Poliisi on ottanut kaksi miestä kiinni – Otanmäen tapon lisäksi tutkitaan ryöstöjäkin | Yle Uutiset | yle.fi\nPoliisi on ottanut kaksi miestä kiinni – Otanmäen tapon lisäksi tutkitaan ryöstöjäkin\nIrakilaisia miehiä epäillään taposta ja kahdesta ryöstöstä Kajaanin Otanmäessä. Poliisi otti toisen miehistä kiinni Otanmäessä ja toisen Kajaanin keskustassa.\n12.9.2016 klo 11.14päivitetty 27.9.2016 klo 09.56\nKynttilöitä Vuorimiehentiellä Otanmäessä.Julia Sieppi / Yle\nPoliisi on ottanut kiinni kaksi irakilaista miestä liittyen kahteen Kajaanin Otanmäessä tapahtuneeseen rikokseen.\nSunnuntaina löydettiin aamulla Vuorimiehentieltä kuollut otanmäkeläinen mies, häneltä oli myös varastettu omaisuutta.\nLisäksi sunnuntaiyöllä ryöstettiin väkivaltaisesti Uunimiehentiellä otanmäkeläinen mies.\nKiinni otettuja miehiä epäillään molemmista tapauksista. Asiaa tutkitaan tappona ja kahtena ryöstönä.\nKiinniotettuja miehiä epäillään molemmista tapauksista. Rikosylikomisario Jarkko Maksniemi kertoo tiedotteessa, että toinen epäillyistä otettiin kiinni Otanmäestä ja toinen Kajaanin keskustasta. Kiinniotot sujuivat rauhallisesti.\nTutkintaa jatketaan asianosaisten ja todistajien kuulusteluilla ja puhuttamisilla sekä teknisellä tutkinnalla. Rikosylikomisario Maksniemi toteaa, että kuulusteltavia henkilöitä on toistakymmentä ja muun muassa epäiltyjä ei ole vielä kuulusteltu. Tutkinnallisista syistä tapahtumainkulkua ja mahdollisia motiiveja poliisi ei voi kommentoida.\nPoliisi pyytää havaintoja tapauksista. Havainnot pyydetään ilmoittaa Kajaanin poliisiaseman asiakaspalvelupäivystykseen p. 02 9541 6520 tai vihjepuhelimeen 02 9541 6673. Havainnoista voi ilmoittaa myös sähköpostiin tutkinta.kainuu@poliisi.fi (siirryt toiseen palveluun).\nKotimaaKajaaniOtanmäkipoliisitutkintapoliisiKajaanin seutukuntatappoepäillytryöstöPoliisin toimenpiteet


Valmentamisella tarkoitetaan erilaisia menetelmiä ja keinoja, joiden avulla valmentaja voi tukea ja auttaa esimiestä tai työntekijää, työryhmiä tai työyhteisöä saavuttamaan työlleen asettamansa tavoitteet, parantamaan työsuoritustaan sekä kehittymään niin ammatillisesti kuin kokonaisena ihmisenä. Valmennus perustuu valmennettavan ja valmentajan väliseen luottamukselliseen vuorovaikutussuhteeseen.\nCoaching on valmennusprosessi, jossa valmentaja tukee ihmistä tai ryhmää omien voimavarojensa löytämisessä ja käyttöönottamisessa niin, että prosessille asetettu tavoite tai tavoitteet toteutuvat. Tavoitetta kohti kuljetaan tunnistamalla ja kirkastamalla tavoitteen saavuttamista edistäviä sisäisiä voimavaroja ja osaamista sekä tiedostamalla hidasteita tai esteitä, jotka tulee ylittää. Valmentaja voi myös tulla seuraamaan valmennettavaansa tämän haasteellisessa arjen tilanteessa, jolloin oppiminen aidosta tilanteesta tulee mahdolliseksi.\nCoaching on keskustelua, jossa valmentaja voi esittää kriittisiä kysymyksiä, haasteita ja ehdotuksia huolehtien tällä tavoin siitä, että työskentely on prosessille asetettujen tavoitteiden suuntaista. Visuaalisia ja toiminnallisia menetelmiä voidaan käyttää, samoin välitehtäviä. Coaching voi myös osittain tapahtua puhelimitse, jolloin puhelimessa tarkistetaan senhetkinen tilanne suhteessa asetettuihin tavoitteisiin.\nCoachingin kestosta ja tapaamistiheydestä sovitaan yhdessä. Coaching-prosessi on usein lyhytkestoinen vaihdellen muutamasta kerrasta puolen vuoden tai vuoden prosessiin. On myös mahdollista sopia yksittäisistä coaching-kerroista.\nCoaching myös englanninkielisenä. Esimerkkiesite Coaching for researchers täältä pdf-tiedostona\njohtamisen haasteet ja esimiestaitojen kehittäminen\nyksilöllisen ammatinhallinnan kehittäminen tai työyhteisön toimivuuden vahvistaminen\nyhteisöllisyyden ja hyvinvoinnin vahvistaminen työyhteisössä\nuusien haasteiden tai muutoksen kohtaaminen ja käsittely\nvaikeiden tilanteiden hallinta ja sovittelu sekä ristiriitojen ratkaisu\noman osaamisen kirkastaminen ja kehittäminen\ntyöroolien ja tehtävien selkiyttäminen\nvuorovaikutuksen ja viestinnän parantaminen\nratkaisujen löytäminen ja toteuttaminen\ntyön ja yksityiselämän tasapainon parantaminen ja työssä jaksaminen\nitsetuntemuksen kehittäminen ja itsensä johtamistaidot.\nTyöyhteisön valmennus tulee kysymykseen esimerkiksi silloin, kun työyhteisö haluaa ohjatusti ja jäsentyneesti kehittää ja vahvistaa yhteisönsä toimivuutta. Valmentaja suunnittelee tilaisuuden tai pitkäkestoisemman prosessin ja valitsee käytettävät menetelmät räätälöidysti kyseessä olevan työyhteisön tarpeiden ja tavoitteiden pohjalta.\npienet tai keskisuuret työyhteisöt\ntyötiimit ja projektiryhmät\ntyöyhteisön pelisääntöjen tarkistaminen ja kehittäminen\ntyöroolien ja työprosessien selkiyttäminen\ntyöhyvinvointi ja väsymisen ehkäisy\nristiriitojen rakentava käsittely sekä konfliktien ennaltaehkäisy.\nEsimerkkejä pitkäkestoisista hankkeista\nViisas oppilasjohto - hanke kaudella 2009-2011.Opetushallituksen rahoittama ja Jyväskylän yliopiston toteuttama kehittämishanke, jota johtaa professori Taru Lintunen ja koordinoi LitT Marjo Kuusela. Maaret Wager hankkeessa valmentajana ja kouluttajana.\nYhteisöllisyyttä ja hyvinvointia kouluihin - hanke kaudella 2008- 2010. Opetushallituksen rahoittama ja Jyväskylän yliopiston toteuttama kehittämishanke, jota johtaa professori Taru Lintunen ja koordinoi LitT Marjo Kuusela. Maaret Wager hankkeessa valmentajana ja kouluttajana.\nVALO - Toimiva ja hyvinvoiva työyhteisö. Suomen Pakolaisapu ry:n 1,5 vuoden Tykes-rahoitteinen kehittämishanke. Työministeriön asettama työelämän kehittämisohjelma kaudella 2004-2009. Maaret Wager hankkeessa asiantuntijana ja valmentajana.\nvalmennus sivun alkuun


Samasta osoitteesta plasma, kaasu, laser, vesi, savunpoisto, suodatus… What? | Eurometalli\nSamasta osoitteesta plasma, kaasu, laser, vesi, savunpoisto, suodatus… What?\nYli 20 vuotta ammattimaista leikkaustekniikkakokemusta, oma leikkauskonevalmistus ja kattavat tuote-edustukset tekevät sastamalalaisesta Airwell Oy:stä luotettavan kumppanin mihin tahansa leikkaukseen liittyvässä asiassa. Airwell on keskittynyt puhtaasti leikkaukseen ja siihen liittyviin toimintoihin eli ammatillinen tietotaito on erittäin fokusoitunutta.\n-Vuonna 1995 aloitimme plasmaleikkauskoneiden valmistamisen, kun tarjosin suunnittelemaani WellCut B4300 -portaalikonetta kolmelle asiakkaalle, jotka kaikki halusivat sen myös ostaa. Luotto omiin mahdollisuuksiin oli siksi kova, että sopimusten teon jälkeen hankimme tilat, joissa toteuttaa ne, toimitusjohtaja Antti Palomäki muistelee yrityksen alkutaipaletta.\n– Tiedän, että ainakin kaksi näistä kolmesta ensimmäisestä koneesta on edelleen käytössä tuottavassa työssä. Olemme tehneet myös runsain mitoin nykyaikaistuksia vuosien varrella toimittamiimme koneisiin.\nParikymmentä vuotta vierähti siihen hetkeen, kun yhteistyökuviot Mitsubishi Electricin kanssa käynnistyivät ja edustukseen tulivat myös laserleikkauskoneet.\n– Yhteistyö Mitsubishi Electricin kaltaisen suuren toimijan kanssa oli varsin tärkeä hetki toimintamme laajentamisen kannalta. Nyt valikoimamme kattaa koko leikkausrepertuaarin ja voimmekin ylpeästi kutsua itseämme ”Suomen suurimmaksi leikkaustaloksi” . Voimme tarjota asiakkaillemme sekä CO2- että kuitulaserit heidän yksilöllisten tarpeidensa pohjalta. On varsin yksinkertaista laskea asiakkaalle kaikki kustannukset, joiden perusteella he voivat tehdä hankintapäätöksensä. Tämä on meidän tärkeä kilpailutekijämme: asiakas tietää aina mitä ostaa ja mitkä ovat tuotantokustannukset kokonaisuudessaan juuri heidän käytössään.\nKattava tarjonta alan tuotteita\n– Meiltä saa hankittua käytännössä mitä tahansa leikkaukseen ja siihen liittyvien tekniikoiden saralta. Työergonomia on tärkeää myös ympäröivän tilan suhteen. Useimmat leikkaustekniikat aiheuttavat ilmaan käryä, joka on tarpeellista poistaa tuotantotiloista. Tähän tarkoitukseen meiltä löytyy asiakkaan tarpeen mukaan laaja valikoima tuotteita. On tarve sitten yhdelle siirrettävälle kohdeimurille tai kattavalle järjestelmälle, jonka teho säätyy automaattisesti ympäröivän ilmanlaadun perusteella. Ilmanlaatu saadaan mahdollisimman täydelliseksi täysin automaattisesti, Palomäki kertoo.\n– Edustamillamme laitteilla käsitellään yhtä lailla levyjen, putkien kuin palkkienkin leikkaukset.\n– Jos ajattelen tilannetta 10 vuotta taaksepäin, niin tänä päivänä monet plasmaleikkauslaitteiden tilaajat ovat muuttaneet haluamiaan laitekokoonpanojaan melko radikaalisti. Nyt on varsin yleistä, että plasmaleikattuja kappaleita otetaan pääasiassa alihankittuina, mutta itse tehdään pieniä protosarjoja omassa pajassa. Tätä varten hankitaan pöytäkooltaan hyvinkin pieniä, esimerkiksi 1,5 m x 3 m laitteistoja, joihin hankitaan suuria HighEnd-plasmoja. Näillä ajetaan tehokkaasti yksittäisiä protosarjoja, jolloin tuotteet saadaan nopeammin myös sarjatuotantoon.\nAirWell Oy oli Konepaja 2018 -tapahtumassa mukana isoin satsauksin. Messualue oli suurempi kuin aiemmilla messuilla yrityksen historiassa ja paikalla oli myös useiden eri tuotteiden tehdasedustajia. Selkeä tavoite oli saada kaikki messukoneet myytyä messujen loppuun mennessä. Miten kävi?\n– No, Kemperin tuotteet myytiin pariinkin kertaan ja messuilla uutuutena esitellyt Q-FIN-hiontakoneet löysivät myös uuden kodin. Tältä osin saavutimme messuilla enemmän kuin olimme toivoneet. Näiden Q-FIN-hiontakoneiden suosio ja kiinnostus niitä kohtaan yllätti meidät erittäin positiivisesti. Päätimme ottaa tämän uuden tuotteen erityisen huomion kohteeksi ja käynnistämme heti Top Grinder -kiertueen, jossa edustajamme kiertää tilauksesta asiakkaidemme luona pakettiautolla esitellen laitteen ominaisuudet juuri kyseisen asiakkaan tuotteiden kanssa.\n– Emme siis ole hionnan ammattilaisia, eikä meistä sellaisia tule, mutta tunnemme tämän koneen ja sen muutamat tärkeät kikat, joihin tutustumalla saa laitteesta huomattavan paljon enemmän irti. Kannattaa olla pikaisesti yhteydessä, niin ehdimme teillekin vielä ennen kesälomia! Nämä ovat etenkin kaikkien kuitulaserin käyttä-jien unelmalaitteita, Palomäki iloitsee markkinoiden kohentuneesta tilasta.\nKoko paletti nettisivuilta\n– Jos haluat uusia raikkaita ajatuksia omaan tuotantoon leikkauksen saralla, niin kurkkaa nettisivuiltamme tarjontaa ja ole rohkeasti yhteydessä, niin katsotaan, millaisella paketilla voimme teitä palvella, Palomäki rohkaisee.\nAntti Palomäki, toimitusjohtaja\npuh. +358 400 771 211 • www.airwell.fi


Viestintäkanavat ja ylioppilaslehti - Trey\nSeuraamalla ylioppilaskunnan viestintää pysyt ajantasalla opiskelijaelämän tärkeimmistä tapahtumista ja uutisista!\nLöydät TREYn verkkosivut osoitteesta trey.fi. Verkkosivuilta löydät ajankohtaisia uutisia sekä tietoa ylioppilaskunnan toiminnasta ja tulevista tapahtumista.\nTREYn sosiaalisen median viestintä on vilkkainta Facebookissa, josta löydät TREYn nimellä TREY – Tampereen ylioppilaskunta tai @treytampere. Facebook on TREYn uutisten, blogikirjoitusten, kannanottojen, videoiden ja tapahtumien kehto.\nInstagramissa TREYn viestintä on kevyempää ja rennompaa, ja keskiössä on hauskanpito, opiskelijoille tärkeän tiedon välittäminen ja yhteisöllisyys. Löydät TREYn Instagramista tunnuksella @treytampere.\nTwitter on yhteiskunnallisen keskustelun kanava, jossa TREY ottaa kantaa, käy dialogia muiden toimijoiden kanssa sekä livetwiittaa tapahtumista, kuten edustajiston kokouksista. Löydät TREYn Twitteristä tunnuksella @treytampere.https://twitter.com/treytampere\nTREY ylläpitää useita sähköpostilistoja eri tehtävissä toimiville vapaaehtoisille ja luottamustoimijoille, kuten hallinnon opiskelijaedustajille, TREYn edustajistolle, tuutoreille ja TREYn piirissä toimivien järjestöjen hallituksille. Lisätietoja sähköpostilistoista löydät TREYn verkkosivuilta Viestintä-alasivulta.\nUutiskirje ja pöytäkolmiot\nTREYn pöytäkolmio on yliopiston ravintoloihin jaettava, noin kerran kuukaudessa ilmestyvä tuloste, josta voit tarkistaa ajankohtaiset ylioppilaskunnan kuulumiset ja tapahtumat sekä edunvalvontauutiset.\nYlioppilaskunta viestii kaikkia opiskelijoita koskevista asioista avoimen Telegram-tiedotuskanavan kautta. Telegram-tiedotuskanavalla kerrotaan ylioppilaskunnan ajankohtaisista asioista ja tuetaan yliopiston viestintää koko yhteisöä koskeviin teemoihin liittyen. Tiedotuskanavalle voi liittyä tämän Telegram-kutsulinkin kautta.\nTamperelainen Visiiri on Suomen tuorein ylioppilaslehti. Journalistisesti itsenäinen julkaisu on TREYn kustantama. Painettuna lehtenä kuusi kertaa lukuvuoden aikana ilmestyvästä Visiiristä voit lukea ajankohtaisia juttuja opiskelijoita ja yliopistoyhteisöä koskettavista ja kiinnostavista aiheista. Lehden löytää jakelutelineistä yliopiston kampuksilta ja Tampereen keskustasta. Osa TOASin asukkaista saa Visiirin myös omaan postilaatikkoonsa. Verkossa Visiiri ilmestyy osoitteessa visiirilehti.fi.\nLehteen sisältöä tuottaa monien eri alojen opiskelijoista koostuva avustajakunta. Mikäli koet, että sinulla olisi annettavaa Visiirille, ota yhteyttä toimitukseen!


CANON C100 MKII Videokamera (Runko) | Foto-Forma\nCANON C100 MK II Videokamera (Runko)\nHinta 4 999,00€\nCANON C100 MK II -Videokamera (Runko)\n8,3 megapikselin Super 35 mm CMOS -kenno\nISO 102 400, lähes kohinaton\nTallennus kahdessa muodossa (AVCHD ja MP4), jopa 1080/60p\nOLED-näyttö, parannettu elektroninen etsin\nWi-Fi ja kauko-ohjaus\nCanon EOS C100 Mark II sopii hyvin käytettäväksi yhden kuvaajan videotuotannoissa, ja sillä voi toteuttaa kunnianhimoisimmatkin visiot. Helppokäyttöisessä kamerassa yhdistyvät Cinema EOS -tasoinen laatu ja todellinen luova vapaus.\nVideokuvaukseen suunniteltu Canonin 8,3 megapikselin Super 35 mm CMOS -kenno tuottaa Full HD -kuvanlaadun. Videonkäsittelyjärjestelmässä hyödynnetään digitaalisen EOS C500 -elokuvakameran tekniikkaa, joten kamera varmistaa laadukkaat, lähes kohinattomat teräväpiirtokuvat jopa ISO-herkkyydellä 102 400. Lisäksi kenno mahdollistaa kapean terävyysalueen ja vähentää rolling shutter -ilmiötä. Canon Log Gamman 12 askeleen valotusvara (800 %:n dynaaminen alue) antaa entistä vapaammat kädet jälkikäsittelyyn, ja Wide DR -asetus nopeuttaa materiaalin valmistumista tuottamalla kuvatulle materiaalille laajan dynaamisen alueen ilman värimäärittelyn tarvetta.\nCanonin Dual Pixel CMOS -tarkennustekniikan ansiosta EOS C100 Mark II -kameralla on helppo kuvata. Toimintakuvauksessa jatkuva tarkennus seuraa kohteita automaattisesti ja tarkentaa ne näytön keskelle. Myös kertatarkennus on vaivatonta ja entistäkin tarkempaa.\nKäytettävissä on myös kasvojentunnistuksen tarkennuskehykseen kytkeytyvä ja kohteen kasvot tunnistava tarkennus, joka helpottaa haastattelujen ja uutisjuttujen tekemistä, kun käytettävissä on vain yksi kuvaaja.\nKuvauksessa on rajattomasti mahdollisuuksia eri tuotantotarpeisiin. Kahdelle SD-kortille voidaan tallentaa AVCHD- tai MP4-muotoisia 1080/60P-videoita. Käytettävissä ovat myös tallennusvälineen vaihtotoiminto ja samanaikainen tallennus sekä MP4-videoiden vaikuttavuutta tehostava hidastettu ja nopeutettu kuvaus. Lisäksi kameralla voi kuvata samanaikaisesti AVCHD-videota teräväpiirtotarkkuudella ja MP4-videoita SD-tarkkuudella. Tämä nopeuttaa työvaiheita ja materiaalin valmistumista.\nEOS C100 Mark II antaa lisää mahdollisuuksia vaativalle videokuvaajalle. Kamera on kevyt, ja se on helppo pakata ja kuljettaa mukana. Roiskesuojattu tukeva runko kestää huononkin sään. Myös käyttömukavuus on huippuluokkaa. Kameraa on helppo hallita 3,5 tuuman ja 1,23 miljoonan pikselin OLED-näytön tai suuren, kallistuvan elektronisen etsimen kautta. Käytettävissä ovat myös automaattinen iirishimmennin ja automaattinen valkotasapaino sekä täydet käsisäädöt edistyneille käyttäjille. Tehokas tarkennusapu helpottaa käsintarkennusta.\nHDMI-liitännän ansiosta EOS C100 Mark II -kameralla voidaan tallentaa ulkoisiin laitteisiin suurella bittinopeudella, joten se täyttää vaativienkin tuotantojen laatutarpeet. Video- ja äänitiedostoihin voidaan upottaa aikakoodi.\nKuvaa voidaan tukea ammattitasoisella äänellä. Valittavissa on LPCM- ja Dolby AC3 -tallennus. Kameran yläkahvassa on kaksi XLR-tuloliitäntää ja stereomikrofoni. Kameran sisäisellä mikrofonilla voidaan tallentaa ääntä myös kuvattaessa pienimmällä mahdollisella kokoonpanolla.


Perjantai-illan otteluinfo - TPS\nGatorade Centerin ovet aukeavat tänään jo klo 17.\nTPS ja Turku tarvitsevat tänään kaiken mahdollisen tuen – ja kotivoiton!\nAlta tärkeimmät muistettavat perjantai-illan viettoon.\nKlo. 17.00 - 17.30 kaikissa hallin ravintoloissa, mukaan lukien Katsomoravintolassa. (Aura-olut, lonkero sekä siideri 5 euroa / kpl).\nAlkaen klo. 17.00 aina toisen erätauon päättymiseen asti. Lastenmaailma on ilmainen ja tarkoitettu 0-7-vuotiaille lapsille. Lapsen voi jättää ottelun ajaksi Lastenmaailmaan. Henkilökuntaa paikalla aina 4-6 henkilöä. Voit lukea lisää Lastenmaailmasta täältä.\nPysäköit autosi ilmaiseksi Gatorade Centerin parkkipaikalle klo 17-17.30 välisenä aikana. Kello 17.30 jälkeen pysäköinti maksaa 6€. Maksuvälineenä käy käteinen tai kortti. Pysäköinnin voi nyt myös maksaa TPS-mobiilisovelluksen avulla!\nMessukeskuksen pysäköinti on perjantaina käytössä myös messuille, joten paikkoja on rajoitetusti – olethan ajoissa paikalla ja huomioithan myös julkisen liikenteen mahdollisuuden.


Puusuutari: Kiitos tunnustuksista\nKiitän saamistani blogitunnustuksista.\nWanhan Wallankumouksen Karoliina sellaisen antoi blogilleni jo jonkin aikaa sitten.\nHän kirjoittaa blogissaan perheensä elämästä, jossa työ, harrastukset ja kaikki vapaa-aika pyörii vanhan tavaran ja rakennusperinteen asian ympärillä. Yhteistyötä ollaan vuosien varrella tehty jonkin verran ja aina kun vanhasta rakennustavarasta työmailla tulee juttua, niin suosittelen tutustumaan heidän putiikkinsa tarjontaan.\nVihreän Kamarin Tuovi kirjoitti aika kauniisti suositellessaan blogiani.\nYhteistyömme on vasta aluillaan ja toivon sen jatkuvan. On aina mukava tässä työssä, kun saa tutustua uusiin ja innostuneisiin ihmisiin, joille rakennuksen ja rakennuspaikan historia on remonttityössä tärkeä.\nVihreä Kamari on näillä kulmakunnilla yksi vanhoista vauraista kantatiloista. Samalta rakennuspaikalta ja ainakin sen kylätieltä on omankin sukuni talonpoikaistarina tallennettu sukututkimuksen muodossa alkaen vuodesta 1520.\nSukututkimus olisi myös hieno harrastus, mutta itsellä ei järki ja kärsivällisyys siihen riittäisi.\nItse en juurikaan blogeja lue, eli en pysty niitä suosittelemaan. Oman työni, remonttiharrastusteni ja blogin pitämisen lisäksi luen jonkin verran perinteisiä kirjoja, niinkuin kellonsoittajan talossa on aina luettu. Olen siinäkin mielessä etuoikeutettu, että minulla on kirjaston kirjoille kotiinkuljetus. Niitä kuljettaa kirjastontäti, joka puusuutarin kanssa arkea elää.\nLähettänyt Puusuutari klo 21.00\nTunnisteet: blogi tunnustus, syreenin kukka


Fanien suosikki Bob Halkidis palasi Stadiin – “Tämä on paras seurani” | Sportin Maailma\n7.3.2018 Joni Hildén Jääkiekko, Liiga, NHL 0\nHIFK juhli Suomen mestaruutta keväällä 1998. Tuolloisen joukkueen yksi kulmakivistä ja fanien suosikeista oli numerolla 42 viilettänyt kanadalaispuolustaja Bob Halkidis. Halkidis pelasi ainoastaan 38 ottelua, mutta silti seura on miehelle hyvin tärkeä.\n– Olen pelannut 18 vuotta ammattilaisena NHL:ssä. Olen pelannut Wayne Gretzkyn, monen supertähden kanssa. Laskin, että 18 tai 19 Hall of Famen pelaajan kanssa urani aikana, mutta se aika, minkä vietin Helsingissä. Vietin aikaa tässä rakennuksessa pelaajien kanssa oli uskomattoman hienoa, Halkidis paalutti.\n– Fanit, näet faneja ympäri NHL:ää erilaisissa kaupungeissa, mutta fanit täällä ovat täynnä intohimoa, on hienoa olla takaisin täällä.\nHalkidis oli tärkeä palanen HIFK:n mestarijoukkuetta tuolloin, vaikka miehen avut eivät olekaan pisteiden tekemisessä, vaan aivan jossain muualla. Hän pelasi runkosarjassa 29 ottelua, joissa keräsi 133 minuuttia jäähyjä, mutta oli silti miltei yhtä suuri tähti kuin joukkueen parhaisiin pisteiden tekijöihin kuulunut Jan Caloun.\n– On kulunut 20 vuotta siitä, kun olin täällä. Täältä on paljon muistoja. Tämä on itselleni kaikista tärkein seura koko maailmassa. Fanit täällä ovat fantastisia ja kun olin tänään katsomassa peliä, niin tuntui, kun olisin ollut täällä eilen.\nBob Halkidis pelasi urastansa suurimman osan ajasta NHL:ssä ja seuroina oli sellaisia kuin Buffalo Sabres, Los Angeles Kings, Toronto Maple Leafs ja Detroit Red Wings, muutamia mainiten. Siitä huolimatta HIFK oli hänelle ykköspaikka. Nykyisin Halkidis työskentelee NHL-seura Columbus Blue Jacketsin kykyjenetsijänä.


Jouluruoka taitaa olla vähän sellaista, että se jakaa porukkaa kahteen leiriin. Toiset tykkäävät ja toiset lähtisivät mieluummin karkuun kyseisiä pöperöitä. Itsekin olen vähän sitä mieltä, että aika monet jutut voisi jättää syömättäkin... Silti on sellaisia ruokia, joista taas en halua luopua.\nEn muista aiheesta aiemmin kirjoittaneeni kovinkaan perusteellisesti, joten ajattelin nyt raapustaa postauksen omista jouluruokamieltymyksistäni.\nKotona syödään yleensä aika kevyesti. Yleensä leipää tai jotain muuta tavallista. Meillä ei ole siis M:n kanssa mitään perinneaamiaista ainakaan vielä. Tämä johtuu siitä, että menemme minun vanhemmilleni viimeistään puolilta päivin ja siellä on yleensä heti tarjolla riisipuuroa. En siis viitsi kyseistä herkkua kotona keitellä.\nUseimmat taitavat puuronsa syödä sokerin ja kanelin kanssa, ja on se meidänkin porukoilla mahdollista. Itse kuitenkin olen tottunut siihen, että puuron sekaan kaadetaan joko luumusoppaa tai "sekametelisoppaa", jossa on siis erilaisia hedelmiä. Tätä yhdistelmää syön ainoastaan jouluna. Muulloin en juuri riisipuuroon koske.\nOnhan se pieni, mutta eipä meillä syöjiäkään ole paljon.\nKinkku on yksi näistä herkuista, mistä en totisesti halua päästä eroon. Lapsuudesta lähtien se on kuulunut perheemme jouluruokiin. Myös pahimpina lama-aikoina kinkku löytyi pöydästä, vaikka monessa asiassa säästettiin. Joskus vanhemmat ostivat naapureiden kanssa jopa kokonaisen possun, joka pantiin puoliksi. Päätä en suostunut maistamaan, mutta kinkku kelpasi tuolloinkin.\nVanhempani paistavat ensimmäisen kinkun yleensä jo marraskuussa ja toisen joulukuun alussa. Viimeinen, iso kinkku, valmistettaan tietysti joulupöytään. Tänäkin vuonna olen ehtinyt jo kahdesti käydä heidän luonaan syömässän kinkkua. M ei ole siitä ihan yhtä innoissaan, mutta minut on kai kasvatettu possunpala suussa.\nTänään tosiaan paisteltiin tuo meidän pikkuinen kinkkumme (n. 3,5 kiloa). Heräsin viideltä laittamaan sen uuniin ja yhdeksän aikaan otettiin jo ulos kuorrutettavaksi. Nyt se on pöydällä jäähtymässä ja lounaalla päästään vihdoin maistelemaan. Koska olemme joulupyhät joka tapauksessa pois kotoa, ei kinkun paistamista kannata jättää aatolle.\nGraavilohi on toinen suuri jouluherkkuni. En ole koskaan oikein perustanut lämpimistä kalaruoista (paitsi tonnikalapitsasta :P), mutta graavilohi ja kylmäsavulohi ovat suosikkejani. Samoin tykkään tonnikalan sashimista, mutta sitä ei juuri Suomessa ole tarjolla. Sushikaan ei meillä joulupöytään kuulu enkä itse asiassa ole edes sen suuri ystävä, kun riisi on vähän meh.\nVoisin melkein elää joulun pelkästään jo kinkun ja graavilohen voimalla, mutta toki muutakin tulee syötyä. Tuo kala vain on jotain aivan käsittämättömän hyvää, joskin siitä tulee kamala jano, kun se on melkoisen suolaista.\nM ei erityisemmin välitä kalasta, joten ostimme sitä kaupasta vain pienen annoksen minua varten. Saan herkutella sillä ihan yksin.\nLoput jouluruoat ovatkin sitten vähän sieltä listan toisesta ääripäästä. Vanhempieni luona on yleensä keitettyjä perunoita, joista en tosiaan välitä. Lisäksi tarjolla on tietenkin laatikoita, ja laatikko kuin laatikko, se aiheuttaa minulle puistatuksia. Porkkanalaatikkoa syön yleensä näön vuoksi vähäsen, mutten tykkää siitäkään... ja jos otan liikaa, se lähtee kiipeämään ylöspäin =/ Mutta en halua valitusta siitä, etten syö laatikoita ollenkaan, joten sinnittelen aina sen parin haarukallisen verran sitä porkkanaa. Ja kyllä, myös makaroonilaatikko kuuluu inhokkilistalleni arkiruoissa. Hyi.\nRosolli on sitten sarjassa "kyllä sitä nyt syö". En vihaa sitä, muttei se mikään suosikki ole. Lämmin lohi menettelee, mutten pidä siitäkään oikeasti. Sitäkin syön näön vuoksi pikkuisen. Lipeäkalaan en suostuisi koskemaan, mutta onneksi sitä ei ole aikoihin tullut joulupöydässä vastaan. Kalkkuna puolestaan on ok, vaikka onkin kuivakkaa. Tosin en haluaisi kinkkua sillä korvata.\nM:n kotona näyttäisi usein olevan jouluna myös lihapullia. En ole aiemmin mieltänyt niitä jouluruoaksi, mutta kelpaavat oikein hyvin kuitenkin. Ja nyt siis puhutaan kotitekoisista, ei mistään einespyöryköistä.\nRuoan kanssa juomaksi minulle kelpaa vesi, mehu ja limu. Viiniäkin voin ottaa, jos se on valkoista, mutta yleensä tarjolla on punaviiniä, jonka skippaan.\nNäiden suhteen en niin nirsoile vaan useimmat kelpaavat. Vanhempieni luona on yleensä tarjolla perinteisiä luumutäytteisiä torttuja ja pipareita eikä niiden kanssa ole koskaan ollut ongelmaa :D\nSuklaa kuuluu myös jouluun. Konvehdeista en perusta, mutta Julia-karkit ovat ihan ykkösjuttu. En syö niitä koskaan muulloin vaan ainoastaan jouluna. Vanhemmillani on yleensä myös Budabesteja, joista tykkään todella paljon. Suklaan lisäksi jouluna pitää saada toki myös vihreitä kuulia. Lapsena en tainnut tykätä niistä erityisemmin, mutta nykyisin maistuvat.\nÄitini tekee usein myös hedelmärahkaa, jota syön erittäin mielelläni. Minusta se on periaatteessa myös arkena toimiva herkku, mutta en tosiaan valita. Ja äidin rahka eroaa omastani aika reilusti, koska itse en käytä mitään makeutusta eli onhan se siinä mielessä juhlaisampi versio.\nItse taas väsäilen jouluhalon (yulehalon, mutta en markkinoi sitä tuolla nimellä muille). Tosin teen sen jo talvipäivänseisaukseksi. Joskus sitä on jäljellä vielä aattona, joskus ei. Viime vuonna vietimme talvipäivänseisauksen M:n vanhemmilla ja halko olikin sitten aattoon mennessä kadonnut. Itse taisin ehtiä syödä siitä huiman yhden palan :D Mutta hyvä, että kelpasi muillekin!\nM:n vanhempien luona on usein tarjolla juustoja ja viiniä. Oma suosikkini on valkohomejuusto, mutta muutkin tarjolla olevat maistuvat. Nyt en vain muista ulkoa, mitä kaikkea tarjottimelta yleensä löytyy. Nuorempana en juurikaan juustoja syönyt, mutta viime vuosina ne ovat alkaneet maistua. Vanhuus ei tule yksin ;)\nGlögiä tulee juotua myös. Joko ihan alkoholitonta tai valkoviinipohjaista. Muut seurueessa juovat monesti punaviinipohjaista, mutta itse en sitä voi juoda. Punaviinistä kun seuraa välitön päänsärky ja koko ilta on piloilla. Allergiat ovat ikäviä, mutta onneksi tykkäilen valkoviinistä.\nMitenkäs te muut? Mikä on herkkua ja mikä jouluruoka aiheuttaa kylmiä väreitä?\nI-Chan 21. joulukuuta 2014 klo 20.59\nMeillä on myös vaari ainakaan tehnyt aina itse lapsille joulupöytään pieniä lihapullia, joten tottakai tätä perinnettä on sitten pitänyt jatkaa ^^ Itsekin on tullut muutama laatikollinen niitä pyöriteltyä, että koko serkkupoppoolle riittäisi edes aatoksi :D\nAfeni 22. joulukuuta 2014 klo 16.16\nSiinä mahtaa olla melkoinen tekeminen... teillä kun sitä porukkaa jouluna piisaa :)\nMinorea 22. joulukuuta 2014 klo 13.34\nKinkku (tein itselleni tänäkin vuonna, mies ei syö, mutta minä kylläkin), Fazerin joulusuklaa sekä Maraboun Noblesse ja luumusoppa ovat omia joulusuosikkeja. Minulla niskavillat nostaa pystyyn imelletty perunalaatikko, en tykkää niin yhtään. En tosin arvosta muutenkaan oikein jouluruokaa (kaikki laatikot sekä karjalanpaisti) pärjäisin oikein hyvin pelkällä kinkulla ja riisipuurolla, mutta yleensä tämä ei ainakaan meidän äidille riitä (:\nOh! Ja jos mummolaan mennään, niin ehdottomasti itsetehdyt karjalan piirakat itsetehdyllä munavoilla! Ja jos ovat vielä juuri uunista tulleita niin <3\nAfeni 22. joulukuuta 2014 klo 16.17\nImelletty perunalaatikko on kyllä kauhistus. Onneksi sitä ei näe kuin harvoin ja silloinkaan ei ole pakko syödä.\nKarjalanpiirakat olisivat hyviä. Kotitekoisia en ole saanut aikoihin, mutta välillä valikoimasta löytyy paistovalmiita coctail-piirakoita. Eiväthän ne ihan sama asia ole, mutta kelpaavat paremman puutteessa :)


Jouduin twitterissä kiistaan työehtosopimusten yksityiskohtaisuudesta ja jäykkyydestä. Koska 280 merkkiin ei mahdu kunnon perusteluja, kirjoitan vähän perustellummin.\nJuttelin erään kesätöitä tehneen nuoren miehen kanssa hänen kokemuksistaan. Hän oli ollut töissä ravintolassa tehden aika satunnaisia työvuoroja. Kun hänelle eräänä iltana oli sanottu, että tänään on niin vähän asiakkaita, että voit lähteä pois, hän etsi tomerasti netistä työehtosopimuksen ja totesi aivan oikein, ettei näin voi tehdä.\nNämä sopimusjärjestelyt ovat välttämättömiä heikolle osapuolelle, koska työnantajan on neuvotteluissa vahvemmassa asemassa.\nMutta mitä TES tarjoaa ratkaisuksi iltaan, jossa ravintola on tyhjä? Ainoa vaihtoehto on, että pyöritetään peukaloita tyhjässä ravintolassa. Teoriassa omistaja saisi päästää henkilökunnan kotiin, mutta miksi hän tekisi niin, koska ainahan voi tulla asiakas ja täysi palkka pitää kuitenkin maksaa.\nJärkevät ihmiset olisivat sopineet vaikka, että maksaa puolet palkasta tai mitä olisivatkin sopineet. Jokin arvo vapaa-ajallakin on. Tässä tapauksessa kaikki paikallinen sopiminen oli kuitenkin kiellettyä. Periaatteessa tessiä piti noudattaa sen viimeistä painovirhettä myöten.\nJotkut työt riippuvat täysin säästä. Työvuoroista pitää kuitenkin sopia kolme viikkoa etukäteen. Ilmatieteen laitos ei ennusta kuin kymmenen päivä eteenpäin ja senkin epävarmasti.\nTwitter-keskustelussa antamiani esimerkkejä kumottiin sanomalla, ettei pääluottamusmies nyt tuohon tai tuohon kuitenkaan puuttuisi. Pääluottamusmies on uudessa taloudessa ylipäänsä aika outo ilmestys, mutta on myös yrittäjän oikeusturvan kannalta hankalaa, jos johonkin kuolleeseen kirjaimeen voi kuitenkin jälkikäteen vedota ja vaatia suuria korvauksia.\nAsiat olisivat paljon paremmin, jos paikallisesti saisi sopia pareto-optimaalisesta ratkaisusta keskenään.\nNoin pääsääntöisesti järjestöjen suomaa turvaa tarvitaan enemmän SAK-laisilla aloilla kuin asiantuntija-ammateissa, joissa työnantajat kilpailevat osaajista niin, että työntekijä on usein neuvottelujen vahvempi osapuoli. Niissä on kuitenkin voimassa samat säännöt, ja silloin ne ovat aivan pölvästejä. Siksi koko järjestelmä alkaa murentua reunoiltaan.\nTyöehtosopimuksissa on esimerkiksi sisään kirjoitettuna oletuksena, että työsuhteessa noudatetaan työnantajan määräämää työaikaa ja työ pitää tehdä työpaikalla eikä esimerkiksi kahvilassa tai kotona.\nKaikki eivät myöskään kuulu kirkkoon. Moni haluaa valita viikon vapaapäivät sääennusteen eivätkä jumalanpalveluksen mukaan. Tämän kieltää peräti työaikalaki. Kaikilta. Tai siis ei kiellä, mutta jos työntekijä haluaa tehdä työnsä mieluummin sateisena sunnuntaina kuin aurinkoisena maanantaina, työnantajan on maksettava tuplapalkkaa.\nJoillekin muuten pyhäpäivä on perjantai.\nTyöaikalaki ei koske kotona tehtävää työtä, joten laki ei määrää maksamaan tuplapalkkaa, jos toinen tekee työnsä omalla päätöksellään sunnuntaina, mutta tätä vapautta ei ole ainakaan kaikkiin työehtosopimuksiin siirretty.\nTällaisille säännöille asiantuntija-ammateissa tietysti lähinnä nauretaan. Siksi juuri kukaan ei liity mihinkään ammattijärjestöön.\nTyösopimusten jäykkyys – se, ettei pareto-parannuksista saa sopia työnantajan kanssa – haittaa molempia osapuolia.\nNiinpä työsuhteet on usein korvattu yrityssuhteilla. Työntekijät yhtiöittävät itsensä, alkavat maksaa yrittäjäeläkettä ja laskuttavat työstään. Katsoin kolme vuotta vanhaa tilastoa, jonka mukaan yksinyrittäjien määrä on noussut 150 000:een, mutta minua oikaistiin, että nyt oikea luku on 180 000. Tämä on tulevaisuus.\nPienyrityksen ja kotitalouden on paljon yksinkertaisempaa ostaa työsuorituksia yritykseltä kuin palkansaajalta. Mitä epäoptimaalisempia ja jäykempiä sopimuksia solmitaan, sitä nopeammin muutos kohti yksinyrittäjyyttä tapahtuu.\nYksinyrittäjä pääsee paremmille ansioille myös, koska tämä toiminta jäykkyyksistä vapaana on tuottavampaa. Jos se on vaikka 20 % tuottavampaa, voidaan hyöty jakaa puoliksi asiakkaan kanssa.\nYritysmuoto on vahvemman valinta. Mitä paremmaksi työntekijä itsensä tuntee, sitä kannattavampaa itsensä yhtiöittäminen on. Voi neuvotella itselleen paljon paremmat hyvänmiehen lisät kuin palkansaajana.\nTämä ei koska vain asiantuntija-ammatteja. Kuulin eräältä SAK toimihenkilöltä, että rakennusalalla yrittäjämuodon valinneet remonttireiskat pääsevät selvästi parempiin ansioihin kuin palkansaajana toimivat ammattitoverinsa.\nJos haluaa puolustaa työelämän heikkoja osapuolia, ei pyri karkottamaan sopimusten ulkopuolelle kasvavaa määrää väkeä tekemällä sopimuksista niin jäykkiä, että molempien osapuolten kannattaa pyrkiä niistä eroon.\nYli sadan sivun mittaiset sopimukset ovat järjettömiä. Mitä ei pysty tiivistämään viiteen sivuun, kannattaa jättää sopimatta. Ja pitää olla mahdollisuus sopia pareto-parannuksista työpaikoilla.\nJoillakin aloilla paikallinen sopiminen voi tietysti olla riskialttiimpaa kuin toisilla. Eikö voitaisi yrityskohtaisesti päättää yrityksistä (ja aloista), joilla työntekijöiden asema on joka tapauksessa niin vahva, että pärjäävät itsekin.\nTwitter-keskustelussa minulle vastattiin myös niin, ettei ehdottamani ollut lainkaan järkevää, koska paperimies ei voi tehdä paperia tehtaan ulkopuolella. Tässä koko ongelma kiteytettynä. Mikä ei sovi paperitehtaisiin, ei pidä olla sallittua muuallakaan. Ehkä kaikki työmarkkinajärjestöt eivät ajattele aivan näin, mutta tätä henkeä sopimuksissa paljon on. Teollisuusliitoilla on aivan liian vahva yliote muista aloista SAK:ssa, mutta työnantajapuoli edustaa kokonaan suuryrityksiä, suurelta osin jopa ulkomaisessa omistuksessa olevia suuryrityksiä.\n Pareto-parannus: muutos, josta ainakin yksi osapuoli hyötyy eikä yksikään kärsi.\nKirjoittaja Osmo SoininvaaraJulkaistu 31.1.2018 1.2.2018 Kategoriat Talouspolitiikka, _\n48 vastausta artikkeliin “Työehtosopimusten tarpeellisuudesta”\nJuha Lemmetti sanoo:\n“Mitä ei pysty tiivistämään viiteen sivuun, kannattaa jättää sopimatta.”\nMenee jo liioittelun puolelle. Jos TES olisi yleissitovan sopimuksen sijasta puitesopimus, olisi se pidempi kuin tuo. Matkakustannusten korvaukset, työaikasäädökset, äitiys/isyys/jne palkat, koulutus,… Kaikki ne pitää kuitenkin sopia.\nPetter Mäki sanoo:\nOsku olet jälleen kerran täysi oikeassa\nPetteri Oksa sanoo:\nKäytännössä ravintoloissa on käytössä työajan tasoittumisjärjestelmä. Silloin kun on hiljaisempaa todella lähdetään kotiin ja tunteja taas täytetään niinä toisina aikoina. Varmaan on siis ravintoloitakin, joissa kuvattu on mahdollista, mutta tuskinpa monta.\nSinällään on järjetöntä vedota sivumittaan jonakin mittarina. Varmaan on jokin sivumäärä, jonka yli mennessä ollaan järjettömän puolella, mutta ei sitä voi määritellä. Viisi sivua on aika vähän määräyksiä, kun esimerkiksi jo pelkästään luottamushenkiön asemaan menee helposti toista sivua ihan järkevää tekstiä, mutta ei sitä kaikkien työntekijöiden tarvitse osata.\nOngelmahan noissa pareto parannuksissa on määrittely. Kuka päättää mikä kuuluu tähän joukkoon ja mikä ei? Entä jos molemmat ovat tänään sitä mieltä, että tämä on jees, ja huomenna toinen tajuaa ettei niin ollutkaan? Miten tällainen paikallinen “sopimus” riitautetaan?\nAsiantuntija tessit ovat kyllä huomattavasti kevyempiä kuin työntekijöiden sopimukset. On siis suorastaan väärin todeta, että niissä pätevät saman lainalaisuudet. Sitäpaitsi niissä on huomattavan laajat sopimisen mahdollisuudet — myös yksilökohtaisesti.\nBlogin alussa mainitun ravintolan kannattaa tehdä varallaolosopimus henkilökunnalleen, ja kutsua heidät töihin, mikäli töitä on. Mikäli töitä ei ole, niin ei tarvitse kutsua, ja maksaa vain varallaolosta. Reilu peli molemmille osapuolille.\nKysymys oli tilanteesta, jossa oli sovittu työvuorosta, mutta kesken työvuoron havaittiin, ettei asiakkaita ole Tämä on ymmärtääkseni vähän eri asia kuin varalla olo.\nJos ravintola on tyhjä, niin ongelma ei todellakaan ole TES.…..\nSyyllisiä tähän on myös työnantajapuolella. Työnantajat pitävät tiukasti kiinni “työn teettämis ‑oikeudesta”, eli siitä, että saavat TES-korvauksilla teettää työntekijöillä työtä riippumatta siitä, onko siitä miten paljon haittaa. Joulupäivä on tuplapalkkainen pyhä siinä missä Kynttilänpäiväkin.\nSen sijaan, että työntekijöillä olisi oikeus valita, haluavatko tehdä työtä tiettyinä pyhinä, työnantaja määrää hankaliin pyhiin jotkut onnettomat ja toisista hyväpalkkaisista pyhävuoroista taas on kisaa. Jos paikallisesti pyhäpäiville voisi sopia korvauksen (ja työnantaja tähän sopimiseen myös velvoitettaisiin), voisivat Kynttilänpäivänä halukkaat olla töissä vaikka 145 % palkalla ja joulupäivänä löytyisi riittävästi halukkaita vaikkapa 380 % palkalla. Itarat työnantajat eivät vain halua maksaa joulun töistä käypää korvausta, normaalien sunnuntaiden 200 % palkkoja sen sijaan innokkaasti itkevät.\nKotona tehtävä työ ei aina ole työtä, jota työaikalaki ei koske. Tulkinnassa kannattaa olla varovainen, jollei halua ongelmia.\nTästä pohdintaa linkissä ja samaan kantaan päätynyt aikanaan myös työsuojelupiiri. KKO:ssa muutama tapaus.\n“Pitäisin hyvinkin mahdollisena, että edellä mainittu työ kuuluu työaikalain piiriin silloin, kun työnantaja antaa etukäteen määräyksen sen tekemiseen (joko nimenomaisesti tai hiljaisesti edellyttäen), työ on edellä mainituista syistä tehtävä muuna kuin säännöllisenä työaikana ja että työtä on mahdollista valvoa esim. sähköpostiliikenteen avulla.”\nEkonomilehden kanta kotona tehtävään työhön ja tähän lain kohtaan “ettei voida katsoa työnantajan asiaksi valvoa siihen käytettävän ajan järjestelyjä;”\n“Olennaista on, ettei työnantajalla ole mahdollisuutta valvoa työaikaa, sillä pelkästään työaikaseurannan laiminlyöminen ei aikaansaa työn jäämistä työaikalain ulkopuolelle, jos työnantajalla niin halutessaan olisi mahdollisuus seurata työntekijän työaikaa.”\nHyviä pointteja tässä on. Kyllä TESsejä saisi yksinkertaistaa paljon.\nOn ok sopia vaikka palkoista. Mutta on aika hölmöä sopia, että keitä työnantaja saa ottaa töihin tehtaan porttien sisäpuolelle, ulkoistukset ovat kiellettyjä, alihankinnan käyttö säänneltyä jne,\nTämä nimittäin menee liiketoiminnan johdon puolelle eikä näitä asioita pitäisi sisällyttää TESsiin. Näistä syistä muutokset ovat hitaita pitkien neuvottelujen tuloksia. LIsäksi nopeasti muuttuvassa palveluelinkeinoihin perustuvassa yhteiskunnassa tällaisesta jäykkyydestä on vain haittaa kaikille, myös työntekijöille jotka kärsivät silloin työttömyydestä.\nOS: “… hän etsi tomerasti netistä työehtosopimuksen ja totesi aivan oikein, ettei näin voi tehdä.”\nTällaista menettelyä ei ehkä kuitenkaan kannata mennä aivan yksiselitteisesti suosittelemaan. On nimittäin olemassa myös TES:n soveltamisohje, johon vain harvat vihityt 3. tason levitoivat ay-thetaanit pääsevät tutustumaan. Käytännössä tämä ohjeisto liitteineen ylittää helposti TES:n sivumäärän.\nSatuinpa nimittäin joskus terhakkaana lukemaan TES:n ja kysymään, että miksi sunnuntaina tapahtuvasta työmatkustuksesta ei makseta palkkaa vaikka TES niin sanoo. Ei olisi kannattanut. Seuranneesta paskamyrskystä selvisi vain sillä, että mateli lattialla, pyysi anteeksi tyhmää kysymystään ja vannoi, ettei enää ikumaailmassa kysele mitään tyhmiä.\nJa mitä ay-mafian paikkallisosasto tähän totesi? “Noku meillä on tää soveltamisohje… joten koita pärjätä ominesi”\nPaperitehtaat? Onko meillä tosiaan vielä sellaisia? Luulin, että ay-iike on siirtänyt ne kaikki jo Etelä-Amerikkaan.\nKirjoitit “Yksinyrittäjä pääsee paremmille ansioille myös, koska tämä toiminta jäykkyyksistä vapaana on tuottavampaa. Jos se on vaikka 20 % tuottavampaa, voidaan hyöty jakaa puoliksi asiakkaan kanssa.”\nTodellisuudessa varsin monet yksinyrittäjät jatkavat toimintaansa vain sen vuoksi, että se on vaihtoehto työttömyydelle, vaikka tulot ovatkin monella varsin pienet.\n“Yksinyrittäjien tulojen jakauma on suhteellisen lähellä palkansaajien tulojakaumaa. Alimmissa tuloluokissa yksinyrittäjien osuus on kuitenkin palkansaajia suurempi. Yli 40 prosenttia päätoimisista yksinyrittäjistä ansaitsee henkilökohtaisina bruttotuloina alle 2000 euroa kuukaudessa. Itsensä työllistäminen ja yrittäjäriskin kantaminen ei siten monilla yksinyrittäjillä näy tulojen nousuna.”\nYjksinyrittäjissä on kaksi joukkoa, pakkoyrittäjät, joiden “yrittäjyys” on työnantajien pakottamaa ja oma-aloitteiset yksinyrittäjät, jotka ovat perusteneet yrityksen oletuksenaan poärjätä näin paremmin. Kirjoituksessa käsiteltiin jälkimmäistä ryhmää.\nPerusongelma on, että S‑marketti taas ei tingi hinnoista, jos on sateinen kesä.\nTES:n kannattaa olla selkeä ja kattava, jotta ongelmia ei tarvitse yrittää ratkoa aivan alusta saakka. Se säästää todella paljon työnanatajan aikaa ja vaivaa.\nJos case-esimerkissä olisi jaksotyöaika (tasoitusaika 3 viikkoa, max 12 h päivä työaika) ihminen olisi töissä silloin kun tarvitaan ja saisi ennakoitavaa palkkaa.\nToinen puoli on pakkoyrittäjyys, jossa ei toteudu verottajan haluamat yrittäjyyden tunnusmerkit. Se tietää kylmää kyytiä.\nCase-esimerkissä työnantaja halusi säästää sislloin kun ei ole myyntiä, ymmärrettävää. Ei ole odotettavissa mitään lojaalia, oma-aloitteista tai mitään muuta kuin minimitason tekevää työntekijää niihin hommiin.\nMake: Yli 40 prosenttia päätoimisista yksinyrittäjistä ansaitsee henkilökohtaisina bruttotuloina alle 2000 euroa kuukaudessa. Itsensä työllistäminen ja yrittäjäriskin kantaminen ei siten monilla yksinyrittäjillä näy tulojen nousuna.”\nTuo pitää varmasti paikkansa.\nSe mikä kiinnostaisi, on tieto siitä\n— pysyvätkö pienituloisten yksinyrittäjien tulot pitemmällä aikavälillä noin pieninä\n— minkälaisessa elämäntilanteessa kyseiset päätoimiset yrittäjät ovat (onko tarkoitus työskennellä vain osa-aikaisesti tai enemmän “harrastepohjalta”)\n— paljonko työntekijät kyseisellä toimialalla tienaavat. Ei liene ihme, jos parturi-kampaamoalalla merkittävä osa yrittäjistä tienaa bruttona alle 2000 euroa, kun sama koskee työntekijöitä.\nOn selvää että yrityksen alkuvaiheessa tulot ovat tyypillisesti matalia. Omaa yrittäjyyttäni kun katsoo, niin ainakin pari ensimmäistä vuotta taisi mennä alle 2000 euron bruttotuloilla. Tässä ei ole mitään ihmeellistä, koska kyseessä oli aloitteleva yritys eikä toiminta ollut vakiintunutta.\nSuomessa aloitetaan sekä lopetetaan noin 40 000 yritystä vuodessa. Tuosta voi nopeasti yrittää haarukoida, että noin 40 000 yritystä on max vuoden ikäisiä ja varmaan toiset 40 000 yritystä on 2–3v vanhoja. Tällaiset yritykset eivät ole tyypillisesti vielä vakiinnuttaneet toimnitaansa ja ulkomuistista vetäen noin puolet yrityksistä lopetetaan ennen 3v rajapyykkiä. Ja vaikka tuossa nipussa onkin kaikki yritykset, niin varmasti suurin osa noista on tietenkin yksinyrittäjien yrityksiä.\nTyöehtosoppareita tarvitaan yhä:\n— suojaamaan öykkärinomaista management by perkele ‑johtamista vastaan\n— takaamaan minimipalkat. Myös koulutettu voi joutua palkkakuoppaan. Töitä joita voi tehdä “kotona” voi myös tehdä Intiassa tai Kiinassa.\n— koko yhteiskunta on rakennettu 7‑päiväisten viikkojen ja normityöaikojen varaan. Sen mukaan pyörii lasten päiväkodit ja koulut, joukkoliikenne ja päivittäistavarakaupat. Työajan ulkopuoellla taas viihdeala joihin ravintolatkin lasketaan, mutta niillä on sitten omat sopparit ja siksi moni ravintola pitää ovensa kiinni maanantai-iltoina.\nEi riitä tila kommenteille kun on ambivalentti suhde tesseihin ja ay-liikkeeseen. Otan yhden esimerkin. Lehdenjakaja voi saada aamuyön työstä 40 euroa brutto, myös ensi lumiyönä (aluksi kahdella bussilla Vantaan lähiöstä Helsingin lähiöön). Se on kuulemma liikaa joten lehdenjakajille tarjotaan yrittäjyyttä ja jotkut suostuvat ottamaan työn vastaan samalla neljällä kympillä. Kuitenkin alkuperäinen kokonaisansio on ansiosidonnaisine etuineen pyöreästi viisi kymppiä. — Elina Lepomäki kertoi telkkarissa pystyvänsä koska vaan neuvottelemaan itselleen työsuhteen. Varmaankin, mutta tuskin hänkään lehdenjakajana saisi parempaa palkkaa.\nNo miten tähän on tultu? Lehdenjakajat ovat liitoissa hännänhuippuna päiväpostilaisten tai kirjatyöntekijöiden varjossa. Liitto ei auta. Työ on sellaista, että fiksu maahanmuuttaja sen pian omaksuu ja muiden töiden puuttuessa hyväksyy heikot ehdot. Maahanmuuttajia siis hyväksikäytetään edistyksellisen median ja valtionyrityksen toimesta. Ay-liike on hiljaa. Eduskunta ei säädä minimipalkaa. Yksittäinen lehdenjakaja on hukassa ilman liiton tukea mikä vastaakin aika lailla nykytilannetta. Liittoja tarvittaisiin kunhan ne tekisivät työnsä eivätkä näpertelisi paksujen tessien kankeita pykäliä.\nPakollinen ansiovakuutus muodostaa yli neljänneksen palkansajan kokonaisansioista. Tätä ei aina oikein ymmärretä, kun osaa ansiosta kutsutaan “työnantajamaksuksi”. Koko ansio on työnantajamaksu. Olisi selkeämpää, kun bruttopalkka käsittäisi koko pakollisen työntekijäkustannuksen. Tällöin näkisimme vakuutuksemme hinnan ja työmme arvon ja osaisimme verrata yrittäjätuloa palkkatuloon.\nYleissitovilla tesseillä on lain voima. Olisi tasa-arvoisempaa ja demokraattisempaa jos yleisistä työehdoista sovittaisiin eduskunnan valmistelemissa ja säätämissä laeissa ja ay-liikkeelle jäisivät puhtaat palkka-asiat.\nVaikka meneekin hieman “jankutuksen” puolelle on pakko taas kerran todeta, että erityisesti kotitalousvähennyksen maximi määrän nostaminen lisäisi merkittävästi yksinyrittäjien ja myös työttömien työllistymismahdollisuuksia. Miksi? Työn kysyntä lisääntyisi.\nAikanaan kun eräs työnantaja antoi sopparin allekirjoitettavaksi katsoin, ettei siinä oikeasti ole järkeä. Viivailin sitten yli vähän kohtia ja kirjoittelin hieman uutta väleihin (vilaisin mallia jostain, olisiko ollut YTY:n prujuista), lopuksi nimi alle. Niin vaan tuli takaisin muutoksin hyväksyttynä. Olennaista oli, että olin itsenäistä työtä tekevä asiantuntija jolla ei ole lähiesimiestä kyyläämässä miten työtunnit kertyvät, työt ne oli mitä piti tehdä eikä tunnit. Kun soppari saatiin sopivaksi, ei tarvinnut perustaa firmaakaan.\nKaikilla ei kuitenkaan ole samanlainen tilanne. Jotkut tarvitsevat enemmän mihin nojata, ja joidenkin kohdalla on vaikea saada sopparia kuntoon vaikka yhteisymmärrys olisi jos halutaan tehdä muuten kuin tessin mukaan. Jotkut pakotetaan yrittäjiksi (kyllä, jos firma irtisanoo väkeä ilmoituksella, että voidaan ostaa työ alihankintana jos haluavat sitä jatkaa, on kyse yrittäjyyteen pakottamisesta), jotkut haluavat tehdä töitä yrityksen kautta saadakseen joustavamman sopparin.\nOn totta, että tessit on isompien firmojen näkökulmasta laadittu ja voi olla pienelle yritykselle vaikea. Jotain pitäisi tehdä, mutta mitä? Tehdä aloille joilla pienyrityksiä on enemmän kaksi tessiä, toinen koskien pieniä yrityksiä ja toinen suuria? Yleissitovuushan aiheuttaa sen, etteivät pienet välttämättä saa tehdä omaa soppariaan kun on olemassa jo se yksi yhteinen.\nKyllä: nämä ovat eri asioita. Kirjoitinkin, että ravintoloitsijan ei kannata määrittää työvuoroja, vaan tehdä varallaolosopimuksia. Näin ravintoloitsija tekee sopimuksen siitä, mitä hän oikeasti haluaa (työntekijä tulee paikalle, jos on tarvetta ja ei tule, jos ei ole tarvetta).\nLuonnollisesti tällöinkin kannattaa arvioida työntekijöiden tarve mahdollisimman tarkkaan etukäteen, koska varalla pitäminenkään ei ole ilmaista (eikä pidä ollakaan, koska siitä aiheutuu haittaa työntekijälle).\nR.Silfverberg: – takaamaan minimipalkat. Myös koulutettu voi joutua palkkakuoppaan. Töitä joita voi tehdä “kotona” voi myös tehdä Intiassa tai Kiinassa.\nOK, mutta onko ammattiyhdistysliike se oikea taho määräämään minimipalkat ja kompensaatiot? Silloinhan on ensisijaisesti kysymys kunkin AY-järjestön neuvotteluvoimasta. Tämän seurauksena muinoiset Suomen kunkut, paperityöläiset, saivat suhteettoman kovaa kompensaatiota vaikkapa enemmän koulutettuhin ja enemmän stressaavassa työssä oleviin sairaanhoitajiin verrattuna.\nOsa ammattuyhdistyliikkeestä, SAK etunenässä, puolustelee asiaa luovalla tuholla.\nOK, mutta onko ammattiyhdistysliike se oikea taho ratkaisemaan, missä se luova tuho käy?\nPaperiliitto koki itse tämän v. 2005, jolloin työnantajat asettivat työsulun ja neuvottelujen jälkeen ryhtyivät sulkemaan tehtaita Suomessa. Ei pahantahtoisuuttaan, mutta kun IT.\nKansantaloudellisesti saattaisi olla parempi, että eduskunta määräisi minimipalka ja ehdot. Luova tuho olisi silloin enemmän demokraattisessa kontrollissa.\nJottei tulisi väärinkäsitystä korostan, että kannatan ja tuen eläkkeellä ollessani omaa ammattijärjestöäni, sillä olen saanut sieltä merkittävää juridista neuvontaa työsopimuksieni tekoon. Toivon, että se jatkaa samalla linjalla.\nTES:n pituus johtuu monilla aloilla siitä, että sinne on kopioitu työaikalaki, työsopimuslaki ja muuta työelämän lainsäädäntöä. Tämä siirtää silloin näitä lakeja koskevat riidat työtuomioistuimen toimivallan piiriin käräjäoikeuksista, mikä on työnantajan etu. Työtuomioistuin näet antaa päätöksensä työnantajaa suosien, kun on huono aika, eikä yksilö voi viedä TES-asiaa oikeuteen vastoin ammattiliiton tahtoa. Toisaalta tämä on myös työntekijän etu, koska tällöin laittomista toimintatavoista voi liitto käräjöidä ilman, että yksittäinen jäsen leimautuu käräjäpukariksi.\nTapio:Kansantaloudellisesti saattaisi olla parempi, että eduskunta määräisi minimipalka ja ehdot. Luova tuho olisi silloin enemmän demokraattisessa kontrollissa.\nEduskunta voisi säätää alimman mahdolisen hyväksyttävän palkan mutta liittojen tehtävä on kyllä neuvotella ammattikohtaiset taulukkopalkat.\nJos vertaa millä liitoilla ja ammattiryhmillä on tehokkain edunvalvonta niin se on Paperiliiton lisäksi AKT satamien osalta, sekä Lääkäriliitto ja OAJ. Siksi että heidän töitä ei voi tehdä Kiinasta käsin.\nLääkäriliitto ja… Siksi että heidän töitä ei voi tehdä Kiinasta käsin.\nKun hänelle eräänä iltana oli sanottu, että tänään on niin vähän asiakkaita, että voit lähteä pois, hän etsi tomerasti netistä työehtosopimuksen ja totesi aivan oikein, ettei näin voi tehdä.\nEn tunne asiaa, mutta käsittääkseni näin voi tehdä. Nuo tosin ovat sitten palkattuja tunteja eli tuosta vapaa-ajasta silti maksetaan hänelle. Ihan hyvä kuitenkin huomauttaa asiasta etukäteen, ettei tule myöhemmin mitään epäselvyyksiä. Voin toki olla väärässä.\nRolle: Syyllisiä tähän on myös työnantajapuolella. Työnantajat pitävät tiukasti kiinni “työn teettämis ‑oikeudesta”, eli siitä, että saavat TES-korvauksilla teettää työntekijöillä työtä riippumatta siitä, onko siitä miten paljon haittaa.\nNiin, aina tuntuu unohtuvan, että TES:t periaatteessa määrittelevät vain minimin. On työnantajan oma vika, jos toiminta “optimoidaan” niin tiukalle, ettei tarvittaessa voida joustaa kuin yhteen suuntaan ja päädytään maksimoimaan oma haitta.\nåke: Tämä nimittäin menee liiketoiminnan johdon puolelle eikä näitä asioita pitäisi sisällyttää TESsiin. Näistä syistä muutokset ovat hitaita pitkien neuvottelujen tuloksia.\nNäitä ei välttämättä tarvitsisi ottaa TES:iin mukaan, jos työntekijöillä olisi Saksan mallin mukaisesti sananvaltaa toiminnan järjestämisessä.\nTapio: Kansantaloudellisesti saattaisi olla parempi, että eduskunta määräisi minimipalka ja ehdot. Luova tuho olisi silloin enemmän demokraattisessa kontrollissa.\nOlisi myös hyödyllistä, jos eduskunta voisi myös määrätä palkkaamaan ihmisiä. Silloin työpaikkojen luonti olisi vähän vähemmän narun työntämistä.\nEn tunne asiaa, mutta käsittääkseni näin voi tehdä. Nuo tosin ovat sitten palkattuja tunteja eli tuosta vapaa-ajasta silti maksetaan hänelle.\nTietysti voi tehdä, jos maksaa palkan. Tästä ei nyt kuitenkaan ollut kysymys.\nR.Silfverberg: Eduskunta voisi säätää alimman mahdolisen hyväksyttävän palkan mutta liittojen tehtävä on kyllä neuvotella ammattikohtaiset taulukkopalkat.\nMinimipalkkalainsäädännölä ei ole mitään mieltä, jos yleissitovuus säilyy. Sehän olisi torta på torta.\nTuo kysymys siitä, voiko työntekijän lähettää kesken sovitun työvuoron kotiin, kun ei ole asiakkaita, on työelämän ydintä. Työsuhteen perusajatuksena on se, että työntekijä vaihtaa työvoimaansa ennalta sovitulla tavalla ennalta sovittuun hintaan. Jos on työvuorolista, se estää työntekijää ottamasta samaksi ajaksi muuta työtä, eli työnantaja on varannut työntekijän työvoiman yksinomaiseen käyttöönsä. Lisäksi työntekijä on saapunut paikalle ja aiheuttanut itselleen työmatkakustannukset.\nSe riski, että maksetulle työvoimalle ei ole käyttöä, on osa työnantajan yrittäjäriskiä. Tästä hänen kompensaationaan on yrittäjän mahdollisuus voittoon, jota ei tarvitse jakaa työntekijöiden kanssa.\nAjatus, että työvuorolistaa ei tarvitsisi noudattaa, siirtäisi yrittäjäriskin työntekijälle, mutta säilyttäisi voittomahdollisuuden työnantajalla.\nOikeudenmukaisuus edellyttäisi, että mikäli työntekijälle siirretään yrittäjäriskiä, hänelle annetaan samalla osakkuus yrityksessä: osallisuus voitosta ja vaikutusvallasta.\nTuo kysymys siitä, voiko työntekijän lähettää kesken sovitun työvuoron kotiin, kun ei ole asiakkaita, on työelämän ydintä. Työsuhteen perusajatuksena on se, että työntekijä vaihtaa työvoimaansa ennalta sovitulla tavalla ennalta sovittuun hintaan.\nJoo. Tämä on myös työmarkkinakäytäntöjen ydintä. Ja on ihan rationaalista, että vaikka yhtään asiakasta ei ole, siellä istutaan peukaloita pyörittäen ilman mahdollisuutta sopia siitä, että maksetan puolet, 70 % tai jotain muuta. Ay-liike pitää jäseniään kyvyttöminä idiootteina kieltäessään heiltä sopimsen pareto-parannuksista.\nSuomessa lääkärintointa saa harjoittaa vain Suomessa laillistetu lääkäri. Esimeriksi röntgenkuvia ei voi lausua (siis katsoa onko niissä jotain) Intiassa, koska launto tulee englannniksi , jota suomalainen lääkäri ei ehkä osaa ja koska oli-ihan-kuka-vaan-asiaan-paljon-erikoistunut niin hän ei ole laillistettu lääkäri Suomessa.\nRuotsissa tulkinta taisi olla että kunhan on EU:ssa laillistettu… Näitä hommia alihankitaan siellä paremman ilmaston maista.\nOikein hyvä business muuten täällä. Huonopaa laatua kallimmalla hinnalla.\nHoitava lääkäri olisi toki suomalainen ja hän ei saa todellakaan käyttää ilmeisesti mitään ulkomailla kirjoitettua tekstiä hoitopäätöksissään.\nSuomessa lääkärintointa saa harjoittaa vain Suomessa laillistetu lääkäri. Esimeriksi röntgenkuvia ei voi lausua (siis katsoa onko niissä jotain) Intiassa\nNiinpä. Tekstiilityöläisellä ei ole vastaavaa suojaa. Tuo on yhden nuijankopautuksen päässä.\nJos ravintoloitsijan ja sen tarjoilijan välit on kunnossa, ne voi hyvin sopia, että tuntilistaan merkitään että kaveri oli töissä 8 tunnin sijaan 6 tuntia, vaikka lähtikin jo 4 tunnin jälkeen. Ihan sama mitä siellä TESsissä lukee, kunhan molemmat pystyy luottamaan siihen että sana pitää.\nOngelmahan on että monasti ei pysty luottamaan että sana pitää. Tai jos työnantaja määräilee ne vuorot oman päänsä mukaan eikä kuuntele toiveita, niin ei ole kyllä varmasti intoa joustaa toiseenkaan suuntaan, kun mikään ei takaa että niitä tunteja saa jatkossa niin paljon että niillä elää, tai että sitä vapaata saisi silloin kun sitä tarvitsee.\nVapaa-ajalla kun on harvoin itseisarvoa, jos työtä on niin vähän että vapaa-ajasta ei sinänsä ole puutetta vaan vapaa-ajan harrastuksia (ja muut elämää) rajoittaa lähinnä rahan puute (ja työvuorojen mielivaltaisuus).\nMitenkään suomalaisia lääkäreitä haukkumatta niin ei se kai niinkään ole, että vain Suomessa on hyviä lääkäreitä? Nykyisessä sähköisessä maailmassa näen paljonkin järkeä siinä, että röntgenkuvia viedään jonnekin katsottavaksi, missä on vain niitä katsovat erikoislääkärit niitä katsomassa. Kyllähän sitä harjaantuneempi silmäkin siitä tulee ja sitä kautta tulkintojen ja lausuntojen laatu paranee. Voitaisiin vaikka aloittaa siitä, että Suomessa vietäisiin sähköisesti kaikki kuvat yhteen paikkaan ihan suomalaisten lääkärien katsottavaksi ja katsottaisiin, että miten paljon hyötyä siitä on.\nFaktisesti näen tässä olevan käynnissä tietynlaisen kilpajuoksun: joko tämä keskittyminen tapahtuu ensin tai sitten meillä oppii tietokoneet katsomaan sitä keuhkokuvaa paremmin ja tarkemmin kuin ihmissilmä. Vaikka lääkäreillä onkin yliedustus eduskunnassa, niin aika uskomaton pitää neliraajajarrutuksen olla siinä vaiheessa, kun sopivasti koulutettu tekoäly katsoo satoja kuvia läpi sekunnissa ja on tarkempi havaintojensa ja diagnoosiensa kanssa kuin kukaan ihminen. Tämä tuskin tapahtuu seuraavan vuosikymmenen aikana ja ei välttämättä edes sitä seuraavan vuosikymmenen aikana, mutta aivan varmasti todellisuutta ennen vuosisadan loppua ellemme onnistu jotenkin pysäyttämään kehitystä jollain ydinsodan kaltaisella järjettömyydellä.\nSami Fiander sanoo:\nTuossa on yksi kohta, mikä vaatii täsmennystä. Jos yksinyrittäjä tekee työsuoritteita pääasiassa vain yhdelle yritykselle, katsotaan se työsuhteeksi ja ostaja on velvoitettu hoitamaan sivukulut ja noudattamaan alan sopimuksia. Tämän joustavan malli on katsottu syrjivän työsuhteessa olevia. Siksi jokaisen yksinyrittäjän tulee huolehtia siitä, että jän tekee useammalle ostajalle suoritteita.\nOsmo Soininvaara: Joo. Tämä on myös työmarkkinakäytäntöjen ydintä. Ja on ihan rationaalista, että vaikka yhtään asiakasta ei ole, siellä istutaan peukaloita pyörittäen ilman mahdollisuutta sopia siitä, että maksetan puolet, 70 % tai jotain muuta. Ay-liike pitää jäseniään kyvyttöminä idiootteina kieltäessään heiltä sopimsen pareto-parannuksista.\nPaikallinen sopiminen olisi toki aina paras vaihtoehto, siis teoriassa. Duunariammateissa seurauksena on kuitenkin lähes aina paikallinen sanelu, eli käytännössä liiton pitäisi viedä jonkinlainen kotiinlähtökorvaus TESiin. Problem solved.\nSuomessa lääkärintointa saa harjoittaa vain Suomessa laillistetu lääkäri. Esimeriksi röntgenkuvia ei voi lausua (siis katsoa onko niissä jotain)Intiassa,\nSen kuvan voisi tulkita kokenut röntgenhoitaja. Vuosia sitten poika putosi puusta ja loukkasi kyynärpäänsä. Hoitaja sanoi kuvan otettuaan, että näkyyhän tuossa pikku vekki olevan. Kunnan rötgenlääkäri ei kuitenkaan ollut paikkalla, niin meidät passitettiin Mehiläisen lääkärille, joka katseli kuvia pitkään, ja näki että oli niistä ihan pihalla. Antoi sitten “varmuuden vuoksi” lähetteen sairaalaan. Kipsihän siihen tietysti laitettiin.\nValitukset työehtosopimuksista voisi ottaa vähän vakavammin, jos meillä olisi työehtosopimuksia, joissa olisi edes vähän kohtuuttomia ehtoja. Mutta kun ei meillä ole. Meillä on työehtosopimuksia, joissa vaaditaan työntekijöille 12 euron tuntipalkkaa tai 15 euroa, jos kyseessä on todellinen ammattilainen koulutuksella ja 20 vuoden työkokemuksella. Sunnuntaina saa 30 euroa tunnissa. Vaaditaan 40 tunnin viikkotyöaikaa ja palkallista vapaapäivää kun täyttää 50 vuotta. Samalla kielletään irtisanominen ilman syytä. Tämäkö vie Suomen vientiteollisuudelta pohjan? Näihin järkyttäviin vaatimuksiinko yrittäminen kaatuu?\nParhaana esimerkkinä työehtosopimusten pahuuden liioittelusta ovat paperimiehet. Kun ihmisen elintaso on 30 vuoden työuran jälkeen sitä, että omistaa talon Kuusankoskelta, ajaa 8 vuotta vanhalla Toyota Corollalla ja käy vaimon kanssa kerran vuodessa Kanarialla tai Kreetalla, on pakko kysyä että oletteko ihan tosissanne. Tämäkö on se suomalaisen ahneuden ja työntekijöiden joukkovoimalla sikailun kattavin esimerkki? Missä ovat ne paperimiehet, jotka ajavat urheiluautoilla ja omistavat sijoituskämppiä Kaivopuistossa?\n“Yksinyrittäjä pääsee paremmille ansioille myös, koska tämä toiminta jäykkyyksistä vapaana on tuottavampaa. Jos se on vaikka 20 % tuottavampaa, voidaan hyöty jakaa puoliksi asiakkaan kanssa.”\nMaailma ei tässäkään ole mustavalkoinen. Vuonna 2013 Tilastokeskuksen tekemässä selvityksessä itsensätyöllistäjien tulotasosta nousee toisenlainen kuva. Esimerkiksi kulttuurialojen naisyrittäjistä 40 % elää köyhyysrajan ulkopuolella. Journalistiliiton freelancereilleen tekemän kyselyn mukaan lähes samasta työmäärästä/tunneista saa yrittäjänä toimiva noin 1000 euroa pienemmät verotettavat kuukausiansiot. Jos ainoa mahdollisuus työllistyä on yrittäjyys ja alalla on paljon ylitarjontaa esimerkiksi digitalisaation ja alan murroksen vuoksi,ei yrittäjyys ole välttämättä aitoa, vaan työn hinta alihinnoitellaan. Aito yrittäjähän hinnoittelee työnsä, sitä ei sanella hänelle. Yrittäjän euron tulisi olla suurempi kuin palkansaajan, jotta yrittäjäriski kannattaisi ja tietysti myös siksi, että yrittäjän sivukuluihin menee alasta riippumatta noin 50 % laskun loppusummasta. Jos työtään ei voi aidosti hinnoitella, yrittäjä alimitoittaa esimerkiksi lakisääteisen eläkevakuutuksensa ja säästää sosiaali- ja eläketurvastaan. Meillä on tiedossa aikamoinen köyhien joukko, kun nykyiset itsensätyöllistäjät tulevat eläkeikään. Olen miettinyt, miten käy esimerkiksi sosiaali-ja terveyspuolen yksinyrittäjille, jotka myyvät esimerkiksi hoivapalveluita kunnalle. Hinnat sanellaan yläpuolelta, muille asiakkaille työskentely saattaa olla kielletty. Kyseessä on tällöin palkkatyön halventaminen, ei aito yrittäjyys.\nPeter: Parhaana esimerkkinä työehtosopimusten pahuuden liioittelusta ovat paperimiehet. Kun ihmisen elintaso on 30 vuoden työuran jälkeen sitä, että omistaa talon Kuusankoskelta, ajaa 8 vuotta vanhalla Toyota Corollalla ja käy vaimon kanssa kerran vuodessa Kanarialla tai Kreetalla, on pakko kysyä että oletteko ihan tosissanne. Tämäkö on se suomalaisen ahneuden ja työntekijöiden joukkovoimalla sikailun kattavin esimerkki? Missä ovat ne paperimiehet, jotka ajavat urheiluautoilla ja omistavat sijoituskämppiä Kaivopuistossa?\nPaperityöläisten joutuminen tikun nenään johtunee paljolti historiasta ja siitä onnettomasta Sari Sairaanhoitaja ‑kampanjasta v. 2007. Jotain perää historialliselle maineelle kuitenkin on: Esim. vuonna 2008 toimialalla 171 “Massan, paperin etc. valmistus” kokonaisansion keskiarvo oli 3460 €/kk ja toimialalla 861 “Terveydenhuollon laitospalvelut” se oli 2967 €/kk.\nTilanne lienee noista vuosista hieman tasoittunut, mutta hankitulla maineella on taipumus pysyä.\nAnna: Journalistiliiton freelancereilleen tekemän kyselyn mukaan lähes samasta työmäärästä/tunneista saa yrittäjänä toimiva noin 1000 euroa pienemmät verotettavat kuukausiansiot.\nMeillä saa vuokramies työstä paljon pienemmän kk-palkan mitä vakihemmot.\n“Ainoa ero” on siinä, että vuokramiehillä on keskimäärin puoli vuotta työkokemusta kun vakituisilla sitä on 10 vuotta.\nEli en usko että noita lukuja voi noin suoraan vertailla.\nJos ainoa mahdollisuus työllistyä on yrittäjyys ja alalla on paljon ylitarjontaa esimerkiksi digitalisaation ja alan murroksen vuoksi,ei yrittäjyys ole välttämättä aitoa, vaan työn hinta alihinnoitellaan.\nJos alalla on ylitarjontaa ja mahdollisuus tehdä hommia yrittäjänä, niin kyllähän siinä se työn hinta joustaa. Hinta menee niin alas että osa porukasta tajuaa vaihtaa järkevämpiin hommiin. Huonommin toimivalla alalla työn hinta ei jousta yhtään ja porukka istuu kortistossa tekemättä mitään, kun työtä ei osteta sitä vähääkään tiukkojen ehtojen takia.\nHintamekanismin toimimattomuuden valitus nähdään tasaisin väliajoin maataloudessa. Eri tuotantomuotojen maatalousyrittäjät valittavat aina parin vuoden välein, että nyt on ylitarjontaa ja alalle tarvisi lisää tukea, jonka tarkoitus on ylläpitää ylitarjontaa ja jatkaa epätervettä tilannetta.\nJos olisi mahdollista ‘sopia’ että maksetaan esim. 50% palkka sadepäivänä eikä tarvitse tulla paikalle, niin tämähän johtaisi siihen, että ne työntekijät, jotka eivät olisi aina valmiita ‘sopimaan’ savustettaisiin hyvin nopeasti pihalle. Työntekijä taas ei varmaankaan voi marssia pankkiin pyytämään lykkäystä asuntolainan maksuun, koska olikin sadepäivä…\nTuo on osa yrittämisen riskiä, jota ei tule sysätä työntekijöiden maksettavaksi. Jos pelkää ‘sadepäiviä’, niin voi yrittää alalla, jolla ne ei haittaa.\nJos yritys on niin kannattamaton, että pitää kaikki mahdollinen kiristää työntekijän palkkapussista, niin sitten taitaa olla löytynyt vähän väärä markkinarako tai ei vain ole riittävästi taitoa yrityksen pyörittämiseen. Miksi työntekijän pitäisi maksaa huonosta liikeideasta tai yrittäjän kyvyttömyydestä?\nJos työntekijä joutuu kantamaan rahallisen vastuun ‘sadepäivistä’, niin kyllä sitten pitää myös saada korotusta palkkaan aurinkoisina ‘hellepäivinä’.\nTyöntekijällä ei paljon ole neuvotteluvaltteja ‘sopiessaan’ itse paikallisesti asioista. Työntekijältä ei pidä vaatia ‘yrittäjän taitoja’ nevotella asioista — työntekijän on tarkoitus tehdä osaamaansa perustyötä ja saada siitä palkkaa. Jos kokee olevansa etevä ajamaan omia asioitaan ja sopimaan kaiken itselleen parhain päin, niin voikin saman tien ryhtyä yrittäjäksi.\nKyllä jonkinlaisella sääntelyllä pitää taata myös heikompien työntekijöiden mahdollisuus pärjätä pelkästään omalla työllään ja myös jonkinlainen minimi tulotaso, ettei hommat luista liikaa hyväksikäytön ja orjatyön puolelle.\nTapio: Paperityöläisten joutuminen tikun nenään johtunee paljolti historiasta ja siitä onnettomasta Sari Sairaanhoitaja ‑kampanjasta v. 2007. Jotain perää historialliselle maineelle kuitenkin on: Esim. vuonna 2008 toimialalla 171 “Massan, paperin etc. valmistus” kokonaisansion keskiarvo oli 3460 €/kk ja toimialalla 861 “Terveydenhuollon laitospalvelut” se oli 2967 €/kk.\nOnko joku sitä mieltä, että keskiansio 3460 euroa on liikaa? Se on hyvä liksa, mutta minulla ei ainakaan ole pokkaa sanoa yhdellekään ihmiselle, että hän ei ole ansainnut tuollaista palkkaa. Toisissa ammateissa on paremmat palkat kuin toisissa, mutta ne sikapalkat ovat ihan erikseen, joita voi hyvällä syyllä ja/tai populistisesti arvostella ja pilkata. Työehtosopimuksista ei sellaisia löydy.\nJesse: Työntekijä taas ei varmaankaan voi marssia pankkiin pyytämään lykkäystä asuntolainan maksuun, koska olikin sadepäivä…\nJesse: Jos työntekijä joutuu kantamaan rahallisen vastuun ‘sadepäivistä’, niin kyllä sitten pitää myös saada korotusta palkkaan aurinkoisina ‘hellepäivinä’.\nNiin, työntekijälle tärkeää on saada joka kuukausi riittävä määrä palkkaa yhteensä. Hän voi kuitenkin olla hyvinkin valmis joustamaan siitä, milloin siellä työpaikalla on, eli lähteä kotiin sadepäivänä ja olla pidempään hellepäivänä.\nYlemmille toimihenkilöille on käsittääkseni varsin normaalia se, ettei mitään virallisia ylityökorvauksia ole, mutta silloin, kun jokin deadline on edessä, niin painetaan tarvittaessa pidempää päivää. Eikä harva juurikaan valita, koska se lopulta tilille kolahtava rahamäärä on yleensä tällaisssa hommissa työtä tekevällä selvästi mediaania ylempi.\nTämä on minusta se, mihin OS viittasi pareto-sopimisella. Työnantajalle voisi sopia hyvinkin se, että työntekijät tekisivät saman kokonaistuntimäärän kuin aiemminkin, mutta olisivat joustavampia sen suhteen, milloin ne tunnit tehdään ja sitten tästä hyvästä saavat kokonaisuutena enemmän palkkaa. Jos TES sallisi kyllä korkeamman palkan maksun, muttei niitä joustoja, niin ei tässä ole mahdollista löytää yhteistä säveltä. Ei, vaikka molemmat osapuolet sitä haluaisivat.\nSamuli Saarelma:: Ylemmille toimihenkilöille on käsittääkseni varsin normaalia se, ettei mitään virallisia ylityökorvauksia ole, mutta silloin, kun jokin deadline on edessä, niin painetaan tarvittaessa pidempää päivää.\nTyötuntiseuranta pitää silti olla, ja ylitöille on laissa säädetyt rajat. Näitä kannattaa noudattaa ihan terveyden ja työtehonkin takia.\nJos työ täyttää tietyt edellytykset itsenäisyydestä ja työnjohdosta (itse itseään johtava asiantuntija), voi työsopparissa sopia ylityökorvaukset kiinteänä summana palkan päälle niin homma on ok paperillakin. Kannattaa hoitaa soppari kuntoon tältä osin jotta tiedetään homman olevan ok silloinkin kun paperit pitää kaivaa esiin.\nOngelma tulee yleensä siitä, että sopparissa ei ole mitään korvausta ylitöistä, työntekijä ei oikeastaan täytä vaatimuksia, mutta käyttäydytään kuten näin olisi eli ylitöitä tehdään mutta niitä ei korvata. Esimerkiksi projektitiimissä on yksi tai kaksi senioritason asiantuntijaa jotka täyttäisivät kriteerit, mutta soppareita ei välttämättä ole uusittu ylennyksen myötä joten ylityöt pitäisi edelleen korvata tessin mukaan, ja loppu tiimi ei edes täytä kriteereitä itsenäisestä työskentelystä joten ylityökorvauksia ei edes voi siirtää könttäkorvaukseksi.\nSilloin kun homma toimii, saadaan bonuksia palkan päälle, ja ylityötarve esiintyy vain pari kertaa vuodessa lyhyenä deadline-spurttina, käytäntö voi hyvin olla oikeudenmukainen ja kaikkien hyväksymä vaikka olisiki tessin ja/tai lain vastainen.\nAinakin projektitoiminnassa kaikki tietävät, että joustoa pitää olla. Toki kumpaankin suuntaan, eli deadline crunchin jälkeen voidaan myös ottaa hieman kevyemmin. Eikä kyse ole pelkästään niistä jotka ihan oikeasti ovat ylempiä toimihenkilöitä, itsenäistä työtä tekeviä asiantuntijoita. Kyllä jouston tarve koskee myös niitä jotka tekevät työtä tiimissä työnjohdon alaisuudessa.\nOlisi hyvä saada tämä käytäntö siirrettyä tesseihin, mutta en oikeastaan osaa sanoa mihin kaikkiin tesseihin ja koskien mitä kaikkia työntekijäryhmiä. Sopparien ja käytännön kohtaaminen paremmin olisi kaikkien edun mukaista, ja yleensä työnantajapuoli on valmis tarjoamaan joustoja jos saa joustoja — projektitoiminnassa ainakin joustot ovat paljon euroja tärkeämpi asia.\nPeter: Onko joku sitä mieltä, että keskiansio 3460 euroa on liikaa? Se on hyvä liksa, mutta minulla ei ainakaan ole pokkaa sanoa yhdellekään ihmiselle, että hän ei ole ansainnut tuollaista palkkaa. Toisissa ammateissa on paremmat palkat kuin toisissa, mutta ne sikapalkat ovat ihan erikseen, joita voi hyvällä syyllä ja/tai populistisesti arvostella ja pilkata. Työehtosopimuksista ei sellaisia löydy.\nHuomaa, että nuo luvut ovat lähes 10 vuoden takaa.\nKäsittääkseni on yleisesti hyväksyttyä, että tehtävänmukainen palkka riippuu esim. tehtävään vaadittavasta koulutuksesta/osaamisesta, siihen kuuluvasta vastuusta, ts. mitä onnistumisesta tai epäonnistumisesta seuraa, tehtävän stressaavuudesta ja kertyneestä relevantista kokemuksesta.\nAika monista sopimuksista näitä elementtejä ainakin takavuosina löytyi. Voisi siis kuvitella, että saman sopimuksen sisällä palkat ovat kohtuullisen oikeudenmukaisia. Sen sijaan eri sopimusten erilaiset palkkatasot riippuvat ensi sijassa sopimuspuolten neuvotteluvoimasta ja härskiydestä. Tuo vanha Paavo Paperimies/Sari Sairaanhoitaja-vertailu ja nykyinen AKT:n uhkaus ovat hyviä esimerkkejä.\nSikapalkoista olen samaa mieltä.\nPointtini on se, että suomalaisista työehtosopimuksista ei mielestäni löydy kohtuuttomia palkkoja. Jos se yksi kaikkein parhaiten palkattu duunariryhmä nyt sattuu pääsemään asiantuntijatason palkkoihin, niin mitä sitten? Se ei vielä ole kohtuutonta ja mahtuu normaalin duunaripalkkojen vaihteluvälin sisään muodastaen sen toisen ääripään. Oikeastaan paperimiehen palkkaa pitäisi verrata parhaaseen asiantuntijapalkkaan mikä markkinoilta löytyy, jos vertailla haluaa. Kai eri ammattitasoissa saa vähän päällekkäisyyksiäkin olla, vaikka se huonoiten palkattuja “parempia ihmisiä” kiusaakin, että joku “huonompi ihminen” tienaa saman tai enemmän ilman koulutusta?\nSatamakiistassa oli tuollainen ehto:\n”maksetaan tämän sopimuksen piiriin kuuluville sopimukseen osallisten ammattiliittojen jäsenille 210 euron kertakorvaus”.\nAY-liike kuitenkin estää liittoon kuulumattomien tehdä TES:stä poikkeavia sopimuksia. Tuota en voi mitenkään ymmärtää.\nMielestäni tuo on perustuslain vastainen, samoin kuin paperin sopimuksissa “ulkopuolisen työvoiman” käyttöä koskevat sopimukset. Kuinka voi olla niin, että tiettyjä töitä voi tehdä vain tietyn liiton jäsenet?\nToisaalta lähes kaikki muut etuudet ovat ansiosidonnaisia, mutta työttömyysturva vaatii kuulumisen työttömyyskassaan, onkohan tämäkään Perustuslain mukaista?\nVastaa käyttäjälle Petter Mäki Peruuta vastaus\nEdellinen Edellinen artikkeli: Tekoäly ja työn tulevaisuus\nSeuraava Seuraava artikkeli: Työllistymistodennäköisyys: kumpaa käyrää uskoa?


Egyptin ulkopolitiikka presidentti Nasserin, Sadatin ja Mubarakin aikana\nTitle: Egyptin ulkopolitiikka presidentti Nasserin, Sadatin ja Mubarakin aikana\nAuthor: Hyytiäinen, Raakel\nAbstract: Tutkimukseni tarkoitus on ollut tarkastella Egyptin ulkopolitiikkaa presidentti Nasserin, Sadatin ja Mubarakin aikana siitä tehtyjen tutkimusten pohjalta, joista tärkeimmät työssäni ovat Hassan Hamdanin teos "Nassers Rolle in der Aussenpolitik der Arabischen Staaten" sekä Nasser Hamedin teos "Ursachen der aussenpolitischen Neuorienterung Ägytptens unter Sadat" ja Gudrun Krämerin tutkimus "Ägypten unter Mubarak". Päätelmiä on tehty tapahtuneista muutoksista Egyptin ulkopolitiikassa presidentti Nasserin, Sadatin ja Mubarakin aikana. Tutkimus alkaa presidentti Nasserin kohdalta vuodesta 1956 ja päättyy vuoteen 1970. Presidentti Sadatin aikaa selostetaan vuodesta 1970 vuoteen 1981. Presidentti Mubarakin valtakautta seurataan vuodesta 1981 vuoteen 1989 asti, jolloin hän sai täytäntöön Camp David - sopimuksessa tehdyt päätökset. Tutkimuksen viitekehyksenä on ollut Goldmannin muutoksen ja pysyvyyden teoria. Tutkielmassa on pyritty selvittämään edellä mainittujen presidenttien ulkopolitiikkaan vaikuttaneita tekijöitä. Selvitystä on tehty ulkopoliittisista tilanteista, mutta on myös selostettu niitä sisäpoliittisia tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet heidän ulkopolitiikkaansa. Tutkimusta on tehty Egyptin suhteista lähinaapureihin ja Lähi-idän maihin, lähinnä Israeliin. Tutkimuksen aiheena on ollut myös suhteet suurvaltoihin, Yhdysvaltoihin ja Neuvostoliittoon, kaikkien kolmen presidentin kohdalla. Selvitystä on tehty muutoksesta kunkin presidentin kohdalla edeltäjäänsä nähden ja muutoksista valtioihin heidän ulkopolitiikkansa piirissä. Suurista käännöksistä, kuten presidentti Nasserin lähestymisestä Neuvostoliittoon ja kääntymisestä Yhdysvaltojen piiristä pois, presidentti Sadatin siirtymisestä Neuvostoliitosta piiristä pois yksinomaan Yhdysvaltojen piiriin ja presidentti Mubarakin yrityksistä tasapainoilla näiden kahden suurvallan välillä on selostettu. Siitä suuresta muutoksesta, joka tapahtui silloin, kun presidentti Sadat alkoi lähestyä Israelia ja sen Israelin kanssa tehtyä rauhansopimusta, on tutkittu. Tämän rauhansopimuksen seurauksena täydellistä Egyptin hylkäämistä arabimaailman taholta on selostettu. Tästä jyrkästä muutoksesta Egyptin ulkopolitiikassa on tehty selkoa myös presidentti Mubarakin kohdalla ja siitä myös kuinka hän on pystynyt tasapainoilemaan tilanteessa ja saanut suhteet lämpenemään näihin maihin.\nSubject: Egypti - ulkopolitiikka


Smoothie Twister | Whiteandfresh\nHuhtikuun Fit-lehdestä bongasin mielenkiintoisen vempaimen, OBH Nordican Smoothie Twisterin. Ajattelin kuvan nähdessäni, että mihinkäs tuommoista nyt tarvitsee? Ajaahan blenderi saman asian. Tarkemmin asiaan paneuduttuani tajusin, että hei vau! Näppärä laite!\nKuva: OBH Nordica\nKyseessä on siis blenderi, joka on tarkoitettu nimenomaan smoothieita varten. Blendausastiana toimii pullo, josta valmiin juoman voi myös nauttia. Koska pullossa on korkki, se mahdollistaa smoothien ottamisen myös mukaan. Loistavaa! Laitteen mukana tulee itse asiassa kaksi sekoituspulloa. Ja mikä parasta perinteiseen blenderiin verrattuna: sekoituspullot, kannet ja Twisterin teräosan voi pestä astianpesukoneessa. 🙂\nEn kovin usein pienkodinkoneiden perään huutele (paitsi aikoinaan Moccamasterin), mutta tätä ei ehkä voi ohittaa. On vaan niin kätevä vempain – murskaa muuten jääpalatkin! Smoothie Twisteriä katsoin, että saa ainakin Stockmannilta*, mutta myös varmasti muistakin kodinkoneita myyvistä liikkeistä. Lisää tietoa käyttöohjeineen löytyy OBH Nordican sivuilta.\nMitäs ajatuksia tällainen smoothievimpain teissä muissa aiheuttaa, kiinnostaako? 🙂\nJulkaissut: Irina / White & Fresh - 25.5.2014 klo 22:56 -\nHiustenhoitoa: testissä Logona\n16 kommenttia “Smoothie Twister”\nTollanen taitaa olla pakko saada. Olen pitkän tauon jälkeen tehnyt ainakin 3 kertaa smoothieta, joten korkea aika ostaa sitä varten joku kiva laite. 😀\nMinna: Tää vaikuttaa tosi kätevältä. Kaksi sekoituspulloa, jolloin ei haittaa vaikka toinen olisi likaisena tai vaikkapa kaapissa odottamassa syömistä. Ja se, että nää pystyy sujauttamaan astianpesukoneeseen kun taas perinteistä blenderin astiaa ei voi koneeseen laittaa. 🙂\nkuukauden ollut jo tämä ja aivan loistava, niin nopeasti saa tehtyä eikä tule turhaa tiskiä 🙂\nkatja: On taatusti kätevä! Ei tarvitse blendauksen jälkeen siirtää erilliseen mukiin vaan suoraan sekoituksen jälkeen naamariin. 🙂\nOstin Smoothie twisterin reilu kuukausi takaperin ja täytyy sanoa, että paras kodinkone ostos ikinä! Käytän päivittäin, helppous innostaa 🙂
\nCittarissa oli (onko vieläkin?) kampanja, jossa sai noita obh nordican koneita leimoja keräämällä puoleen hintaan, mutta smoothie twisterin sai ilman leimoja 24,95e! Suosittelen 🙂\nsava: Kiitos vinkistä! Mä olen jostain lukenut, että kaikki käyttäjät eivät ole olleet tyytyväisiä Smoothie Twisterin korkin tiiviyteen. Mitä mieltä sä olet kuukauden käytön perusteella, uskaltaako kantaa kassissa mukana? 🙂\nTeräosan tiiviste vuotaa helposti, mutta viiden minuutin askartelulla sen saa käännettyä ja survottua semmoiseen asentoon, että se pitää. Tosi hankala! Pullojen tiivisteet pitävät, kunhan kiristää korkin kunnolla.\nKiitos kokemuksesta J. Kyllä tuotteen pitäisi olla vuotamaton ja muutenkin käyttökelpoinen ilman omia askarteluja. Ehkä tässä on lähdetty liian kiireellä tuotevalmistukseen ja jätetty perinpohjainen suunnittelu kesken? 🙂\nMangososeet pöydällä sanoo:\nVanha postaus, mutta kommentoinpa kuitenkin kun löytyi Googlesta korkealta aiheesta haettaessa. Tiiviste tosiaan vuotaa ja sitä saa askarella hyvän tovin paikoileen ja yleensä vielä monta kertaa. Ja onnistumisen jälkeen toki siivota vuotavasta tiivisteestä seuranneet sotkut niin koneesta kuin pöydiltäkin.
\nEi kiva, smoothien pitäisi olla helppo ja näppärä! Menee idea, jos saa tuhrata 10 minuuttia vuotavan koneen siivoaamiseen ja tiivisteen näpertämiseen. Jaksoin käyttää konetta muutamia kertoja ja teen nykyään smoothiet taas sauvasekottimella. Harmittaa!\nMangososeet pöydällä: Mulla laite ei ole vuotanut. Olen tosin hoksannut, että teräosa ei mene välttämättä ensimmäisellä kerralla suoraan kiinni, vaan sitä pitää ronklata hetki. Jos on huolimaton, niin voi toki käydä hassusti. 🙂\nNäyttääpä houkuttelevalle 🙂 Loppui nuo MM-kisat niin ehtii paremmin tänne bloginkin puolelle 😀\nEIKÄ! Ihan huippu :))\nS: Joo-o, tosi kätevä! Voi laittaa astianpesukoneeseen ja jos ei ole konetta niin tiskaus käsinkin on helpompaa, kun pitää tiskata vain yksi sekoituspullo. Blenderiä käytettäessä pitää tiskata se blendausastia JA muki, josta juo. 🙂\nhttp://www.k-citymarket.fi/kotona-ja-keittiossa/kayttotavara/keraily-obh-nordica/
\nCittarista saa puoleen hintaan, ei tarvii leimoja! 🙂\nNäyttää kätevältä ja näppärän kokoiselta! Täytyypäs pistää harkintaan! Nykyisin pitää roudata kaapista yleiskone pirtelöosineen pöydälle, joten aika usein jää smoothiet tekemättä ihan laiskuutta 🙂\nlittleB: Mitä helpommaksi smoothien teon itselleen saa tehtyä sen todennäköisemmin niitä tulee tehtyä ja juotuakin! Varmasti jos aina joutuu kaivamaan laitteen varta vasten esille, tulee tehtyä harvemmin. 🙂


29.04.2018 29.04.2018 - ja seksi treffit seuraa rovaniemi - 1 kommentti\nTreffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Tämän testin tulos voi yllättä! Treffit, treffit on suosittu, uusi suomalainen treffi ja deitti palsta. Lämpenevä kevät, naisten vähenevä vaatetus ja hormonit on vaarallinen yhdistelmä, joka ajaa joskus sälittäviin tekoihin. Sinkkuna seksi ei aina ole itsestänselvyys eikä baareissakaan jaksaisi aina ravata pelkästän pillun perässä. Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Panoseuraa netistä - seksiseuraa miehille ja naisille Me Naiset - Blogit Adventurista Xnx ilmainen porno videoita Kallio thai hieronta porno russia / Naista pirkkala Mit mies haluaa naiselta s ngyss seksitreffit hieronta, kuopion aikuisviihde adult sex videos Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Tämän testin tulos voi yllättä! Treffit, treffit on suosittu, uusi suomalainen treffi ja deitti palsta. Lämpenevä kevät, naisten vähenevä vaatetus ja hormonit on vaarallinen yhdistelmä, joka ajaa joskus sälittäviin tekoihin. Sinkkuna seksi ei aina ole itsestänselvyys eikä baareissakaan jaksaisi aina ravata pelkästän pillun perässä. Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Panoseuraa netistä - seksiseuraa miehille ja naisille Me Naiset - Blogit Adventurista Xnx ilmainen porno videoita Kallio thai hieronta porno russia / Naista pirkkala Mit mies haluaa naiselta s ngyss seksitreffit hieronta, kuopion aikuisviihde adult sex videos Venytyskorut netist sexsi treffit Free online dating usa site. Hello Vaan Lapseton Sinkkumies päkaupunkiseutu! Yli 44 vuotias Lapseton sinkkumies saa vastailla paluuviestissä. Olen etsimässä seurustelusuhdetta tositarkoituksella.\nAmateur bondage videos: Seksi treffit seuraa rovaniemi\nMiestä joka ei kammoa kun nainen on muodokas ja rintava. Seksiseuraa löytyy netistä ihan tavallisille miehille ja naisille. Myös matcha on kallista ja sitä vartenkin teenlehtiä varjostetaan. Hetket, jotka olivat niin täydellisiä. Viihdyn yksin suurimman osan ajasta, mutta on hetkiä, jolloin olisi kiva kyhjöttä toisen kainalossa. Kuten yllä olemme jo useaan kertaan maininneet, panoseuraa haetaan verkosta (esim.\nLokale dating: Seksi treffit seuraa rovaniemi\nElite dating south africa pirkanmaa Hot girls helsinki rintojen väliin paneminen\nElokuvateatteri marilyn seinäjoki seksivälinekaupat 775\nTampere seksi eroottisia fantasioita 721\nKarvaiset pillut free hentai video 891\nOmat kuvat alastonkuvia sexi tarinoita Seksi seuraa jyväskylä ilmaiset seksifilmit\nSeksi treffit seuraa rovaniemi - Tekniikka\nEtenkin nuoret 20-35 -vuotiaat tuntuvat tottuneen jo ajatukseen, että aina yksi ihminen ei kykene tarjoamaan sitä kaikkea mitä he haluavat. Ah, se tuoksu, maku ja väri toivat mieleeni. Luo profiili :hin tai :hin. Kuva kiinnittä huomion älä aliarvioi merkitystä. Se sisältä niin paljon kofeiinia, että päiväannokseni on korkeintaan yksi pieni kuppi. Ensinnäkin, ota kuva hyvällä kameralla.\nSeksi treffit seuraa rovaniemi - Kanye West\nNoh, neljästä kokeilusta yksi vesiperä ei ole kuitenkaan mikän huono suoritus. Rivot alastonkuvat eivät kuitenkaan sovi profiilikuvaksi. Olen 28-vuotias nainen Tampereelta. Eli siis, etsin suhdetta, jossa tapailtaisiin muutamana päivänä viikossa, ei suunnitelmiakaan muuttaa yhteen. Keskikaljan rohkaisemana teimme kuitenkin lupauksen. Japanilaisella tekniikalla juomasta tulee parempaa. Vastaavasti naiset harkitsevat pätöstän (ainakin perinteisen ajattelun mukaan) tarkempaan, eivätkä lähde ihan kenen tahansa mukaan. On ihan sama onko kyseessä tuntematon tai puolituttu, jos olet harrastamassa miglior coppia per ariete uomo contatti locanto guasave seksiä yhden illan jutun kanssa, sinun tulee käyttä kondomia. Kuten yllä jo mainitsemme, panosta profiiliisi ja etenkin profiilikuvaasi. Samalla kondomi suojaa luonnollisesti myös raskaudelta.\nNoin seksi treffit seuraa rovaniemi\nNäytä kaikki viestit seksi treffit seuraa rovaniemi →\nKommentti “Seksi treffit seuraa rovaniemi”\nseksi treffit seuraa rovaniemi sanoo:\n30.04.2018 at 04:10\nSe on helpompaa kuin luuletkaan.. Olipa kotikaupunkisi Helsinki, Espoo, Vantaa. Panoseuran etsiminen on siirtynyt nettiin..\nSeksi treffit seuraa rovaniemi päälle Seksi treffit seuraa rovaniemi