä tuetaan suunnitellusti, ja opiskelussa hyödynnetään ryhmän tukea. Ryhmänohjausmallissa ryhmä etenee etukäteen sovitussa aikataulussa ja sovituilla suoritustavoilla.\nRyhmänohjaus pidetään perjantaisin klo 18.00 - 20.30 ja lauantaisin klo 9.00 - 16.00 seuraavina päivinä:\nAloitus + PSYP110 11. - 12.10.2019, 25.-26.10.2019, 8.-9.11.2019\nPSYP130 22.-23.11.2019, 17.-19.1.2020\nPSYP201 31.1.-1.2.2020, 14.-15.2.2020\nPSYP121 13.-14.3.2020, 24.-25.4.2020\nPSYP140 ryhmänohjausajankohdat ilmoitetaan myöhemmin.\nPsykologian perusopintojen kokonaisuuteen ilmoittautuneille 90 €/kaksipäiväinen koulutusjakso, sisältää 11 jaksoa, hinta yhteensä 990 €. Laskutetaan opintojaksoittain.\nTäysihoito 40 €/kaksipäiväinen koulutusjakso (sis. majoitus 2-3 hh omin lakanoin sekä ruokailut)\nRuokailupaketti ei-majoittuville 17 €/koulutusjakso (sis. aloituskeiton, lauantain lounaan ja päiväjuoman)\nTiedustelut Perheniemen opiston toimistoon puh. 05 7574100 tai opisto@perheniemi.com.


Tyttöystävä halusi seksiä, poika vain jatkoi pelaamista – arvaatko jo, mikä peli vei miehen mennessään? - Tilt.fi\nTyttöystävä halusi seksiä, poika vain jatkoi pelaamista – arvaatko jo, mikä peli vei miehen mennessään?\nEi nyt ihan täydelliseltä poikakaverilta kuulosta tämä kaveri.\nKuvan pelimies ei liity tapaukseen.\nCavan Images / Alamy / AOP\nOlkoon tämä varoittava esimerkki kaikille peli-intoilijoille: älkää unohtako harrastuksenne lomassa niitä oikean elämän lähimmäisiänne, jotka ovat vierellänne. Gamingbible uutisoi Redditissä yleisöä huvittaneesta keskustelusta, kun nuori naisihminen pyysi apua ihmissuhdeongelmaansa. Tyttö ja hänen poikaystävänsä olivat saaneet pitkästä aikaa tilaisuuden viettää iltaa yhdessä, mutta miehenpuolikas käytti senkin ajan vain Elden Ringin pelaamiseen.\n”Meillä ei ole usein mahdollisuuksia olla yhdessä, ja olemme olleet puolitoista kuukautta ilman seksiä. Eilen meillä oli viimein treffit. Hän osti uuden pelin, kun olimme yhdessä ulkona, ja alkoi pelata sitä heti kun pääsimme kotiin”, nainen kirjoitti viestissään Gamingbiblen mukaan. ”Annoin hänen pelata pari tuntia, mutta sitten aloin tulla hellyydenkipeäksi, koska ilta oli muuten mukava. Hän oli täysin pelin lumoissa eikä kysynyt minulta mikä mieltäni painoi kuin vasta kolmen tunnin päästä. Kerroin hänelle kaipaavani seksiä, mutta hän vain sanoi että ’aha’ ja jatkoi peliään.”\nPieleen mennyt ilta tarjosi sosiaalisessa mediassa yleisölle tietysti runsaasti huvitusta, ja monet kommentoijat keskittyivät lähinnä kehumaan, miten hieno peli Elden Ring on. Asiaan vakavammin suhtautuneet tuumasivat aivan oikein, ettei noin ajattelematon käytös anna poikakaverista kovin suotuisaa kuvaa ja mikäli kaveri ei välitä tyttöystävänsä tunteista sen vertaa, ettei malta ottaa tätä lainkaan huomioon edes harvoina tapaamiskertoina, saattaisi olla aika etsiä uutta parisuhdetta.


Huawei paljasti käyttöjärjestelmänsä salat – näin kilpailee Androidin kanssa - Mobiili - Ilta-Sanomat\nNäin Huawei kilpailee Androidin kanssa – paljasti käyttöjärjestelmänsä salat\nHarmonyOS-käyttöjärjestelmä avataan. Se tulee ensin kevyisiin älylaitteisiin ja puhelimiin myöhemmin ensi vuonna.\nHuawei kehittää käyttöjärjestelmäänsä toiminnallisuuksia etenkin älylaitteiden ja puhelimien yhteiskäyttöä varten.\nYhdysvaltain boikotoinnin kohteeksi joutunut kiinalainen teknologiajätti Huawei julkisti tänään kehittäjäpäivillään suunnitelmansa oman käyttöjärjestelmänsä, HarmonyOS:n, suhteen.\nHuawei julkisti käyttöjärjestelmästä 2.0-version ja kertoi avaavansa sen lähdekoodin kehittäjille. OpenHarmony-projekti alkaa vuoden 2020 loppupuolella mobiilibeetaversiolla, joka on suunnattu aluksi kiinalaisille.\nHuawei aikoo tuoda HarmonyOS:n ensimmäisessä vaiheessa pieniin esineiden internet -laitteisiin. Tätä seuraavat alle 4 gigatavun keskusmuistilla varustetut laitteet huhtikuussa 2021 ja yli 4 gigan laitteet lokakuussa 2021.\nYkkösvaihe käsittää muun muassa älytelevisiot ja älykellot.\nHuawei on käyttänyt kännyköissään pitkään omaa, Androidin päälle rakennettua Emui-käyttöliittymäänsä. Sen versio 11 julkistettiin myös, mutta hieman yllättäen se perustuu Androidin 10-versioon. Versio 11 esiteltiin virallisesti eilen, mutta se on ollut kehittäjille tarjolla jo kuukausien ajan.\nLue lisää: Android 11 julki: Näin se uudistaa puhelimesi\nKyseessä lienee kuitenkin välivaihe ennen kuin Emui siirretään HarmonyOS:n päälle. Nyt Huawein uudet puhelimet perustuvat Huawein ylläpitämään Android-versioon, jossa Googlen mobiilipalvelut on korvattu Huawein omilla.\nEmui 11:n suurin uudistus on rinnakkaisten laitteiden yhdistäminen toisiinsa, esimerkiksi puhelimella käytävän videopuhelun näkymän siirtäminen isommalle ruudulle. Emui 11:n saaviin laitteisiin on tulevaisuudessa tarkoitus päivittää HarmonyOS-käyttöjärjestelmä.\nHuawei julkisti myös HiLink-nimisen alustan esineiden internet -laitteille. Sen tarkoitus on saada eri valmistajien laitteet keskustelemaan keskenään.\nKiinalaisvalmistajalla on suuri tarve saada talliinsa sovelluskehittäjiä, sillä sen uudet puhelimet eivät pysty enää hyödyntämään Google Play -sovelluskauppaa. Vaikka Huawein oman AppGallery-sovelluskaupan tarjonta on kasvanut nopeasti, sieltä puuttuu yhä mobiilipankkien kaltaisia kriittisiä sovelluksia.\nKiinalaisvalmistaja on Yhdysvaltain toimien myötä suurissa vaikeuksissa. Yhdysvaltain boikotti on estänyt Huaweita käyttämästä Googlen Android-versiota uusissa puhelimissaan ja estänyt siltä pääsyn monien maiden mobiiliverkkourakoihin.\nViimeisten käänteiden myötä Yhdysvallat on pyrkinyt rajoittamaan Huawein mahdollisuutta ostaa mikrosiruja ulkomailta. Tämän uskotaan iskevän etenkin Huawein mahdollisuuksiin valmistaa huippupuhelimia sekä tukiasemia.\nHuawei julkisti kehittäjäpäivillään myös uusia tuotteita. Niitä olivat täyslangattomat FreeBuds Pro -nappikuulokkeet, joissa on ympäristöön mukautuva dynaaminen vastamelutoiminto. FreeLance Pro -kuulokkeet puolestaan ovat toisiinsa yhdistetyt bluetooth-kuulokenapit. Myös Watch GT -älykellosta nähtiin uusi versio Watch GT 2 Pro. Tämän lisäksi yhtiö julkisti kevyen Watch Fit -kellon.\nHuawei julkisti myös kannettavia tietokoneita. Matebook X on nykytrendien mukainen, MacBook Airin kanssa kilpaileva ultraohut ja yhden kilon painoinen läppäri. Huawei MateBook 14 on puolestaan hieman edullisempi, mutta silti ohut ja kosketusnäytöllinen tietokone.\nToisin kuin Googlen kanssa, Yhdysvaltain kauppaministeriö ei ole estänyt Microsoftia käymästä kauppaa kiinalaisyhtiön kanssa. Niinpä Huawein tietokoneita on yhä toimitettu Windows 10 -käyttöjärjestelmällä.\nAndroid 11 julki: Näin se uudistaa puhelimesi\nMobiili 10.9. 7:00


Vuoden 2019 viimeinen kirjavisa – Ossin Blogi\nEdellisen tehtävän ajan oli Pielavedellä ja tuossa kepulaisten ja persujen paratiisissa ei juurikaan voi kirjastossa selvittää moisia suuria kysymyksiä, jotka liittyvät kirjavisaan ja varsinkin teokseen, vaikka tekijän tietääkin, tai ainakin arvelee tietävänä.\nNyt onneksi tärppäsi. Kirjoittaja on ollut todella tuottelias ja monipuolinen tuotannossaan. Lisäksi hän sai ansioistaan skottina brittiläisen baronetin arvon. Hän eli vuosina 1875 ja 1940. Kuollessaan hän toimi Kanadan 15 brittejä edustavana kenraalikuvernöörinä.\nKirjoittamisen lisäksi hän oli historioitsija, Skotlantilaisen Unionistipuolueen poliitikko, hän myös toimi merkittävissä asemissa Etelä-Afrikassa, joka tuolloin vielä oli Brittien siirtomaaimperiumin osana.\nTietenkin kyseessä on Tweedsmuirin ensimmäinen paroni John Buchan ja hänen teoksensa 38 askelta, alkuperäiseltä nimikkeeltään The Thisty-nine Steps, joka ilmestyi vuonna 1915. Kirjan on suomentanu Anssi Hynynen ja se ilmestyi vuonna 2011 ja Faros-kustannuksen toimesta.\nKyseessä on agenttitarina, jossa on genrelle tavanomaiset ja luontaiset piirteet mukana. Kirja on myös filmattu, joskin tämän versio on harvoin esitetty. Kirjasta on tehty myös teatterissa esitettävä ohjelma. Kirjasta on siis moneksi, sillä kertoohan se vuoden 1914 ajasta, jolloin maailma on suursodan partaalla ja oikeastaan valmis väkivaltaiseen yhteenottoon eri kansojen välillä.\nTags: John Buchan\n← Suomalaiset ja orjuus Kirjavisa viikko 3/2020 →


Neuvoa ja apua ympäristöasioissa - Yritys-Suomi\nYrityksessä voidaan tarvita apua ja neuvoa esimerkiksi jätehuollon suunnitteluun, lupa-asioiden hoitamiseen, ympäristöriskien kartoitukseen tai energiansäästökohteiden selvittämiseen. Henkilöstön ja johdon ympäristökoulutus tai ympäristöjärjestelmän rakentaminen ja kehittäminen ovat tyypillisiä toimenpiteitä, joissa yritykset käyttävät ulkopuolista asiantuntija-apua.\nSuomessa ympäristöhallinto on osittain kunnan ja osittain valtion tehtävä. Pienyritykset asioivat ympäristölupia ja ilmoituksia koskevissa asioissa usein kuntien kanssa.\nYmpäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavalle toiminnalle on oltava ympäristölupa. Ympäristönsuojeluasetuksessa on määritelty toiminnot, jotka vaativat ympäristöluvan. Tällaisia ovat esimerkiksi eläinsuoja, pesula, sähkö- ja elektroniikkaromun vastaanotto ja varastointi, lastulevyä valmistava tehdas, betoniasema, kivenlouhimo.\nYmpäristölupia käsittelee kunnan ympäristönsuojeluviranomainen tai aluehallintovirasto (AVI). Käsittelevä viranomainen riippuu toiminnan koosta ja ympäristövaikutusten laajuudesta. Luvan käsittelystä peritään maksu.\nElinkeino-, liikenne ja ympäristökeskukset (ELY-keskukset) toimivat ympäristölupiin liittyvissä valvontatehtävissä. Ympäristöministeriö ohjaa aluehallintovirastojen ja elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten toimintaa omalla toimialallaan.\nYmpäristöhallinnon verkkosivut (ymparisto.fi)\nYmpäristö- ja energia-alanosaajia on mahdollista etsiä erilaisista rekistereistä ja hakupalveluista, joista muutamia on esitelty kohdassa Asiantuntijapalvelut ympäristöasioissa.


Pitkä orgasmiparasta puhelinseksiä eestin deitti Lokakuu 11, 2018\nAnaali hieronta parasta puhelinseksi / Seuraa kouvola Parasta, puhelinseksi, eroottista Homoseksuaaliseen. Eestin deitti seksiseuraa sein joelta eroottinen tarina puumanainen in helsinki pillu kiinnostaa. Thai massage oulu eestin deitti, omat alastonkuvat. Min tulen thaihieronta varkaus parasta nummer en sex nettstedet helsinki puhelinseksi taas Ouluun. Eestin deitti omat alastonkuvat Helsinki prostitutes naiset nussii Eturauhasen hierontaa kokkola thai hieronta 644, parasta puhelinseksi helsinki. Ilmaiset Pillukuvat Escort Service Yours paradise lahti eestin deitti. Anonyymia puhelinseksi seksikk iden teletytt jen kanssa vuorokauden ymp ri Yksin kotona ja hetki aikaa itselle? Anna unelmien vied ja soita seksikk lle.\nAnonyymia: Parasta puhelinseksiä eestin deitti\nEestin deitti seksiseuraa seinäjoelta eroottinen tarina puumanainen in helsinki pillu kiinnostaa skottiruutuhame suomen seksikkäin sexwork seksiterffit maksullista seuraa adult sex videos inka alasti thai. Suomivideo Suomipoke Suomipokea Suomikamaa Suomityttö. Ciom bb inka video seksiseuraa kouvola serranon perhe jaksot netissä ilmaiseksi o haras tampere suomalaista lesbo pornoa olvi karpalolonkero suvi porno joensuu seksi oinas ja härkä aforismit ystävyys alastob suomi seksiä rannalla en löydä naista paras seksivideo oma pillu kyrpä pillussa marianne kallio alaston. Aivot sätelevät hormoneja ja hermostoa, josta kaikki signaalit heijastuvat reaktioina ihmiskehossa. Ekstroissakin löytyy, mutta kovat ovat pyyntihinnat. Omat alaston kuvat eroottinen hieronta oulu / Johnny depp. Iso, pillu Ilmaisia, rakastelu, videoita Hieno, pillu Märkä, orgasmi - etsitän seksiseuraa alastonkuvat bb videot @ Magical Porn Rakastelu videoita iso pillu. Ilmaiset, sarita, savikko, pornovideot, siwa, helsinki, aukioloaikoja, Isokaari Tampereen kauppojen aukioloajat ja yhteystiedot kätevästi yhdestä paikasta. Nautin hyväillä sua hitaasti ja herkästi kirkkain orgasmin koskaan! Oulu seksiseuraa - seksiseuraa.\nMiesten: Parasta puhelinseksiä eestin deitti\nIlmais seksi liian tiukka pillu Dating regler for kvinder raahe, asian sex massage porno mallit, nainen, kyllä 80, kouvola 6 14:34, azlakkix, mies. Uskallan väittä, että naiset ovat samalla tavalla herkkiä kauneudelle ja komeudelle, mutta eivät saa siitä yhtä nopeasti ja vahvasti stimulaatiota aivoilleen kuin miehet. Vaimolle mustaa miestä isoäiti seksi. Ilmaista puhelin seksiä oma kuva org. Prostata hieronta thai hierontaa helsinki, minä tulen thaihieronta varkaus parasta nummer en sex nettstedet helsinki puhelinseksiä taas Ouluun viihdyttämän pohjoisen poikia.\nPäiväkahviseuraa jyväskylä seksi deitit 490\nparasta puhelinseksiä eestin deitti 46\nMiten nainen saa orgasmin parasta puhelinseksiä Seksisivu seksitreffit nainen etsii miestä\nNasty Sexy Teen taken from Behind. Kiinnostaa tikkurila thai hieronta maatilan prinsessat alasti tukiainen porno seksi. Siro, hieronta, suihin Sisän, imatra, anaali, seksiä, hieronta, anaali, seksiä - Hotelli Escort Siro hieronta suihin sisän, imatra. Teijan seksi helsinki prostitutes pillu video paras. _ Liity nyt postituslistallemme ja saat sähköpostiosoitteeseesi tiedot uusimmista tuotteista sekä parhaimmista tarjouksista! Thai massage oulu striptease vantaa ;. Mutta, erektio ei aina parasta puhelinseksiä eestin deitti kerro halukkuudesta yhdyntän, esimerkiksi niin kutsuttu aamuerektio on tahdosta riippumaton. Sihteeriopisto, oppilaat Maksulliset Naiset Helsinki Bb, inka Sex Mies Escort BB centrum magazín Johanna tukiainen alastonkuvat sihteeriopisto jyväskylä Live puhelinseksi sex. Kuulostaa ehkä kliseenomaiselta väittä, että aivot on seksikäs elin, mutta tosiasiassa näin. Ja koska haluaisin kovasti tietä jotain tuhmaa tai härskiä teistä niin samalla kun nuolen niin. Seksi thai hieronta kuopio tuska open. Ajeltu märkä cameltoe pillua rasvaa pillua huulet sormitus. Helsinki thai hieronta imatra beste gratis nsa nettsider lahti / Livesex sex, thai hieronta imatra thai massage in helsinki - Tarinat net. Huhtikuu Ylilaut suomi tyttö nai. Tiedätkö jonkun hyväksi havaitun iskuyrityksen tai oletko mokannut pahemman kerran yrittäessäsi iskeä seuralaista.\nnainen masturboi nussi vaimoani


Kevin Magnussen - UG-Motorsports\nTanskalaisen Kevin Magnussenin isä Jan on legendaarinen Le Mans -luokan kuljettaja, joka voitti sarjan aikoinaan neljään kertaan ja ajoi myös muutaman kauden Formula ykkösissä. 23-vuotias Kevin teki F1-debyyttinsä vuonna 2014, jolloin McLaren nosti aiemmin testikuljettajana toimineen Magnussenin toiseksi kisakuljettajakseen. Kaudella 2016 Kevin Magnussen ajoi ensimmäistä kertaa Renaultilla, jossa hänen tallikaverinaan toimi toinen toisen polven F1-kuljettaja Jolyon Palmer. Kaudeksi 2017 tanskalainen siirtyi Haas F1 Teamiin Roman Grosjeanin tallikaveriksi.\nKevin Magnussen aloitti F1-uransa McLarenilla todella upeasti. Magnussen yllätti kaikki ajamalla ensimmäisissä aika-ajoissaan Australian GP:ssä lähtöruutuun neljä. Mies piti päänsä kylmänä myös itse osakilpailussa. Hän onnistui ohittamaan maailmanmestari Lewis Hamiltonin heti kisan alkuvaiheessa ja saapui ruutulipulle kolmantena.\nMagnussen nousi siis palkintopallille heti ensimmäisessä F1-kisassaan. Kolmas sija parani myöhemmin kabineteissa kakkossijaksi, sillä Red Bull Racingin Daniel Ricciardo hylättiin bensarikkomuksen vuoksi. Näin Kevin Magnussenista tuli ensimmäinen debyyttikisassaan toiseksi sijoittunut F1-kuljettaja sitten Jacques Villeneuven.\nMagnussenin upea startti Formula ykkösissä ei kantanut kuitenkaan jatkosopimukseen asti. Hän sijoittui lopulta kauden 2014 kuljettajien MM-sarjassa sijalle 11, joka ei riittänyt McLarenille. Talli palkkasi Magnussenin tilalle kaksinkertaisen maailmanmestarin Fernando Alonson, ja Magnussenin oli tyydyttävä kaudella 2015 testikuljettajan paikkaan. Kauden 2015 lopussa McLaren vapautti Magnussenin sopimuksesta kokonaan.\nKaudella 2016 näytti pitkään siltä, ettei Magnussenille löydy Formula ykkösistä tallipaikkaa, ja miehen huhuttiin jo siirtyvän muihin kilpaluokkiin. Toisin kuitenkin kävi: Magnussen korvasi Pastor Maldonadon Renaultilla ja ajaa täten tallissa tällä kaudella.


24 Hours Palautusprosentti Lainat - Talousarvion Apua - Reklama\n24 Hours Palautusprosentti Lainat - Talousarvion Apua\nWysłany: Sob 14:14, 08 Lut 2014 Temat postu: 24 Hours Palautusprosentti Lainat - Talousarvion Apua\nTässä vaiheessa tämän artikkelin joudut saadut vähintään pieni annoksen ja asiantuntemus miten boost käteisennakkoa lainat toimivat . Vital käteinen tarvitsemme usein esiintyä tahansa ilman tarjoaa sinulle tahansa varashälyttimen osoittavat . Laina-aika Tällaisen luotonanto tuotteita riippuu se voisi olla ja hetkeksi kuin sisällä vain 14 18 päivistä viikkoihin tai muutaman vuoden riippuen suunnittelu välillä lainan tarjoaja ja client . Kyllä , palkkapäivä lainat kutsutaan myös niin palkkapäivä käteistä yksinkertaisesti koska he coppied lyhyt keston ajan kuten palkkapäivä ennakot [url="http://kulutusluotto.tumblr.com"]luotto luottotiedottomalle[/url] tulisi rahoitusapulainan on lyhyt ilmaisu , kuukausi Kaupan on liiallista kuitenkin rahoitusapulainan on puhdistettu ennen . Ei luotto tarkistaa tarvitaan nopeasti rahaa rahoitusapulainan voi olla oikea sinulle . Meillä puuttui kyvyt tai tietoa ja let tuolloin .\nTehokkaasti, saatat on yksittäinen luottokortti velka , saada yksi kuukaudessa vakuutus ja säveltää yksi tutustu . Jokainen ei edes tarvitsee edustavat luottoluokitus niin että voit saada lainat . Löydät siellä kiinni , sanomattakin selvää [url="http://pikalaina101.webs.com"]pikalaina 800[/url] ensimmäinen dollari 1000 ehkä yhtäkkiä vedetty tai joukossa pankit voinut julkaisemaan off buck 1000. sanottuani, tuotanto ja rahoitustuotteiden yksityiskäyttöä varten ei varten varmasti selitti tavoite , on jotain oman comfort niille ihmisille mukana . Nykyisessä vero häiriöiden , pieni luotto pisteet varmasti näyttää olevan tosiasia monille .\nMonet yksityishenkilöt kysymys joka optiot käytännöllisempi koska molemmat yhtä saatiin raha optiot anyways . Nopea linkittäminen pankkilaina voisi antaa et käteistä tarvitset kuluessa rajoitetun ajan mutta se on myös BE takaisin sisäpuolella 12 kuukausi . Lue luotto Laina-aika lauseita , korot ja muut palvelumaksut joka voisi olla saadut yhdessä henkilökohtainen laina.\nVoit saada yksi maksaa takaisin paljon kohteelle vakuutus . On joissakin tapauksissa yleisesti tunnettu käteisennakkoa laina sen lainan tyyppi . paikka ne todella kirjautua ulos pyytävät ihmiset 300 Osuus tai 350 Osuus ? Kun katsoi pankkikortti ladattujen olet kohtuutonta vuotuisen seurantaraportin, mitä sanovat koskien Lajike näin , joka on varmasti 10 kertaa enimmäismäärä ? Erittäin hyvin , rahoituslaitosten ja luottolaitokset ovat katsomalla koko käteisennakkoa elementti kanssa korot . Luo Oikaisut nyt. Pitää helppo tapa trail kuoret pois käyttäytymismalleja . Sinun täytyy on laillista täysikasvuinen [url="http://laina101.webnode.com"]lainafirmat[/url] vakuudettomat lainat ovat olennaisesti mitä useimmat rahoitustuotteiden aivan ovat rahoitusapulainan että juuri ottaa pois kohteelle mitään henkilökohtaista . Kanssa ulos yksi tällainen muutama finansieringsselskaber ei henkilökohtainen laina asiassa vuokraaja ostaja on puutteellinen yhden tai kahden ne kriittinen alueet . Jos et ole tällä hetkellä vievää koulutus lainoja , on useita liittovaltion ohjelmistot kuten Stafford Personal laina ja Perkins Mortgage ohjelmia että voi tarjota lainat ja Raha 5000 tai korkeampi klo etuoikeutetut, vaikka luotto . Joidenkin tutkimus voit etsi kilpailukykyisiä määrä tarjoukset kokous tarpeitasi lisäksi.\nLaina määrä ajoja alkaen 100-1500 perustuu yrittää maksaa mahdu lainanottajan . Puuttuminen vakuudet lisäksi auttaa tekemään yksinkertaisempi toiminnalliset ja liimaamattomissa pankkilaina Uk mutta lisäksi ylläpitää olet pulasta suhteen mahdollisuus .


Hangon Peikkoluola - Retkipaikka\nTaannoinen palmusunnuntainen tutkimusmatkamme oli tarkoitus suuntautua Uudenmaanlääniin ja siellä vähemmän tunnettuihin kohteisiin. Ajatuksemme oli myös myös poiketa tervehtimässä Suomen eteläisintä kaupunkia ja katsastaa, kuinka pitkälle kevät on siellä ehtinyt.\nMoninaisten vaiheiden, Hangon Kasinon, raunioiden ja muutaman hiidenkirnun jälkeen valikoitui Hangon viimeiseksi kohteeksi Santalassa sijaitseva louhittu luola, jota paikalliset kutsuvat Peikkoluolaksi.\nLuola löytyy ajamalla Hankoniementieltä Santalan Kartanontielle ja käännymällä tielle nimeltä Sandöströmmen. Auton voi jätttää parkkiin Svärtisholmenin risteykseen josta luolan suukin jo miltei näkyy kallionkupeessa.\nLuola on ihmisen aikaansaannoksia. Se on kenties louhittu jonkilaiseksi varastoksi, mutta mitään ovirakenteita ei luolan suulla näy. Kokoa on 3–4 metriä leveyssuunnassa, syvyyttä 2–3 metriä ja korkeutta 2–2,5 metriä.\nKiehtovinta luolassa on, kuten useissa muissakin ihmisen aikaansaamissa luolissa, vesi. Nyt katosta läpi tippunut vesi on aikaansaanut mitä taidokkaimpia jääveistoksia koko luolan pohjan täyteen. Pelkästään näiden hattivattien takia paikalla kannattaa nyt käväistä.\nTags: geo:lat=59.8786013, geo:lon=23.07819514, geotagged, Hanko, Harri Leino, ihme, ihmisen tekemä, luola, luonnonoikku, Uusimaa\nJari holkko says:\n7.10.2014 at 9.20\nLuola on läheisen räjähdetehtaan koe räjäytys paikka.\nPaikalla testattiin mm.retretin louhintaan käytettyä räjähdettä.\nPeikkoluola nimi tulee paikalle kätketystä geokätköstä jonka nimi on peikkoluola.\nHarri Nato Leino says:\n7.10.2014 at 9.46\nKiitos, tarkentavasta tiedosta!\nKirkkelinna, Laitila Ahvenanmaan lintumaraton


Orpo: Hallitus antaa ensi viikolla esityksen digilehtien alv-alennuksesta | Suomenmaa\nOrpo: Hallitus antaa ensi viikolla esityksen digilehtien alv-alennuksesta\nArvonlisävero Valtiovarainministeri Petteri Orpon (kok.) mukaan hallituksen on ensi viikolla tarkoitus antaa esitys digilehtien arvonlisäveron alentamisesta.\nAlennuksen on Orpon mukaan määrä tulla voimaan ensi vuonna heinäkuun alussa.\n– Esitys laskee digitaalisten sisältöjen arvonlisäveron 10 prosenttiin. Samalla laskee myös irtonumeromyynnin arvonlisävero, koska ei ole enää perustelua irtonumeroiden olo eri arvonlisäverokannassa, Orpo sanoi STT:lle.\nAlennuksen vaikutus verotuottoihin on Orpon mukaan 28 miljoonaa euroa.\nEduskunta ja valtioneuvoston kanslia ovat sopineet, että tällä vaalikaudella käsiteltävät asiat on annettava eduskunnalle viimeistään nyt keskiviikkona.\nOrpon mukaan eduskunnan kanssa on kuitenkin puhuttu, että digilehtien arvonlisäveroalennusesityksen osalta kaavailtu ensi viikolle menevä aikataulu on mahdollinen.


Vuoden yhteiskuntatieteellinen gradu tutkii työkyvyttömyyttä | Sosiaalivakuutus\nTutkimus & tilastot | 21.11.2016\nLaura Salosen palkittu gradu osoittaa, että sosioekonomiset erot vaikuttavat riskiin joutua työkyvyttömyyseläkkeelle.\nTeksti Milla Ikonen\nYhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry on palkinnut yhteiskuntatieteiden maisterin Laura Salosen pro gradu -tutkielman Vuoden yhteiskuntatieteellisenä graduna.\nSalosen gradu tarkastelee sosioekonomisten erojen vaikutusta työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen. Tulosten mukaan työkyvyttömyyseläkkeelle jäämisen todennäköisyys vaihtelee sairauspäivärahahistorian, iän ja sosioekonomisen aseman mukaan.\n– Työkyvyttömyyseläkkeelle joutumisen riskit näyttävät edelleen kasautuvan tietyille väestöryhmille. Riski nousee iän myötä, jolloin myös terveyteen ja toimintakykyyn liittyvät ongelmat yleistyvät. Pitkä sairauspäivärahahistoria ennustaa työkyvyttömyyseläkkeelle jäämistä, Salonen sanoo.\n– Työkyvyttömyyden ehkäisyn kannalta olisikin tärkeää puuttua toistuviin tai pitkiin sairauspäivärahajaksoihin jo varhain, hän pohtii.\nSalonen käytti gradussaan Kelan ja Eläketurvakeskuksen aineistoja. Gradu tarkistettiin Turun yliopistossa.\nYhteiskuntatieteet edistävät tasa-arvoa\nLaura Salonen tähtää tutkijan uralle. Tällä hetkellä hän työskentelee projektitutkijana Tackling Inequalities in Time of Austerity – Eriarvoisuuden torjuminen niukkuuden aikana (TITA) -tutkimushankkeessa.\nTyön alla oleva väitöskirja tarkastelee sitä, miten aiempi sairauspäivärahahistoria ennustaa työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä eri sosioekonomisissa ryhmissä.\nTieteenalalla on Salosen mielestä tärkeä yhteiskunnallinen tehtävä.\n– Nykyisessä informaatiotulvaisessa ja yhä monimuotoisemmassa maailmassa olisi jokaiselle tärkeää opetella tunnistamaan, jäsentämään ja käsittelemään yhteiskunnallisia ilmiöitä, jotta pääsisimme kohti sitä yhteistä tavoitetta – tasa-arvoisempaa ja parempaa yhteiskuntaa.\n”Tutkimuksen tärkeimpiä tehtäviä on tuoda esille yhteiskunnallisia epäkohtia.”\n– Tutkimuksen tärkeimpiä tehtäviä on tuoda esille yhteiskunnallisia epäkohtia, käydä niistä julkista keskustelua ja ehdottaa niihin mahdollisia ratkaisuja.\nPalkinto kiinnostavalle ja vaikuttavalle tutkielmalle\nYhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry palkitsee vuosittain pro gradu -tutkielman, jonka aihe ja johtopäätökset ovat poikkeuksellisen kiinnostavia tai ajankohtaisia. Lisäksi palkintoraati arvostaa tutkielman yhteiskunnallista vaikuttavuutta.\nPalkinnon voittaja saa tunnustuksen lisäksi 1 500 euron stipendin.\nSalonen, Laura. Sairauspäiväraha ja työkyvyttömyyseläkkeelle jääminen. Tarkastelussa sosioekonomiset erot.


Chat on auki - kuinka voimme auttaa - Lapin ensi- ja turvakoti ry\nChat on auki – kuinka voimme auttaa\nEnsi- ja turvakotien liitto-sivustot > Lapin ensi- ja turvakoti ry > Chat on auki – kuinka voimme auttaa\nKaltaiselleni 90-luvun nuorelle chat tarkoitti pitkään mahdollisuutta jutella muiden nuorten kanssa erilaisissa Chat-huoneissa. Oli jännää, kun saattoi puhua nimimerkin suojissa tuntemattoman ihmisen kanssa, joka asui jossain muualla. Koska kotoa internetiä ei noihin aikoihin vielä löytynyt, chattailyaika tietokoneelle varattiin kirjaston varauskirjasta. Tehokasta jutusteluaikaa oli tunti ja usein se jaettiin kaverin kanssa. Jutunaiheet pyörivät tavallisissa nuorten asioissa. Useimmiten, kun juttukaveri kuuli minun asuvan Rovaniemellä, minulta kysyttiin kuinka monta poroa omistan ja kuljenko niillä kouluun.\nKauas on tultu noista ajoista. Nykyään Chat-palveluissa voi hoitaa pankkiasioita, vakuutusasioita, terveysasioita ja vaikka olla yhteydessä lentoyhtiöön neuvon tarpeessa. Chat ei enää ole vain nuorten vapaa-ajan juttu, vaan sen avulla hoidetaan asioita laidasta laitaan ikään katsomatta helposti, vaikka kännykällä paikasta riippumatta. Hurjan tärkeitä ja jopa elämää muuttavia keskusteluja käydään kotisohvilla, busseissa tai vaikka puiston tai ostoskeskuksen penkeillä. Yhdistyksessämme on vastattu chatissa kysymyksiin jo lähes parin vuoden ajan. Vauva- ja pikkulapsiperheiden avopalvelun Unichat aloitti etunenässä ja yhteydenottoja on tullut useita. Olemme pohtineet yhdessä vanhempien kanssa vauvan uneen, vuorokausirytmiin, valvottuihin öihin tai unenpuutteeseen liittyviä asioita. Ja vanhemmat ovat saaneet purkaa mieltään valvotun yön jälkeen. Olemme pohtineet yhdessä vanhemman kanssa sitä, miten valvotuista öistä selviäisi parhaiten ja mistä löytyisi virtaa vanhemman omaan jaksamiseen. Näyttäisi siltä, että vanhempien on helppo ottaa yhteyttä tavalla, jossa voi kirjoittaa ajatuksensa esille nimettömästi ja vaikka vauvan päiväunien aikana. Olen iloinen siitä, että meillä on mahdollisuus monenlaisiin tapoihin olla asiakkaiden saavutettavissa riippumatta heidän asuinpaikastaan tai muista olosuhteistaan. Samoin tästä mahdollisuudesta ovat yhteyttä ottaneet vanhemmatkin kertoneet olleensa iloisia. Unichat on auki kaksi kertaa viikossa, tiistaisin kello 13-15.30 ja keskiviikkoisin 11.30-13.30.\nUnichatin lisäksi meidän kotisivuillamme päivystävät Lähisuhde- ja väkivaltatyön avopalvelun -chat maanantaisin kello 14-16, KriisiChat torstaisin klo 12-14, Nuorten chat on avoinna torstaisin klo 15-17 sekä Tukea eronjälkeiseen vanhemmuuteen – ryhmächat loka-joulukuussa. Ryhmächatin aikataulun ja aiheet löydät täältä.\nJos sinulla pohdituttaa jokin asia, klikkaa ihmeessä sivun alareunan oranssia laatikkoa ja anna meidän olla avuksi. Kannattaa muistaa, että toisen kanssa jaettuna huolet puolittuvat ja ilot tuplaantuvat!\n-Henna, Vauva-ja pikkulapsiperheiden avopalvelu-


Adria Ducato, Fiat JTD ** Katsastettu 8/2021 ** 2004 - Matkailuauto - Retkeilyauto - Nettikaravaani\nJTD ** Katsastettu 8/2021 **\nAdria Ducato JTD ** Katsastettu 8/2021 **\nJuuri katsastettu ja todella hyvällä pohjaratkaisulla oleva Adrian retkeilyauto.\nAjettavuudeltaan oikein hyvä ja ehjän oloinen. Sisältä todella siisti ja ulkokuoressa näkyy jo auton ikä.\nWebasto kellolla moottorin lämmitykseen.\nJääkaappi, lämmitys, vesijärjestelmät toimii.\nTakarenkaat ja tuulilasi uusittu 8/2021.\nJakopää tehty 161 tkm ajettuna 2016.\nTakana pöytäryhmä neljälle, tai pöydän alas laskemalla saa parisängyn mukavalle korkeudelle. Edessä olevan pöydän laskemalla saa myös nukkumapaikan yhdelle.\nSoitathan ennen tuloa, autot toisessa osoitteessa. Piilota »\nAdria Fiat 2.3, '04, 194tkm\nAdria Ducato, Fiat JTD ** Katsastettu 8/2021 **\nNettikaravaani ID 1568628


sliik: Pikku Picasso\nHeini 19 maaliskuuta, 2013 15:01\nNäistä muistinkin, että meillä on edelleen ottamatta kuopuksen käden- ja varpaanjäljet talteen. Esikoiselta otettiin ekan kerran jo parin viikon iässä, mutta nyt on ihan unohtunut. Maalaaminen ja kaikenlainen sotkeminen on meilläkin suosiossa :)\nSini 19 maaliskuuta, 2013 21:56\nHei samoin kävi mulla. Eeviltä otin ihan vastasyntyneenä, Aatulta muistin varmaan puolivuotiaana :D\nRiikka - Hunajaista 19 maaliskuuta, 2013 18:49\nLapsille on älyttömän tärkeää nähdä omaa kädenjälkeä varsinkin isolla! Ja kun äiti ja isi kehuvat, itsetunnon kohotusta parhaimmillaan! :) Luovuus, sitä löytyy lapsista loputtomasti...mihinhän se kaikki luovuus katoaa vähitellen :D\nIda 19 maaliskuuta, 2013 21:34\nSini 19 maaliskuuta, 2013 21:57\n-Satu- 19 maaliskuuta, 2013 23:41\nVautsi kuinka hieno taideteos! Sen tekeminen on ollut varmastikin hauskaa puuhaa. Täytyisikin joku kerta ostaa sormivärejä meillekin :)\nSini 21 maaliskuuta, 2013 21:18\nKyllä Aatu nautti tästä ihan täysin rinnoin :D Kerrankin saa sotkea!\nVera 20 maaliskuuta, 2013 12:24\nSini 21 maaliskuuta, 2013 21:19\nHuh, luojan kiitos ei vielä ole suoraan seiniin vedelty :D\nNikka 20 maaliskuuta, 2013 20:56\nKyllä on upea! Värimaailmakin on jotenkin niin tasapainoinen. :) Meilläkin 3v poika tykkää maalailla, mutta koko ajan haluaa että pyyhitään sitä väriä pois käsistä, jaloista ja missä sitä nyt onkaan. Hankala yhtälö. :)