Ennakkotietoja Eepeen 2019 tilinpäätöksestä - Etelä-Pohjanmaan Osuuskauppa\nEnnakkotietoja Eepeen 2019 tilinpäätöksestä\nInvestointien vuosi voimisti myymäläverkostoa\nEepeen satsaukset myymäläverkostoon näkyivät vuoden 2019 tuloksessa kasvaneina myynteinä. Myymäläverkostoa vahvistivat etenkin uudet S-marketit ja Prisman kokonaisvaltainen uudistus. Myös uuden ABC Kauhavan myynti ylitti odotukset.\nEepeen verollinen myynti vuonna 2019 oli 480,2 miljoonaa euroa, joka kasvoi edellisestä vuodesta 8,3 miljoonaa euroa. Neljästä toimialasta suurin nousija oli marketkauppa. Uudet ja uudistuneet myymälät täyttivät asiakkaiden toiveet ja tarpeet.\nLiikennemyymäläkaupassa sisäkauppa kasvoi viime vuodesta, kun taas polttonestekaupassa kilpailun kiristyminen näkyi myyntivolyymien laskuna. Matkailu- ja ravitsemiskaupassa Original Sokos Hotel Vaakunan hotelliuudistus vauhditti majoituskaupan myynnin kasvua. Ravintolamyynti pysyi viimevuotisella tasolla, kun otetaan huomioon verkostossa tapahtuneet muutokset. Autokaupassa tehdyt panostukset alkoivat näkyä erityisesti vaihtoautokaupan selvänä kasvuna.\nUudistuminen jatkuu vahvana\nMarketkaupan myynti oli 364,0 miljoonaa euroa, jossa on kasvua edellisvuoteen 11,1 miljoonaa euroa eli 3,1 prosenttia. Päivittäistavarakaupan myynnin kehitys on ollut hyvä, se kasvoi 4 prosenttia. Käyttötavarakauppa laski 1 prosentin.\nKaupat onnistuivat niin tulosluvuissa kuin asiakastyytyväisyydessä, jossa Eepeen S-marketit ja Salet ovat valtakunnan ykkössijalla ja Prisma kakkosena. Eepee myös kasvatti markkinaosuuttaan.\nVuoden suurimmat investoinnit olivat Hyllykallion Prisman uudistus, Kauhavan uuden liikekeskuksen ja S-market Pajuluoman rakentaminen Seinäjoelle, Emotionin muutto Prisman kauppakäytävälle sekä S-market Kortesjärven muutto uusiin tiloihin.\nPrisma sai uuden ilmeen ja lisää tilaa päivittäistavarakaupalle, mikä näkyi saman tien päivämyyntien kasvuna edelliseen vuoteen verrattuna. Kauhavan liikekeskukseen avattiin paikkakunnalle pitkään toivottu ABC-liikennemyymälä ja uusi S-market. Loppuvuodesta 2018 avattu S-market Tanelinranta puolestaan vakiinnutti jo paikkansa ison volyymin kauppana Seinäjoella.\nVuonna 2020 marketkaupan uudistuslistalla on useita myymälöitä. S-market Lehtisestä tulee muuton myötä S-market Megakeskus, Sale Soini muuttuu S-marketiksi ja S-marketit Isojoella, Lapualla, Ilmajoella ja Jalasjärvellä uudistuvat. Lisäksi vuoden aikana Sale Alakylään tullaan rakentamaan uusi myymälä ja vanha kosteusvauriosta kärsinyt rakennus puretaan.\nMatkailu- ja ravitsemiskaupan myynti oli 22,3 miljoonaa euroa, joka on 1,8 prosenttia edellisvuotta vähemmän. Majoitusmyynti kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 8,0 prosenttia ja ravintolakaupan myynti laski 1,8 prosenttia.\nRavintolakaupan myynnin laskua selittävät maaliskuussa Eepeeltä Hesburger-ketjulle siirtynyt Hesburger Torikeskus ja vuoden 2018 keväällä toimintansa lopettanut Ässän Kaffila. Muutoin Eepeen ravintolat onnistuivat vuoden myynneissä erinomaisesti. Useissa yksiköissä myynnit kasvoivat, vaikka helteet eivät hellineet terassikansaa. Vuoden menestyjäksi nousi pikkujoulukausi, joka onnistui poikkeuksellisen hyvin.\nMatkailukaupan tuloksissa näkyy hotellien ehjä vuosi: molemmat hotellit palvelivat täydellä kapasiteetilla useamman vuoden uudistusten jälkeen. Tapahtumakaupungin kesä oli tavanomainen isoine tapahtumineen. Loppuvuoteen positiivisen piikin antoi vielä poikkeuksellisen vahva tapahtumasyksy.\nInvestoinneissa vuoden teemana oli keskustan ravintola- ja kokoustarjonnan kehittäminen. Heti alkuvuodesta uudistui Rosso, jonka yhteyteen tuli Fafa’s. Lisäksi Original Sokos Hotel Lakeuden Vinttisauna uudistui.\nAlkanut vuosi 2020 lupaa välivuoden jälkeen jälleen vahvaa tapahtuma- ja kokousvuotta, jota vauhdittavat muun muassa Kuninkuusravit. Suunnitteilla on myös ravintola Amarillon laaja konseptipäivitys.\nEepeen matkailu- ja ravitsemiskaupan verkostoon kuuluivat vuoden 2019 lopussa hotellit Original Sokos Hotel Lakeus ja Original Sokos Hotel Vaakuna sekä 12 ravintolaa.\nABC-ravintolat kehittyvät varmalla vauhdilla\nLiikennemyymälöiden myynti oli 79,1 miljoonaa euroa, joka on 3,8 prosenttia edellisvuotta vähemmän. Ravintolakauppa kasvoi 4,3 prosenttia ja polttonestekauppa laski 6,5 prosenttia. ABC-Marketien myynti puolestaan laski 0,9 prosenttia.\nVuoden merkittävin investointi oli uuden liikekeskuksen rakentaminen Kauhavalle. Marraskuussa saman katon alle valmistuneet ABC-liikennemyymälä ja S-market täydentävät valtatien varressa niin matkailijoiden kuin paikkakuntalaisten palvelutarjontaa.\nToimialan kaupallisen menestyksen näkökulmasta ensimmäinen vuosipuolikas oli tiukka, mutta syksy ja loppuvuosi toivat tilanteeseen parannusta. Ravintolakaupan myynnin kehitystä voidaan pitää erinomaisena, ja se on palvelu, johon Eepee aikoo jatkossakin satsata parhain panoksin. Tärkeää on kehittää myös digitaalisia palveluja – ja tänä vuonna ABC-mobiiliin lisättiin mahdollisuus ruuan ennakkotilaukseen kännykällä tien päältä, mikä otetaan käyttöön vaiheittain.\nPolttonestekaupassa valtakunnallinen kilpailu on sentin osien taistelua, ja kilpailu kiristyy samaan tahtiin kuin sähkö-, kaasu- ja muut voimalähteet yleistyvät tieliikenteessä. Eepeen polttonestekaupan volyymit laskivat 2,6 prosenttia ja kehitys kuvastaa valtakunnallista tilannetta.\nABC-Marketien myynnin laskua ovat viime vuosina selittäneet kauppojen vapautuneet aukiolot. Nyt tilanne näyttää asettuneen omalle tasolleen.\nVuoden 2020 isoin satsaus toimialalla on Lähi-ABC Lapuan kokonaisvaltainen uudistus, jonka on määrä valmistua juhannuksen aikoihin.\nEepeen liikennemyymälä- ja polttonestekaupan verkostossa oli vuoden 2019 lopussa 11 ABC-liikennemyymälää, kaksi Salea, 21 ABC-automaattiasemaa ja kolme ABC CarWash-pesuyksikköä.\nOdottava asenne haastoi autokaupan\nAutokaupan myynti oli 12,1 miljoonaa euroa, jossa on kasvua edelliseen vuoteen 10,6 prosenttia. Uusien autojen myynti pysytteli samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. Satsaukset vaihtoautokauppaan näkyivät ja sen osalta myynti kasvoi 29,6 prosenttia. Jälkimarkkinoinnin myynti pysytteli edellisvuoden tasolla.\nVuosi 2019 oli autokaupalle erittäin haastava, sillä sitä hallitsivat käyttövoima- ja verotuskeskustelut. Ihmiset harkitsevat pitkään auton hankintaa, kun on epävarmaa, miten ajamista ja auton hankintaa tullaan jatkossa verottamaan. Lisäksi suuri arvoitus on se, millä käyttövoimalla enemmistö autoista tulevaisuudessa kulkee.\nMarkkina on muutoksessa ja uusien autojen kysyntä on monien kysymysten summa myös tulevaisuudessa. Siksi Eepee pitääkin nyt tärkeänä kehittää erityisesti vaihtoautokauppaa. Työ aloitettiin vuonna 2019, ja Ess Autotalo kasvatti vaihtoautovalikoimansa lähes puolitoistakertaiseksi vuoden aikana.\nTulevaisuudessa myös Hankkijalta tyhjentynyt piha ja kiinteistö mahdollistavat vaihtoautokaupan vahvan kasvun. Tilan remontti ja brändiuudistus toteutetaan tämän vuoden aikana. Myös varaosatarjontaa tullaan kasvattamaan.\nEepeen autokaupan toimialalle kuuluivat vuoden 2019 lopussa Ess Autotalo, Ess Katsastus ja S-Etuhuolto.\nVihreä kortti yli 74 prosentilla talouksista\nEepeellä oli vuoden 2019 lopussa 92 531 asiakasomistajaa. Määrä kasvoi vuoden aikana 715 henkilöllä ja talouspeitto toimialueella nousi yli 74 prosentin.\nEepeen asiakasomistajia palkittiin vuoden aikana yhteensä 16,3 miljoonalla eurolla eli keskimäärin 176 eurolla jäsentä kohden. Asiakasomistajat kerryttivät itselleen Bonusta 13,4 miljoonaa euroa ja maksutapaetua 0,3 miljoonaa euroa. Lisäksi heille maksettiin osuuspääoman korkoa 0,4 miljoonaa euroa ja ylijäämän palautusta 2,1 miljoonaa euroa.\nBonusmyynti asiakasomistajille oli 320,4 miljoonaa euroa, joka on 67,1 prosenttia Eepeen kokonaismyynnistä.\nAlueen suurin palvelualojen työllistäjä\nEepee on toimialueensa suurin palvelualojen työllistäjä. Eepeeläisten lukumäärä oli vuoden 2019 lopussa 1 203 henkilöä. Henkilöstömäärä lisääntyi 50 henkilöllä, ja lisäys tuli erityisesti marketkaupan työntekijämäärän kasvusta. Lisäksi kesällä 2019 Eepee työllisti 377 kesätyöntekijää ja 353 kesäharjoittelijaa.\nEnergiatehokkuutta ja uusia myymälöitä\nEepee käytti investointeihin vuonna 2019 kaikkiaan 16,8 miljoonaa euroa, mikä on hieman vähemmän kuin edellisvuonna käytetty 18,7 miljoonaa euroa.\nVuoden suurimmat investointihankkeet olivat S-market Pajuluoman sekä S-market- ja ABC Kauhavan rakentaminen. Pajuluomalle avattiin huhtikuussa noin 2 200-neliöinen uusi S-market, ja Kauhavalle kantatie 63:n varteen nousi marraskuussa noin 3 600-neliöinen uusi kauppakeskus. Kortesjärvellä asiakkaat pääsivät nauttimaan entistä suuremmasta tuotevalikoimasta marraskuussa, kun S-market muutti tien toiselle puolelle noin 1 000-neliöisiin uusiin toimitiloihin.\nPrisma Hyllykallio uudistettiin kesän ja syksyn aikana uuden ketjukonseptin mukaiseksi ja samalla S-Pankki ja Emotion saivat uudet toimitilat. Prisman palvelutarjonta jatkaa kehittymistään keväällä 2020, kun uusi Kauppakassi-palvelu tuo laajan valikoiman verkkokaupan asiakkaiden saataville.\nSeinäjoen Epstorin kauppakeskuksessa avattiin helmikuussa uudistunut Rosso ja täysin uusi ravintola Fafa’s. Uudistetussa Rossossa asiakaspaikkoja on 120 ja Fafa’sissa noin 20.\nVuoden aikana jatkettiin määrätietoisesti myös kiinteistöjen energiatehokkuutta parantavia investointeja ja muita toimenpiteitä. Energiatehokkuus on huomioitu jokaisen uuden yksikön suunnittelussa. Tavoitteena on, että energiatehokkuutta parannetaan vähitellen kaikissa yksiköissä uusien kylmäkalusteiden, led-valaistuksen ja kiinteistöautomatiikan avulla.\nVuoden aikana otettiin käyttöön myös aurinkovoimalat uusien yksiköiden katoilla Seinäjoen Pajuluomassa ja Tanelinrannassa sekä Kauhavalla.\nUudistukset rasittavat tulosta\nKonsernin operatiivinen tulos tilikaudelta oli 11,6 miljoonaa euroa, kun se edellisenä vuonna oli 14,6 miljoonaa euroa. Konsernin ylijäämä ennen veroja oli 11,8 miljoonaa euroa, mikä edellisenä vuonna oli 14,8 miljoonaa euroa.\nTilikauden tulosta painoivat myymäläverkostoon tehtyjen uudistusten kasvattamat henkilöstökulut ja poistot sekä ketjutoiminnan kulujen kasvu markkinoinnissa ja ICT-palveluissa.\nNäkymät vuodelle 2020:\nKasvua etenkin marketkaupasta\nMaailmantalouden ja euroalueen kasvun hidastuminen näkyy Suomen talouden kehityksessä myös alkaneena vuonna. Valtiovarainministeriön ennusteen mukaan Suomen bruttokansantuotteen kasvu hiipuu 1,0 prosenttiin vuonna 2020, kun sen arvioidaan kasvaneen vuonna 2019 vielä 1,6 prosenttia.\nTalouskasvun ylläpitäminen nojaa kotimaiseen kysyntään, sillä ulkomaankaupan näkymät ovat heikot. Kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen kasvua pitää yllä ansiotason nousu ja korkeana pysyttelevä työllisyys.\nYleisestä toimintaympäristön epävarmuudesta ja kaupan alan kilpailun kiristymisestä huolimatta Eepee tavoittelee vuodelle 2020 liikevaihdon kasvua 410 miljoonaan euroon. Kasvua tavoitellaan erityisesti marketkaupassa, jossa jatketaan suunnitelmallisia toimia toimipaikkaverkoston kehittämiseksi ja asiakasomistajien palveluiden parantamiseksi. Myös autokaupassa nähdään hyviä kasvun mahdollisuuksia. Tehtävistä panostuksista johtuen tuloksen parantaminen nähdään kuitenkin haastavana.\nLisätietoja: toimitusjohtaja Kimmo Simberg p. 0500 369 717 ja talousjohtaja Tuomo Långnabba p. 050 311 7694.


Maksimivirtaaman ajankohta on keskimäärin 21.10.2018 . Ajankohta on yli 75 % todennäköisyydellä myöhemmin kuin 21.10.2018 ja alle 25 % todennäköisyydellä myöhemmin kuin 21.10.2018 .\nMaksimivirtaama on keskimäärin 280 m3/s. Maksimivirtaama on 90 % todennäköisyydellä välillä 280 - 490 m3/s.\nMaksimivirtaama on 95 % todennäköisyydellä yli 280 m3/s, 75 % todennäköisyydellä yli 280 m3/s, 25 % todennäköisyydellä yli 280 m3/s ja 5 % todennäköisyydellä yli 490 m3/s. Minimiarvo näissä 52 simuloinnissa on 280 m3/s ja maksimiarvo 500 m3/s.


Autokorjaamo haluaa vähentää korjaamokäyntejä asiakkaan eduksi - Kuljetus & LogistiikkaKuljetus & Logistiikka Autokorjaamo haluaa vähentää korjaamokäyntejä asiakkaan eduksi - Kuljetus & Logistiikka\nAutokorjaamo haluaa vähentää korjaamokäyntejä asiakkaan eduksi\nInCar Autokorjaamokeskus on kehittänyt asiakkaidensa ajankäyttöä helpottaakseen vauriokamera sovelluksen. Korjaamo lähettää yhteyttä ottaneen asiakkaan puhelimeen vauriokamera linkin, joka ohjaa asiakasta ottamaan itse kuvat autosta.\nMobiiliteknologian hyötykäyttö on levinnyt myös autojen vauriokorjaamoihin.\nInCar Autokorjaamokeskus on kehittänyt asiakkaidensa ajankäyttöä helpottaakseen vauriokamera sovelluksen. Korjaamo lähettää yhteyttä ottaneen asiakkaan puhelimeen vauriokamera linkin, joka ohjaa asiakasta ottamaan itse kuvat autosta. Sovellus opastaa asiakasta ottamaan autosta vähintään yhden yleiskuvan rekisterinumeroineen, sekä kuvia vauriokohdasta.\nPalvelua lanseeraamassa ollut myyntijohtaja Matti Luona kertoo erityisesti yritysten ottaneen palvelun hyvin vastaan. -Monella on nykypäivänä hankala päästä korjaamolle kesken työpäivän. Tällä säästää yhden ylimääräisen käynnin kokonaan.\nKuvat lähtevät sovelluksella asiakkaan valitsemaan korjaamon toimipisteeseen, jossa työnjohto tekee kuvien perusteella korjauskustannuslaskelman vakuutusyhtiölle. Korjausluvan saatuaan työnjohtaja on yhteydessä asiakkaaseen korjausajan sopimiseksi ja korjaamo voi tilata osat jo valmiiksi. Ensimmäinen käynti korjaamolle tarvitaan vasta, kun auto tuodaan korjattavaksi.\n-Edelleen asiakkaat, jotka eivät halua kuvia ottaa, ovat tervetulleita vahinkotarkastukseen korjaamoillemme korostaa Luona.\nYli neljännes kokee auton korjauttamisen työlääksi – Autoklinikan sähköinen vahinkotarkastus vastaa haasteeseen\nLähiTapiola: Suomalaisista 15 prosenttia myöntää ajaneensa autoa juotuaan alkoholia\nLucid Motors paljasti uusia yksityiskohtia maailman tehokkaimmasta sähköisestä luksussedanista


Tellut allas - taivas Ylläs - Lapland Hotels\nTelemarkin offarikurssi 3. - 9.4.2016 Ylläksellä\n>> Ilmoittaudu kurssille tästä\nKurssi tarjoaa haastetta sekä uusia taitoja kaiken tasoisille laskijoille. Kaupan päälle saat paljon uusia tuttavuuksia, hyvää laskuseuraa sekä kauniita maisemia. Tellut allas - taivas Ylläs on täällä taas!\nTuttuun tapaan kurssi koostuu kahdesta eri osiosta:3. - 5.4. Telemarkin peruskurssi aloittelijoille sekä jatkokurssi edistyneemmille.5. - 9.4. Telemarkin offarikurssi, josta löytyy tasoryhmiä aloittelevista offarilaskijoista aina kokeneisiin tunturikävijöihin.\nVoit valita osioista vain toisen tai molemmat, oman mielesi mukaan.\nVoit varata majoituksen Lapland Hotel Ylläskaltiosta tapahtumaan sovituilla erikoishinnoilla kurssin ajaksi. Majoitusvaraukset tehdään samalla lomakkeella kuin kurssi-ilmoittautuminenkin.\nSu 3. - Ma 4.4. harjoitellaan Telemark-laskun perusteita pääsääntöisesti rinteessä. Näiden päivien tavoitteena on antaa aloittelijoille valmiudet osallistua halutessaan Tellut allas - taivas Ylläs -offarikurssille. Kokeneemmille laskijoille tarjotaan syventävää tekniikkatreenausta erilaisten harjoitusten muodossa ja palautellaan laskijoiden ruostuneita taitoja.Ti 5.4. järjestetään työpajapäivä, jossa kurssilaiset (sekä perus- että offarikurssilaiset) valitsevat erilaisia toimintoja.Ke 6. - Pe 8.4. paneudutaan syvemmälle telemarkin offarilaskuun ja opitaan vaativampia laskutekniikoita erilaisissa lumiolosuhteissa. Kurssin aikana tehdään erimittaisia retkiä lähituntureille.La 9.4. on ylimääräinen lisäpäivä, jolloin huvitellaan rinteessä vielä ennen kotiin lähtöä!\nPeruskurssi (su - ti)\nPeruskurssi + offarikurssi (su - pe)\nOffarikurssi (ti - pe)\n163,-/ 143,- (kanta-asiakkaat)\nHissilippu kurssin ajalle: 1 päivä\n3 päivää (peruskurssi)\n4 päivää (offarikurssi)\n5 päivää (offarikurssi + lauantain lisäpäivä)\n7 päivää (perus- ja offarikurssi + lauantain lisäpäivä)\nOhjelma:Kurssin ohjelma tarkentuu lähempänä ja se tullaan lähettämään kaikille ilmoittautuneille sähköpostitse n. kaksi viikkoa ennen kurssin alkua. Kuitenkin ohjelmassa on laskemista ja retkeilyä Ylläksen alueella. On hyvä muistaa, että ohjelmassa ja sen suunnittelussa otamme huomioon kulloinkin vallitsevat sää- sekä lumiolosuhteet ja teemme tarvittavia muutoksia niiden mukaan.\nVarusteet:Kaikilla peruskurssilaisilla olisi hyvä olla omat telemarksukset ja -monot sekä offarilaskuun sopivat isosompaiset sauvat (teleskooppi). Ylläs Ski Resort vuokraamosta löytyy kuitenkin jonkin verran vuokrasuksia ja -monoja, joihin otamme varauksia vastaan ilmoittautumisjärjestyksessä. Voit varata välineitä ennakkoon listaamalla tarvitsemasi välineet ilmoittautumislomakkeessa olevaan "Terveiset ja lisätiedot kurssin järjestäjille" laatikkoon. Suksivaraukseen tulee lisäksi laittaa laskijan pituus ja monovaraukseen jalan koko.\nKaikilla offarikurssille osallistuvilla tulee olla omat telemarksukset, -monot ja sauvat sekä omiin suksiin sopivat nousukarvat. Lisäksi on hyvä olla omat lumiturvallisuusvälineet eli piippari, sondi ja lapio sekä tarpeeksi tilava reppu edellä mainituille välineille, eväille ja taukovaatteille.\nTarkempia tietoja välineistä ja varusteista lähetetään kaikille ilmoittautuneille kurssikirjeessä n. kaksi viikkoa ennen kurssin alkua.\nMajoitustiedot ja -hinnat:Varattavissa on kokonaisia huoneita (1 - 4 hlö) tai nais- miespaikkoja 4 hengen huoneissa. Jos teillä on oma porukka koottuna, kannattaa siis varata kokonainen huone. Tällöin vain yksi seurueesta tekee huonevarauksen. Nais- ja miespaikat varaa jokainen itse.\nValittavissa on majoitus joko pelkällä aamiaisella tai puolihoidolla. Aamiaisbuffet on katettuna ma - pe klo 7 - 10 ja la - su klo 7.30 - 10.30. Aitojen Makujen Päivällisbuffet on katettuna päivittäin klo 17 - 20.\nKaikissa huoneissa on oma sauna, minibaari, vedenkeitin ja hiustenkuivain. 1 - 2 hengen huoneet sijaitsevat hotellin alemmassa kerroksessa ja parvelliset 3 - 4 hengen huoneet ylemmässä kerroksessa. Kaikki huoneet ovat savuttomia.\n1 hengen huone puolihoidolla 118,-/ vrk\n2 hengen huone puolihoidolla 156,-/ vrk\n3 hengen huone aamiaisella 150,-/ vrk\n3 hengen huone puolihoidolla 219,-/ vrk\n4 hengen huone aamiaisella 180,-/ vrk\n4 hengen huone puolihoidolla 272,-/ vrk\nNaispaikka 4 hengen huoneessa aamiaisella 45,-/ hlö/ vrk\nNaispaikka 4 hengen huoneessa puolihoidolla 68,-/ hlö/ vrk\nMiespaikka 4 hengen huoneessa aamiaisella\n45,-/ hlö/ vrk\nMiespaikka 4 hengen huoneessa puolihoidolla 68,-/ hlö/ vrk\nHUOM! Majoitusvaraus tehdään samassa yhteydessä ja samalla kaavakkeella kurssi-ilmoittautumisen kanssa.\nKeskustelua tulevasta kurssista sekä kuvia ja videoita aikaisemmilta kursseilta:


Tietosuojaseloste - Vendala\n050-575 4550, Sanna Rahikkala, sanna@vendala.fi\nRekisteriin kerätään vain tietoja, jotka ovat käyttötarkoituksen kannalta olennaisia. Asiakastietoja sisältävää rekisteriä pidetään palveluiden tuottamiseen, asiakasviestintään ja laskutukseen liittyen. Rekisterin käyttötarkoitus on asiakkaiden terveydentilan tutkimisen ja hoidon suunnittelu, toteutus ja seuranta sekä niistä syntyvien tietojen käsittely.\nAjanvarauksessa käytetään ulkoista Vello -palvelua, jonka ylläpidosta ja tietoturvasta vastaa Bondi Blue Oy.\nAsiakastiedoista käy ilmi asiakkaan nimi, henkilötunnus, osoite, sähköpostiosoite ja puhelinnumero. Rekisteri sisältää käyntikohtaiset hoitolomakkeet. Henkilö- ja terveystietoja käsitellään vain manuaalisesti.\nRekisteriin tallennettavat tiedot saadaan säännönmukaisesti asiakkaalta itseltään\nRekisterinpitäjä käyttää asiakasviestinnässä MailChimp-sähköpostipalvelua. Mailchimpiin tallennetaan nimitiedot ja sähköpostiosoitteet ja niitä säilytetään suojatun ja salasanalla varustetun yhteyden takana. Mailchimp on sitoutunut toimimaan GDPR-asetuksen mukaisesti. MailChimp GDPR seloste.\n9 Rekisterinsuojauksen periaatteet\nManuaalisesti tuotetut tiedot säilytetään lukitussa tilassa. Vaitiolovelvollisuutta noudatetaan asiakassuhteen aikana ja sen päätyttyä. Tietoja säilytetään laissa määrätyn ajan mukaisesti. Tietojen käsittelyssä noudatetaan aina tietoturva- ja tietosuojasäännöksiä.\nRekisteriin kirjattuihin henkilökohtaisiin tietoihin liittyy tarkastusoikeus. Asiakkaalla on oikeus tarkistaa Vendalan kirjaamat tiedot itsestään ja saada itseään koskevat asiakastiedot kirjallisena. Pyyntö esitetään kirjallisesti suoraan rekisterinpitäjälle. Tiedot voidaan toimittaa kirjallisesti kerran vuodessa maksuttomasti. Virheellinen, puutteellinen tai vanhentunut tieto korjataan tai poistetaan viipymättä.\nOikaisupyyntö tulee tehdä kirjallisesti. Pyynnössä pitää perustella ja yksilöidä tarkasti, mitä tietoa\nvaaditaan korjattavaksi, mikä on asiakkaan mielestä oikea tieto ja miten korjaus pyydetään tekemään.\n12 Tiedon kielto-oikeus\nAsiakkaalla on oikeus kieltää rekisterinpitäjää käsittelemästä häntä itseään koskevia tietoja suoramainontaa, etämyyntiä ja muuta suoramarkkinointia sekä markkina- ja mielipidetutkimusta varten. Kielto tulee tehdä kirjallisesti ja osoittaa rekisteriasioista vastaavalle henkilöille.\nSivustolla vendala.fi käytetään evästeitä käyttäjäkokemuksen parantamiseen ja verkkosivustojemme kehittämiseen. Tiedot tallennetaan anonyymisti.


Jimm’s PC-Storen toimitusjohtaja Antti Järvisen mukaan PC-pelaaminen jatkuu välineurheiluna, jossa näytönohjainten ja suorittimien tehokkuuden kilpajuoksu jatkuu kohti sujuvaa 8K-pelaamista. - Pelitietokoneiden tehokkuus ja laajennettavuus ovat yhä omaa luokkaansa, joten vakavasti pelaamisensa ottavat pelaajat voivat tyytyväisinä jatkaa valitsemallaan tiellä.\nNVIDIA julkisti edellisviikolla tehokkaat pelikäyttöön tarkoitetut GeForce RTX 3000 -sarjan näytönohjaimet. Ne ovat selvästi edellissukupolvea tehokkaampia ja niiden hinta-tehosuhde on myös aiempaa parempi. Uudet näytönohjaimet tuovat peleihin sujuvan 8K-tarkkuuden.\nKaikille halukkaille uusia RTX 3000 -sarjan näytönohjaimia ei välttämättä riitä. - Alussa RTX 30 -tuotteiden saatavuus tulee olemaan kaikkialla erittäin rajoittuneita johtuen kasautuneesta kysynnästä. Pitkäaikainen yhteistyömme valmistajien kanssa takaa meille kuitenkin saatavuuden jo ensimmäisistä myyntipäivistä lähtien. Odotettavissa kuitenkin on, että viivästyksiltä ei voida välttyä, Järvinen sanoo.\nJimm’s on suunnitellut useita pelitietokoneita, jotka pohjautuvat näihin uusiin näytönohjaimiin ja ne tulevat myyntiin tänään. Yhtiö on myös tänään aloittanut RTX 3080 -näytönohjaimien myynnin. Tehokkain RTX 3090 -näytönohjainmalli tulee myyntiin 24. syyskuuta ja sarjan edullisin RTX 3070 -näytönohjain tulee myyntiin 15. lokakuuta.\nUusien RTX 30 -pohjaisten pelitietokoneiden ja pelkkien näytönohjainten ominaisuudet ja tehot vaihtelevat malleittain hintatasosta riippuen. Tietokoneiden kuluttajahinnat alkavat 1799 eurosta ja näytönohjainten kuluttajahinnat alkavat 569 eurosta.


Kirjoittanut Mika Latvala 16. lokakuuta 2009 Vempaimet\nLäppärin kuljettaminen vaikkapa lentokoneessa tuskin on ihmisen mielenrauhalle kaikkein mukavin vaihtoehto. Myöskin sotilaallisissa olosuhteissa kannettava saa aika helposti kolhua. Eli Odessey Ultimate Laptop Case on oiva apu jos haluaa saada herra majuriin yhteyttä vielä lentokoneenkin pudottua maihin.\nUltimate Laptop Case nimensä mukaisesti suojaa kannettavaa tietokonetta kaikissa olosuhteissa. Laukku vähentää tärinän tuhoavaa vaikutusta ja eipä läppäri paljoa hetkahda vaikka sen heittäisi mäkeä alas. Itse asiassa olisi kiva joskus testata. Suojalaukku on myös vesitiivis, pölytiivis ja iskunkestävä. Laukku on valmistettu erittäin lujatekoisesta polymeeriseoksesta. Laukku on vuorattu kupruvaahtomuovilla sisältä, joten läppärillä ei ole tilaa liikkua laukun sisällä. Kyllä tässä on jotain niin miehekästä ja extremeä, voi että.\nextreme kannettava tietokone kuljettaminen läppäri laukku rajut olosuhteet tietokone\nAki kommentoi 17. lokakuuta 2009 14.05\nOnhan se kiva että tällaisia on olemassa. Mutta eipä tuollaista ilkeäisi itse käyttää.\nJa pyörätkin vielä… ehkä laukku on tehty laiskalle roudarille joka ei jaksa kantaa mitään?\nMika Latvala kommentoi 17. lokakuuta 2009 14.57\nOlet kyllä oikeassa, harvemmin jaksaa edes läppärin laukkua kanniskella mukana, niin hinaile nyt sitten tällaista perässä… Kyllä nuo pyörät on varmasti ihan siirtelyn helpottamiseksi, sillä noin massiivinen laukku voi oikeasti painaa sen verran ettei sitä jaksaisi kanniskella pitkiä matkoja. Metsässäliikkujille tietysti maastopyörät varaosina.\nMutta eipä tuo laukku oikeastaan iso edes ole. Jotain mittoja:\n22″W x 9″H x 14″D\n20″W x 7″H x 11.5″D\nOta noista nyt sitten selvää. :)\nVaivaannuin selvittelemään hieman tuota myyvän liikkeen taustoja ja tajusin, että he myyvät satoja erilaisia laukkuja erilaisiin tilanteisiin. Kaikki tuollaisia massiivisen oloisia keikkavärkkejä.\n29. tammikuuta 2009 3\n2 teratavun kiintolevy\nNykyään tietokoneet tarvitsevat suuremmat kiintolevyt. Kun tahdotaan tallentaa koko perheen elokuvat, musiikit, viedeot ja valokuvat…\n26. tammikuuta 2009 3\nUusi Acer Aspire -miniläppäri\nAcer Aspire on tehokas miniläppäri, jossa on paljon ominaisuuksia ja Windows Xp -käyttöjärjestelmä. Jos Sony…


Mikä on helpoin tapa testata onko kamera rikki? - Sivu 2 - Kameralaukku.com\nMikä on helpoin tapa testata onko kamera rikki?\n22 mm objektiivi tässä kamerassa on 35 mm kinovastaava, jolloin se kuuluisa klassinen nyrkkisääntö sanoo, että tärähdysvaara on yli 1/35 sekunnin valotusajoilla.\nMutta eikö tuo klassinen sääntö viittaa todellisiin polttoväleihin, eikä laskennallisiin?\nEi vaan sitä voidaan tarkastella kameran liikkeen vaikutuksella kuvaan. Silloin esimerkiksi objektiivilla, jolla on kamerassa 10 asteen kuvakulma, 1 asteen (kallistus)liike valotuksen aikana tekee samanlaisen vaikutuksen kuvaan kaikenkokoisilla kameroilla. Polttoväli siis täytyy vaihtaa kameran koon muuttuessa. Kuvia erikokoisista kameroista tarkastellaan luonnollisesti samaan kokoon skaalattuna eikä filmiruutuja tai kennoja sellaisenaan.\nViimeksi muokannut Mirrored, 26.4.2016 klo 11.55. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\n...Viikon kokeilun jälkeen, kyllä se kamera on ehjä ja ihan oikeita kuvia sillä saa...\nTodennäköisesti kamera tekee ihan kelvollista jälkeä, mutta EOS M-sarjaan ei ole myynnissä yhtään toimivaa objektiivia.\nHmm, Photozone nyt ainakin piti tuota pannaria ihan mukiinmenevänä objektiivina... http://www.photozone.de/canon-eos/960-canon_m22_2\nMistä johtuvat nämä katkeran ivalliset viestit? Onko joku pahoittanut mielesi?\nCanon EOS M-sarjaan sopii kaikki Canon EF, EF-s ja EF-m objektiivit sekä aikamoinen kasa muiden valmistajien objektiiveja. Konehan on tyypillisesti toimitettu EF välirenkaan kanssa. Koneessa toimii myös Canon EF kameroiden salamajärjestelmä ja langattomat etälaukaisijat. Koneessa on myös pistoke ulkoiselle mikrofonille.\nEF-m objektiivi valikoima on aika sopiva matkakameraan. On pannukakku 22mm, 28mm IS STM makro kiinteillä LED valoilla ja neljä IS zoomia 11-22, 15-45, 18-55 sekä 55-250 .\nMuista EF sarjoista STM objektiivit ovat varsin kivasti EOS-m koneen kanssa toimivia. Niitä on esimerkiksi EF 40mm ja EF 50mm kiinteäpolttoväliset.\nJos valovoimaa kaipaa niin EF L sarja on tarjolla mutta ehkä niiden oikeampi paikka on suurempikokoisten runkojen nokalla.\nViimeksi muokannut J.A.K., 12.5.2016 klo 13.46. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nOsuit naulan kantaan! Kuvasin Canonilla 70-luvulta aina 2000-luvulle asti. Olin hyvinkin merkkiuskollinen ja kun huhut Canonin peilittömästä heräsivät, heräsi ajatus keventää kalustoa.\nCanon on epäonnistunut täydellisesti peilittömien tuomisessa markkinoille. Rungot ovat surkeita ilman etsintä ja objektiivi valikoima ei ole edes surkea, sitä ei ole. Sekä m4/3 että varsinkin Fuji ovat ajaneet ohi kaikilta osin.\nFujin tulo takaisin järjestelmäkameramarkkinoille oli malliesimerkki siitä, miten asia pitää hoitaa. Ensin tehtiin hyvä runko ja sen kanssa hyvälaatuiset objektiivit (3kpl). Eihän Canonilla ole vastata vieläkään peilittömissä edes ensimmäisen sukupolven Fujeille. Myöhemmin Fuji laajensi runko ja objektiivivalikoimaa ja toi lopulta sitten halvempia runkoja ja objektiivejakin markkinoille.\nCanonin M sarja on täydellinen epäonnistuminen sekä teknisesti että kaupallisesti. Kameranhan on pääosin vedetty pois markkinoilta. Jos aikoo hankkia peilittömän järjestelmäkameran, ovat vaihtoehdot käytännössä m4/3 ja Fuji. Jos paino on valokuvauksessa, niin valinta on Fuji, videokuvauksessa taas Panasonic. Oly on siellä puolessa välissä ja kiehtoo joitakin.\nEhkäpä kannattaa niellä katkeruus ja jatkaa kuvaamista sillä kalustolla minkä on katsonut sopivaksi omalle käyttötyylille.\nNämähän ovat vain materiaa, eivät eläviä olentoja.\nMissä tuo 22 mm on tehty? Testien mukaan Canonillakin on ollut vaikeuksia saada Japanin ulkopuolella olevien objektiivitehtaidensa laatua tasaiseksi. Yksi hyvä yksilö ei tee kesää.\nMutta jää kysymys, miksi johtava kameramerkki kykenee tyrimään näin täydellisesti uuden mallisarjan tuonnin markkinoille? Samalla jää tietysti pelko siitä, että Canon on yleisemminkin menettämässä otteensa, jolloin tullaan kuluttajan kannalta hankalaan tilanteeseen, jos Nikon dominoi markkinoita yksin.\nJos palaan peilijärjestelmän käyttäjäksi, niin tämän hetkisillä tiedoilla valinta olisi 5D mark joku. Se on tämän hetkisistä peilirungoista, ottaen huomioon saatavissa olevat objektiivit, paras valinta.\nViimeksi muokannut Fujilla kuvaan, 12.5.2016 klo 14.42. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nSamalla jää tietysti pelko siitä, että Canon on yleisemminkin menettämässä otteensa, jolloin tullaan kuluttajan kannalta hankalaan tilanteeseen, jos Nikon dominoi markkinoita yksin.\nSe on todella hankala tilanne. Nikon dominoi markkinoita yksin ja kuluttajan on silloin mahdotonta ostaa esimerkiksi jotain parempaa kameraa, kuten Fujia.\nMillä peilittömällä mallilla Nikon dominoi markkinoita?\nPeilittömät ovat ainakin vielä aika pieni niche genre.\nJos aikoo hankkia peilittömän järjestelmäkameran, ovat vaihtoehdot käytännössä m4/3 ja Fuji. Jos paino on valokuvauksessa, niin valinta on Fuji, videokuvauksessa taas Panasonic. Oly on siellä puolessa välissä ja kiehtoo joitakin.\nTaitaahan sillä Sonyllakin olla muutama peilitön runko markkinoilla...\nNikon dominoi 1" peilittömien järkkärien markkinoita. Tiedän, on saivartelua, mutta kuitekin...\nTodella harmi kun Nikonin usko 1" peilittömiin järkkäreihin näyttää hiipuvan sillä teknisesti systeemi on erittäin toimiva ja kuvanlaatukin on kennotekniikan kehittyessä noussut ihan hyvälle tasolle. Jos Nikon olisi hoitanut asiansa hyvin 1" saralla, niin m43 olisi saanut kovan haastajan.\nKaikki kunnia Nikonille ja 1" järjestelmälle. Sen piiristä löytyy ainoa tosissaan vedenalaiskäyttöön tehty Nikonoksen suora jälkeläinen.\nNoita peilittömien markkinoita Nikon siis dominoi :-) Valitettavasti kyse on nichen nichestä, joten mitään taloudellista merkitystä tuolla ei ole.\nNikonin 1 on järjestelmä joka mokattiin sillä kun insinöörit ja kaupallinen osasto keskenään pähkäilivät ratkaisut. Kuvaajien mielipide jäi kuulematta (tai se ainakaan näkynyt järjestelmän kehityksessä), minkä vuoksi systeemi ei koskaan saanut sitä suosiota johon sillä oli mahdollisuus yltää. Paraatiesimerkki siitä miten ei pidä toimia :-(\nAika hatusta vetäisty on analyysi, jos vertaa markkinalukuihin: http://www.43rumors.com/japanese-2015-s ... ket-share/


Jasmin Rautiainen toivoisi nettideittailuun reiluutta. Väärinkäsityksiltä vältyttäisiin, jos ihmiset kertoisivat avoimemmin, mitä hakevat. Kuva: Antti Karhunen / Yle\nNuorille aikuisille Tinder tai esimerkiksi Instagram ovat tavallinen tapa lähestyä kiinnostavaa ihmistä. Kuva: Jani Aarnio / Yle\nPsykologin mukaan kumppaniin liittyvät odotukset ovat kasvaneet. Kuva: Henrietta Hassinen / Yle\nPsykoterapeutti Mervi Saarinen neuvoo puhumaan pettymyksen tunteista läheisille. Kuva: Heikki Haapalainen / Yle\nDeittisovellus Tinder on säilyttänyt suosionsa vuosien ajan. Kuva: Meri Remes/Yle\n"Jos siellä olisi nyt joku kiva": se on ajatus, jolla Jasmin Rautiainen on pettymysten jälkeen palannut Tinderiin. Kuva: Antti Karhunen / Yle\nNettideittailuPohjois-SavoKuopioTinderDeittiohjelmistotSeurusteluParisuhdeYksinäisyysTunne-elämäRomanttiset suhteet Itä-Suomen yliopistoYTHSPsykoterapeutitHäpeä


JYX - Kielikäsitykset vanhustyössä : asukkaiden, hoitajien ja esimiesten käsityksiä hyvästä vuorovaikutuksesta ja kielenkäytöstä\nKielikäsitykset vanhustyössä : asukkaiden, hoitajien ja esimiesten käsityksiä hyvästä vuorovaikutuksesta ja kielenkäytöstä\nMäntynen, A., Tapionkaski, S., & Pietikäinen, S. (2018). Kielikäsitykset vanhustyössä : asukkaiden, hoitajien ja esimiesten käsityksiä hyvästä vuorovaikutuksesta ja kielenkäytöstä. Puhe ja kieli, 38(3), 127-151. https://doi.org/10.23997/pk.77383\nTapionkaski, Sanna |\n© Kirjoittajat & Puheen ja kielen tutkimuksen yhdistys, 2018\nArtikkelissa tarkastellaan käsityksiä hyvästä vuorovaikutuksesta ja kielenkäytöstä vanhainkodissa kriittistä diskurssintutkimusta ja etnografiaa hyödyntäen. Tutkimus perustuu aineistoon, joka kerättiin haastattelemalla ja havainnoimalla asukkaita, hoitajia ja esimiehiä kahdessa monikielisessä vanhusten hoitoyksikössä. Aineistosta analysoitiin vanhustyön kieleen liittyviä kieli-ideologioita ja metakieltä. Analyysin tuloksena nousi esiin neljä keskeistä vanhuslähtöisen kielen ulottuvuutta: (1) vuorovaikutuksen laatu, määrä ja sävy, (2) puhuttelun ja nimeämisen tavat, (3) äidinkieli ja monikielisyys sekä (4) kosketuksen ja muun multimodaalisen vuorovaikutuksen merkitys. Tulokset tuovat esiin, että vanhainkoti on institutionaalinen paikka, joka on asukkaille koti ja hoitajille ja esimiehille työpaikka. Nämä toisistaan poikkeavat positiot luovat erilaisia tarpeita ja toiveita vuorovaikutukselle ja kielenkäytölle: siinä missä hoitajat pyrkivät tekemään työnsä tarkoituksenmukaisesti ja sujuvoittamaan hoitoarkea, asukkaat kaipasivat keskustelua, rupattelua ja yhteistä toimintaa hoivakodin arkeen. Hoitajien kielikäsityksissä korostuvat puheen ymmärrettävyys ja selkeys, asukkailla kielen sosiaalinen merkitys, keskustelu ja kuunteleminen. Tulokset kertovat myös siitä, että vanhusten keskinäinen tuettu vuorovaikutus ja musiikin aktivoiva käyttö voisivat olla keinoja lisätä vanhuksia osallistavaa vuorovaikutusta vanhainkodissa. ...\nkieli-ideologiat kielikäsitykset diskurssianalyysi diskurssintutkimus etnografia osallistaminen vuorovaikutus vanhukset kieli kielenkäyttö ideologiat


Silmukan saalistus: helmikuuta 2016\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 22.56.00 8 kommenttia:\nOlen todella yllättynyt ja onnellinen siitä, kuinka innokkaasti olette osallistuneet Kevään keskeneräiset-haasteeseen. Suurkiitos teille kaikille! Haasteeseen voi ilmoittautua koko kevään ajan. Eli mukaan vain, jos et vielä ole ilmoittautunut. Tehdään yhdessä keskeneräisistä neuleista ja päässä muhivista ideoista valmiita!\nMinun keskeneräiseni ovat edenneet toistaiseksi vain Talvisukkien osalta. Suunnitelmana olisi saada nämä ensin valmiiksi ja edetä Siksak-huivin kautta kahteen aloittamattomaan keskeneräiseen. Talvisukat ovat edenneet mukavasti jo yli kantapään. Varresta jätin isoimman kirjoneulekuvion kokonaan, sillä varsi olisi muuten ollut liian kapea E:n jalkaan. Tai ainakin se olisi tarvinnut varren yläosaan tällöin lisää silmukoita. Tämä taas olisi vaikeuttanut kirjoneulekuvioiden neulomista, joten jätin pitkän kuvion suosiolla neulomatta. Luultavasti jalkaterästäkin tulee joku kuvio jätettyä pois, jottei sukista tule liian isot.\nKirjoneuletta on ollut mukava tehdä, vaikka välillä olenkin joutunut purkamaan sukkaa, koska puikkojen vaihtokohdassa lanka on kiristänyt liikaa. Joissain kohdissa haastetta on luonut lankojen paksuusero. Luulin, ettei lankojen paksuus vaikuttaisi kuvion kireyteen, mutta ainakin omalla käsialallani se vaikuttaa. Jatkossa siis valitsen kirjoneuleisiin saman paksuisia lankoja.\nMiten teidän keskeneräiset edistyvät?\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 21.23.00 8 kommenttia:\nEn ole mikään ruoka- saatika sitten leipomisbloggari. Sen olen todennut useastikkin täällä. Ruokien ja leivonnaisten kuvaaminen on paljon vaikeampaa, kuin neuleiden. Se, jos langan sävy ei ole kuvassa juuri oikea, ei tee itse neuleesta sen pahemman näköistä. Vaikka kyllä mieluiten käsityöni esittelenkin oikeissa sävyissä. Ruokien ja leivonnaisten kanssa oikea sävy taas on erityisen tärkeää ja väärä sävy tekee esittelyssä olevasta syötävästä helposti vastenmielisen. Siispä pyydän anteeksi kuvien mahdollisia sävyvirheitä.\nAjattelin kuitenkin, että tässä postauksessa tärkeintä on se ajatus ja halu jakaa teidän kanssa hauska niksi tulevan ystävänpäivän kunniaksi. Näin taannoin Facebookissa nerokkaan videon, jossa kyseisiä pullia tehtiin. Oma idea tämä ei siis ole. Ei todellakaan. Mutta hauska kuitenkin. Alkuperäistä videota en enää löytänyt, joten päätin kuvata blogiin vaihekuvat, joiden avulla saat sydänpuustit aikaiseksi.\nPullataikinan ohjeena käytin Kinuskikissan pullataikinaa ja puustien täytteeseen ohje löytyi samaisesta blogista. Tosin täytteen aineet sekoitin keskenään huoneenlämpöistä voita myöden. Tee siis ensin pullataikina ja valmista taikinan kohottua täyte. Tämän jälkeen tee seuraavasti:\n1. Pyöritä yhdestä palasta taikinaa pallo ja muotoile se kädellä pyöreäksi levyksi.\n2. Levitä täytettä taikinalevyn päälle.\n3. Rullaa levy ja taita se kahtia.\n4. Käännä levy niin, että rullan puolikkaat ovat päällekkäin ja leikkaa rullan taitetusta päästä katkoviivojen mukaisesti. Levitä taitetut puolikkaat niin, että pulla muistuttaa sydäntä. Voitele kananmunalla ja paista pullataikinaohjeen mukaan.\nJa lopuksi tietysti nauti!\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 17.34.00 2 kommenttia:\nPistin taannoin pystyyn Kevään keskeneräiset-haasteen, joka sai mukavasti mielenkiintoa ja jo muutaman osallistujankin. Tarkennan vielä erikseen, että haasteeseen voi osallistua myös suunnitelmalla tehdä joku tietty työ jostain tietystä langasta tai jonkun tietyn ohjeen mukaan ilman, että yhtäkään silmukkaa on vielä luotu. Tarkemmat tiedot ja paikan, jossa ilmoittaa itsensä mukaan löydät täältä. Käy ihmeessä kurkkaamassa, jos vähänkään kiinnostaa!\nJa koska perustin tällaisen haasteen, osallistun siihen toki itsekkin. Sillä mikä on parempaa tällaisissa jutuissa, kuin yhteishenki. Kuten haasteen säännöissä kerroin, kaikkia keskeneräisiä töitä ei tarvitse haasteeseen ilmoittaa. Itsekkin jätän haasteen ulkopuolelle Plussa-peiton ja suuren osan Supersankari-peitosta (valmiina Teräsmies-, Batman- ja Ihmenainen-tilkut). Tällöin paineita ei tule liikaa, kun ikuisuusprojekteja ei tarvitse urakoida kevään aikana loppuun. Seuraavassa siis projektit, joilla osallistun Kevään keskeneräiset-haasteeseen:\nAloitetaan niistä töistä, jotka ovat jo puikoilla. Yksi näistä on Siksak-huivi, jota neulon merinolangasta ja alunperin vauvanpeiton ohjeen mukaan. Vielä en ole varma päätyykö tämä omien poikien kaulaan vai meneekö talteen pukinkonttiin. Toivottavasti se valmistuu ainakin tämän kevään aikana!\nNäihin sukkiin hullaannuin monen muun neulojan tavoin. Ohje sukkiin löytyy nyt jo kokonaan Muita ihania-blogista. Alunperinhän sukissa oli ideana, että niiden ohje paljastui pienissä osissa. Itselläni alkoi kuitenkin hartiajumi vaivaamaan niin, että sukkien neulonta jäi alkutekijöihinsä. Loppuun haluan nekin kuitenkin saattaa. Sukat päätyvät toivottavasti E:n jalkaan.\nKoska haaveenani on Supersankari-peiton valmistuminen, pitäähän siihenkin kevään aikana ainakin yksi tilkku saada aikaan. Mielellään tietysti useampikin. Tilkuista seuraavana tehtävälistalla olisi Salama-tilkku.\nCookie A: Rhombus-sukat\nNämä sukat olen halunnut jo pitkään neuloa. Kerran ne taisivat olla jo puikoillakin, mutta koska ne oli mahdoton neuloa Magic loop-tekniikalla, lopetin niiden teon alkukerrosten jälkeen ja purin työn. Tänä vuonna viimein hoksasin, että voisin neuloa sukat kahta yhtäaikaa erillisillä sukkapuikoilla. Tällöin välttyisin toisen sukan-syndroomasta, josta kärsin ennen Magic loop-tekniikan oppimista. Lankana käyttäisin Regian Fluormania Coloria.\nListalle oli päätyä vielä yksi pipokin, mutta päätin olla ahnehtimatta. Pipo pääsee puikoille toivottavasti näiden töiden jälkeen. Aika monta työtä aion saada siis valmiiksi tämän kevään aikana. Mutta stressiä en aio tavoitteistani ottaa.\nKiinnostuitko sinä ottamaan osaa haasteesen? Jos innostuit, käy lukemassa haasteesta lisää ja ilmoittautumassa täällä!\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 13.54.00 10 kommenttia:\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 21.31.00 108 kommenttia:\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 13.38.00 15 kommenttia:\nBloggaaja: Silmukan saalistaja klo 14.08.00 2 kommenttia:


Maaliton nuhjaus – tanskalaiset iloitsivat Irlanti-tasapelistä: "Psykologinen etu" - Maajoukkue - Jalkapallo - Sport - MTV.fi\nMaaliton nuhjaus – tanskalaiset iloitsivat Irlanti-tasapelistä: "Psykologinen etu"\nSport > Jalkapallo > Maajoukkue Julkaistu 12.11.2017 10:09\nTanskan Yussuf Poulsen ja Irlannin Shane Duffy ilmataistelussa MM-jatkokarsintojen avausosassa. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press\nTanskan jalkapallomaajoukkueessa pidettiin maalitonta tasapeliä Irlantia vastaan melko hyvänä tuloksena MM-jatkokarsintojen avausosassa. Tanska ja Irlanti nuhjasivat maalittomasti lauantai-iltana Kööpenhaminan Parkenilla ja kaikki on auki, kun toinen osa pelataan tiistaina Dublinissa.\nKaksi maata varmisti paikan MM-jalkapalloon 11.11.2017\nNollat avausosassa – päättyykö Perun 36 vuoden MM-odotus pian? 11.11.2017\nMTV SPORT - STT - Ritzau\nKaksi maata varmisti paikan MM-jalkapalloon Sveitsi ja Kroatia lunastivat paikat MM-lopputurnaukseen


Breaking Bad -tähti Bryan Cranston on julkaissut elämäkerran. (KUVA: © Danny Moloshok / Reuters)\nBreaking Bad -sarjan tähti Bryan Cranstonhttps://www.is.fi/haku/?query=bryan+cranston, 60, avautuu neitsyyden menettämisestään uudessa elämäkerrassaan A Life in Parts. Mirrorinhttp://www.mirror.co.uk/3am/celebrity-news/bryan-cranston-reveals-lost-virginity-9035735 mukaan Cranstonin eka kerta oli varsin koruton, sillä vastapuolena oli prostituoitu.\n– Huoneessa hän vihjaisi, että minun pitäisi riisuutua. Tämä siis tapahtuu. Ei ollut ilotulituksia. Ei hellyyttä. Ei puhumista, Cranston kirjoittaa.\n– Emme koskaan edes kertoneet nimiämme. Minulla ei ollut aavistustakaan, mitä olin tekemässä. Siinä olimme vain tämä tuntematon ihminen ja minä juuri sillä hetkellä. Kaikessa yksinkertaisuudessaan.\nCranston paljastaa kirjassaan myös, kuinka hän kerran haaveili ex-tyttöystävänsä Avanhttps://www.is.fi/haku/?query=avan väkivaltaisesta tappamisesta, koska tämä oli vainonnut häntä. Hän kirjoitti, kuinka kuvitteli hakkaavansa Avan ”päätä seinään metronomin rytmissä. Hiustukkoja ja ihon palasia ja aivoainetta jäi kiinni tiiliseinään.”\n– Pysyin rauhallisena. Pelko ja viha kaikkosivat. En ollut iloinen tai helpottunut tai tyytyväinen. En tuntenut mitään. Päästin hänestä irti ja ruumis vajosi lattialle, Cranston jatkaa kirjassa kuvittelua.\nBryan Cranston Walter Whitena Breaking Bad -sarjassa. Vieressä Jesse Pinkmania näyttelevä Aaron Paul. (KUVA: Frank Ockenfels 3/ Sony Pitures Television/ AMC)


Hyvästi, macho - pehmomies on in!\nHyvästi, jäyhä machomies!\ntorstai 16.08.2007 klo 7:27\nUnelmakumppani parisuhteeseen on pyöreät piirteet omistava pehmo.\nSami Sarjula, Tuomas Enbuske ja Joona Puhakka omaavat parisuhteeseen soveltuvat piirteet.\nNaiset, jotka etsivät pysyvää parisuhdetta, eivät suinkaan haaveile Jone Nikulan kaltaisista koviksista, vaan Joona Puhakkaa muistuttavista söpöliineistä, väittää tuore brittitutkimus.\nMuun muassa kulmikas leuka, suuri nenä ja pienet silmät voivat olla varsinaisia naistenkarkoittajia, kun etsitään uskollista ja huolehtivaa aviomiesainesta.\nEnglantilaisen St Andrewn yliopiston tutkijat pyysivät 400 brittimiestä ja -naista arvioimaan miesten persoonallisuutta ja seksuaalista käyttäytymistä pelkkien kasvokuvien perusteella. Naisia pyydettiin myös mainitsemaan, ketkä miehistä näyttivät ulospäin parisuhdekelpoisimmilta.\nMiehiä, joiden kuviin oli digitaalisesti lisätty naismaisia piirteitä, pidettiin uskollisina, hoivaavina ja lämpiminä. Maskuliiniset miehet arvioitiin puolestaan hairahduksiin taipuvaisina, kyvyttömämpinä isyyteen sekä huonompina seurustelukumppaneina.\nNaisten arvostamiksi piirteiksi tutkijat nimesivät muun muassa suuret silmät, pyöreät posket ja täyteläiset huulet. Myös kulmakarvojen muokkaaminen ohuemmiksi ja kurvikkaammiksi herätti naisissa luottamusta.\nVakituista kumppania etsittäessä kokemus näyttäisi hakkaavan viriiliyden, sillä tutkimuksen mukaan vanhemmat miehet ovat nuoria halutumpia.\nKaikkea ei kuitenkaan ole menetetty, hyvät machot, sillä heleällä hipiällä voi kompensoida kulmikasta ulkonäköä. Terveen näköiset kasvot kun lupaavat naisten mielestä laadukasta parisuhdetta ja miellyttävää luonteenlaatua.\nTutkimusryhmää johtaneen tohtori Lynda Boothroydin mukaan naisten mieltymykset ovat kiinteässä yhteydessä eri elämänvaiheisiin.\n– Naiset päättävät ensisilmäyksellä, haluavatko he sitoutua tietynlaiseen mieheen. Kaikki riippuu siitä, mitä nainen juuri sillä hetkellä etsii, Boothroyd uskoo.\nTanssii tähtien kanssa -ohjelmasta koko kansan tietoisuuteen hypänneen Sami Sarjulan mielestä tutkimustulos kuulostaa hyvältä.\n– Mulla on ainakin pyöreä nenä ja suhteellisen pyöreät kasvotkin, joten sovin vielä positiiviseen kategoriaan, Sarjula iloitsee.\nHän ei osaa sanoa, voiko kasvonpiirteistä todellisuudessa päätellä miehen persoonallisuutta, vaikka naiset niin uskovatkin.\n– En voi ottaa kantaa muiden kuin itseni puolesta, mutta ainakin itsestäni mainitut ominaisuudet löytyvät, Sarjula sanoo uskollisuuteen ja huolehtivaisuuteen viitaten.\nVaikka tutkimustulos olikin ihan miellyttävä, ei Sarjula anna sille juurikaan painoarvoa.\n– Tutkimuksia tehdään, mutta en usko niihin. Onneksi meillä aikuisilla on se hyvä puoli, että saamme ihan itse valita kumppanimme. Jotkut arvostavat ulkonäköä ja jotkut muita asioita, Sarjula kuittaa.\nSarjula ei suostu paljastamaan, millainen flaksi hänen omilla kasvonpiirteillään on käynyt naismaailmassa. Myös miehen nykyinen siviilisääty jää arvoitukseksi.\n– En kommentoi. Kauneus on katsojan silmässä, Sarjula naurahtaa.\nTyöelämä - 22:06\nKotimaan uutiset - 21:22


Pörheää Menoa: 99. "Työnnä laukkaa eteen lantiolla!"\nToivottavasti nämä ratsastuspostaukset eivät vielä pursua korvista, sillä nyt olisi taas sellaisen aika! Pörristä kuulumisia sitten taas aika pian, mutta siitä lisää sitten myöhemmin.\nTunti aloitettiin normaaleilla alkukäynneillä, ja sään ollessa todella kuuma ja hiostava, olivat ne normaalia pidemmät. Olihan Lupiini mennyt jo toisenkin tunnin minua ennen, joten se oli hiukan läkähtyneen ja hitaan oloinen. Vaikka sille tarjottiin vettä, ei herra halunnut juoda ollenkaan.\nAlkukäynneissä sain koko ajan kuulla, että ponin pitäisi liikkua aktiivisemmin eteen. Meno taisi taas jäädä vähän laahustamiseksi, yritetään vaan kitkeä tätä huonoa tapaa pois :D\nEn tasan tarkkaan enää muista, mitä tunnilla teimme, joten tästä postauksesta saattaa tulla vähän lyhyempi.\nMuistaakseni otimme ensin ravia ympäri kenttää, ja yritimme saada sitä aktiiviseksi. Muutamat lisäykset lävistäjillä ja pitkillä sivuilla mahtuivat mukaan, ja no- eivät ne mitenkään loistavasti menneet, mutta eivät ihan penkin allekaan. Lupiini ei kuunnellut kunnolla pohjeapuja, vaan jäi pahasti pohkeen taakse, enkä saanut sitä pohkeen eteen hetkeen.\nKun lisäyksiä tehtiin muutamat, alkoivat ne paranemaan vähä vähältä, mutta siltikään ero normaaliin raviin ja lisättyyn raviin ei ollut sellainen, millainen sen pitäisi olla. Siltikin lävistäjiltä jäi "ihan jees"- fiilis, kun sain mukaan pari onnistumistakin.\nRavissa harjoittelimme myös ihan vaan harjoitusravia ja keskiympyröitä, vaikka niitä ei HeC:1 2000- ohjelmaan tullutkaan. Keskiympyröille sain hyvät tiet, ja tiet pysyivät muutenkin kohtuullisina koko ajan.\nKoska minun piti ravata reipasta ravia, ja Lupiinilla on ainakin minun hankala istua reippaassa ravissa, ei meno ollut mitenkään mahtavan näköistä, ainakaan koko aikaa. Loppua kohden sain ravissakin siedettäviä pätkiä, vaikka ne eivät ehkä silmiä häikäisseetkään. Ehkä tässä vielä joskus opin istumaan Lupiinin ravissa =)\nSeuraavana aloitimme verryttelyn laukassa. Yritin keskittyä eniten omaan ylävartalooni ja siihen, etten kippaisi laukassa eteen, tai alkaisi ylimyötäilemään laukan liikettä. Kun sitten nostin laukan, oli ensimmäinen kommentti: "Lisää vauhtia", jonka sain kuulla muutamaankin otteeseen tunnin aikana.\nLaukan pyrimme saamaan aktiiviseksi, ja teimme hiukan nostoja ennen varsinaista työskentelyä. Siirtymiset sujuivat hyvin, mutta nosto tuli vasta kahden sekunnin päästä pyynnöstä, eli Lupiini ei ollut kunnolla avuilla.\nPian otimme sitten ihan reipasta laukkaa, ja laukkasimme ympyrällä niin kovaa, kuin vain sain ponin laukkaamaan. Kun minusta tuntui, että laukkasimme kovaa, ei laukka ollut vielä lähelläkään lisättyä laukkaa, eli olen tottunut aika hitaisiin hevosiin, ainakin tämän (ja kaiken muunkin) perusteella. Tätä reipasta laukkaa sitten laukkasimme muutaman kierroksen, ennen kuin jatkoimme laukan pidentämisen ja lyhentämisen parissa.\nEnsiksi lyhensimme ja pidensimme laukkaa niin, että aina puolet keskiympyrästä mentiin lisättyä laukkaa, ja toinen puoli niin hidasta laukkaa kuin mahdollista. Pidennykset eivät alussa sujuneet kovinkaan hyvin tällä puolella ympyrällä, ja tahti kasvoi vain hiukan, eikä mitään suuria onnistumisia tullut.\nLaukan lyhentäminenkään ei oikein onnistunut, mutta puolella kierroksella sain ihan kohtuullisesti lyhennettyä- jos otetaan huomioon, etten tämäntyyppisiä tehtäviä oikeastaan tee. Kun sitten lyhensimme koko ympyrän/ kaksi ympyrää ( ja toisinpäin), niin alkoi sujua paremmin, koska minulla oli aikaa valmistella siirtymisiä askellajin sisällä paljon paremmin.\nLyhennyksissä sain todella kivoja pätkiä, eikä niissä ollut niinkään ongelmaa lukuunottamatta tahattomia ravisiirtymisiä, jotka johtuivat liiallisista pidätteistä ja liian vähäisestä istunnan tuesta liikkeen jatkamiseksi.\nLisäyksissä oli sitten vähän oman istunnan kanssa vähän pahempia ongelmia, kun kippasin taas eteen. Silloin sain kuulla, että minun pitäisi työntää laukkaa eteen lantiolla- ei ylävartalolla, niin kuin tein. Samalla, kun korjasin tätä virhettä, tarkistin myös käsieni asennon ja korjasin sen. Heti, kun nämä kaksi asiaa olivat paremmin kunnossa, sujui laukkaaminenkin paljon paremmin, ja sain paljon hyviä pätkiä.\nVälikäyntien jälkeen aloimme tulla rataa, niin kuin näihin yksityistunteihin kuuluukin, varsinkin ennen kisoja. Treenasimme alkutervehdystä kumpaankin suuntaan kolmesta neljään kertaa, mutta nyt pääsin vähän vähemmällä kuin viime kerralla. Yritin ratsastaa mahdollisimman tarkat tiet varsinkin alku- ja lopputervehdyksiin, ja ehkä juurikin ne sujuivat tunnilla hyvin.\nTahti kärsi vähän alkutervehdykseen tullessa, mutta muuten ne onnistuivat ihan hyvin.\nYksittäisenä treenasimme oikeastaan jokaista radan osa- aluetta, ja menimme radan kerran raipan ja ohjeiden kanssa. Useimmat neuvot, mitä tällä kertaa kuulin, liittyivät juurikin tähän aktiivisuuteen ja tahtiin, mikä minulla ja Lupiinilla oli.\nVälikäyntien jälkeen poni oli sammunut, eikä ollut enää niin hyvin hereillä kuin alkutunnista verryttelyjen aikana.\nKun tuli itse radan menon aika, jouduin jättämään raipan pois ja ratsastamaan itse ilman, että minulle kerrottiin, minne mennä. Alkutervehdykseen en tullut aivan linjalla, ja lisäykset eivät onnistuneet kunnolla, enkä saanut Lupiinia ollenkaan pohkeen eteen. Varsinkaan lisäys pitkällä sivulla keventämättä ei onnistunut.\nLaukat nousivat kivasti, ja ne pyörivät kunnolla, mutta eivät silti olleet kovin aktiivisia. Vasemmassa kierroksessa pitkällä sivulla laukatessa onnistuin pudottamaan Lupiinin raville, mutta muuten rata meni kokonaisuudessaan hyvin.\nSuoritin radan hiukan hätäisesti ja malttamattomasti, mutta silti se meni siedettävästi, vaikkakin hiukan hitaasti.\nTunnista jäi taas tosi kiva fiilis, ja kohtuullisen luottavaisin mielin lähdettiinkin sitten kisoihin (jotka eivät nyt ihan nappiin menneet, mutta siitä postausta sitten, kun saan kuvat isältäni) :D\nMitä mieltä olitte postauksesta? Kirjoitinko sopivasti, liikaa vai liian vähän?\nMinusta tekstiä oli juuri tarpeeksi! Kuviakin oli sopivasti :)\nTekstiä sekä kuvia oli tosi kivasti! :) Ja Lupiini on söpö ♥\nIhan mahtavasti kirjoitit tämänkin postauksen!\nKiitos paljon, Lypsy!\nAiri Hämäläinen 21.12\nKiva postaus, juuri hyvin mittainen. Minullakin on vähän tuo sama ongelma, etten niin hyvin saa laukkaa pyöritettyä lonkalla ja lantiolla :(\nKiitos! Kyllä säkin vielä saat tuon korjattua, treeniä vaan;)\nKiva postaus! :) Erikoispostaukset kyllä piristäisivät blogia kovasti, mutta ovat nämäkin parempia, kun ei mitään!\nKiitos ä! Pyrin toteuttamaan niitä parhaani mukaan:D


Media esittää pitkän aikavälin sääennusteita, vaikka niiden osumatarkkuus on täysin sattumanvaraista - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nMedia esittää pitkän aikavälin sääennusteita, vaikka niiden osumatarkkuus on täysin sattumanvaraista\nSuomi on matalapaineiden hautausmaa ja siksi tylsä maa sääuutisten tekijöille\nSuomen ensimmäinen televisiometeorologi Paavo Salmensuu vuonna 1967. Hänen tavaramerkkinsä oli sääkarttojen osoittelu piipunvarrella. (KUVA: Vesa Ollila)\nJulkaistu: 21.3.2016 2:00 , Päivitetty: 21.3.2016 11:50\nOn taas se aika vuodesta, kun media paljastaa meille ensi kesän sään.\nEtenkin iltapäivälehtien suosimia pitkän aikavälin ennusteita on mukava lukea, vaikka kuinka hyvin tietäisi, että näin pitkät ennusteet voivat pitää paikkaansa vain sattuman kaupalla.\n”Nykyisin säätä voidaan ennustaa varsin hyvin 3–5 päivän päähän. Oikein epävakaassa säässä yhdenkin päivän ennustaminen on vaikeaa. Maaliskuussa ei todellakaan pysty ennustamaan seuraavan kesän säätä”, sanoo Helsingin Sanomien meteorologi Anniina Törmähttps://www.hs.fi/haku/?query=anniina+torma.\n”Pitkiä ennusteita voi ymmärtää hiukan suuntaa-antavana viihteenä, mutta kuukauden, kahden tai kolmen kuukauden ennusteista ei pysty minkäänlaisia päiväkohtaisia ennusteita tekemään”, hän sanoo.\nSää on ollut journalismissa pohjaton aihearkku ainakin vuodesta 1704, jolloin paremmin Robinson Crusoe -kirjasta tunnettu kirjailija Daniel Defoe https://www.hs.fi/haku/?query=daniel+defoekirjoitti journalistisen teoksen nimeltään The Storm.\nKirjassa kuvailtiin hyvin tarkkaan ja todenperäisesti Lontoon suurta myrskyä. Journalismin aikayksikkö tosin ei ollut tuolloin sekunti, kuten nykyisin, vaan jopa kuukausi. Uutisraportti julkaistiin puolisen vuotta tapahtuman jälkeen, mutta siinä käytettiin moderneja tiedonhankintakeinoja kuten joukkoistamista. Defoe kyseli lehtimainoksilla ihmisten kokemuksia myrskyn aikana.\nIhmisen elämä on riippuvainen säästä. Sää on ihmisille myös suurta viihdettä. Se luo puheenaiheita ja yhteisiä kokemuksia. Ei siis ihme, että sää on yksi median tärkeimmistä uutisaiheista. Pew-instituutin tekemän tutkimuksen mukaan sää on ylivoimaisesti tärkein aihe, jota ihmiset seuraavat paikallisista uutisista.\nMyös Helsingin Sanomissa julkaistaan joka päivä sivullinen säätietoja ja sen lisäksi uutisia aina kun sää uutisaiheen tarjoaa. Viime viikolla on muun muassa etsitty syitä helmikuun lämpimälle säälle. HS:n sääsivua ainakin vilkuilee joka päivä yli 600 000 lukijaa. Sääsivu on näin laskien suositumpi kuin tv- tai urheilusivut.\nSäätä koskevat periaatteessa samat uutiskriteerit kuin muitakin uutisia. Sää on iso uutinen, jos se poikkeaa totutusta tai uhkaa ihmistä. Toimituksissa on usein käsitys, että ihmiset lukevat mitä tahansa sääuutisia etenkin verkosta, mutta lukijatilastot eivät tätä tue. Säässä pitää olla tapahtunut jotain, joka oikeasti koskettaa.\nSuomi on tässä mielessä ongelma. Neljän vuodenajan maassa sää vaihtelee, mutta sää oikuttelee hyvin harvoin dramaattisesti niin, että se olisi oikeasti uutisen väärti. Monissa maissa riittää vaarallisia sääilmiöitä pyörremyrskyineen, mutta Suomessa harvoin on tappavia sääilmiöitä. Pakkasta ja lunta meillä on, ja niistä usein revitäänkin kaikki mahdollinen irti. Sääuutisoinnissa onkin yleistynyt palvelujournalismi, jossa muistutetaan pohjoisen kansalle, että pakkasella kannattaa pukeutua lämpimästi.\n”Suomi on matalapaineen hautausmaa”, sanoo meteorologi Törmä. Se tarkoittaa, että vaikka Atlantilla olisi kuinka kova myrsky, niin Britteinsaarten, Norjan ja Ruotsin yli tultuaan myrsky yleensä kuupahtaa Suomessa.\nTämän takia Suomen mediassa on paljon uhkaavia säitä, jotka eivät sitten niin kauheita olleetkaan. Sääjournalismissa värikästä otsikointia siedetään paremmin kuin monissa muissa tapahtumissa. Meteorologit ovat aika ajoin varoitelleet, että liioittelu voi aiheuttaa sen, ettei enää eroteta, mikä on oikeasti vaarallinen sää ja mikä ei.\n”Toimittajat käyttävät sääotsikoinnissa reippaasti värikynää, jotta saadaan myyviä uutisia ja paljon klikkejä verkkouutisille. Värikkäiden otsikoiden takana voi olla aika tylsä säätodellisuus”, sanoo Törmä. ”Ei Suomessa ole niin paljon uhkaavia säitä tai supersäitä kuin mediaa seuraamalla voisi ajatella.”\nNykyisin sää nousee puheeksi etenkin lomilla. Ihmiset janoavat tietoa, millainen sää on matkakohteessa tai joulu- ja kesälomilla. Oikeasti elintärkeitä säätiedot ovat muun muassa viljelijöille, merenkävijöille tai tunturivaeltajille.\nYleisradion tunnetuimpia lähetyksiä on merisää, joka lähetettiin ensimmäisen kerran 90 vuotta sitten 15. maaliskuuta 1926. Se lähetetään edelleen viisi kertaa päivässä, ja se on harvoja ohjelmia, joita Ylen pitää lähettää vaikka mikä olisi.\nMerisää on osa Ylen viranomaistiedottamista. Vuonna 1988 radio- ja televisiotoimittajien liiton lakon aikana Ylen kanavilta kuuluivat vain väliaikamerkki ja tietysti merisää. Lakko kesti kolme viikkoa.\nYksi lähihistorian noloimpia sääuutisia oli New Yorkia uhannut lumimyrsky vuoden 2015 alussa. Koulut menivät kiinni ja ihmiset haalivat ruokaa kaupoista. Lopulta mitään valtavaa lumimyrskyä ei tullut.\nTämä ei ollut median liioittelua, vaan yksinkertaisesti se, että Yhdysvaltojen meteorologit eivät luottaneet esimerkiksi Sandy-hurrikaanin liikkeet väärin ennustaneeseen Yhdysvaltojen Global Forecast System -sääpalveluun, vaan useimmin oikeassa olleeseen Euroopan vastaavan sääpalvelun ennusteeseen. Euroopassa ennustettiin 64 sentin lumisadetta ja Yhdysvalloissa 18 sentin ennustetta, joka oli lähempänä totuutta.\nTämä jos mikä kertoo, ettei kuukausien päähän ulottuvista ennusteista pidä paljon piitata, jos keskeiset sääpalvelun tietokoneetkaan eivät kykene ennustamaan edes seuraavan päivän myrskyä.\nTämä oli Yhdysvalloille nolo tilanne, koska he eivät luottaneet omiin ennusteisiin. Euroopassa oli tuolloin tehokkaammat säätietokoneet.\nEi ole vaikea arvata, kumpaa ennustetta media uskoi. Myyvää jättimyrskyä vai pienempää lumisadetta?\nOikaisu 21.3. kello 11.30: Ingressissä kirjoitettiin aluksi virheellisesti ja toisin kuin tekstissä, että Suomi on korkeapaineen hautausmaa. Suomi on matalapaineen hautausmaa. Kirjoituksen lopussa mainittiin aikaisemmin, että Yhdysvaltojen Global Forecasta System (GFS) oli ennustanut epätarkemmin kuin Euroopan vastaava sääpalvelun. Kyse oli toisin päin. Tällä kertaa GFS ennusti tarkemmin, vaikka oli aikaisemmin ollut usein väärässä.\nMyrskyaallot murjoivat Harmajan majakan rantoja lokakuussa 2014. Harmaja on yksi Suomen lukuisista rannikkosääasemista. (KUVA: Leif Rosas)


Kesätyöhaku käy kiivaana – jos vähänkään ujostelet itsesi videointia, lue nämä 4 vinkkiä | Yle Uutiset | yle.fi\n10.2.2019 klo 17:30päivitetty 11.2.2019 klo 09:59\nLastenohjaaja Sara Nieminen pitää videota erinomaisena mausteena työnhaussa, vaikka kuvaaminen tuntuisikin jännittävältä ja työläältä.\nVaatimus ulospäinsuuntautuneesta esiintymisestä voi tuoda ylimääräistä jännitystä ujommille työnhakijoille.\nErityisesti paljon hakijoita keräävissä kesätyörekrytoinneissa käytetään videohaastatteluja.\nMyös video-cv:t ja videotervehdykset ovat yleistyneet työnhaussa.\nPelkkä papereilla hakeminen ja sen jälkeen työhaastatteluun pääsyn odottaminen käy yhä harvinaisemmaksi.\nErityisesti kesätyöpaikkahaku toteutetaan yhä useammin videohaastatteluin tai niin, että hakija oma-aloitteisesti maustaa hakemuksensa persoonallisella videolla. Ensivaikutelma luodaan videon ja kirjallisen annin yhteispaketilla, minkä jälkeen päästään mahdollisesti työhaastatteluun kasvokkain.\nVideolla esiintyminen persoonallisesti ja reippaasti ei ole kaikille täysin luontevaa, vaikka kännykällä tulisikin kuvattua muuten ahkerasti. Lahtelainen Sara Nieminen, 23, on hakenut juuri työtä espanjalaisesta hotellista, jossa tarvitaan lastenohjaajaa lapsiperheasiakkaille. Työpaikkailmoituksessa ei vaadittu videota.\nEihän se heti luontevalta tuntunut.\nNieminen valmistautui videon tekemiseen huolella. Neuvoja hän sai Ohjaamo Lahdesta, joka on erikoistunut alle 30-vuotiaiden työllistämisen edistämiseen.\n– Sängyn päällä oli tuoli ja tuolin päällä kännykkä. Käytin valaisuun kirkasvalolamppua, ja valitsin taustaksi valkoisen seinän. Mietin myös habitustani: mitä minulla oli päälläni ja miten hiukseni olivat.\nPerinteistä kirjallista cv:tä Nieminen ei tehnyt lainkaan, vaikka jälkikäteen hän on miettinyt, että sekin olisi kannattanut lähettää.\n– Onneksi kuitenkin kirjoitin itsestäni ja vahvuuksistani sähköpostissa.\nKaveri auttoi editoinnissa\nSara Nieminen kertoo 30-sekuntisella videolla, kuinka hän on koulutukseltaan lastenohjaaja, joka harrastaa juoksemista ja keilaamista. Hän puhuu työkokemuksestaan eri asiakaspalvelutehtävissä sekä vapaaehtoistyötä Kroatiassa ja vaihto-oppilaana olosta Thaimaassa.\nNieminen puhuu videolla englantia, mikä toi ylimääräisen jännitysmomenttinsa.\n– Sen kyllä huomasin, että aksenttini ei ole täydellinen. Mutta joka tapauksessa työnantaja saa näin paremmin tietää, millainen ihminen oikeasti olen.\nNiemisellä on maahanmuuttajataustaisia ystäviä, jotka ovat kertoneet työllistymisen vaikeuksista.\n– He puhuvat hyvää suomea ja joskus minua harmittaa, kun he törmäävät ennakkoluuloihin. Ehkä näissä tapauksissa juuri video todistaisi työnantajille, että kielitaito on hyvä.\nSara Nieminen kertoo videossaan muun muassa harrastuksistaan, jotka ovat juokseminen ja keilaaminen.Janne Ahjopalo / Yle\nNiemisen omaa klippiä on ryyditetty valokuvilla. Sujuvasta lopputuloksesta ei katsoja heti arvaisi, että tekeminen vaati Niemiseltä rohkeuden keräämistä.\n– Eihän se heti luontevalta tuntunut. Esiintyminen jännitti. Kuvauskertoja oli useita, jotta sain haluamani lopputuloksen.\nTässä vaiheessa työ oli vasta alkanut. Nieminen leikkasi videon puhelimeensa ladatulla editointiohjelmalla.\n– Onneksi sain apua kaverilta.\nKysytäänpä apua hyvän videohakemuksen tekemiseen asiantuntijalta. Vinkkejä antaa Ohjaamo Lahden asiantuntija Marianne Hyytiäinen.\n– Video-cv on hyvä lisä tavallisen cv:n yhteyteen. Kun tuot esille persoonasi, erotut työnhaussa, hän rohkaisee.\n1. Tee käsikirjoitus huolellisesti\nMieti mihin haet. Koosta perustiedot itsestäsi, osaamisesi, tärkeät työkokemukset, koulutuksesi ja vahvuutesi.\n– Kun olet tehnyt napakan ja koukuttavan käsikirjoituksen vahvuuksistasi, tuijottava kameran linssi ei niin jännitä. Hiljaiset hetket, jolloin aivot lyövät tyhjää, vähenevät.\n– Kun ihminen jännittää, hän saattaa sanoa eri tavalla kuin ajattelee. Hyvä käsikirjoitus auttaa tässäkin, sanoo asiantuntija Marianne Hyytiäinen.\n2. Rojut piiloon kuvatessa\nNäytä ja kerro, että kanssasi on kiva tehdä töitä. Kuvaamiseen voit käyttää kännykkää, videokameraa, järjestelmäkameraa tai vaikka tietokoneen web-kameraa. Videon suositeltava pituus on 1–2 minuuttia.\n– Voit vaikka kellottaa etukäteen puheesi. Että tämä kohta saa viedä 10 sekuntia ja tuo toinen 20 sekuntia.\nMuista ryhti, selkeys sekä neutraali kuvaustausta. Harjoittele kameralle puhumista. Jokaisen kohdan voi kuvata erikseen, mutta videon voi kokeilla kuvata myös yhdellä otoksella.\n– Helposti sitä ajattelee jo valmiiksi, että enhän minä osaa kameralle puhua. Kun kokeilet monta kertaa ja menet mukavuusalueesi ulkopuolelle, rohkaistut. Voit samalla tarkkailla, onko sinulla turhia maneereita tai häiritseviä pikkuliikkeitä, vinkkaa Marianne Hyytiäinen.\nUlkoasun siisteys on suotavaa. Silottelevia filttereitä asiantuntija ei suosittele.\n– Toisaalta jos esimerkiksi hakijan pupunkorvat sopivat työnantajan imagoon, niin miksei. Konteksti ratkaisee.\nLiian kriittinen itseään kohtaan ei pidä olla.\n– Jos sinne videoon jää vaikka yksi turha niinku-sana, niin ei se mitään. Voit ajatella, että tämä on ihan hyvä ja nyt lähetän tämän eteenpäin. Usein se pahin kriitikko olet sinä itse.\nVoit myös harkita, haluatko videolle mukaan suosittelijasi kehumaan sinua lyhyesti.\n3. Editoi kaikessa rauhassa\nEditointiohjelmalla yhdistelet kätevästi halutut osuudet ytimekkääksi videoksi.\n– Kännyköihin on tarjolla monenlaisia editointiohjelmia, joita voi testailla. Kannattaa varata kunnolla aikaa. Voit kysellä apua kavereiltasi tai lähimmästä Ohjaamosta. Ohjaamoita (siirryt toiseen palveluun) on tällä hetkellä noin 60 ja niiden toiminta ulottuu jokaisen maakunnan alueelle, sanoo asiantuntija Marianne Hyytiäinen.\nJos mahdollista, näytä valmis video luottamallesi ihmiselle etukäteen, ennen kuin lähetät sen.\nJos video tulee kuvata suoraan hakusivustolla, ei editointimahdollisuutta aina ole. Tärkeintä on, että vastaat työnantajan kysymyksiin ja kerrot itsestäsi sekä osaamisestasi monipuolisesti.\n4. Tarkasta, että video todella avautuu\nTästä ei voi liiaksi muistuttaa. Usein nimittäin käy niin, että työnantaja ei saa tiedostoa auki. Aina työnantaja ei edes ehdi lähettää tästä viestiä ongelmasta hakijalle – varsinkin jos hakijoita on satoja.\n– Jos liitetiedosto on suuri, ei se avaudu sähköpostilla. Jaa videosi Driven kautta tai lataa se Youtubeen, neuvoo Hyytiäinen.\nMuista myös dokumenttimuotoista cv:tä lähettäessäsi, että lähetät sen esimerkiksi pdf-muodossa.\n– Tällöin se avautuu kaikilla laitteilla saman näköisenä eivätkä asettelut muuta muotoaan.\nOhjaamo Lahden asiantuntija Marianne Hyytiäinen vinkkaa, että työnhakuun on tarjolla monenlaisia neuvoja, eikä avun pyytämistä kannata epäröidä.Janne Ahjopalo / Yle\nTutkija näkee videorekryissä riskinsä\nPsykologian emeritaprofessori Liisa Keltikangas-Järvinen Helsingin yliopistosta tunnetaan persoonallisuustyyppien ja temperamenttitutkimuksen asiantuntijana. Hänen mielestään pelkät videohaastattelut,video-cv:t ja videotervehdykset kertovat kovin vähän hakijasta. Asiaa sivutaan myös hänen huhtikuussa ilmestyvässä kirjassaan Ujot ja introvertit.\n– Video kertoo jotain hakijan temperamentista, mutta temperamentilla ei ole todellista yhteyttä hänen osaamiseensa ja erityistaitoihinsa. Jos esiintyy videolla hyvin, ei se anna mitään ennustetta oikeissa työtilanteissa toimimisesta. Rekrytoijalle video on nopea käsiteltävä, joten ehkä tässä haetaan tehokkuutta, miettii Keltikangas-Järvinen\nTehokkuutta todella haetaankin. Esimerkiksi Osuuskauppa Hämeenmaa työllistää tulevana kesänä 1 000 kesätyöntekijää ja rekrytoinnissa on siirrytty videohaastatteluihin. Jokainen hakija on saanut ensin kutsulinkin videohaastatteluun, jossa vastaa haastattelun kysymyksiin omalla videovastauksellaan.\n– Hakija voi tutustua kysymyksiin hyvissä ajoin etukäteen ja vastata myöhemmin. Ja sitten kun hän vastaa, voi ottoja tehdä rajattomasti ennen lähettämistä. Meillä kesätyörekrytoinnissa luetaan myös kaikki hakemukset samalla kun katsomme videot, kertoo Osuuskauppa Hämeenmaan henkilöstöjohtaja Sanna Virtainlahti.\nVideovastausten jälkeen osa kesätyöhakijoista saa kutsun jatkohaastatteluun, joka tehdään kasvokkain. Videohaastattelut yleistyvät myös muissa kuin rekrytoinneissa.\n– Olemme syksyllä kokeilleet videohaastattelua matkailu- ja ravintola-alan rekryissä. Se on toiminut tosi hyvin. Ehkä sen alan ihmiset ovat luonnostaan tottuneita esiintymään ja ovat rempseitä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että hakisimme vain ekstrovertteja henkilöitä meille töihin, tarkentaa Virtainlahti.\nKun mitataan vain temperamenttia, valitaan helposti vain ekstrovertteja nopean ensivaikutelman perusteella.\nRempseyden ja ulospäinsuuntautuneisuuden korostaminen ihmetyttää professori Keltikangas-Järvistä.\n– Kun mitataan vain temperamenttia, valitaan ekstrovertteja nopean ensivaikutelman perusteella. Usein ajatellaan yksioikoisesti, että introvertit olisivat varautuneita ja ujoja, vaikka ei se niin välttämättä ole työelämässä. Itse asiassa suurin osa ihmisistä ei ole puhtaasti kumpaakaan: eivät ekstrovertteja eivätkä introvertteja, vaan jossain siinä keskivaiheilla.\nEkstroverttiyteen liitetään avoimuus, sosiaalisuus ja ulospäinsuuntautuneisuus.\n– Mutta samaan aikaan elämyshakuisuus, riskinotto, manipuloivuus ja dominoivuus. Työpaikoilla pitäisi olla monenlaisia ihmisiä, eikä vain ekstrovertteja.\nKeltikangas-Järvinen epäilee, että videointi voi houkutella hakijaa feikattuun käytökseen ja toisaalta rekrytoijaa hätiköityyn päätökseen.\n– On naiivi ajatus, että ihmisestä voisi saada nopeasti jonkin kattavan kokonaiskuvan. Videohaut lisäävät virherekrytointien mahdollisuutta, jos hakijan koulutus, työkokemus ja kasvokkain kohtaaminen jäävät sivuosaan.\nSOK:ssa asia nähdään toisin.\n– Jos hakijamäärä on valtava esimerkiksi kesätöihin, videointi on hyvä uusi työkalu. Hakija saa valita itselleen sopivan ajankohdan ja toisaalta useamman oton mahdollisuus voi hälventää jännitystä. Videointi kännykällä on hirvittävän luontevaa nuorille, uskoo S-ryhmän henkilöstöjohtaja Susa Nikula.\nOpiskelija kuvasi työhakemukseen kekseliään videon ja sai paikan – niin tekevät myös monet muut, ja nyt Suomeen on avattu video-cv-pankki\nTyönantaja kokeili videorekrytointia – yhtään hakemusta ei tullut\n"Kerro itsestäsi" – älä hukkaa mahdollisuutta erottua kesätyönhaussa\nÄlä piilota itseäsi somessa – videohakemus erottaa muista työnhakijoista\nRekrytointi ja työnhakuTyöhakemusKotimaavideotyönhakijatkesätyöekstroversioLiisa Keltikangas-Järvinenammattitaitotyönhaku


HAAPAVEDEN KANSALAISOPISTO + OULAS-OPISTO = JOKIHELMEN OPISTO - PDF\nDownload "HAAPAVEDEN KANSALAISOPISTO + OULAS-OPISTO = JOKIHELMEN OPISTO"\n1 HAAPAVEDEN KANSALAISOPISTO + OULAS-OPISTO = JOKIHELMEN OPISTO OPETTAJAN MUISTILISTA KEVÄT 2008 C:\_Users\_TEEMUJ~1\_AppData\_Local\_Temp\_OPEMEMO2008 -Kevät.doc\n2 2 SISÄLTÖ 1 TERVETULOA JOUKKOOMME 3 2 ORGANISAATIORAKENNE JA HENKILÖSTÖ 4 Toimistot 4 Päätoimiset opettajat ja tuntiopettajat, yli 16 t/vko 4 Osastonjohtajat 5 3 KEVÄT OPETTAJAN TYÖSUHDE JA PALKANMAKSU 6 Työsopimus 6 Työntekijän velvollisuudet 6 Palkanmaksu ja matkalasku 7 Asiointi toimistossa 7 Sähköinen asiointi 7 Asiointi postilaatikon välityksellä 7 Sairastuminen 7 Koulutus ja sisäinen tiedottaminen 8 5 OPISKELU JA OPETTAMINEN YLEISIÄ OHJEITA 9 Opiskelijat 9 Opintoryhmä 9 Päiväkirjat 9 Ilmoittautumiskäytäntö 9 Opintoryhmän ensimmäinen kokoontumiskerta 10 Kurssimaksut 10 Oppitunnit 10 Oppitunnin jälkeen 10 Todistukset 10 Esiintyvät ryhmät 11 6 OPETUKSEN ARVIOINTI 11 7 KANSALAISOPISTOSSA TAPAHTUU 11 Retket 11 Kursseja ja luentoja 11\n3 3 1 TERVETULOA JOUKKOOMME Toivotamme Sinut alasi asiantuntijana tervetulleeksi opettajaksi Jokihelmen opistoon. Toimimme seitsemän kunnan alueella: Haapavesi, Kärsämäki, Merijärvi, Oulainen, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä. Toimintamme koostuu vapaan sivistystyön toiminnasta, projektitoiminnasta ja palvelutoiminnasta. Vapaan sivistystyön opetukseen lasketaan kuuluvaksi vapaan sivistystyön opetus, joka on kansalaisopiston perinteisintä toimintaa. Lisäksi vapaan sivistystyön opetukseen kuuluvat taiteen perusopetus, joka toteutuu kuvataiteen, käsityön, musiikin, ja tanssin taiteen perusopetuksena sekä avoin yliopisto-opetuksena sekä eri taiteenalojen kesäopetuksena. Uuden opiston opetustuntimäärä nousee n tuntiin, mikä mahdollistaa palvelujen turvaamisen kunnissa kustannustehokkaasti myös tulevaisuudessa. Kuvio 1 Jokihelmen opiston toiminta Toiminta-ajatus Jokihelmen opiston tarkoituksena on järjestää monipuolisia opiskelu-, kulttuuri- ja harrastusmahdollisuuksia sekä kehittämispalveluita alueen eri-ikäisille kansalaisille sekä yhteisöille. Toiminnallaan opisto tukee yksilöiden ja yhteisöjen kehittymistä. Visio Toimintatapamme on - asiakaslähtöinen,\n4 4 - laatutietoinen, - dynaaminen ja - joustava. 2 ORGANISAATIORAKENNE JA HENKILÖSTÖ Uudessa opistossa tulee olemaan n opiskelijaa, joita palvelee, opettaa ja ohjaa 14 vakinaista työntekijää ja n. 250 tuntiopettajaa. Toimistot Toimistojen palveluajat ma - to pe Haapaveden toimisto Osoite Lallunniementie 2, Haapavesi Puhelin , kurssi-ilmoittautumiset Faksi (08) Opistosihteerit Eija Nurkkala, p , Haapavesi, Kärsämäki, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä: vapaan sivistystyön opetus, avoin yliopisto-opetus, matkalaskut, opiskelijatodistukset Mirja Myllykangas, opistosihteeri, p , palkat, työtodistukset Jaana Autio, virkavapaalla Päivi Ruuska, vs., p , projektitoiminta, palvelutoiminta, kurssilaskutus Haapavesi, Kärsämäki, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä Oulaisten toimisto Osoite Lautatarhankatu 7 B, Oulainen Puhelin p , kurssi-ilmoittautumiset Faksi (08) Opistosihteeri Liisa Kortet, p , Oulainen ja Merijärvi: vapaan sivistystyön opetus, matkalaskut, kurssilaskutus, opiskelijatodistukset Sähköposti Liisa Vornanen, rehtori, p Vesa Liukko, aluerehtori, musiikki, p , tavoitettavissa ma-to klo Paula Paukkeri, aluerehtori, tekstiilityön opetus, p Päätoimiset opettajat ja tuntiopettajat, yli 16 t/vko Päätoimiset opettajat suunnittelevat, toteuttavat ja kehittävät oman alansa opetusta. Kirsti Ervasti, musiikki, p\n5 Timo Hannula, musiikki, p Anna Karjula, vs. kuvataiteet, p , tavoitettavissa ma klo Arto Leponiemi, musiikki, p , tavoitettavissa ma klo Marjut Lustig, kuvataiteet, p Sirpa Pirttiala-Haasiomäki, tekstiilityö, p , tavoitettavissa ma klo Pia Varuhin-Palo, esittävät taiteet, p , Hanna-Mari Ahola, musiikki, tavoitettavissa ti klo p Tiia Jartti, musiikki, tavoitettavissa ke klo p Kaisu Kilpijärvi, tekstiilityö, tavoitettavissa ti klo p Leila Konola-Hyvölä, käden taidot, tavoitettavissa ma ja ti klo , p Tanja Koskinen, kuvataiteet, tavoitettavissa ti klo , p Marianne Oivo, musiikki, tavoitettavissa ma klo p Anna-Liisa Ojala, käden taidot, p Aki Päivinen, musiikki, tavoitettavissa ma klo p Tuulikki Seppälä, liikunta, tavoitettavissa ti klo p Osastonjohtajat Haapaveden kansalaisopiston entisissä sopimuskunnissa toimii oma osastonjohtaja, joka suunnittelee ja koordinoi kuntansa opetusta. Kärsämäki - Heino Korpela, p , Piippola - Tuulikki Tuovinen, p , Pulkkila - Pekka Lämsä, p , Pyhäntä - Tuula Myllylä, p , tavoitettavissa puhelimitse klo jälkeen, Kuvio 2 Koulutus ja - kehittämispalveluiden järjestäminen Jokihelmen opiston toimintaa ohjaa opiston sopimuskuntien yhteistoimintaa koskeva sopimus. Sopimuksen mukaan sijaintikunta, Haapavesi, huolehtii opiston hallinnosta ja taloudenhoidosta mukaan luettuna valtionosuuksien, avustusten, lainojen ja muiden saamisten hakeminen. Kunkin sopimuskunnan valtuusto valitsee johtokunnan jäsenet. Johtokuntaan kuuluu yksitoista jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä; Haapavesi ja Oulainen kolme jäsentä ja muut sopimuskunnat kustakin yksi jäsen. Johtokunta hyväksyy opiston koko toiminta-alueen\n6 suunnitelman. Johtokunnan esittelijänä toimii kansalaisopiston rehtori. Opiston henkilökunta on virka- tai työsuhteessa sijaintikuntaan. 6 3 KEVÄT 2008 Taiteen perusopetus ma 7.1. pe 9.5., 16 viikkoa tai ma 7.1. pe 23.5., 18 viikkoa Vapaan sivistystyön opetus - Haapavesi ja Kärsämäki ma 7.1. su , 13 viikkoa - Oulainen ja Merijärvi ma pe 23.5., viikkoa - Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä ma 7.1. su , 12 viikkoa Opetusta ei järjestetä vapun ja helatorstain aattona ke klo jälkeen ja to 1.5., jolloin on sekä vappu että helatorstai. 4 OPETTAJAN TYÖSUHDE JA PALKANMAKSU Työsopimus Työehdot määräytyvät OVTS:n mukaan. Ennen opetuksen alkua saat kirjallisen työsopimuksen kahtena kappaleena. Sopimukseen on merkitty työsuhteen kesto, palkkaus, opintoryhmät, niiden kokoontumisajat ja paikat sekä tuntimäärät. Ole hyvä ja tarkista työsopimuksen tiedot ja palauta toinen kappale toimistoon allekirjoitettuna tammikuun loppuun mennessä. Ole hyvä ja esitä rehtorille ote rikosrekisteristäsi, mikäli työsopimuksessasi on siitä merkintä (Rikosrekisterilaki 6 :n 2 mom.). Työntekijän velvollisuudet Työntekijä sitoutuu - toimimaan arvojemme mukaan - noudattamaan työsopimusta ja kansalaisopistossa noudatettavia sääntöjä - siihen, ettei käytä hyväkseen eikä ilmaise sivullisille, mitä on saanut tietoonsa työssään työnantajan tai opiskelijoiden asioita\n7 7 Palkanmaksu ja matkalasku Palkka maksetaan työsopimuksessa sovituista ja pidetyistä tunneista. Ole hyvä ja ilmoita toimistoon, jos tunteja jää käyttämättä. Palkanmaksupäivä on pääsääntöisesti kuukauden 9. päivänä Haapavesi, Kärsämäki, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä sekä kuukauden 15. päivänä Oulainen ja Merijärvi. Palkanmaksupäiviä ovat myös 24. ja kuukauden viimeinen päivä, mikäli olet toimittanut palkantilauslomakkeen ja matkalaskun toimistolle heti edellisen kuukauden viimeisen opetuskerran jälkeen. Matkakustannusten korvausten maksamisen edellytyksenä on, että esität matkalaskusi viimeistään kahden kuukauden kuluessa. Tätä myöhemmin tehtyä matkalaskua työnantajalla ei ole velvollisuutta korvata. Ole hyvä ja ryhmittele matkasi kunnittain matkalaskuusi samalle lomakkeelle niin paljon kuin mahtuu. Merkitse matkalaskuusi vain ne paikkakunnat, joissa opetat. Merkitse myös kilometrit. Matka tehdään lyhintä reittiä käyttäen. Muista allekirjoitus! Kilometrikorvaus on 0,43 /km. Matkakustannusten omavastuuosuus on 12 km/kerta, jonka palkanlaskija vähentää. Matkalasku ja muut asiakirjat täytetään arkistokelpoisella kynällä. Palauta palkantilauslomakkeet ja matkalaskut kuukausittain. Lukukauden loputtua palauta toimistolle päiväkirjat, matkalaskut ym. tarvittavat paperit heti viimeisen opetuskerran jälkeen. Asiointi toimistossa Toimisto on avoinna ma to , pe Noudatamme toimistossa liukuvaa työaikaa. Sähköinen asiointi Voit asioida kanssamme myös sähköisesti, www-sivuiltamme http//www.haapavesi.fi/kansalaisopisto/lomakkeet, löydät seuraavat lomakkeet - Opettajan tuntisuunnitelma - Opettajan henkilötietolomake - Opettajan palkantilaus - Matkalasku - Koulutus- / virkamatkahakemus Asiointi postilaatikon välityksellä Voit jättää toimistoon tulevaa postia maksutta Kärsämäellä ja Pyhännällä kansalaisopiston postilaatikkoon. Kärsämäen postilaatikko sijaitsee vanhan keskuskoulun koulurakennuksen kutomon sisäänkäynnin yhteydessä. Pyhännän postilaatikko sijaitsee keskuskoulun postilaatikon vieressä. Molemmat laatikot tyhjennetään opetusaikana keskiviikkoisin. Sairastuminen Viranhaltijalla/työntekijällä on oikeus saada virka-/työvapaata (sairauslomaa), jos hän on sairaudesta, vammasta tai tapaturmasta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi estynyt hoitamasta virkaansa/työtään. (KVTES viides luku 1 1 mom). Voit hakea virka-/työvapaata\n8 joko opiston kotisivuilta tai toimistolta saatavalla lomakkeella. Rehtori hyväksyy sairausloman vain hakemuksesi perusteella. Ilmoita aluerehtoreille Haapavesi, Kärsämäki, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä p , Paula Paukkeri ja Merijärvi ja Oulainen p , Vesa Liukko, mikäli et voi sairauden tai muun syyn vuoksi pitää tuntejasi. Kolme vuorokautta tai sitä lyhyemmistä poissaoloista ei tarvita lääkärintodistusta, vaan poissaolosta on ilmoitettava aluerehtorille puhelimitse. Jos sairastuminen tapahtuu kesken työpäivän, tätä päivää ei lasketa sairauslomapäiväksi. 8 Koulutus ja sisäinen tiedottaminen Täydennyskoulutuksen tarkoituksena on ylläpitää ja lisätä viranhaltijan ja työntekijän ammattitaitoa. Täydennyskoulutuksen tulee liittyä kiinteästi ao. työtehtäviin ja niiden kehittämiseen. Täydennyskoulutustarvetta arvioitaessa ovat määräävänä työyksikön tavoitteet sekä ko. työyksikön talousarvio. Haapaveden kaupungin henkilöstöhallinnon ohjeiston mukaan työntekijän on aina haettava täydennyskoulutusta kirjallisena hyvissä ajoin enne koulutuksen alkua. Tunti- ja päätoimiset opettajat voivat osallistua Jokihelmen opistossa maksutta opetusalansa kursseille tai kursseille, joka tukevat opettajan asiantuntijuutta. Opettaja tekee kaikista kursseista kirjallisen koulutusanomuksen rehtorille ennen koulutuksen alkua. Löydät lomakkeen www-sivuiltamme Koulutus- / virkamatkahakemus tai saat sen toimistolta. Tiedottamiskanavia ovat vuosittaiset opettajatapaamiset, erilaiset tiedotteet, opettajan muistilista, opinto-opas, paikallislehtien opistopalstat ja www-sivut. Älä epäröi kysyä, mikäli joku asia askarruttaa sinua. Työturvallisuus Yleisiä ohjeita: - noudata aina TYÖTURVALLISUUSOHJEITA - käytä kuulosuojaimia melua aiheuttavassa työssä - käytä AINA suojalaseja lastuavassa työstössä - laita työkalut paikalleen AINA käytön jälkeen - ilmoita AINA rikkoontuneista työkaluista tai koneista - noudata koneiden ja laitteiden käyttöohjeita - huomioi ilmanvaihto - liuottimien ja muiden haitallisten aineiden käsittelyssä huomioitava hengityssuojain ja kumikäsineet - huolehdi paloturvallisuudesta, selvitä alkusammutusvälineiden paikat ja käyttöohjeet. Muista hätänumero 112\n9 9 5 OPISKELU JA OPETTAMINEN YLEISIÄ OHJEITA Opiskelijat Kansalaisopistossa on eri-ikäisille tarkoitettuja ryhmiä. Taiteen perusopetuksen valmentavan ryhmän alaikäraja on 5 v, muissa ryhmissä 7 v. Syventäviin opintoihin voivat osallistua nuorten lisäksi myös aikuiset. Aikuisten ryhmiin voivat osallistua myös alle 16-vuotiaat. Opintoryhmä Opintoryhmän käynnistäminen ja toimiminen edellyttää riittävän määrän maksavia osallistujia. Opiskelijamäärät on laskettu kursseittain kustannusten mukaan. Lyhyt- ja erikoiskursseilla aloitukseen tarvitaan vähintään opiskelijaa. Työsopimuksessa on määritelty ryhmäsi opiskelijoiden minimimäärä. Ole hyvä ja ota yhteys toimistoon, mikäli opintoryhmässäsi on vähän opiskelijoita. Tiedottaminen voi auttaa. Päiväkirjat Saat esitäytetyn päiväkirjan ennen opetuksen alkamista. Päiväkirja on virallinen asiakirja opetuksen toteutumisesta. Päiväkirjan tietoja tarvitaan tilastokeskuksen tilastoihin ja opiskelijoiden todistuksiin, joten on tärkeää, että tiedot ovat oikein. Ole hyvä ja täytä päiväkirja huolellisesti, myös opetuksen sisältö pääpiirteittäin. Puutteelliset päiväkirjamerkinnät aiheuttavat lisätyötä Sinulle ja toimiston väelle. Palauta päiväkirja allekirjoitettuna arkistoitavaksi toimistoon sekä syys- että kevätlukukauden lopussa tai heti viimeisen opintokerran jälkeen. Ilmoittautumiskäytäntö Kurssimaksujen perintää ja opiskelijatilastointia varten on tärkeää, että jokainen opiskelija rekisteröidään opiskelijaksi. Rekisteröityminen tapahtuu opiskelijan ilmoittautuessa OpNetin tai puhelimen välityksellä tai hänen täyttäessään ilmoittautumislomakkeen kurssin alussa tai kurssin alkamisen jälkeen ns. jälki-ilmoittautuneena. Ryhmät, joilla on ennakkoilmoittautuminen internetin ja/tai puhelimen välityksellä Opettaja kerää niiltä opiskelijoilta ilmoittautumislomakkeet, joiden nimeä ei ole päiväkirjassa tai joiden kurssimaksun maksaa työnantaja. Opettaja ei pyydä ilmoittamislomaketta päiväkirjaan merkityiltä opiskelijoilta, koska heidän henkilötietonsa on kirjattu ilmoittautumisen yhteydessä. Ryhmät, joihin opiskelijat ilmoittautuvat ensimmäisellä kokoontumiskerralla. Opettaja kerää kaikilta opiskelijoilta ilmoittautumislomakkeen Jälki-ilmoittautuvat opiskelijat Opettaja kerää ilmoittautumislomakkeen kaikilta opiskelijoilta, jotka ilmoittautuvat ryhmään kurssin alkamisen jälkeen ns. jälki-ilmoittautuneina. Ilmoittautumislomakkeita saat päiväkirjan ja työsopimuksen yhteydessä. Käytämme vuosi sitten tilastokeskuksen ohjeiden mukaan uusittuja ilmoittautumislomakkeita. Opettajan tehtävänä on tarkistaa, että lomakkeessa on kaikki tarvittavat tiedot, myös sosiaaliturvatunnus, joka tarvitaan laskutusta varten.\n10 Palauta ilmoittautumislomakkeet toimistolle toisen kokoontumiskerran jälkeen, jolloin voimme aloittaa opiskelijatietojen tallentamisen atk:lle. Toivomme, että palautat lomakkeet KURSSEITTAIN NIPUTETTUNA, mikä helpottaa laskuttamista. 10 Ole hyvä ja merkitse ilmoittautumislomakkeeseen taiteen perusopetuksen, kuvataide ja tanssi, sisaralennukset. Sisaralennuksen saavat samaa oppiainetta opiskelevat sisarukset tai opiskelija, joka opiskelee usealla saman taiteenalan kurssilla. Syys- ja kevätlukukauden kurssimaksusta vähennetään 5. Opintoryhmän ensimmäinen kokoontumiskerta Ensimmäisen kokoontumisen aikana luodaan perusteet koko kurssille, esittäydytään ja tutustutaan ryhmän jäseniin, luodaan tavoitteet ja pelisäännöt ryhmän toiminnalle. Avoimen ilmapiirin luominen ja kaikkien ryhmäläisten tasa-arvoinen osallistumisen tukeminen on tärkeää. Esittele oma kurssisuunnitelmasi, kurssin tavoitteet, toiveesi opiskelijoiden osallistumisesta sekä käyttämäsi opetusmenetelmät. Keskustele opiskelijoiden kanssa heidän toiveistaan ja tavoitteistaan, kunnioita kunkin tavoitteita. Opiskelijoiden kanssa on myös hyvä tutustua opistomme yleisiin asioihin. Opinto-ohjelma toimii myös opiskelijan oppaana, siinä on paljon hyödyllistä tietoa. Anna opiskelijoillesi oma puhelinnumerosi, jos tahdot heidän ilmoittavan poissaoloistaan. Kurssimaksut Kurssimaksut ovat lukukausimaksuja, joita emme palauta. Kurssimaksuihin sisältyy koneiden käytöstä aiheutuvat kulut. Maksuihin ei sisälly monisteita, ellei niin ole mainittu, hinta 0,10 /kpl, eikä materiaalikuluja, jotka opiskelijat maksavat itse. Erilaisista kurssikustannuksista johtuen samanlaisen kurssin kurssimaksut saattavat vaihdella eri kunnissa. Lähetämme opiskelijalle laskun kotiosoitteeseen kurssin alkamisen jälkeen. Siirrämme maksamattomat laskut eräpäivän jälkeen perintätoimiston hoidettavaksi. Oppitunnit Oppitunnit pidetään pääsääntöisesti opetusohjelman mukaan, koska tilavaraukset on tehty sen mukaan. Ole hyvä ja neuvottele muutoksista apulaisrehtorin kanssa. Oppitunti on 45 minuuttia. Sopikaa opiskelijoiden kanssa mahdollisista tauoista. Yksilöopetuksessa mm. piano, hanuri, ei taiteenperusopetus, opetuksen kesto on 15, 20 tai 30 min/opiskelija. Keskeyttäneen opiskelijan tilalle otamme heti uuden opiskelijan varauslistalta. Oppitunnin jälkeen Toimimme vuokratiloissa ja tilanhaltijan ehdoilla. Vuokrasuhteen säilyttämiseksi on tärkeää, että jokainen opettaja huolehtii siitä, että ryhmä siistii luokkahuoneensa oppitunnin jälkeen. Ole hyvä ja sulje ikkunat ja ovet ennen kuin poistut. Todistukset Todistukset toimitamme kolmen viikon kuluessa. Opettaja saa työtodistuksen soittamalla p Opiskelija saa todistuksen soittamalla toimistoon - vapaan sivistystyön opetus: p Haapavesi, Kärsämäki, Piippola, Pulkkila ja Pyhäntä, Merijärvi ja Oulainen tai tai projektitoiminta: p Pyynnöt mennessä.\n11 11 Esiintyvät ryhmät Ryhmien esiintymiset ja konsertit: Ole hyvä ja ilmoita tapahtumista toimistolle hyvissä ajoin markkinoinnin ja käsiohjelmien kirjoittamisen onnistumiseksi. Tilaaja maksaa matkakustannukset, kun esiintyviltä ryhmiltä pyydetään esiintymisiä. Muussa tapauksessa ota yhteyttä osastonjohtajaan, Haapavedellä rehtoriin. 6 OPETUKSEN ARVIOINTI Käy arviointikeskustelu ryhmäsi kanssa kurssin puolessa välissä ja lopulla. Keskustelujen avulla saat palautetta toiminnastasi ja opetuksestasi ja sen avulla voit kehittää toimintaasi ja kehittyä opettajana. Opiskelijoiden kirjallinen kurssiarviointi on osa opiston itsearviointia, jonka avulla kehitämme toimintaamme. Ole hyvä ja anna arviointilomakkeet kurssin lopussa ryhmäsi opiskelijoille täytettäväksi. Palauta täytetyt lomakkeet toimistoon. Opiskelija voi täyttää lomakkeen myös netin kautta ja palauttaa sen sieltä suoraan toimistoon. 7 KANSALAISOPISTOSSA TAPAHTUU Retket Kädentaitomessut Oulu la Kursseja ja luentoja TUNNE ITSESI MENE ITSEESI, Mitro Repo, ti klo , ReijoWaarasali/Haapaveden Opisto AIKAA ENEMMÄN, KIIRETTÄ JA STRESSIÄ VÄHEMMÄN, Juhani Jääskeläinen, psykologi, to , klo , Haapaveden ammattiopisto, Ruustinnanhovi VÄRI JA TYYLI LUENTO, Aija Rahkola, ti klo Pentti Haanpään koulu, Piippola PAPERISTA NAHKAA TUOTTEEKSI, Rebecca Ahava, to klo , Kansalaisopisto, Lallunniementie 2 ESIINTYMISTAITO, Raimo Hentunen, pe klo ja la klo , Kansalaisopisto, Lallunniementie 2 MILLÄ EVÄILLÄ ELÄKKEELLE, Ulla Ahlgren ti klo Suomalainen eläketurva ja eläkelait ti klo Kuntoutusmahdollisuudet ja työttömyysturva ti klo Suuret ikäluokat - eläkkeiden rahoitus ja tulevaisuus Kansalaisopisto, Lallunniementie 2\n12 12 Käykäämme uuteen lukukauteen samalla tavalla kuin telkkä lentää pesäpönttöönsä: sumeilematta, päistikkaa! Menestys on joukkuelaji! Hyvää kevättä!


Nopea Personal Lainat Ison-Britannian - Fast Method Jo - Stowarzyszenia Blady Gród\nNopea Personal Lainat Ison-Britannian - Fast Method Jo\nWysłany: Sob 5:17, 08 Lut 2014 Temat postu: Nopea Personal Lainat Ison-Britannian - Fast Method Jo\nVaihtoehtoja pankkilainat hyvin Muut , mutta vaikka lainan tarjoajien normaalisti ymmärrä epäoikeudenmukaisuudet että talouteen on säädetyt ylös, ei kaikki siirrettiin irtautumaan alkaen suoja . Joten mitä jos et ottaa ilo luottoluokitusta kulttuuriperintö ? Mikä Jos et omattava varat oman asuntolaina ? Sinun ei tarvitse kiehtoo kaikkina näinä yksinkertaisesti siksi unleveraged palkkapäivä käteisellä lainat kuuluu korjaamiseksi [url="http://vipit.jimdo.com"]kulutusluotto kokemuksia[/url] löydät hetkistä in ongelma jos tehdä pidä oman itsensä ei pysty rahallisesti päästäkseen dilemma tuohon aika . Maksaa laina säännöllinen erässä pian riitä jotta voit päästä pois alkaen luottotappioita ja luottotiedot toimet suurempi .\npääoma yritä tämänkaltaisia ?? Laajasti että se voi harkita mahdollisesti kolme kuukautta ja sopimus varten kiinnitykset kanssa pieni luotto pisteet todella on vahvisti. Mistään varausten kanssa luottokortti velka vakauttamista lainat , olemassa paljon rahoituslaitokset saatavilla rahaa nykyisessä markkinatilanteessa . Vasta sitten ei kukaan meistä kehittyä käytännön ja tulevat lähestyvästä maailmanlaajuisen ruoka kuohunta in luonnon kiinnittäen huomiota paljon enemmän Maatalous. On monia laina yritykset koko jokainen huomauttaa sijasta ne kaikki ovat jopa . Ei ole rajoitus do by pankki miten työskennellä näiden raha [url="http://luotto.tumblr.com"]luotto[/url] kuitenkin kaikille, jotka ensimmäistä kertaa asiakaspalvelu , se on helppo saada $ 500. Toisaalta , tutkijat ovat osoittaneet kustannustehokkaampaa menetelmiä käsittelevät tällaista haasteita.\nEsimerkiksi , jos aito maksu on noin klo Raha 400 kuukausi , uudistetuilla asuntolaina voi mahdollisesti helposti klo Bucks 200. Sinun Ankkuroidun Bad Credit Personal Cash Loan .\nYmmärtää, että että sinulla on projekteja historiaa ja tuotot todentaa ja luottotietoja voi hyvinkin olla kassalla . hakeminen tähän laina jotta usein sijoittaa käytetty tai uusi auto tai muu autojen . Sinun tärkein valintoja riippumatta siitä, onko käyttää velan hoitosuunnitelma (DMP) tai saamiseksi rahoitus . Muista , velat tehdä rahaa sisällä pankkilainaa miten he laajentaa . Onnella et ei vain valitsevat Ensimmäinen maksaa päivän laina yritys että et yksinkertaisesti valtasi koska ne ovat ei kaikki samanlaisia ?? [url="http://lainaaheti101.wordpress.com"]lainaa heti ilman vakuuksia[/url] Joissakin sivustoja tarjoavat rajoitu määrä rahaa kun ihmiset eivät . Tällaiset tukalaan liikut ulos teidän sukua, kaverukset , tai toisella yksittäinen velat hinnalla .\nAivan varmasti teidän laina yhtiö on ammattitaitoinen ja oikeutettua .


Nuoret pitävät somevaikuttajien jakamaa yhteiskunnallista sisältöä merkittävänä ja luontevana, mutta kiinnostus blogeja kohtaan hiipuu | M&M\nMaarit Alkula, 10.6.2020 12:12 |päivitetty 10.6.2020 12:12 Sosiaalinen mediaYhteiskunta\nPING Helsingin tekemästä somevaikuttaja-aiheisesta kyselystä selviää myös muun muassa, että yli puolet nuorista viettää aikaansa Tiktokissa, mutta suosituimmat somekanavat ovat pitäneet kärkipaikkansa.\nVaikuttamista. Vaikka vaikuttajien sisältöjen pariin hakeudutaan pääasiassa viihteen ja lifestylen vuoksi, kokevat erityisesti nuoret myös somevaikuttajien jakaman yhteiskunnallisen sisällön merkittäväksi ja luontevaksi. Colourbox\nNuoret seuraavat somevaikuttajia entistä enemmän nopeaan visuaalisuuteen ja viihteelliseen hullutteluun kannustavassa Tiktokissa ja luottavat somevaikuttajilta saamaansa tietoon yhtä paljon kuin ystäviltä saatuun tietoon, ilmenee PING Helsingin tekemästä somevaikuttajia koskevasta kyselystä. Neljättä kertaa tehty tutkimus pureutui tänä vuonna somevaikuttajien yhteiskunnalliseen rooliin.\nNoin 70 prosenttia kaikista vastaajista on huomannut somevaikuttajien kommentoivan myös yhteiskunnallisia ja poliittisia aiheita. Vaikka vaikuttajien sisältöjen pariin hakeudutaan pääasiassa viihteeseen ja lifestyleen liittyvien aiheiden vuoksi, kokevat erityisesti nuoret myös somevaikuttajien jakaman yhteiskunnallisen sisällön merkittäväksi ja luontevaksi.\nJyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija Hanna Reinikainen huomauttaa, että yli 40 prosenttia nuorista vastaajista kertoo keskustelevansa somevaikuttajista ja heidän sisällöistään joko somessa tai kasvotusten. Yhteiskunnallisetkin keskustelut voivat siis erityisesti nuorten keskuudessa valua somekanavista myös oikeaan elämään ja muuallekin kuin vaikuttajan kanaviin.\n”Näyttää siltä, että vaikuttajien yhteiskunnallisilla kannanotoilla saattaa olla merkitystä myös nuorten yhteiskunnallisen osallistumisen kannalta. Suunnilleen joka kolmas somevaikuttajien yhteiskunnallista sisältöä kohdanneista alle 25-vuotiaista vastaajista esimerkiksi arvioi, että vaikuttajien sisällöt olivat saaneet heidät tekemään yhteiskuntaa hyödyttäviä tekoja, kuten lahjoittamaan hyväntekeväisyyteen. Ennakkoluulot somevaikuttajien yhteiskunnallista roolia kohtaan ovat kuitenkin sitä vahvempia, mitä vanhempi vastaaja on”, Reinikainen sanoo tiedotteessa.\nSuhtautuminen näkyy avoimissa vastauksissa. Esimerkiksi 24-vuotias nainen kommentoi: ”Minusta on hyvä, että somevaikuttajat puhuvat yhteiskuntaa koskettavista isoista aiheista, koska he ovat monelle ihmiselle poliitikkoja ja muita tahoja lähestyttävämpiä.”\n45-vuotias nainen puolestaan kommentoi: ”Miksi minun pitäisi luottaa jonkun asiaan perehtymättömän ns somevaikuttajan näkemyksiin? Millä auktoriteetilla he puhuvat?”\nMerkittävin kasvu kyselyssä nähtiin Tiktokin käytössä. Tutkimukseen vastanneista 15–24-vuotiaista suomalaisista Tiktokia käyttää jo 52 prosenttia, vaikka viime vuonna vastaava luku oli 27 prosenttia.\nPING Helsingin toimitusjohtajan Inna-Pirjetta Lahden mukaan uudet kanavat tuovat mukanaan yhä monipuolisempia visuaalisia tarinankerronnan muotoja, kun kuvia tai videoita rikastetaan musiikilla, filttereillä ja gif-animaatioilla.\n”Erityisesti nuorten kohderyhmien huomio pitää varastaa muutamissa sekunneissa, ja myös Instagramissa käyttö on siirtynyt entistä enemmän story-sisältöjen puolelle”, Lahti kuvailee muutosta.\n45–54-vuotiaiden ikäryhmässä kasvua näkyy erityisesti Instagramin käytössä. Viime vuonna 37 prosenttia ikäryhmään kuuluvista vastaajista kertoi käyttävänsä Instagramia vähintään kerran kuukaudessa. Tänä vuonna vastaava luku on 45 prosenttia. Samassa ikäryhmässä myös blogisisältöjen kuluttaminen on pysynyt tasaisena.\nSen sijaan alle 35-vuotiaiden keskuudessa blogisisältöjen kuluttaminen näyttää vähenevän. Vielä vuonna 2019 ikäryhmään 25–34-vuotiaat kuuluvista vastaajista 52 prosenttia ilmoitti lukevansa blogeja vähintään kerran kuukaudessa. Tämän vuoden tutkimuksessa vastaava luku on 37 prosenttia. 15–24-vuotiaista vastaajista yli puolet ilmoitti nyt, ettei lue blogeja koskaan.\n”Vaikka blogien tulevaisuus ei tutkimuksen valossa näytä erityisen ruusuiselta, on huomioitavaa, että kirjoitetulla ja hyvin hakukoneoptimoidulla sisällöllä on paikkansa myös jatkossa erityisesti ostovoimaisten aikuisten keskuudessa”, Lahti sanoo.\nKanavien kärkikolmikko pitää yhä pintansa\nKaikkiaan suosituimpien sosiaalisen median kanavien kärki pysyi ennallaan. Youtubea kertoi käyttävänsä vähintään kerran kuussa 88 prosenttia vastaajista, Facebookia 78 prosenttia ja Instagramia 60 prosenttia.\nTutkimusta varten haastateltiin 15–65-vuotiaita suomalaisia sosiaalisen median käytöstä ja somevaikuttajien seuraamisesta. Vastaukset kerättiin 14.–21. huhtikuuta nettipaneelin avulla. Vastaajia oli yhteensä 1 025, ja otos on edustava vastaajien sukupuolen, iän ja asuinpaikan mukaan.\nTiedonkeruun toteutti Norstat Oy. Tutkimus toteutettiin Media-alan tutkimussäätiön rahoituksella yhteistyössä Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun ja Åbo Akademin kanssa. PING Helsinki on tehnyt somevaikuttajia koskevaa tutkimusta vuodesta 2017 alkaen.


By Päivän Byrokraatti | 5.4.2019\n25 kommenttia | Aiheet: luonnonvarat, Vihreät, ylikansoitus\nJonne 1 vuosi ago Vastaa\nNihilisti 1 vuosi ago Vastaa\nJumakekka teille on fiksua porukkaa siellä PBssä, eikä tässä asiassa tarvitse pelätä ”Linkolaa” tai ”rasismia” nämä ovat faktoja jota vihervasemmisto tai edes oikeisto ei tuo esiin.\n”Haluamatta kuulostaa Linkolalta, todellinen ongelma on väestönkasvu, joka jatkuvasti rasittaa biokapasiteettia yhä enemmän: samalle kakulle on vuosi vuodelta enemmän jakajia.”\nNyt siitä rahasta mitä länsimaissa käytetään ”maahanmuuttoon” tai ”ilmasto hölötykseen” käytettäisiin murto-osa metsittämään\nKansleri 1 vuosi ago Vastaa\nGert 1 vuosi ago Vastaa\nJari Mielonen 1 vuosi ago Vastaa\nHyvin kirjoitettu. Tää ilmasto hysteeria on ylittänyt kaikki järkevyyden rajat. Kukaan toisinajattelia ei saa ääntänsä kuuluviin missään mediassa joka on aivan kummallista. Koska tän kokoluokan asioista yleensä kyllä käydään keskustelua jossa tuodaan esille eri näkökannat. Aivan kuin olisi sovittu jossain ylemmällä tasolla että tässä on tutkimus ja se on ainoa oikea totuus. Vähän niinkuin pohjois koreassakin näitä juttuja sovitaan🤔\nEpsome 1 vuosi ago Vastaa\nOssi Tiihonen 1 vuosi ago Vastaa\nOssi 1 vuosi ago Vastaa\nJoonas Niemi 1 vuosi ago Vastaa\nMaurizio 1 vuosi ago Vastaa\nVihervassari-Ituhippihessu 1 vuosi ago Vastaa\nIkävä kyllä ilmastonmuutos jne eivät ole valtiokohtaisia ongelmia eivätkä tule koskettamaan vain niitä valtoita, jotka rumasti kohtelevat ”omia” luonnonvarojaan, vaan eiköhän itse kukin tulla selkäämme saamaan riippumatta siitä, mikä meidän henkilökohtainen hiilijalanjälki sitten loppujen lopuksi on. Ympäristö ja ekosysteemit eivät tunnista valtioiden rajoja, eikä niitä taida kiinnostaa vaikka yrittäisimme mennä mussuttamaan että ”eiei katsos me olemme suomalaisia, meillä on oikeus kuluttaa näin koska meidän maa ja meidän metsä”. Globaalit ongelmat vaativat globaaleja näkökulmia, enkä tiedä onko kenellekkään hyödyksi ottaa noin maakohtaista näkökantaa asiaan.\nTotuus on tarua 1 vuosi ago Vastaa\nIhme ja Kumma 1 vuosi ago Vastaa\nArvon-ja-Pohjan-Kassa näkyy jo 1 vuosi ago Vastaa\nVapaus voittaa? 1 vuosi ago Vastaa\nHölmöintä näissä viheraktiivien ”mittareissa” on se, etteivät ne oikeasti kerro mitään kenenkään ympäristövaikutuksista vaan käytännössä mittari on yksinkertainen relaatio ”jalanjälki” ~ ”elintaso”.\nMelkoista yksinkeirtaistamista 1 vuosi ago Vastaa\nOn sillä väliä 1 vuosi ago Vastaa\nSeurauksena viemärit uhkaavat tukkeutua liian pienen virtaaman takia, vessat pitää vetää yleensä kahdesti (odottaen välissä säiliön täyttymistä), hanoissa tuppaa olemaan kaksi asentoa ”lirutus” ja ”täysillä” – joten ne kannattaa melkein kaikessa pitää täysillä. Kaiken huipuksi tulevat vielä huoneistokohtaiset vesimittarit, jotka pitää uusia 10 vuoden välein.\nMinulla on sellainen epäilys, että tuon ajattelumallin takana on liiallinen kirjanoppineisuus ja riippuvuus paperilla julkaistusta tiedosta.. Sen mukaan todellinen todellisuus on sitä mitä opettajat ovat kirjoihin präntänneet ja se, mitä tuolla ulkona on, ei oikeastaan ole merkityksellistä. Paitsi tietysti, jos joku siitä kirjoittaa oppikirjan. Ja silloinkin oppikirjaan präntätty kumoaa omakohtaisella havainnoinnilla saadun informaation. Todellisuutta koskevilla havainnoilla ja paikallisella tiedolla ei ole merkitystä. Se on vähän sitä samaa kuin Hertta Kuusisella, joka kulki kauniina kesäpäivänä Espalla kalossit jalassa, sadetakki päällä ja sateenvarjo levitettynä. Joku oneeton sitten meni ihmettelemään moista, mutta sai osaksensä jäätävän arvokkaan tokaisun ”Moskovassa sataa”.\nEikkamies 1 vuosi ago Vastaa