hotel mama: maaliskuuta 2011\nVanhukset. Isovanhemmat. Mummo. Ukki. Mummi. Pappa. Mamma. Vaari.\nMinulla on omanelämäni parhaimmat isovanhemmat, Mummo ja Ukki nimeltään.\nLapsuuden kultaisimmat muistot tulevat mummolasta (miksi se on muuten aina mummola, eikä vaikka ukkila). Jotkut tuoksut herättävät nämä muistot mieleen. Minulle esimerkiksi ruusuvesi tuo mummolan mieleen, siellä teimme aina itse ruusuvettä.\nMummo opetti kuinka kitketään, istutetaan, koulitaan, ukki taas raotti arkun kalastuksen salaisuuksiin, opetti mikä on poutapilvi, mikä sadetta enteilevä. Sanonta : ”näin tehtiin ennen vanhaan” on syöpynyt visusti mieleen. Minäkin tahdon elää niin kuin ennen vanhaan.\nTahdon opettaa lapselleni käsillä tekemisen ilon. Unohtaa television, DVD:t, PlayStationit. Näyttää maailmaa ilman niitä. Toki en kaikkea näitä kiellä, rajoitan –asetan ehdon. Päätän mitä televisiosta saa katsoa, mitä ei. Opetan miten ne pyykit pestään ja miten kasvit kasvaa ylpeämmin jos niille päivittäin kuiskailee salaisuuksia.\nIsovanhemmistani Ukki, on joutunut jo vanhainkotiin, Mummo tulee varmasti pian perässä. Sääli. Miksi vanhainkoti on paikka isovanhemmille? Tosin monilla ei ole muuta mahdollisuutta, mutta entäs niillä joilla olisi? Monissa kulttuureissa isovanhemmat asuvat vielä kotona, heidän lapset, lapsenlapset ja jopa lapsenlapsenlapset hoitavat ja huolehtivat sitten ikääntyneimmistä. Perheen keskellä on säilynyt kunnioitus vanhempaa kohtaan. Tiedä onko se sitten näinkään, mutta minä voisin asua isovanhempieni kanssa, jos siihen olisi mahdollisuus. Niin hekin ovat minun kanssani asuneet, syöttäneet, pesseet, lukenut, nauranut. Ei ole tarvinnut olla yksin.\nYritän vierailla isovanhempieni luona usein. Tuoda lehden, kysyä säästä, elämästä, juoda kupin kahvia ja viedä roskat lähtiessäni. Itselle tulee hyvä olo. Mutta silti jää se tunne, annanko tarpeeksi elämästäni verrattuna mitä kaikkea he ovat minun elämälleni uhranneet? Pystynkö parempaan? En tahdo nyt tuoda huonoa omatuntoa itselleni, en kenellekään, haluan vain että heidät muistetaan (ja en sitä epäilekään että joku isovanhempansa unohtaisi).\nMinä nimittäin ihailen vanhoja ihmisiä, omiani unohtamatta.\nJos uskaltaisin, kysyisin heiltä : "Kuinka olet elänyt noin vanhaksi? Oliko se vaikeaa? Itkitkö vai nauroitko? Ehkä haaveilit nuorena purjehtimisesta? "\nPelkään että vastaukset ovat surullisia: "Sattumalta. Oli. Itkin. Haaveilin."\nHaluan itsekin elää pitkän elämän, nähdä perheen kasvavan, nauraa, hoitaa lapsenlapsiani, opettaa heille elämäni viisauksia. Haluan itsekin ettei minua vanhaksi tultuani unohdeta, elämä jatkuu, lapsenlapsenlapset juoksevat jaloissa, nauru raikaa ja voisin vielä opettaa jollekin omia viisauksiani.\nAion muistaa isovanhempiani, puhelin soitolla, mennä tapaamaan heitä, sanoa kiitos.\nkuva : Google\nÄlkää nyt säikähtäkö että blogistani tulisi pelkkiä pohdintoja käsittelevä! :D En toivo tätäkään kirjoitusta otettavan liian kriittisesti. Halusin vain ilmaista oman mielipiteeni ja kunnioitukseni isovanhemmilleni.\nTämän päivän mottoni : Älä turhaan sekoa pikkuasioista.\nLähettänyt Jasmiina klo 12:38 2 kommenttia\nPitkä (aurinkoinen, ihana!) päivä on taas saatettu levolleen. Ulkona tassuteltu, kotona puuhasteltu. Pää on täynnä ideoita, mutta kroppa pistää jotenkin vain välillä hanttiin :D Onneksi on puoliso, rakas sellainen, joka kannustaa ja auttaa jaksamaan, piristää ja ilostuttaa :) (Nytkin tuossa seläntakana tekee pitsapohjaa;))\nMeillä syödään muuten ihan JOKA keskiviikko omatekemää pitsaa, tullut jo ihan tavaksi keskiviikkoisen saunomisen jälkeen. nam. Mitään tiettyä "lajiketta" ei löydy, vähän sellainen -sitämitäkaapistalöytyy-pitsa, ja aina se tuntuu olevan yhtä maukkaampaa.\nOletteko te huomanneet, että syötte jotain ihan samaa, ihan samana päivänä?\nTai olisi mukava muutenkin kuulla kaikkien perinteistä? Aamulla sitä, illalla tätä?\nTästä voisikin laittaa pienimuotoisen haasteen liikkeelle, mikä on Sinun/perheesi perinne?\nViisi tiettyä tapaa, jotka jo perinteeksi ovat muodostuneet, ihan arkipäivänkin asiat?\nOlisi mukava kuulla :)\n1.Kuten jo mainitsin, meillä syödään joka keskiviikko saunan jälkeen pitsaa.\n2.Meillä on tullut tavaksi jättää pieniä muistilappuja, tervehdyksiä ja rakkauden tunnustuksia toisillemme ympäri asuntoa\n3.Lähdemme lauantaisin aina jollekin "reissulle"\n4.Joulukuusen tähden ripustaa aina isäntä\n5.Suukotamme ja halaamme isiä jokaikinen kerta kun hän töistä saapuu kotiin\nTässä meidän pikku tapoja, jotka jo ainaiseksi "perinteeksi" muodostuneet :) Simppeleitä, mutta meille tärkeitä.\nHaastan nyt sinut kertomaan viisi jo tavaksi muodostunutta perinnettä.\nNyt kipinkapin isäntää auttamaan ja sohvalle löts, syömään sitä perinne pitsaa ;)\nLähettänyt Jasmiina klo 18:50 3 kommenttia\nTunnisteet: haaste, off topic\nHuh ja hyvää päivää!\nMeillä ollaan koko aamu ulkoiltu ja ahkerasti. Nautittu auringosta, jälleen, mistäs sitä taas tietää jos mokoma päättää kadota! Tänään olisi tarkoitus pestä parvekkeen ikkunat, ehkä, ainakin sisäpuolelta, molempien parvekkeiden. Ihana olisi jo päästä laittamaan parveke totaalisesti kesäkuntoon. Oletteko te jo laittanut parveketta/terassia? Mikä on teidän kesänne väri? :)\nEilen tosiaan sain tuunattua parvekkeelle tulevan pöydän loppuun.\nKaikki alkoi siis tästä\nPöydän hioin kevyesti, putsasin ja aloin sutimaan maalia pintaan. Kannen kerkesin saada siis valkoiseksi, ennenkuin tuli lähtö Ikeaan. Kotiin palattuamme, se kuuluisa lamppu välähti pääni päällä. Väri oli selvä.\nSitten vain sinistä ja valkoista sekottelemaan että sain halutun värin.\nTämän jälkeen innostuin vielä enemmän ja aloin huom. vapaalla kädellä sommittelemaan tekstiä kanteen. (olin niin laiskalla päällä etten jaksanut sabluunaa tehdä)\nTässä kyllä käytin sabloonaa, paitsi ääriviivoissa\nTältä se sitten loppujenlopuksi näytti :D Olen kyllä tyytyväinen (mites muutenkaan), sain halutut värit pintaat, tuli vielä täsmälleen sama sävy kuin tavaroissa joita parvekkeelle hankin. Sain haluttua vapaankäden huumoria, epätäydellisyyttä, pöydästä tuli miellyttävä :)\nparit ruukutkin pukeutui samaan sävyyn\nParvekkeella istuessani, voin sitten kuvitella asuvani merenrannalla, kuunnella lokkien huutoa, vedes sohinaa (lue:suihkulähde?PIENI), hörppiä kahvia ja nuuskia tuoreiden yrttien tuoksuja :) Kesä, TULEJO!\nParvekkeellekin on vielä paljon hankittavaa, matto, muutama tuoli pitäisi vielä maalata.\nSitten täytyy pohtia, mikä olisi toisen parvekkeen värimaailma ja "teema" :D\nLähettänyt Jasmiina klo 10:41 2 kommenttia\nHui, aiemmin mainitsemani pöytäprojekti on valmis !\nHuomenna kurkitaan mitä tuli tehtyä ;) Mutta sanotaanko näin että, turkoosi on nyt se JUTTU!\nHieman esimakua ;)\nUusia lukijoitakin on taas liittynyt joukkoon, tervetuloa kaikille! :)\nLähettänyt Jasmiina klo 20:04 0 kommenttia\nTunnisteet: DIY, off topic\nMukavaa päivää kaikille, ja vihdoinkin aurinkoista, ainakin täällä suunnalla:) Pistää kummasti uutta puhtia ihmiseen, tuo aurinko nimittäin. Auringon innoittamana, oli mukava herätä aamulla aikaisin, ilman väsymystä, täynnä puhtia! Kahvit valumaan, petivaatteet ulos ja makuuhuonetta somistamaan:)\nMeillä on todella todella pienet makuuhuoneet, siksi tuo meidän jättisängyn sommittelu vie tilaa. Löytyi sitten eiliseltä Ikea reissulta raikkaat, vaaleat tekstiilit makuuhuoneeseen, kyllä tuntuu suuremmalta tuo meidän koirankoppi nyt :D\nKyllä tuonne tekee mieli illalla sujahtaa ja sukkelaan! Pestyt, tuuletetut, raikkaat ja muhkeat petivaatteet kutsuvat minua jo päiväunille. Hups, mutta eihän meillä nukuta päikkäreitä ;)\nVerhot on vielä hakusessa, samassa värimaailmassa purjehditaan kuitenkin, ruusujakin pitää vielä makuuhuoneeseen hankkia, vaaleanpunaisia tietenkin ;)\nNyt täällä lähdetään nauttimaan ulkoilmasta!\nLähettänyt Jasmiina klo 12:46 4 kommenttia\nTunnisteet: koti, makuuhuone\nTänään meikäläiset maalailut jäikin hiukka kesken kun isäntä ilmoitti töistä tullessaan "nyt lähdetään IKEAAN"! okei. no eipä siinä muuta kuin purkkien kannet kiinni, tavarat kasaan ja autoon:) Mukavia tuollaiset extempore lähdöt, vaikka meinaahan siinä aina pikku stressin hikipisara nousta, meillä kun matkaa tuo kohta 2 vuotias neiti meidän äkkipikaisten päätösten mukana :D Neiti nukahti autoon matkalle, heräsi pirteäni, syötiin pakolliset ikean lihapullat ja shoppailemaan!\nTehdäänkö teillä ikinä reissuja 5minuutin varoitusajalla? :D ihan hauskoja sellaiset, ei aina tarvitse joka menoa suunnitella ja kirjata kalenteriin:) Piristävää oli, sen voin sanoa, ja ihan hurjaa ihmisvilinääkään ei tarvinnut katsella, näin arkena kun sinne paukkasi, autonkin sai helposti sisäänkäynnin eteen ilman kiroiluja :)\nOstokset esittelenkin teille huomenna, samoin kuin DIY-projektini:)\nMukavaa iltaa kaikille ja lämpimästi tervetuloa uuden lukijani :)\nHerkullista iltaa toivottaa omanelämäni-masterchef\nLähettänyt Jasmiina klo 20:36 3 kommenttia\nTunnisteet: off topic, ruoka\nTänä päivänä en tee muuta kuin maalaa! Kun inspiraation tuulahdus valtaa mielen, silloin ei voi muuta kuin toteuttaa itseään.\nuudet tyynyt tuli tehtyä\nTarvittiin vain kangasta ja vahvasta pahvista tehty sabluuna. Sabluunaa voi ehkä vielä käyttää muutaman kerran.\nPöydälle olisi tarkoitus antaa uusi ilme, tulee toiselle parvekkeelle kesäksi. Turkoosi tulee olemaan parvekkeen värimaailma mutta koko pöytää en viitsisi tällä värillä maalata. Valkoinen? juu. Kyllä jo kannen tässä kerkesin valkoiseksi maalata. Nyt olisi kysymys teille, olisiko teillä inspiraation poikaista jaettavaksi?\nSuttaisinko jalat myös valkoisella, vai kenties turkoosiksi?\nMitä kanteen lisäksi? turkooseja tähtiä, tekstiä tai kenties unohdetaanko turkoosi ja laitetaan mustalla joku kiva printti?\nvärejä löytyy kaapista monia ja niitä voi värjätä keskenään\nParveketta tahdon jo kovasti päästä laittamaan! Rottinki tuoli sai hieman uutta elämää myös.\nLähettänyt Jasmiina klo 12:22 3 kommenttia\nTunnisteet: DIY, olohuone, tähti\nSunnuntai retki rannalle, ulkoilua, lunta, kahvia, lapsen naurua, koirien juoksua, elävää tulta ja makkaraa! Mitä muuta sitä nautinnolliselle retkelle tarvittaisikaan, ei mitään muuta :)\nEi muuta kuin puita nuotiolle ja makkaratikkuja vuolemaan.\napulainen keräsi maasta kaikkea poltettavaa\näiti nautti kahvista\ndiiva sai ulkoilmakohtauksen\n"ehkä olen pieni, mutta juoksen niin kovaa ettette minua edes huomaa!"\nAlueelle tuli yksi isompi koira omistajineen, koira tuli uteliaana nuuhkimaan meitä mutta tämä lady hääti kulmien kuninkaana uteliaan tiehensä :D kyllä oli naurussa pitelemistä kun tälläinen pieni sintti hevosen korkuista koiraa jahtasi :D\nMuistakaahan, vielä on hetki aikaa huudella blogikirppiksen puolella! :)\nLähettänyt Jasmiina klo 16:38 2 kommenttia\nTunnisteet: koirat, ulkona\nAurinkoista lauantaita lukijat!\nMeillä ollaan taas melkein jo perinteeksi muodostuneiden tapojen mukaan kierrelty tämä päivä kirppareilla ja luomutoreilla. Lauantaina, tai perjantaina, tankataan meidän ruokakomerot ja jääkaappi täyteen toinen toistaan tuoreempia raaka-aineita. Yrttien tuoksu valtaa keittiön.\nKeittiökin muuttui kesäisemmän näköiseksi ja TUOKSUISEKSI vihreiden yrttien, salaattien ja muun tuoreen keskellä.\nmieltä piristävä viesti rakkaalta\nKeittiötä olisi tarkoitus hieman "uudistaa" tässä lähiaikoina/päivinä. Sitä kuuluisaa purkkia ja purnukkaa joita koskaan "ei ole liikaa" ;) Hieman erikoisuuksiakin tulossa.. Kurkitaan lähipäivinä lisää, sen lupaan!\nNoista ylläolevista raaka-aineista lupasi minun omanelämäni masterchef valmistaa meille herkullisen illallisen. Ihan vatsa huutaen odotan annostani! Ollaan löydetty, ihan tästä läheltä, paikallisen torin varrelta pienen pieni kauppa, maroccolaisten, josta löydät mahtavan valikoiman LUOMU lihoja, aina lampaasta karitsaan, naudasta kanaan. Erikoisia kalojakin kyseisestä kaupasta löytyy. Ja palvelu on aivan erilaista verrattuna ison marketin lihatiskiin. Täällä saat niin iloisen vastaanoton astuessasi sisään, sinulle tarjotaan virvokkeita, istut omistajan kanssa, juttelet säästä ja niistä näistä, näet kuinka omistaja jauhaa pyytämäsi määrän jauhelihaa (ja maustaakin haluttaessa!), tarjoaa sinulle pikku suolaista, kertoo omista resepteistään. Tunnelma on mahtava. Lisää tälläisiä!\ntake a moment to stop and smell the tulips\nNyt meidän perhe jatkaa matkaansa saunan lämpöön!\nOlisi mukava jos kertoisitte oman mielipiteenne luomuruoasta? :)\nLähettänyt Jasmiina klo 17:00 0 kommenttia\nKyllä meni eteinen jo päivän touhottaessa sellaiseen kuntoon että eihän siitä siistiä yleiskuvaa voinut räpsäistä, ei sitten millään! Hiekkaa, takkeja ja leluja joka nurkka täynnä.\nTässä vähän "sieltä täältä" kuvia asunnosta.\nNyt on ihan rikkipoikki olo, hilpastiin tyttären ja koirien kanssa tänään aikamoinen lenkki ennen myrskyä (oli kumma ilma, paistaa,sataa,paistaa,sataa) että täytyy mennä nostamaan jalat ylös ja odottaa että House alkaa.\nmaalattu rottinkilipasto eteisessä\ntässä se patruunaloota majailee ennen hyödyllistä käyttöönottoa\ntällaista siinä oli ennen, mutta arvata saattaa kuka lehtiä luki KOKOAJAN;) tytär\neteisen seinällä taiteilijan näkemys puolisostani ja tyttärestämme\netsinnässä ISO pirteä/pastellinen torkkupeitto ja sohvatyynyjä\nsohvan yllä nököttää seinäkaappi (oikeasti lattialle laitettava)\nkaapin päälle asettui rukin pyörä\nMukavaa iltaa kaikille:)\nLähettänyt Jasmiina klo 19:37 2 kommenttia\nTunnisteet: eteinen, koti, olohuone\nPääsiäisen mietintöjä ja munan tuunausta!\nPeli ja pikku purtavaa\nKurkistus kaappiin vol.2


Havaintoja uudesta maailmanjärjestyksestä: Universumin salaisuudet http://www.nwohavaintoja.blogspot.com/2924455.html>\nTomi Varjolan ylläpitämässä Kosminen Valo blogissa on lainattu paljon David Wilcockin sekä Corey Gooden materiaalia.\nMaskuliinis-feminiinisen dualismin salaisuus\nKoska tämä kolmiulotteinen ulottuvuus tuntee sekä feminiinisen, että maskuliinisen polariteetin niin tämän vuoksi täällä on pimeä sekä valo, yö ja päivä, kylmä ja kuuma.\nRakkaus kun ohjaa valoa ja rakkaus on luomisen jin eli pimeä, eli sen feminiininen puoli.\nValo on taas luomisen maskuliininen energia eli jang, joka on valo.\nMutta koska rakkaus ja valo ovat erottamattomat, niin näin ne ovat kuitenkin yhtä tuossa koko universumissa.\nKaikki on siis liikettä, jota voidaan myös kutsua värähtelyksi, mutta tuo värähtely ei ole fyysistä, vaan se ilmenee valon hiukkastasolla, eli fotoneina.\nUniversumin rakenne on fraktaalinen ja tämä fraktaali tarkoittaa siis kuviota, joka toistaa itseään.\nPenrosen teoria osoitettiin universaalista hologrammista lopulta todeksi, kun California Institute of Technologyn tutkijat Arkani-Hmed sekä Jaroslav Trnka pystyivät osoittamaan tämän myös laskelmallisesti.\nTässä tutkimuksessa selvisi se, että kuinka universumi käyttäytyy muuten kuin hologrammi, mutta kvanttitasolla se ei ole enää kiinteässä muodossa.\nMutta jos universumia tarkastellaan kvanttitasolta, niin lopulta selviää se, että siellä on vain yksi geometrinen muoto = hiukkanen, joka luo koko universumin.\nTämä geometrinen muoto, jonka nämä edellämainitut tutkijat löysivät on neljäsosa kahdesta sisäkkäisestä tetraedristä, eli tähtitetraedristä.\nJos valo siis käyttäytyy samanaikaisesti aaltona sekä hiukkasena, niin tämä on äärimmäisen mielenkiintoista huomata miten tämä valonhiukkasen luoma hologrammi oikein käyttäytyy.\nKun tämä vasemmanpuoleinen valonhiukkanen muistuttaa hivenen tutulta symbolilta, jota myös Temppeliritarit käyttivät.\nTähtitetraedri on Yhden alkuperäisen ajatuksen heijastuma\nTämä edellämainittu tähtitetraedri on lukuisten uskontojen salaisten veljeskuntien sekä mysteerikoulujen salaisuus.\nMyös tämä kuusisakarainen tähti, joka tunnetaan myös Daavidin tähtenä, on myös kaksiulotteinen versio tähtitetraedristä.\nBuddhan mandalassa käytetään samaa symbolia\nVatikaanin museossa tämä kuvion on myös käytössä\nVapaamuurarien temppelissä tätä kuviota käytetään kanssa\nMaltanristi oli myös käytössä sumerilaisten hallitsijoiden kaulassa.\nAdolf Hitlerin rinnassa oli myös Maltanristi, jonka sisällä oli vielä hakaristirunnus\nPresidentti Sauli Niinistöllä on myös Maltanristi kaulassaan, joka on merkki Suomen Leijonan ritarikuntien suurmestarin asemasta.\nVaikka siis huomataan, että miksi eliitti käyttää niin mielellään tätä Maltanristiä, niin sen todellinen historia jää silti monille unholaan.\nKosminen Valo blogissa kerrotaan tämä asia, että koska nämä mysteerikoulujen sekä muiden salajärjestöjen sisällä oli saatavilla tätä salattua ja korkeampaa tietoa. Niin lopulta kävi niin, että tämä lisää valtaa himoitseva eliitti pimittikin tämän tiedon julkisuudesta ja salasi sen tulevilta sukupolvilta.\nSanotaanhan sitä että kuinka tämän nykyisen salaisen maailmanhallinnon toiminta muistuttaa kuin Atlantiksen ajan touhuja, jolloin vallan olivat kaapanneet siellä vaikuttanut ylipapisto.\nVapaamuurarit on huijattu kulkemaan pimeyden polkua, jota he luulevat valon poluksi\nSuurin ansa jonka maailman salainen hallinto on onnistunut tekemään mm. tämän vapaamuurariliikkeiden sisällä on pimeyden polun nimittäminen valon poluksi.\nKoska vapaamuurarien 30-33 asteilla selviää luonne tästä heidän touhuistaan, ettei heidän liikkeellään olekaan juuri mitään muita kristillisiä perusarvoja kuin Luciferin palavonta, eli satanismi sekä tuo noihin kuvioiden sisälle kuuluva suunnaton vallanhimo.\nMutta koska vapaamuurarit kutsuvat Luciferia valontuojaksi eivätkä ymmärrä sitä, että tämä kyseinen henkiolento ei voisi millään tavalla edustaa valoa, koska Lucifer erotettiin valon/luojan puolelta Joten hän on kuin suuryrityksen irtisanottu työntekijä, jolla ei ole enää magneettiavain käytössä yhteenkän firman huoneisiin. Mutta hänestä huijataan, että hänellä olisi edelleen kaikki nuo valon puolen kulkuluvat, mutta näin kun ei ole.\nLucifer sitten kirosi tämän planeetan kostoksi tuosta, koska hänet erotettiin valon puolelta. Mutta hän sai aikaan tuon materialismina tunnetun evoluution, joka tälläkin hetkellä vaikuttaa hyvin egokeskeisenä ja houkuttelevana ympäristönä.\nJos sinulle luvataan rajattomasti valtaa sekä maallista mammonaa, niin tällaiset diilit yleensä kulkevat tämän Luciferin kirouksen alla. Mutta salakavalinta tässä on vielä se, että suurin osa tämän planeetan ihmisistä ovat vielä piilosatanisteja. Koska se satanismi on jo tässä länsimaalaisessa kulttuurissa sisällä niin syvällä, että sen erottaminen tämän kaiken joukosta saattaa olla näille joukon vietäville ihmisille liian vaikea huomata.\nJokainen ihminen voi valita polkunsa ja tehdä sopimuksen valon puolen kanssa\nJokainen ihminen voi valita polkunsa kulkeeko tätä pimeyden vai valon polkua ja sen valon puolen sopimuksen voi kuka tahansa solmia minä hetkenä tahansa tämän ns. yläkerran kanssa. Sillä se ei tarvitse edes mitään allekirjoituksia A4-papereihin, koska kyllä henkimaailma kuulee jos sinne päin huudetaan.\nMutta vaarallisinta näissä jutuissa on se, että kuinka täällä nämä lukuisat pimeyden tielle tietämättään hairahtuneet ihmiset vielä luulevat että jossain raskaankin musiikin suurkuluttamisessa sekä tuossa piilosatanistisessa riehumisessa örkkihevilookkiensa kanssa olisi jotain hauskaa.\nVaikka tämä onkin elämänkokeiluplaneetta, niin tänne on ainakin nämä kosmiset sielut tulleet tekemään hommia tämän planeetan hyväksi eikä tuhoamaan tätä planeettaa tuollaisella raskaalla riehumisella sekä oman egon pönkittämisellä.\nNämä kulissien takana vaikuttavat kontrollerit ovat jo nyt siinä tilanteessa, että kun tämä heidän vuosituhansia sekä vuosisatoja kestänyt salailu tuodaan julki, niin se uudistaa tämän koko hallinnollisen systeemin koko planeetalla.\nEmme silti enää elä kuten 1300-luvun Ranskassa, jolloin Ranskan kuningas Filip IV pyrki suorastaan hirttämään munista jokaisen kiinniotetun temppeliritarin ja laittoi heidät vielä roviolle palamaan.\nFilippiä kun otti päähän se, että hän oli jo velkaantunut pahastoi näille ritarihuijareille.\nNämä esoteeriset symbolit kuten hakaristi otettiin Natsi-Saksan käyttöön vain sen takia, että tämänkin henkisen symbolin alkuperäinen merkitys saatiin mustamalattua julkisuudessa.\nVaikka toinen näkee Maltan Ristissä Luciferin valon, niin taas toinen näkee siinä kosmisen ykseyden.\nSillä ei ole merkitystä miten joku asiat näkee, vaan sillä että onko tietoisesti tehnyt tämän sopimuksen valon puolen kanssa. Koska valo on aina ollut satoja kertoja voimakkaampi kuin pimeys. Joten näin ollen tämänkin Tellus-planeetan kohtalo onkin juuri tämän asian kollektiivinen tahto.\nJos nyt tehtäisiin huutoäänestys, että minne suuntaan tämän planeetan enemmistö haluaisi mennä tulevaisuudessa, niin siellä olisi aika monella edelleen tuo joukkotietoisuudelle ominainen epävarmuus. Koska vasta yksilöt osaavat päättää oman elämänsä suunnan ja tekevät sen vielä oman korkeimman itsensä kautta.\nVasta yksilötietoisuuden alkaessa kiinnittyä oman ylipersoonan energioihin, niin tämä aikaansaa sen, että yksilö tiedostaa oman tahtovoimansa voiman ja tämä on se kuuluisa voima, jolla siirretään vaikka vuoria, jos vaan siihen löytyy tarpeeksi ihmisiä polarisoimaan tätä voimaa.\nTämä kollektiivinen ihmiskunnan tahtovoima on myös se väline, jolla tälläkin hetkellä tuo katala maailman salaisen hallinnon ryhmä ohjaa omaa agendaansa kohti tätä heidän tavoittelemaansa fasistista maailmanjärjestystä, jossa monikansalliset yhtiöt sekä yksityiset pankit vetävät vieläkin vain yhtä ja samaa köyttä.\nMutta jos me ihmiskuntana vedämme sitä toista köyttä, niin tässä suhteessa tulisi olla viisas ja ymmärtää se, että tämä koko dualistinen hyvä ja paha taistelu onkin vain pelkkä mielen tuottama illuusio, jolla sinä uskoit sen, että täällä pitäisi taistella tällaista vihollista vastaan.\nMutta aivan samalla tavalla jos tuomitset Maltan Ristin symbolin, niin silloin tuomitset oman silloisen itsesi, koska näin universumi toimii peilin tavoin.\nVoit heijastaa sinun kulloiset ajatuksesi minne tahansa, niin ne heijastuvat aina sieltä kohteesta takaisin peilin tavoin ja tämä on yksi näistä Illuminaatien suurimmista salaisuuksista, joita myös Vatikaani varjelee.\nVatikaanin suurin salaisuus on vielä se, että miten suuret voimat kätkeytyvät yksittäisen ihmisen sisälle ja varsinkin sellaisen, joka on jo tämän oman vanginvartijatietoisuutensa (tietoinen mieli) herättänyt.\nNämä kontrollerit kun pelkäävät, että vielä jonain päivänä tämä eliitin rakentama häkkyrä sortuu kuin vanerista rakennettu tönö.\nMutta sitten kun näin käy, niin sen jälkeen onkin aika rakentaa tuo uuden ja kestävämmän sukupolven uuteen kultaiseen aikakauteen perustuva järjestelmä, jossa ei ole enää näitä vallanhimoisia salaseuralaisia vehkeilemässä pankkiensa ja suuryhtiöillään kaikkia köyhäksi. Vaan tuossa tulevaisuuden yhteiskuntasysteemissä tulee vaikuttamaan yltäkylläisyydelle sekä jakamiselle perustuva talousoppi.\nTällainen muille jakaminen kun on vielä tämän markkinataloudella mädätetyn yhteiskunnan kirosana. Olit sitten käynyt tämn ns. kauppasurkean, niin sielläkään ei tätä universaalia lakia kerrota mitä tämä jakamiseen liittyvä yltäkylläisyys oikein on.\nSe on sitä, että jos annat jotain muille vastikkeetta, niin universumi antaa sen sinulle moninkertaisesti takaisin.\nTällaista mallia voisi vaikka mikä tahansa monikansallinen yhtiö hyödyntää vaikka nyt ja Suomessa yksi tällainen yhtiö on Supercell.\nNokia taas harrastaa sitä vastakkaista kaikki-mulle heti liiketalousoppia, jonka toiminta on kuin musta-aukko, joka tuhoaa tämänkin maan taloutta ja vie vielä sinne kapitalistiseen mustaan aukkoon nämä kaikki köyhät kanssa.\nAhneus on sellainen ominaisuus, että silloin kun vallitsee markkinataloudessa niin sen tuhovoima on niin suuri, että se tuhoaa lopulta joukkoja ihmisiä kuten nähtiin 90-luvulla, kun yli 11 000 yksityisyrittäjää teki itsemurhan Koiviston Konklaavisopimuksen aikaan saamana.\nVelkavankeus kun on tälle Luciferille langenneelle eliitille mitä paras ja mahdollinen voittoa tuottava bisnes tämän huume sekä asekaupan ohella.\nMutta tälle ihmisarvoa loukkaavalle riistämiselle sekä talousholhoamiselle olisi tultava jo loppu, koska me yksilöt pystymme jo yhteisellä tahdollamme lopettamaan tämän taloudellisen väkivallan kierteen.\nPikavippiyhtiöt sekä perintäyhtiöt menettävät valtansa siinä vaiheessa, kun riittävän moni ihminen tiedostaa sen, että tämä velkaan perustuva rahajärjestelmä on ollut pelkkä maailman suurin huijaus.\nEikä tarvitse olla mikään Houdini pystyäkseen laittamaan stopin tälle velkasirkukselle sekä viheltämään viimein siihen pilliin.\nSillä tämä länsimaalaiseen ihmiskauppaan perustuva palkkaorjuus teollisuus tulee kokemaan vielä sen vaiheen, että tapahtuu tämä seuraava suurempi talousromahdus, jonka Soros sekä hänen valtionryöstöpelurinsa jo tietävät.\nSe seuraava talousromahdus on jo sitä luokkaa, että siinä Soroksen liiga taas putsaa miljardeja omaan taskuihinsa ja he tulevat sen tekemään Euroopan euron valuuttamarkkinoilla.\nTämä euro kun on ollut tähänkin asti pelkkä kommunistinen yhteisvaluutta, jonka kurssia on pidetty hengissä lähinnä Saksalaisten pankkien tekohengityksellä.\nSuomen olisi jo aika nyt ymmärtää se, että mikäli tämä maa haluaisi nousta jaloilleen uudelleen. Niin markka pitää silloin palauttaa takaisin ja tehdä kuten Ruotsi sekä Tanska. Pitää oma raha edelleen, jota he pystyvät devalvoimaan.\nOttaen huomioon vielä sen, että tämä eurostoliittokin on ollut samalla tavalla vain sinun mielesi luoma sekä projektoitu hologrammi, niin voit silloin myös muokata sitä todellisuutta omilla ajatuksillasi minne tahansa suuntaan.\nVoit kuvitella että Suomeen tulisi markkapohjainen talousjärjestelmä, joka sidottaisiin vaikka hopeaan, josta tulisi Euroopan vakain valuutta.\nKaikki tämä on mahdollista, jos vain sinä luot tälle kaikelle mahdollisuuden ajatuksillasi.\nNäin universumi toimii ja jos tiedät sen mitä tuo luovan mielen voima saa aikaan, niin tässä on koko Suomen pelastus.\nSen jälkeen olemme maana jälleen vapaa ja itsenäinen.\nJa tämä ei ole nyt mitään kansankiihotusta, vaan se on ihmisen luovan mielen kiihotusta, jolla tämä köyhtynyt Suomi saadaan hiljalleen kohti sen tulevaa ja kestävämpää menestystä.\nEurohumpat alkaa olla jo soitettu ja tätä Saksalaista 30-luvun rytmimusiikkia kuuntelevat enää nämä muutamat vanhat oikeistolaiset natsit omissa kalliiden kivitalojensa olohuoneissa.\nItsenäisen Suomen ääni ei tarvitse fasismia, koska silloin itsenäinen Suomi luo oman viennin sekä tuonnin itse.\nFasistisessa valtiomallissa taas valtion talous tuhotaan monikansallisten yhtiöiden sekä pankkien toimesta, kuten tällä hetkellä on käynnissä.\nJoten tämä imurointi on nyt lopetettava ja laitettava muutos liikkeelle joka lähtee sinusta.\nMuista tuo ajatuksen voima. Miten se on valtavan arvokas tämän koko maan tulevaisuuden kannalta. Tuo arkadianmäen täysihoitola toimi vielä tuolla tarhassakin käytettävällä ryhmäkurilla, mutta teidän itsenäisiin ajatuksiin perustuva mielenne ei enää tarvitse tuota ryhmäkuria, koska tuo ihmismieli toimii myös tietoisesti.\nMieli on kuin laskuvarjo, joka toimii vain ollessaan auki.\nTämän kun ymmärtää oman sisäisen sekä korkeimman itsensä kautta, niin alkaa havannoimaan tätä kaikkeutta aivan uusin sekä laajemmin silmin.\nValtamedialla pyritään pitämään joukot valveunessa, jotta tuo heidän ryhmäkurilla hallittu mieli pysyisi tuossa valveunimaisessa tilassa. Tätä vielä Israelin ajatushautomot kutsuvat Hasbaraksi, joka on tuota omasta päästä sävellettyä propagandaa, jota on koko länsimediat täynnä.\nMutta itsenäinen sekä vapaa ihmismieli pystyy jo hyödyntämään luovan mielen sekä korkeimman itsen energioita, joilla minkä thansa myös yhteiskunnallisen asian ongelmat ratkeavat tuolla yhteisen heränneiden mielien tuottamalla joukkovoimalla.\nTätä edellämainittua NATO kutsuu hybridiuhkiksi, koska NATO:n mukaan yhteiskunnallinen informaatiovaikuttaminen pitää olla laitonta ja sitä ei saa sallia.\nMutta pitäisikö sitten kirjastot kaikki polttaa, koska siellä on lukuisia kirjoja hyllyissä, joiden lukeminen on myös informaatiovaikuttamista ?\nTämä elitistinen hysteria pakkosensuurista viestii tämän eliitin pelosta menettää ote koko länsimaalaiseen maailmanjärjestykseen, jota he todellisuudessa potevat jo nyt.\nKoska nyt tämä kollektiivinen tietoisuuden evoluutio on jo tullut sinne asti, että yksilöiden muodostama vapaalle tahdolle perustuva voima on laajentunut koko planeetan kollektiivisen energian kautta. Ja tämä voima on niin suuri, että se saa myös Suomessakin aikaan suuren muutoksen sekä hallinnollisesti että myös yhteiskunnallisesti.\nTunnisteet: Adolf Hitler, Corey Goode, David Wilcock, lucifer, NATO, Sauli Niinistö, temppeliritarit, Tomi Varjola, universumi, vapaa tahto, vapaamuurarit


Soininvaara: WHO:n terveysraportti sorsii Suomea - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSoininvaara: WHO:n terveysraportti sorsii Suomea\nKotimaa Julkaistu 18.10.2000 22:55 (Päivitetty 20.10.2000 03:59)\nPeruspalveluministeri Osmo Soininvaara tyrmää maailman terveysjärjestön WHO:n raportin antaman kuvan Suomen terveydenhuoltojärjestelmästä. Soininvaaran mukaan Suomi jäi terveysvertailussa sijalle 31, koska WHO teki päätelmänsä vajavaisten tietojen perusteella. Tutkimuksessa painotettiin erityisesti ihmisten odotettavissa olevaa elinikää.\nSuomen terveydenhuollon tilasta kehnon tuloksen tuottanut WHO:n raportti on nyt tutkittu kotimaisin asiantuntijavoimin. Peruspalveluministeri Osmo Soininvaara ei anna suurtakaan arvoa tavalle, jolla Maailman terveysjärjestön raportissa Suomen tilannetta on arvioitu.\n-On pakko sanoa, että raportti ei anna juurikaan pohjaa arvioida Suomen terveydenhuoltojärjestelmää, Soininvaara huomautti tänään eduskunnassa.\nKesäkuussa julkistetussa raportissaan WHO vertaili 191 maan kansanterveyttä ja terveydenhuollon tehokkuutta. Suomi jäi vertailussa nolosti 31. sijalle. Tutkimuksen tekotapaa epäiltiin Suomessa jo silloin, ja raporttiin päätettiin perehtyä tarkemmin.\nSoininvaaran mukaan huono sijoitus johtuu siitä, että Suomen osalta on tutkittu vain yhtä asiaa eli sitä, kuinka nuorena suomalaiset kuolevat. Tutkimuksessa puhutaan myös terveydentilan jakaumasta, kuluttajan näkökulmasta ja rahoituksen oikeudenmukaisuudesta. Suomen osalta ei Soininvaaran mukaan näitä asioita kuitenkaan tutkittu, vaan maan sijoitus pääteltiin ikään kuin muiden samankaltaisten maiden perusteella. -Meille ei annettu tilaisuutta olla hyvä eikä huonoja, Soininvaara sanoi.\nMinisteri myönsi, ettei Suomi voi paremminkaan tehdyssä vertailussa sijoittua kovin hyvin, koska meitä painaa miespuolisen väestön kuolleisuus. WHO:n vertailussa on jo lähtökohtana, että paremman koulutustason ja paremman terveydenhuollon maiden pitäisi sijoittua vähän paremmin.\nMinisterin tiedot eivät estäneet monia kansanedustajia päivittelemästä Suomen kehnoa sijoitusta vertailussa. Pirjo-Riitta Antvuori huomautti, että terveydenhuoltoalan ammattijärjestön Tehyn arvion mukaan tilanne Suomessa on vieläkin pahempi.\nPätkätöiden väärinkäyttö kuriin sairaaloissa\nAjankohtaiskeskustelu terveydenhuollon tilasta tarjosi kansanedustajille tilaisuuden lausua mielipiteensä kunnallisvaalien alla paljon äänestäjiäkin puhuttaneesta asiasta. Edustajat laidasta laitaan olivat pitkälle yhtä mieltä siitä, että korjattavaa riittää: Henkilöstöä on liian vähän, väkeä pidetään pätkätöissä, palkkaa maksetaan liian vähän, ja hoidon taso on joskus kaukana siitä, mitä pitäisi olla. Eräiden potilaiden julkisuudessa kertomat kokemukset olivat selvästi järkyttäneet mieliä eduskunnassakin.\nMinisteri Soininvaara lohdutti pätkätöistä valittaneita, että uusi työsopimuslaki lopettaa suurelta osin lyhytaikaisten työsuhteiden väärinkäytön sairaaloissa. Eduskunnan käsittelyyn juuri tullut esitys uudeksi työsopimuslaiksi kiristää jossain määrin työsopimusten tekemistä vain määräaikaisiksi. Eräiden arvioiden mukaan terveydenhuollon töistä kolmasosa tehdään määräaikaisten voimin.\n"Vain raha auttaa"\nOpposition mielestä terveydenhuollon tilaa ei korjata muulla kuin antamalla lisää rahaa. Hannes Mannisen mielestä hoito- ja hoivatehtäviin tarvittaisiin 10 000 uutta työpaikkaa. Annika Lapintie ehdotti lääkkeeksi paluuta ns. korvamerkittyihin rahoihin, jolloin valtio määräisi, mihin sen kunnille antamat rahat on käytettävä. Esitys ei saanut kannatusta edes oppositiolta.\nKeskustelussa kiisteltiin myös siitä, pitääkö yhteiskunnan ylläpitämien sairaaloiden sisällä sallia lääkäreille yksityispotilaidensa hoito. Soininvaara myönsi, että erikoismaksuluokkaan liittyy tasa-arvo-ongelmia. Loppuvatko ongelmat, jos lääkärit menevät kadun toiselle puolelle yksityissairaalaan hoitamaan näitä potilaita, hän silti kyseli.\nMarjatta Stenius-Kaukonen veti esiin myös laajempia politiikan ulottuvuuksia. Kuulemaansa professoritason lausuntoon viitaten hän todisti, että tuloerot kasvoivat viimeksi 1970-luvun alussa yhtä paljon kuin 1990-luvun lopussa.\n-Silloin oli pääministerinä Rafael Paasio (sd.), nyt Paavo Lipponen (sd.). Onko näillä jotain tekemistä toistensa kanssa, Stenius-Kaukonen kertoi professorin kyselleen.\nKHO: UM:n perusteltava salailupäätökset Verovirkailijat: Verovalmistelu menee ylitöiksi


METSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU JA SEN ESTEET UUDISTUSHAKKUUALUEILLA - PDF\nMETSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU JA SEN ESTEET UUDISTUSHAKKUUALUEILLA\nDownload "METSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU JA SEN ESTEET UUDISTUSHAKKUUALUEILLA"\n1 METSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU JA SEN ESTEET UUDISTUSHAKKUUALUEILLA Kohteena Lounais-Suomi Ammattikorkeakoulun opinnäytetyö Ympäristöteknologian koulutusohjelma Visamäki, 2011 Maria Hintsanen\n2 OPINNÄYTETYÖ Ympäristöteknologian ko Hämeenlinna Työn nimi Metsätalouden vesiensuojelu ja sen esteet uudistushakkuualueilla Kohteena Lounais-Suomi Tekijä Maria Hintsanen Ohjaava opettaja Harri Mattila Hyväksytty..20 Hyväksyjä\n3 TIIVISTELMÄ VISAMÄKI Ympäristöteknologian ko Tekijä Maria Hintsanen Vuosi 2011 Työn nimi Metsätalouden vesiensuojelu ja sen esteet uudistushakkuualueilla Kohteena Lounais-Suomi TIIVISTELMÄ Tässä työssä selvitettiin vesiensuojelun tasoa metsäsertifioiduilla uudistushakkuualueilla Lounais-Suomen Metsäkeskuksen alueella sekä syitä, miksi vesiensuojelusuunnitelmat eivät toteudu käytännön tasolla. Työn toimeksiantaja oli Pyhäjärvi-instituutti Eurassa ja opinnäyte sisältyy Vesiensuojelun ja vesistökunnostuksen oppimisverkosto (VOPPE) - hankkeeseen. Tutkimus perustuu Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion luonnonhoidon laadunarviointi -aineistoon sekä puhelimitse tehtyihin haastatteluihin. Luonnonhoidon laatu Lounais-Suomen alueella on pääosin hyvää. Uudistushakkuiden maanmuokkaustoimien yhteydessä esiintyy erilaisia esteitä, jotka johtuvat mm. työmaasuunnittelun puutteellisuudesta, maastoolosuhteista sekä osin myös koulutuksen ja ohjeiden puutteesta. Lisäksi esimerkiksi lietekuoppien ja vastaavien rakenteiden kaivamisessa ongelmia aiheuttavat maanomistajien nihkeät asenteet. Usein myös suunnittelijat eivät ole tietoisia käytännön maasto-olosuhteista, joten toisinaan suunnitelmat eivät ole lainkaan toteutuskelpoisia. Haastateltujen mukaan metsätaloustöiden vesiensuojelu on edennyt merkittävästi parin viime vuosikymmenen aikana. Suurin osa haastattelijoista ei kuitenkaan kokenut tarvitsevansa lisäkoulutusta vesiensuojeluasioissa. Jatkon kannalta olisi hyvä selvittää myös esimerkiksi metsätaloustöitä tekevien, kuten metsäkoneenkuljettajien ja energiapuunkorjaajien vesiensuojeluosaamista ja -halukkuutta, sekä työssä esiintyviä käytännön ongelmia. Lisäämällä luonnonhoitokoulutusta metsäalan toimijoiden keskuudessa vesiensuojeluun pystytään vaikuttamaan kaikkein olennaisimmassa vaiheessa eli suoraan metsätaloustöiden yhteydessä. Tällä hetkellä ympäristönsuojelukouluttautuminen perustuu vahvasti vapaaehtoisuuteen, vaikka esimerkiksi vesiensuojeluasioiden tulisi kuulua jo alan perusosaamiseen. Avainsanat Metsätalous, vesiensuojelu, vesiensuojelumenetelmät, metsäsertifikaatti. Sivut 81 s, + liitteet 13 s.\n4 ABSTRACT Visamäki Degree Programme in Environmental Technology Author Maria Hintsanen Year 2011 Subject of Bachelor s thesis Water protection of forestry and its obstacles in regeneration cutting areas Region of South-Western Finland ABSTRACT The aim of this thesis was to clarify the water conservation level on forest certificated regeneration cutting areas of South-Western Finland and the reasons why water conservation plans are not executed at the forestry sites. The client of this thesis was Pyhäjärvi Institute in Eura and it is part of the VOPPE (Water system concervation and restoration learning network) project. The research is based on the quality assessment data of Forestry Development Centre Tapio s nature management and telephone interviews. The quality of nature management in South-Western Finland is mainly good. In the water protection of cultivation of soil there are different kind of obstacles that are due to e.g. a lack of site organization plans, geography and partly lack of education and instructions. In addition, there are problems in digging sludge sumps and such structures because of the negative attitudes of landowners. Also often the site planners are not aware of the real geography circumstances at the site, so the site organization plans are not executable. According to the professionals who make forestry soil cultivation, the water protection has developed significantly during the past two decades. Still, the majority of the interviewees did not feel they would need more education in water protection matters. An important step would be to clarify water protection knowledge and readiness of other forest professionals, such as forestry equipment drivers and forest fuel harvesters, and find out what kind of problems they face in their work in water protection. By improving nature management education among forestry professionals it is possible to affect water protection at the most important moment at the same time as sites are treated. At this moment getting environmental schooling is based on free willingness although e.g. water protection knowledge should these days be part of basic skills of the forestry. Keywords Forestry, water protection, water protection methods, forest certificate. Pages 81 p + appendices 13 p.\n5 SISÄLLYS 1 JOHDANTO TYÖN TAVOITE JA KÄYTETYT MENETELMÄT Pyhäjärvi-instituutti VOPPE-hanke METSÄALA Lainsäädäntö Metsälaki Purot ja norot metsälain kohteina Luonnonsuojelulaki ja ympäristönsuojelulaki Vesilaki EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi Laki vesienhoidon järjestämisestä (1299/04) Vesiensuojelun suuntaviivat Metsäohjelmat Kansallinen Metsäohjelma METSO-ohjelma Kestävän metsätalouden kriteerit ja indikaattorit Kansainvälinen metsäpolitiikka Puukauppa Toteuttamistavat Puukaupan vaiheet ja metsänkäyttöilmoitus Puunhankinta Puun hyödyntäminen Talousmetsien hoito Metsäsuunnittelu Metsän uudistaminen Metsätalousyrittäjyys Korjuun suunnittelu Hakkuun toteutus Hakkuutavat Metsätalouden energiatehokkuus Maanmuokkausmenetelmät uudistushakkuissa Äestys/laikutus Mätästysvaihtoehdot Säätöauraus Metsän istuttaminen Lannoitukset Lannoituksen ympäristövaikutukset Hyvän metsänhoidon suositukset Ekologinen kestävyys Taloudellinen kestävyys Sosiaalinen kestävyys Kulttuurinen kestävyys Erirakenteisen metsän kasvatus Metsätiet... 27\n6 3.13 Energiapuun korjuu Metsäalan lukuja Omistajuus Tilojen koko ja metsätyypit Puumarkkinat Metsätaloustöiden työmääriä Hakkuukertymä ja raakapuun käyttö Metsäteollisuus METSÄTALOUDEN VESISTÖVAIKUTUKSET Vesiensuojelu Hyvän metsänhoidon suosituksissa Haja- ja pistekuormitus Uudistushakkuiden vaikutus veden kiertoon Uudistushakkuiden vaikutus ravinnekiertoon Fosfori ja typpi vesien rehevöittäjinä Typpi Fosfori Kuormitustilastoja Kiintoaineksen huuhtoutuminen Vaikutukset kaloihin Vaikutukset järvissä Vaikutukset virtavesissä Koneurakoinnin vesiensuojelu Hyvän metsänhoidon suositukset energiapuun korjuuseen ja kasvatukseen Kantojen korjuu Latvusmassan korjuu Korjuukohteiden valinta energiapuun korjuussa Kunnostusojitus Vesiensuojelumenetelmät Maanmuokkauksen keventäminen Suojakaistat ja -vyöhykkeet Kuormituksen pienentäminen Laskeutusaltaat ja pohjapadot Perkauskatkot Kaivukatkot Pintavalutuskentät Kosteikot Lietekuopat ja -taskut Pohjapadot Lannoituksen suunnittelu Virtaamanhallinta Uusin tekniikka vesiensuojelussa Metsätalouden vesiensuojelun valuma-aluetason suunnittelu paikkatiedon avulla Vesiensuojelupainotteinen metsäsuunnitelma Rehevöityneen järven kunnostaminen Valuma-aluekunnostus Vesikasvien poisto Järven hoitokalastus Hapetus Rantojen ruoppaus... 51\n7 Vedenpinnan nosto Fosforin saostus METSÄSERTIFIOINTI Sertifiointijärjestelmä Metsäsertifikaatit Sertifioinnin toteuttaminen Suomessa Talousmetsien luonnonhoidon laadunarviointi Tavoitteet Arvioinnin perusteet Kohteiden valinta Vesiensuojelun laadunarviointi Jatkotoimet Sertifikaatin käytön edellytykset tuotemerkissä METSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU LOUNAIS-SUOMESSA Lounais-Suomen vesistöalueet Satakunta Varsinais-Suomi Lounais-Suomen vesistöjen tila taulukoina Lounais-Suomen metsävarat Satakunnan ja Varsinais-Suomen metsäalueet Lounais-Suomen metsäohjelma Satakunnan ja Varsinais-Suomen pintavesien toimenpideohjelmat Metsätalouden vesiensuojelun tehostamisen ohjauskeinot Luonnonhoidon laatu Lounais-Suomessa Luonnonhoidon kehitys vesiensuojelussa METSÄALAN OSAAMINEN Metsäalan työmarkkinat Metsäalaan liittyvien ammattilaisten koulutus Metsäalan perustutkinto Metsäalan ammattikorkeakoulututkinto Maanrakennusala Metsäsertifiointikoulutus Metsäalan luonnonhoitokortti Metsätalouden vesiensuojelun käytännön ongelmat ja vesiensuojelun edistäminen Maanmuokkausta suorittavien yritysten taustatiedot Maanmuokkaustoimien vesiensuojelu Haastateltujen asenteet lisäkoulutusta kohtaan Metsätalouden vesiensuojelutoimien kehitys Muuta esille noussutta Ajatuksia haastattelututkimuksesta Koneyrittäjyys Koneyrittäjien liitto Haastattelu Koneyrittäjien liitto... 77\n8 8 JOHTOPÄÄTÖKSET Yhteenveto tuloksista Suositellut jatkotoimenpiteet LÄHTEET Liite 1 KANTO- JA HANKINTAHINTOJEN KEHITYS Liite 2 METSÄTALOUDEN TYPPI- JA FOSFORIPÄÄSTÖT SUOMESSA VUOSINA (forest.fi) Liite 3 METSÄKONEIDEN AIHEUTTAMIA AJOURIA MAASTOSSA Liite 4 METSÄTALOUSTOIMENPITEISSÄ SUOSITELTAVAT VESIENSUOJELUMENETELMÄT Liite 5 MAANMUOKKAUSMENETELMÄN VALINTA MAAPERÄN OMINAISUUKSIEN PERUSTEELLA Liite 6 LUONNONHOIDON LAADUNARVIOINTI LOMAKE Liite 7 LOUNAIS-SUOMEN PINTAVESIEN TILA Liite 8 VESIENSUOJELUN LAADUNARVIOINTITULOKSET LOUNAIS- SUOMESSA VUOSILTA Liite 9 VESIENSUOJELUN LAADUNARVIOINTITULOKSET LOUNAIS- SUOMESSA VUOSILTA Liite 10 VESIENSUOJELUN LAADUNARVIOINTITULOKSET LOUNAIS- SUOMESSA VUOSILTA Liite 11 HAASTATTELUN KYSYMYKSET METSÄTALOUDEN VESIENSUOJELU Liite 12 HAASTATTELUN KYSYMYKSET KONEYRITTÄJIEN LIITTO\n9 1 JOHDANTO Suomen pinta-ala on yhteensä 30,42 miljoonaa hehtaaria, josta metsäpintaalan osuus on 75 %, eli noin 22,82 miljoonaa hehtaaria. Suomessa asuu n. 5,4 miljoonaa henkeä, joten jokaista asukasta kohden on 4,2 hehtaaria metsää. (Suomi ja sen metsät pähkinänkuoressa forest.fi) Kansainvälisesti verraten Suomi on Euroopan metsäisin maa. Puu on Suomen tärkein luonnonvara ja sitä kasvaa vuodessa n. 99,5 miljoonaa kuutiota. Suomi kuuluu maantieteellisesti pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaalueeseen, jonka merkittävin puulaji tilavuuden suhteen on mänty. Muita yleisiä lajeja ovat kuusi sekä hies- ja rauduskoivut. Metsätalousmaasta suurin osa on tuottoisaa metsämaata (20 milj. ha), jonka lisäksi kitu- ja joutomaata on n. 6 milj. hehtaaria. Suon osuus metsätalousmaasta on 34 %. (Suomi on Euroopan metsävaltio forest.fi) Metsäalan merkitys Suomen taloudessa on suuri, sillä se tuottaa n. 5,5 % Suomen bruttokansantuotteesta sekä työllistää n henkeä. Metsäteollisuuden osuus vientituloista on viidennes. Puuta hyödynnetään vuosittain markkinahakkuina ja kotitarvepuuna yhteensä 48 miljoonaa kuutiota, jonka rahallinen arvo vastaa miljoonaa euroa. Lisäksi metsähaketta tuotetaan vuosittain 4,4 miljoonaa kuutiota, jonka arvo vastaa 157 miljoonaa euroa. (Metsän tuotteiden määriä 2009 forest.fi) Vuoden 2009 tilastojen mukaan metsäteollisuuden osuus työllisyydestä oli 1,9 % ja metsätalouden 0,9 %. Luvuissa on tapahtunut selkeää laskua sitten 1980-luvun, jolloin mm. työllistämisen osuudet olivat yli kaksinkertaisia. Metsähakkuut sekä maanmuokkaustoimet vaikuttavat valuma-alueella vesistöihin huuhtoutuvan kiintoaineksen, humuksen sekä ravinteiden määriin, joilla voi vesistön kunnon kannalta olla pilaava vaikutus. Lainsäädäntö ohjaa metsien käsittelyä antamalla vähimmäisvaatimuksia metsienhoidosta, minkä lisäksi eri metsäsertifiointijärjestelmät asettavat tiettyjä vaatimuksia metsien hallinnoinnista. Ne edellyttävät huolehtimaan vesiekologioiden hyvän tilan säilymisestä ja paranemisesta metsätaloustoimien yhteydessä. Myös Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion Hyvän metsänhoidon suosituksissa annetaan ohjeistusta nämä seikat lähtökohtana. Suositukset pohjautuvat viimeisimpään tutkimustietoon, käytännön kokemuksiin sekä metsä- ja ympäristöasiantuntijoiden näkemyksiin metsänhoidosta. 1\n10 2 TYÖN TAVOITE JA KÄYTETYT MENETELMÄT Tässä työssä selvitettiin uudistushakkuiden vesiensuojelun tasoa Lounais- Suomen Metsäkeskuksen alueella sekä syitä, miksi vesiensuojelusuunnitelmat eivät toteudu käytännön tasolla. Selvityksen tarve todettiin Pyhäjärvi-instituutin VOPPE-hankkeen ohjausryhmän kokouksessa. Työn tavoitteita tarkennettiin vielä myöhemmin ohjausryhmän kokouksen yhteydessä pidetyssä väliseminaarissa. Ohjausryhmän päätöksellä työhön lisättiin myös haastattelututkimus, jolla haluttiin selvittää alustavasti vesiensuojelun käytännönesteitä, sekä sitä, olisiko siinä aihetta lisätutkimuksille. Tutkimusaineistot perustuvat Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion luonnonhoidon laadunarviointi -tietokantaa. Haastattelut suoritettiin puhelimitse. Koonti Lounais-Suomen alueen luonnonhoidon laadusta on luvussa 6.6 Luonnonhoidon laatu Lounais-Suomessa. Haastattelututkimuksen tulokset löytyvät luvusta 7.3 Metsätalouden vesiensuojelun käytännön ongelmat ja vesiensuojelun edistäminen. 2.1 Pyhäjärvi-instituutti Eurassa sijaitsevan Pyhäjärvi-instituutin toiminnalla pyritään edistämään ja kehittämään elintarviketaloutta sekä lisäämään ympäristöä koskevaa tutkimusta ja koulutusta. Instituutin erityisosaamista elintarviketalouden lisäksi ovat vesistöjen tilaa koskeva tutkimus, vesien suojelu sekä kunnostus. Vesiensuojelun osalta instituutti hallinnoi kärkiohjelmana Pyhäjärven suojeluohjelmaa, minkä lisäksi tutkimusta hyödynnetään muilla Eurajoen ja Lapinjoen vesistöalueen järvillä, kuten Köyliönjärvellä. Osaamista löytyy mm. vesiensuojelussa ja -kunnostuksessa, kalataloudellisessa kunnostuksessa, kosteikkosuunnittelussa sekä haja-asutuksen jätevesien yleissuunnittelussa. Vesistöjen suojelussa painopisteitä ovat asukaslähtöinen vesiensuojelun järjestäminen, kuormituksen vähentämismenetelmien kehittäminen sekä vesiensuojelun osaamisen lisääminen. (Pyhäjärviinstituutti Vesistöt) VOPPE-hanke Pyhäjärvi-instituutin Vesiensuojelun ja vesistökunnostuksen oppimisverkosto (VOPPE) -hanke perustuu Lounais-Suomen ympäristöstrategiaan, jonka keskeisin tavoite on saavuttaa vesien hyvä tila vuoteen 2015 mennessä vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti. Satakunnan vesistöjen tila vaatii laajalti kohennusta, mihin pyritään vaikuttamaan lainsäädännöllisten ohjauskeinojen lisäksi edistämällä tietoisuutta vesiensuojelu- ja vesistökunnostusasioissa asukkaiden ja muiden intressitahojen keskuudessa. Projektin myötä eri ammattilaisille tarjotaan koulutusta, jossa käsiteltäviä teemoja ovat vesien tila ja ominaispiirteet erityisesti Satakunnassa, jätevedet, valuma-alueen vesiensuojelutoimet ja vesistöjen kunnostus. Kohderyhmiä ovat suunnittelijat ja urakoitsijat, kuntien viranomaiset, luottamushenkilöt ja toimintaryhmät sekä opettajat, joille kullekin tarjotaan koulutuksia kohderyhmien omien tarpeiden pohjalta. Opettajien käyttöön opetuksen tueksi tuotetaan myös materiaaleja. Hankkeen päärahoitus tulee Lounais-Suomen ELY:stä EAKR-varoista, minkä lisäksi hanketta rahoit- 2\n11 taa Biolan Oy, Hämeen ammattikorkeakoulu, Lounais-Suomen metsäkeskus, Pyhäjärvi-instituutti ja Pyhäjärven suojeluohjelma. (VOPPE-esite) 3\n12 3 METSÄALA Metsätaloutta ja ympäristönsuojelua ohjaavat kansallinen lainsäädäntö sekä kansainväliset sopimukset ja direktiivit, joiden päätavoitteena on turvata suotuisa kehitys luonnonvarojen riittävyyden ja laadun sekä ympäristönsuojelullisten näkökulmien suhteen. Tältä pohjalta Suomessa on valmisteltu kansallisella tasolla useita metsäpoliittisia ohjelmia, joiden tavoitteena on kehittää ja turvata suomalaisten metsien hyötykäyttöä sekä niiden ekologiaa sekä seurata tavoitteiden saavuttamista. Suomessa toimivia metsätalouteen liittyviä organisaatioita ovat maa- ja metsätalousministeriö, metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, alueelliset Metsäkeskukset, Metsäntutkimuslaitos sekä Metsähallitus. Lisäksi aatteellisia edunvalvontaorganisaatioita ovat Metsänhoitoyhdistykset, Metsänomistajien liitto, Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry, Metsäteollisuus ry, Suomen Metsäyhdistys ry sekä METO Metsäalan Yrittäjät ry. Metsätietoa lisääviä organisaatioita ovat Metsäteollisuuden tietopalvelu Forest.fi -palvelu ja Suomen metsämuseo Lusto. (Metsäorganisaatioita metsavastaa.net) 3.1 Lainsäädäntö Vesiensuojelun ja kestävän metsätalouden tavoitteita voidaan ohjata lainsäädännöllä. Metsäpolitiikan keinojen kolme pääryhmää ovat hallinnollinen ohjaus, taloudellinen ohjaus sekä informaatio-ohjaus. Tavoitteita asetetaan useilla hallinnon tasoilla, mutta tuloksia voidaan saada vain, jos säädökset pannaan täytäntöön käytännön metsätalouden toteutuksessa Metsälaki Uusin metsälaki (1093/96) tuli voimaan korvaten aiemman yksityismetsälain (412/67) ja suojametsälain (196/22). Sen keskeisin sisältö on metsätalouden kestävä kehitys ja metsäluonnon monimuotoisuuden turvaaminen. Se pyrkii takaamaan, että suomalaiset metsät antavat kestävästi hyvän tuoton ja että niitä hoidetaan myös taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävästi. 2 :ssä lain soveltamisalaksi määritellään metsän hoitamiseen ja käyttämiseen tarkoitetut metsätalousmaaksi luettavat alueet. Laki koskee niin yksityismetsiä kuin valtionkin omistamia metsiä. (Koskenniemi 2002, 46. Kiviniemi 1997, 62.). Metsälaki ei määrää metsänomistajia tekemään hakkuita, mutta velvoittaa korjaamaan myrskytuhovauriot metsätuholaisten leviämisen estämiseksi. Jos metsässä on päätetty tehdä hakkuita, tulee metsänomistajan tehdä alueella lakisääteisiä hoitotoimia, kuten kasvatus- ja uudishakkuita, ja ne tulee toteuttaa laissa määrättyjen pääperiaatteiden tavalla; kasvatushakkuiden jälkeen alueella tulee olla riittävä määrä elinkelpoista puustoa ja uudishakkuiden jälkeen alueelle tulee perustaa uusi taimikko. (Koskenniemi 2002, ) Metsälain 8 :ssä 2 momentissa määritellään, että taimikon perustamistoimenpiteet tulee saattaa loppuun metsänkäyttöilmoituksessa määritetyssä ajassa, kuitenkin niin että uudistushakkuun aloittamisesta on 4\n13 kulunut enintään viisi vuotta tai enintään kolme vuotta sen päättymisestä. (Kiviniemi 1997, 122.) Lakia ollaan jälleen uudistamassa maa- ja metsätalousministeriön toimesta. Lakimuutosta kaavaileva työryhmä on ehdottanut, että lainsäädäntötyö ja siihen liittyvät muut toimet saataisiin alkuun vuoden 2011 aikana. Ministeriön kanssa yhteistyössä on alan muita toimijoita, ja maa- ja metsätalousministeriö on julkaissut ehdotelmalistan metsälaissa muutettavista tai muokattavista seikoista: - metsien kestävyyden takaava uudistamisvelvoite tarkastetaan ja säilytetään - uudistamiskypsyyttä käsittelevää säätely tarkistetaan ja tutkitaan - metsänkäsittelymenetelmiksi lisätään pienaukkohakkuut ja eriikäisrakenteinen metsänkasvatus - kasvatushakkuissa jätettävällä puustolle asetetaan vähimmäisvaatimus - asetetaan uudistamisvelvoite alueille, jossa vähimmäisvaatimus on laiminlyöty - metsälain valvontaosiota ja mittareita yksinkertaistetaan - metsänomistajille tarjotaan vaihtoehtoisia metsänkäsittely- ja suojelutapoja - metsäelinkeinoihin liittyvää yrittäjyyttä kehitetään voimakkaasti - metsäalan ammattilaisten osaamista vahvistetaan - metsänomistajille lisätään neuvontaa liittyen liiketalouteen ja markkinointiin, sekä lisätään tietoisuutta metsän luonnonarvoja korostavista metsänkäsittelymenetelmistä - lisätään tutkimusta eri metsänkäsittelymenetelmien vaikutuksista. (Maa- ja metsätalousministeriö Tiedote) Metsälaki sisältää myös säännökset monimuotoisuuden kannalta tärkeiden elinympäristöjen turvaamiseksi metsätaloustoimilta. Kohteita ovat 1) lähteiden, purojen, norojen ja pienten lampien välittömät lähiympäristöt, 2) ruoho- ja heinäkorvet, saniaiskorvet, lehtokorvet ja Lapin läänin eteläpuolella letot, 3) rehevät lehtolaikut, 4) pienet kangasmetsäsaarekkeet ojittamattomilla soilla, 5) rotkot ja kurut, 6) jyrkänteet ja niiden välittömät alusmetsät, ja 7) karukkokankaita puuntuotannollisesti vähätuottoisemmat hietikot, kalliot, kivikot, louhikot, vähäpuustoiset suot ja rantaluhdat. Metsänhoitotoimenpiteet tulee tehdä näillä alueilla siten, että alueiden ominaispiirteet säilyvät. Kiellettyjä toimenpiteitä ovat kasvillisuutta vahingoittava maanpinnan käsittely, avohakkuut, ojitus, virtavesien perkaukset, metsäteiden rakentaminen, suojaavan ja varjostavan puuston poisto sekä kemiallisten torjunta-aineiden käyttö. Mikäli metsänomistajalle aiheutuu tästä taloudellista menetystä, myöntää metsäkeskus ns. kestävän metsätalouden rahoituksen tai muuta valtion tukea siten, että menetykset saadaan minimoitua. Tarvittaessa alueelle voidaan myös myöntää poikkeuslupa tiettyihin metsätaloustoimiin. (Ahponen, H., , Pykälä, J. 2007, 5) 5\n14 3.1.2 Purot ja norot metsälain kohteina Luonnontilaiset purot, norot ja niiden välittömät ympäristöt määritellään metsälain 10 :ssä erityisen tärkeiksi elinympäristöiksi. Vesilain mukaan uomat ovat suojeltuja vesistönmuuttamiskiellolla, mutta niiden lähiympäristössä tehtävät toimenpiteet toteutetaan vaihtelevasti metsälakiin liittyvien tulkintaongelmien takia. Koska Etelä-Suomen alueelta puuttuvat täysin luonnontilaiset puustot, määräytyvät puronvarret metsälakikohteiksi sen perusteella, miten uomaa ympäröivä puusto on tulkittavissa luonnontilaisen kaltaiseksi. Tulkinta tehdään sen perusteella, miten uoman ympäristön lajisto viittaa kohteen luonnontilaisuuteen. (Heikkilä, Kajava, Saarinen & Silver 2002, 179.) Purojen ja norojen luonnontilaisena säilymiseen vaikuttavat merkittävästi toimet niiden valuma-alueilla. Koska vesilaki kieltää purojen perkaamisen lisäksi myös purojen vedenlaadun pilaamisen, on hyvin tärkeää huolehtia vesiensuojelumenetelmistä metsätaloustoimenpiteiden yhteydessä. Hakkuut ja maanmuokkaus aiheuttavat vesiin mm. merkittävän typpikuorman riskin, joka voi vaikuttaa haitallisesti purouomassa viihtyviin lajeihin. Jos puron vedenlaatu on heikentynyt jo ennen toimenpiteitä, se voidaan silti metsäasetuksen 8 :n mukaan luokitella metsälakikohteeksi. (Heikkilä ym. 2002, 182.) Luonnonsuojelulaki ja ympäristönsuojelulaki Metsälakia ei sovelleta alueilla, jotka on muodostettu luonnonsuojelulain (1096/96) nojalla. Alueita koskevat luonnonsuojelulain 76 :ssä annetut rauhoitussäännökset ja -määräykset. Lisäksi metsälain 2 :n 3 momentin mukaan metsän hoitamisessa ja käyttämisessä tulee ottaa huomioon, mitä luonnonsuojelulaissa on asetettu pykälissä 9, 29-35, 39, 42, 47-49, 55 ja 56 sekä luvun 10 säännöksissä, joissa säädetään Natura verkostoon kuuluvista alueista. (Kiviniemi 1997, ) Metsälaki on luonnonsuojelulakiin verrattuna toissijainen, eli maanomistaja voi tarvittaessa ottaa alueen muuhun käyttöön. Näin voi tapahtua, vaikka alueella sijaitsisi erityisen tärkeä ympäristö. Natura alueiden mahdollisesti luonnonarvoja heikentävien hakkeiden ympäristövaikutukset tulee arvioida etukäteen. (Lähteenoja, P. 2008, ) Ympäristönsuojelulaki on pilaantumisen torjunnan yleislaki, jossa pyritään siihen, että ympäristön pilaantumista ehkäistään sekä poistetaan ja vähennetään pilaantumisesta aiheutuvia vahinkoja. Metsätalouden kannalta ympäristönsuojelulaissa on olennaista, että lailla halutaan edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja turvata viihtyisä ja terveellinen monimuotoinen ympäristö, joka on luonnontaloudellisesti kestävä. Laki ei kuitenkaan koske maankäyttöä ja luonnonsuojelua, josta on säädetty erikseen. (Ympäristönsuojelulainsäädäntö ymparisto.fi) 6\n15 3.1.4 Vesilaki Vesilaki vaikuttaa metsätalouden toimenpiteissä silloin, kun suunnitteilla on ojituksia, puiden uittoa tai metsälannoituksia ja torjunta-ainelevityksiä. Myös avohakkuut vaikuttavat vesistöjen tilaan. (Kiviniemi 1997, 209.) Vesistönmuuttamiskielto koskee toimenpiteitä, jotka tehdään vesistössä tai maalla ja jotka voivat aiheuttaa vesistön aseman, vedenkorkeuden, syvyyden tai vesiluonnon ja sen toiminnan vahingollisen muuttumisen. (Saaristo, Kuusinen & Nieminen 2009, 105.) EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi Euroopan alueen vesiensuojelua edistämään on säädetty ns. EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi (200/60EY). Se tuli voimaan ja sen keskeinen tavoite on saavuttaa hyvä tila pinta- ja pohjavesissä vuoteen 2015 mennessä. Lisäksi sillä halutaan luoda hyvät puitteet sisämaan pintavesien ja rannikko- ja pohjavesien suojelua varten koko EU:n alueella. Direktiivillä edistetään kansainvälisten ympäristösopimusten tavoitteiden saavuttamista merisopimukset huomioon ottaen. Suomessa puitedirektiivi on pantu täytäntöön säätämällä vuonna 2004 voimaan tullut laki vesienhoidon järjestämisestä kolmen muun lakimuutoksen yhteydessä. Vesiensuojelua pyritään edistämään puitedirektiivissä - estämällä vesiekologioiden monimuotoisuuden heikkenemistä - edistämällä pitkäaikaiseen suojeluun perustuvaa vedenkäyttöä - vähentämällä pohjavesien saastumista - vähentämällä vesiensuojelulle haitallisten ja vaarallisten aineiden päästöjä (prioriteettiaineet) - vähentämällä tulvien ja kuivien jaksojen vaikutuksia. (EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi ymparisto.fi) Laki vesienhoidon järjestämisestä (1299/04) Yleisenä tavoitteena vesienhoidossa on edistää hyvää pinta- ja pohjavesien laatua suojelemalla, parantamalla ja ennallistamalla niitä. Tämä edellyttää runsaasti eri viranomaisten, kansalaisten ja intressitahojen yhteistyötä, jotta selvitykset ja seurannat sekä vesienhoidon suunnittelu saadaan pidettyä ajan tasalla. Laki vesienhoidon järjestämisestä tuli voimaan ja se koskee sekä pinta- että pohjavesiä. Siinä säädetään mm. vesien luokittelusta, vesien tilan yleisistä tavoitteista, vesien tilaan vaikuttavien tekijöiden selvittämisestä, viranomaistehtävistä sekä vesien hoidon suunnittelusta. Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaan vesien hyvä tila pyritään saavuttamaan vuoteen 2015 mennessä. Vesienhoidon käytännön järjestelemiseksi on muodostettu 7 vesienhoitoaluetta, jotka perustuvat vesistöaluejakoon. Alueita ovat 1) Vuoksen alue, 2) Kymijoen-Suomenlahden alue, 3) Kokemäenjoen-Saaristomeren- Selkämeren alue, 4) Oulujoen-Iijoen-Perämeren alue, 5) Kemijoen alue, 6) Tornionjoen alue sekä 7) Tenojoen-Paatsjoen alue. Vesienhoidon suunnittelua pyritään toteuttamaan vuorovaikutuksessa kansalaisten ja vesien eri 7\n16 käyttäjien kesken. Toimintaa ohjataan alueellisesti ELY-keskuksittain, minkä lisäksi ympäristöministeriö nimittää jokaiselle vesienhoitoalueelle ohjausryhmän kerrallaan kuuden vuoden kaudelle. Ohjausryhmän tehtävänä on sovittaa yhteen vesienhoitoalueiden selvitykset, seurantaohjelmat sekä toimenpideohjelmat niin, että niistä saadaan koottua aluekohtainen vesienhoitosuunnitelma. Hoitosuunnitelman tavoitteet eivät edellytä toiminnanharjoittajilta erillisiä velvoitteita, mutta kuntien ja valtion tulee hyödyntää niitä käytännön tasolla soveltuvin osin. Lisäksi suunnitelmaa tulee soveltaa niin, että se näkyy ympäristö- ja vesilaissa. (Laki vesien hoidon järjestämisestä ja asetus vesienhoitoalueista voimaan vuoden vaihteessa ymparisto.fi) Vesiensuojelun suuntaviivat 2015 Valtioneuvoston periaatepäätöksessä on asetettu tavoitteet Suomen sisävesien, rannikkovesien sekä pohjavesien suojelemiseksi. Ennen viimeisintä toimintaohjelmaa on annettu vastaavat päätökset nimikkeillä Vesiensuojelun tavoitteet vuoteen 2005 sekä Vesiensuojelun toimenpideohjelma vuoteen Lisäksi vuonna 2002 hyväksyttiin periaatepäätös nimikkeellä Suomen Itämeren suojeluohjelma, jonka toimintaohjelma hyväksyttiin vuonna Vesiensuojelun suuntaviivoilla pyritään ohjaamaan vesiensuojelua vastaamaan uusiin haasteisiin sekä saavuttamaan edellisissä ohjelmissa asetetut tavoitteet. Ne myös tukevat vesienhoidon järjestämisestä annettua lakia (1299/2004). (Vesiensuojelun suuntaviivat ymparisto.fi, 1.) Ensimmäisten ohjelmien tavoitteet ovat toteutuneet vain osin, eli sisä- ja rannikkovedet ovat rehevöityneet edelleen sekä yli puolet jokivesistä on laadultaan alle hyvän tason. Toisaalta järvien tilanne on kohentunut, eli yli 80 % järvialasta on laadultaan hyvässä tai erinomaisessa tilassa. Luonnontilaiset pienvedet ovat kuitenkin alkaneet taantua, sillä kuormitus on lisääntynyt vesistöjen ja rantojen rakentamisen seurauksena sekä vesistöjen säännöstelyn takia. Yleisenä tavoitteena vesiensuojelun suuntaviivoissa on, että - sisä- ja rannikkovesien rehevöityminen pysäytetään ja vesien tila paranee - estetään haitallisten aineiden vaikutukset eliöyhteisöille ja ihmisten terveydelle sekä pyritään siihen, että haitalliset aineet eivät heikennä vesien kemiallista ja ekologista tilaa - vesien ja rantaeliöstöjen sekä niiden elinympäristöjen tilan heikkeneminen pysäytetään sekä edistetään vesiluonnon biologista ja ekologista monimuotoisuutta ja luonnontilaisuutta - pohjavesien määrällinen ja laadullinen tila säilytetään vähintään entisellä tasolla, ja erityisesti vedenhankintaan soveltuvien alojen luonnontilaisuuden säilyttämisestä huolehditaan - vähennetään säännöstelyn ja vesirakentamisesta aiheutuvia haittoja vesien käytölle ja vesiluonnolle. (Vesiensuojelun suuntaviivat ymparisto.fi, 2-3.) Metsätalouden vaikutus fosforikuormituksen osalta oli vuonna 2004 n. 8 % ja typpikuormituksen suhteen n. 5 % kokonaisravinnekuormituksesta. 8\n17 Kuormitus on vähentynyt ojitusten vähenemisen mukana, ja suuntaviivoissa asetetaankin tavoitteiksi, että tulevaisuudessa kunnostusojitukset ja metsien lannoitustarpeet punnitaan huolellisesti valuma-alueilla, joissa vesistöjen tila on vaarassa heiketä tai jos vesistön tilaa on tarve kunnostaa. Lisäksi toimissa tulee huolehtia, että kaikissa hakkuissa, lannoituksissa sekä kunnostusojituksissa käytetään riittäviä suoja- ja suotautumisvyöhykkeitä. Valuma-alueittaisella ja kuviokohtaisella suunnittelulla vähennetään metsätaloudesta aiheutuvia vesistövaikutuksia, minkä lisäksi riskialueiden tunnistamista kehitetään ja olemassa olevia riskejä vähennetään kaikilla metsätalouden alueilla. Purojen ja pienvesien tila huomioidaan entistä paremmin metsätaloustoimien suunnittelu- ja toteutustasoilla ja niiden lainsäädännöllisiä suojelukeinoja tehostetaan. Yleisinä tavoitteina asetetaan, että metsätalouden vaikutusten seurantaa, arviointia sekä vesiensuojelumenetelmiä ja niiden tutkimusta tehostetaan. Metsänhoitomenetelmien kehittämisellä, suunnittelun ohjauksen parannuksella sekä metsätalouden rahoitustukijärjestelmien avulla pyritään vähentämään metsätalouden kuormitusta, minkä lisäksi panostetaan eri intressitahojen koulutukseen ja ohjaukseen. (Vesiensuojelun suuntaviivat ymparisto.fi, 7-8.) 3.2 Metsäohjelmat Metsien kestävää hoitoa ja käyttöä ohjataan yleiseen metsäpolitiikkaan ja kansainvälisiin sopimuksiin pohjautuvilla metsäohjelmilla. Ohjelmilla on niin sosiaalista kuin taloudellistakin merkitystä Kansallinen Metsäohjelma 2015 Suomalaisten metsien käytettävyyttä ja kestävää kehitystä turvaamaan on laadittu valtioneuvoston toimesta ns. KMO eli Kansallinen Metsäohjelma. Metsäohjelmia on laadittu Rion ympäristökonferenssin tavoitteiden pohjalta aina vuodesta 1993 lähtien ja niiden tavoitteena on ollut metsien kestävän hoidon ja käytön edistäminen. KMO 2015:n toimintaajatus on, että metsien monipuolinen kestävä hoito ja käyttö luovat kasvavaa hyvinvointia, ja sen keskeisimpänä tavoitteena on muovata suomalaisesta metsäalasta vastuullinen biotalouden edelläkävijä, joka tuottaa innovaatioita entistä laajemmin muille toimialoille. Metsäohjelman keskeisimpiä arvoja ovat luonnon arvostaminen kaikessa toiminnassa, asiakaslähtöisyys kilpailukyvyn lisäämiseksi, korkeatasoisen ja monipuolisen osaamisen lisääminen sekä yhteistyö avoimuutta ja luotettavuutta lisäämällä. (Metsäneuvosto 2010, 2-3.) Metsäohjelmaa toteutetaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteisvastuulla. Julkisen sektorin vastuualueena on luoda metsäalalle kunnolliset toimintaedellytykset lainsäädännön, budjetoinnin, neuvonnan, viestinnän ja tulosohjauksen avulla. Mukana on eri hallinnonaloja, jotka yhteistyössä toteuttavat yhteistä strategiaa. Yhteistyöllä voidaan taata, että niin metsänomistajat kuin etujärjestöt ja myös muut toimialat voivat osallistua keskeisesti metsäalan kehittämiseen. Kehitettäviä painopisteitä KMO 2015:ssä ovat - metsäteollisuuden ja -talouden toimintaedellytykset 9\n18 - metsien energia- ja ilmastohyötyjen lisääminen - metsien monimuotoisuuden ja ympäristöhyötyjen turvaaminen - metsien kulttuuri- ja virkistysarvojen edistäminen - metsäalan osaamisen ja hyväksyttävyyden vahvistaminen - kansainvälisen metsäpolitiikan kehittäminen edistäminen kestävään suuntaan. Ohjelmien kehittämistä seurataan niin valtakunnallisella kuin alueellisella tasolla. Saamalla tietoa toimenpiteiden edistymisestä ja kehityksestä metsäohjelmaa voidaan tarkentaa kohti uusia kehitystoimenpiteitä. Ohjelmaa ylläpidetään sekä valtiollisella että yksityisellä rahoituspanoksella. (Maaja metsätalousministeriön julkaisuja 3/2008, 33-34) Toteutuessaan Kansallisella metsäohjelmalla on suuri merkitys taloudessa kuin sosiaalisella alalla. Metsäsektorin tuotannon arvon kasvun on esimerkiksi arvioitu nousevan Metsäohjelman johdosta miljoonaa euroa vuodessa. Lisäksi metsäalalle on ennustettu tulevan työpaikkoja 5000 hengelle. (Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 3/2008, 8) METSO-ohjelma Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma eli METSO pyrkii edistämään vuoteen 2016 mennessä yksityismetsien tasolla metsäisten luontotyyppien ja metsälajien suojelua sekä vakiinnuttamaan luonnon monimuotoisuuden suotuisaa kehitystä. Tavoitteena on, että Suomessa riittää metsiä uhanalaisille ja taantuneille eläinlajeille. Ohjelma hyväksyttiin vuonna 2008 Kansallisen metsäohjelman yhteydessä. METSO-ohjelman kohteina ovat metsät, jotka on arvioitu erityisen tärkeiksi eliölajien säilymisessä. Ohjelma on metsänomistajille täysin vapaaehtoinen eli metsänomistaja voi halutessaan anoa metsäänsä METSO-kohteeksi. Jos kohde hyväksytään suojelualueeksi, tehdään ns. luonnonarvojen kauppa eli valtio korvaa metsänomistajalle menetykset puuntuotannon tulonmenetyksistä sekä kulut luonnonhoidosta. Valtion omistamilla mailla ennallistamisesta ja luonnonhoidosta vastaa Metsähallitus. Valinta ohjelmaan perustuu alueen suojeluarvoihin eli miten hyvin alue edustaa suojeltavia elinympäristöjä ja miten alue sijoittuu suhteessa jo olemassa oleviin suojelualueisiin. Kohteissa toteutetaan aktiivista luonnonhoitoa, joka toteutetaan luonnonhoitohankkeina. Hoitoa vaativia kohteita ovat esimerkiksi harjujen paahderinteet sekä lehdot. (METSO Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma) Yksi METSO-ohjelmassa suojeltavista kohteista on ns. metsien pienvesiverkostot eli lähteet, purot, norot ja lammet. Ne liittävät yhteen erilaisia METSO-elinympäristöjä. Pienvesien lähimetsien suojelulla voidaan suojella eri mittakaavatasoilla ekologisten verkostojen säilymistä. Luonnonhoitotöitä on tehty erityisesti lähteiden ja purojen kunnostuksessa, ja tutkimustietoa kerääntyy jatkuvasti pienvesielinympäristöjen monimuotoisuudesta sekä siitä, miten luonnonhoitotoimet vaikuttavat alueilla. Pienvesillä on merkittävä rooli luonnon vesitalouden ylläpidossa ja Suomen uhanalaisista lajeista n. 6 % elääkin juuri pienvesialueilla. (Pienvesielinympäristöjen hoito Metsä vastaa) Erityisen uhanalaisia ovat Lapin eteläpuolisen Suomen lähteiköt, jotka kaikki on arvioitu uhanalaisiksi. 10\n19 Syynä tähän on Etelä-Suomessa harjoitettu intensiivinen maa- ja metsätalous. Merkittävin vaikutus on ollut metsätalouden ojituksilla, soiden kuivauksella sekä lähteikköjen muuttamisella kaivoiksi. Hieman paremmin säilyneitä ovat lammet, vaikkakin metsä- ja suolampien uhanalaistumiseen ovat myös vaikuttaneet metsätaloustoimet. Erityisesti tulo- ja laskupurojen ympäristön perkaus ja ojitukset ovat johtaneet lampien pinnantason laskuun. Metsätaloustoimet, erityisesti päätehakkuut vaikuttavat myös harjulampien tilaan. (Ahponen, H., ) Kestävän metsätalouden kriteerit ja indikaattorit Suomalaisen metsäteollisuuden kehityskulun jatkumiseksi on tärkeää, että metsätaloutta hoidetaan kestävästi luvulta lähtien suomalaista metsäpolitiikkaa on sovellettu kansainvälisten sopimusten pohjalta, joiden tavoitteena on ollut turvata kestävän metsätalouden kehittyminen kansainvälisellä tasolla. Kehittymistä voidaan arvioida tarkoitusta varten kehitetyillä kriteereillä ja indikaattoreilla. Ensimmäiset yleiseurooppalaiset kriteerit ja indikaattorit määriteltiin Suomen ja Portugalin johdolla vuosina , ja vuonna 1996 indikaattoreita muokattiin vielä kansallisesti suomalaisiin olosuhteisiin ja jo käytössä oleviin metsänhoidon ohjeisiin sopiviksi. Vuosina 2000 ja 2007 ne on uudistettu. Suomalaisissa kriteereissä ja indikaattoreissa korostetaan pitkän aikavälin kehitystä sekä selkeyttä määritelmissä ja tulkinnoissa. Tavoitteena on, että indikaattoreita voidaan käyttää kuvaamaan metsien ja metsätalouden tilaa sekä kansallisten metsäohjelmien toteutumista. Suomessa on kerätty metsiin liittyvää tietoa jo 1920-luvulta alkaen, joten käytössä on laaja tietopankki ohjaamaan metsäammattilaisten päätöksentekoa. Metsänhoidossa on myös käytössä ns. jatkuvan parantamisen periaate, joten erilaiset toimet valtiotasolla sekä yksityismetsätaloudessa edistävät metsätaloudessa pitkän aikavälin kestävyyttä. Kestävää kehitystä edustaa mm. Kansallinen Metsäohjelma Kestävän metsätalouden yleiseurooppalaiset kriteerit ovat - Metsävarojen ylläpidon ja tarkoituksenmukaisuuden lisääminen sekä niiden positiiviset vaikutukset maailmanlaajuiseen hiilen kiertokulkuun - Metsien puun ja muun tuoton ylläpitäminen ja tarkoituksenmukainen lisääminen - Metsäekosysteemien luonnon monimuotoisuuden ylläpito, suojelu ja tarkoituksenmukainen lisääminen - Metsäekosysteemien terveyden ja elinvoiman ylläpito - Metsien ympäristön, erityisesti maaperän ja vesistöjen suojelevan vaikutuksen ylläpito ja tarkoituksenmukainen lisääminen - Metsien muiden sosioekonomisten merkitysten ylläpito. (Kestävä metsätalous, 1-2) 3.3 Kansainvälinen metsäpolitiikka Suomen kansallinen metsäpolitiikka on voimakkaasti kytkeytynyt ulkomaiseen metsäpolitiikkaan. Syy tähän on siinä, että suomalainen metsäsek- 11\n20 tori toimii kotimaan tuotannon ohella paljon myös ulkomailla, ja metsäosaamisemme nojautuu vahvasti ulkomaiseen osaamiseen. Lisäksi kansainväliset sopimukset vaikuttavat merkittävästi Suomen metsäsektorin kehitykseen luvulta alkaen Suomen metsäpolitiikka onkin perustunut kansainvälisiin sopimuksiin, erityisesti YK:n kestävän kehityksen päätöksiin Rio de Janeirossa vuonna 1993 ja sen jälkeen pidettyihin Euroopan metsäministerikokouksiin. Suomella on velvoite panna täytäntöön kansainvälisiä linjauksia, jotka koskevat metsätalouden eettisiä, taloudellisia sekä ekologisia näkökulmia. Ulkomaisten kytköksien takia Suomelle on myös tärkeää olla aktiivinen kansainvälisen metsäpolitiikan valmistelussa ja toteutuksessa. Viime aikojen merkittävimmät metsäpoliittiset suuntaviivat ovat muotoutuneet YK:n metsäfoorumissa (UNFF), sekä YK:n ilmastosopimuksen (UNFCCC) ja biodiversiteettisopimuksen (CBD) metsätyöohjelman toteutuksessa. Lisäksi Suomi on osallistunut Euroopan metsäministerikonferenssin (MCPFE) seurantaan sekä yhteistyöhön. Suomessa kansainvälistä metsäpolitiikkaa ohjaa maa- ja metsätalousministeriön apuna ns. Kansainvälisen metsäpolitiikan neuvottelukunta. Neuvottelukunta on asiantuntijaelin kansainvälisissä metsäpoliittisissa kysymyksissä. Sen tehtävänä on tukea Suomen kantoja kansainvälisissä neuvotteluissa, seurata ja arvioida metsäpolitiikan kansainvälistä kehitystä, tukea kansallisen ja kansainvälisen metsälainsäädännön yhteensovittamista sekä toimia tiedonvälittäjänä kansainvälisissä kokouksissa tehdyissä päätöksissä. Maa- ja metsätalousministeriö taas hoitaa myös EU:n metsäsektoria koskevien aloitteiden käsittelyä yhdessä Metsäpolitiikan EU-alajaoston kanssa. (MMM Kansainvälinen metsäpolitiikka ja EU:n metsäasiat) 3.4 Puukauppa Puukauppa on monivaiheinen prosessi, jonka toteutuminen edellyttää useita sopimuksia eri tahojen välillä. Itse puukaupan lainsäädäntöä on olemassa vähän, mutta kauppaa säädellään yleisellä lainsäädännöllä, kuten oikeustoimilailla ja kauppalailla. Myös puunhakkuuta, mittausta, hyönteis- ja sienituhojen torjuntaa ja uittoa säädellään tarkoin laeilla Toteuttamistavat Arvio myynnistä perustetaan metsän hakkuutarpeeseen, puun kysyntään ja hintatasoon sekä myynnistä tarvittavaan voittoon. Myynti perustetaan huolellisesti tehtyyn puukauppasuunnitelmaan, jonka lähtökohtana voi olla esimerkiksi tilakohtainen metsäsuunnitelma. Puukauppa voidaan toteuttaa joko hankintakauppana (puhutaan myös käteiskaupasta) tai pystykauppana. Hankintakaupassa puunmyyjä sitoutuu toimittamaan sopimuksessa sovitussa ajassa sovitut puumäärät ja -lajit. Toisin sanoen myyjä on vastuussa kaupan ehtojen ja puun laatuvaatimusten täyttymisestä sekä korjuun kustannuksista. Työt myyjä voi teettää joko yksityisellä korjuuyrittäjällä, palkatulla työvoimalla tai metsänhoitoyhdistykseltä hankittuna palveluna. Useimmiten kuitenkin myyjä tekee puunkaadon itsenäisesti. Pystykauppa on nykyisin tavallisin puukaupan menetelmä. Siinä metsänomistaja luovuttaa metsässään kasvavan runkopuun hakkuuoikeuden puun ostajalle, 12\n21 jolloin ostaja huolehtii puun korjuusta ja kuljettamisesta. Jos taas kauppaa tehdään eri yhtiöiden välillä, puhutaan toimituskaupasta. Silloin myyjä toimittaa puutavaran suoraan ostajan tehtaalle. (Hankintakauppa pirkanmaanmetsat.fi) (Pystykauppa pirkanmaanmetsat.fi) Puukaupan vaiheet ja metsänkäyttöilmoitus Leimikko eli valittu hakkuualue rajataan maastoon joko ennen korjuun aloittamista, kaupanteon suunnittelun yhteydessä tai kaupanteon jälkeen ostajan toimesta. Leimikon rajauksen yhteydessä selvitetään monimuotoisuus- ja metsälain 10 :ssä mainitut erityisen tärkeät elinympäristöt sekä huomioidaan hakkuussa vaaditut ympäristönäkökulmat. Lisäksi päätetään hakkuutapa- ja ajankohta sekä puun varastointipaikat ja kuljetusjärjestelyt. Aikaisintaan 2 vuotta ja vähintään 14 vuorokautta ennen hakkuun aloittamista tehdään metsänkäyttöilmoitus metsäkeskukselle. Ilmoituksen tekee yleensä maanomistaja tai muu hakkuuseen oikeutettu taho. Poikkeuksen ilmoitusvelvollisuuteen tekevät esimerkiksi kotitarvehakkuut, metsälain ulkopuoliset kohteet (kuten kaavoitusalueet) ja hakkuut, joissa kaadetaan keskiläpimitaltaan enintään 13 cm puustoa. Ilmoittamatta jättämisestä voidaan antaa sakkotuomio. Puunkorjuun alettua suoritetaan puutavaran mittausta ja laadunvarmistusta, jonka lopuksi myyjä hyväksyy mittaukset ja laadun allekirjoittamalla puutavaran mittaustodistuksen. (Hankintakauppa pirkanmaanmetsat.fi) (Pystykauppa pirkanmaanmetsat.fi) Puunhankinta Puukauppaa harjoitetaan hankkimalla puuta sekä kotimaasta että ulkomailta. Yleisimmin metsäteollisuus hankkii puuta metsäorganisaatioiden kautta, jolloin metsäosastot vastaavat puun ostosta ja toimittamisesta tehtaille. Merkittävimmät metsäyritykset ovat UPM, Stora Enso ja Metsäliitto, jotka ostavat yksityismetsien puusta n. 85 %. Lisäksi alalla toimii yksittäisiä sahoja, joilla on omat puunhankintaorganisaationsa. Puunhankintaorganisaatioiden määrään ovat viimeisimmän parin vuosikymmenen aikana vaikuttaneet yritysfuusiot, mikä on johtanut koko toimialan rakenteen muuttumiseen. (Sunabacka S. 2005, 1.) Puun hyödyntäminen Puun jalostusketju alkaa jo metsässä, ja sitä voidaan hyödyntää materiaalina monella tapaa sekä kotitarpeena että teollisuudessa. Rungosta saadaan viittä erilaista raaka-ainetta, eli oksatonta tyvitukkia, kuivaoksaista välitukkia, terveoksaista latvatukkia, kuitupuuta sekä latva- ja oksamassaa. Näistä pienpuu käytetään energiantuotantoon, kuitupuu (Ø > 7 cm) paperinvalmistukseen ja tukkipuu (Ø > 15 cm) pääosin rakentamiseen sahateollisuuden kautta. Lisäksi tukkipuun pintaosia voidaan hyödyntää myös mekaanisen massan valmistuksessa, samoin kuin sahateollisuudesta saatava puru voidaan hyödyntää energiantuotannossa tai levyteollisuuden raakaaineena. Runko-osasta, joka on yksittäisestä puusta n. 55 %, hyödynnetään lähes 95 %. Oksista ja latvoista (20 % puun massasta) osa jätetään hakkuualalle ja osa kerätään esimerkiksi bioenergian tuotantoa varten. Samoin 13\n22 tehdään myös kannoille ja juurakoille. (Metsätalous ja metsänhoito forest.fi) (Puusta jalosteeksi forest.fi) Vuonna 2009 merkittävimmät metsäteollisuuden toimialoista olivat paperi,-, massa- ja sahateollisuus (kuva 1), minkä lisäksi puuta käytettiin kartonki-, vaneri-, lastulevy- ja kuitulevyteollisuudessa. Merkittävin vientituote oli paperiteollisuus, josta 92 % meni vientiin. Metsäteollisuuden tuotanto ja vienti Paperiteollisuus 8,7 8,1 8,1 7,5 5,1 2,5 2,3 1,7 0,8 0,7 Kartonkiteollisuus Massa Sahateollisuus Vaneriteollisuus 0,2 0,1 0,1 0,0 Kuitulevyteollisuus Lastulevyteollisuus Tuotantomäärä milj. tonnia Viennin osuus tuotannosta milj. tonnia KUVA 1 Suomen metsäteollisuuden tuotanto ja vienti 2009 (forest.fi) 3.5 Talousmetsien hoito 1900-luvun alkupuolella suomalaisia metsiä hyödynnettiin erilaisilla poimintahakkuilla eli harsinnoilla. Kysyntää teollisuudessa oli erityisesti isokokoiselle tukkipuulle ja aina 1950-luvulle asti hakkuilla ylläpidettiin erikokoisista ja -ikäisistä puista muodostuvaa sekametsärakennetta. Muutos toimintatapaan tuli kuitenkin Keski-Euroopan suunnalta, jolloin Suomessa alettiin suosia muiden Pohjoismaiden tapaan puiden peltoviljelyä, mikä johti metsien rakenteen ja puustotyyppien tasapäistymiseen. Toisaalta tähän kehitykseen johti myös suomalaisen metsäteollisuuden laajentuminen maailmansotien jälkeen, kun metsätuotteiden kysyntä maailmalla kasvoi. Nopea kasvu johti huoleen metsävarantojen riittävyydestä, ja 1960-luvulla otettiin käyttöön metsäteollisuuden pitkän tähtäimen suunnitelmat, joilla haluttiin tehostaa metsänhoito- ja perusparannustöitä. Merkittävimpänä metsänuudistuskeinona oli metsien istutus, ja soiden ojitusta metsänkasvatusalan laajentamiseksi lisättiin. Soiden ojitus oli huipussaan 1960-luvun lopussa. (Lähteenoja 2008, 36.) Tutkimustietoa metsätalouden toteuttamisesta on kerääntynyt jo usealta vuosikymmeneltä ja vanhoja peltoviljelymenetelmiä on alettu uudistaa. Näkökulma metsänhoidossa ja hakkuissa on alkanut kehittyä kestävämpään suuntaan, jolloin huomioon otetaan myös luonnonhoidolliset seikat. 14\n23 Metsänhoidolle on myönnetty tukea valtiolta koko Suomen itsenäisyyden ajan. Alun perin tukea annettiin mm. metsänparannustoimiin ja metsätieverkostojen rakentamiseen. Nyt tukien myöntämisessäkin keskeisin tavoite on kestävä metsätalous Metsäsuunnittelu Maankäyttöä ja metsäsuunnittelua toteutetaan monella eri tasolla. Laajuus vaihtelee yksittäisestä metsäpalstasta koko maan kattaviin metsäohjelmiin. Aikajänne suunnitelmissa voi myös kattaa usean vuosikymmenen, tai olla toimenpideohjelma esimerkiksi seuraavalle 1-5 vuodelle. Suunnitelmat voidaan jakaa aluesuunnitelmiin ja yksityismetsien suunnitteluun, josta perinteisin on ns. tilakohtainen metsäsuunnitelma. Siinä metsäpalstalle laaditaan selvitys metsän tilasta, puuston arvioidusta kehityksestä, metsänhoitotöistä, hakkuumahdollisuuksista sekä toimenpiteistä aiheutuvista odotetuista kuluista ja tuloista. Metsäsuunnitelma toimii hyvänä apuna, kun tavoitteena on ekologisesti, sosiaalisesti sekä taloudellisesti kestävä metsätalous. Yksityismetsien suunnittelu ei ole aivan uutta kehitystä, vaan jo vuonna 1967 annetussa asetuksessa on maininta yksityismetsien metsäsuunnittelusta. Suunnittelu yleistyikin merkittävästi 1970-luvulla ja 2000-luvun puolella metsäkeskusten, metsänhoitoyhdistysten ja metsäpalveluyritysten tekemien metsäsuunnittelujen alla olevia yksityismetsiä on ollut jo n. miljoona hehtaaria. Tästä määrästä n. 65 % on tilakohtaisia metsäsuunnitelmia. Suomessa tehdään vuosittain n tilakohtaista suunnitelmaa, jotka kattavat n. 6,5 miljoonaa hehtaaria, eli n. 45 % yksityismetsien pintaalasta. Alueellisella suunnittelulla metsäsuunnitelmien kustannuksia on saatu pienennettyä. Kun suunnitelma tehdään koskemaan esimerkiksi yhden kylän metsiä, on koko alueelta helpompi kerätä monipuoliset, kuvioittaiset metsävaratiedot. Alueelliseen suunnitteluun yhteydessä halukkaille voidaan tehdä tilakohtaiset metsäsuunnitelmat. Suunnitteluun metsäkeskukset voivat saada tukea valtiolta, ja yksityismetsien metsäsuunnittelu tulee alueellisen suunnitelman yhteydessä edullisemmaksi. Hehtaarihinta tällöin Etelä-Suomessa on n. 8 euroa. Pohjois-Suomessa vastaava maksu on n. 6 euroa/hehtaari. (Ärölä, E. 2008, ) Metsäsuunnitelman laatimisen vaiheet tiivistettynä ovat 1) suunnittelun valmistelu, 2) maastotyöt ja 3) varsinainen suunnittelu eli laskentointi. Metsäsuunnitelma muokkautuu metsänomistajan tavoitteiden mukaan, joten se on hyvä pohja metsätaloustoimenpiteitä suunniteltaessa. Hyvässä suunnitelmassa on kuvaukset metsänomistajan tavoitteista ja metsän nykytilasta, metsän kehitysennuste, kuvioiden käsittelyehdotukset, jotka sisältävät arviot metsätöiden kuluista ja tuloista, sekä kartat ja kuviot alueesta. Suunnitelmaa voidaan siis soveltaa vaikka työkokonaisuuksien suunnitteluun. Suunnitelmasta on hyötyä myös puukauppaa tehtäessä ja metsän tuottoa arvioitaessa. Toisaalta se ei kuitenkaan velvoita metsänomistajaa minkäänlaisiin toimenpiteisiin. Nykyisin metsäsuunnitelmat tehdään digitaaliseen muotoon, joten ne ovat nyt laajemmin käytettävissä. Suunnitelmia voidaan tutkia samalla kertaa useissa eri paikoissa, ja esimerkiksi tarjouksen metsänhoitotöistä voi metsänomistaja tehdä pelkällä sähköpostil- 15\n24 la. Muuttuvat kuviotiedot voidaan myös pitää helpommin ajantasaisina. (Ärölä, E. 2008, 324) 3.6 Metsän uudistaminen Korjuukelpoisen puun päätyminen metsästä teollisuuteen on monivaiheinen toimintaketju. Puun toimittamisessa vastuut siirtyvät esimerkiksi puuta kaatavilta ja kuljettavilta koneyrittäjiltä eteenpäin. Uudistushakkuun jälkeenkin aukealla aloitetaan uusi, monivaiheinen toimintaketju uuden metsän perustamiseksi. Onnistunut metsätalous vaatii siis asiantuntijuutta monella alalla Metsätalousyrittäjyys Metsäteollisuuden puunhankintaorganisaatiot ostavat puunkorjuupalvelut metsäyrittäjiltä, jotka vastaavat leimikoiden käsittelystä. Korjuu on suurelta osin paikallistoimintaa ja korjuuyrittäjä vastaakin hakkuun lisäksi puun lähikuljetuksista. Koneellista puunkorjuuta on harjoitettu 1980-luvulta lähtien. Suomessa on tällä hetkellä yli puunkorjuuseen keskittynyttä koneyritystä, jotka työllistävät yhteensä n työntekijää. Keskikokoinen korjuuyritys toimittaa puuta tienvarteen n m³ vuodessa. Koneyrittäjät hoitavat hakkuun ohella myös maanmuokkausta, energiapuukorjuita, puutavaran kaukokuljetuksia, koneiden huolto- ja korjaustoimintaa sekä jossain tapauksissa myös maataloutta. Nykyajan metsäkoneenkuljettaja onkin moniosaaja, jolta vaaditaan laaja-alaista ammattilaisuutta. Vastuut ovat moninaisia, eli kuljettaja voi vastata itsenäisesti sekä puun korjuusta että kuljetuksesta asiakkaan antamien ohjeiden mukaan, ja lopputuloksen tulee olla hoidettu tuottavasti ja tehokkaasti. Myös puutavaran tulee olla ohjeistettujen mittojen mukaisia. Tärkeää työn toteuttamisessa on korjuuvaurioiden välttäminen sekä kasvitautien leviämisen torjuminen. Lisäksi työnjäljen tulee täyttää metsälain, metsäsertifikaattien sekä metsänhoitosuositusten asettamat vaatimukset. (Vartiamäki, T. 2008, ) Korjuuyrittäjien lisäksi metsätalouden maanmuokkaustoimia suorittavat kaivinkoneyrittäjät. Koneyrittäjien liitosta saadun tiedon mukaan jäsenistöstä 300 yrittäjää toimii päätoimisesti ojituksessa, tienrakennuksissa sekä metsätalouden maanmuokkaustehtävissä. (3/2011) Korjuun suunnittelu Ennen hakkuutyön aloittamista tehdään selvityksiä, jotka koskevat suunniteltua aluetta sekä valmistellaan korjuuohje. Suunnittelua ohjaavat metsälain lisäksi Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion julkaisemat Hyvän metsänhoidon suositukset sekä Hyvän metsänhoidon suositukset turv le, joissa on asetettu perussuosituksia koskien puunkorjuuta, suunnittelua sekä toteutusta sekä annettu puunkorjuuorganisaatio- ja leimikkokohtaisia ohjeita. 16\n25 Suunnittelun alkuvaiheessa leimikko eli puunkorjuuseen varattu alue, määritetään ja jaetaan tarvittaessa korjuulohkoihin. Korjuukelpoisuus on riippuvainen kausivaihteluista, joten arviointi tulee tehdä hakkuukohtaisesti. Leimikko ja korjuulohkot merkitään maastoon sekä karttaan, ja karttatarkastelun yhteydessä valitaan myös sijainnit, joita voidaan käyttää varastointiin ja kuljetuksiin. Valituilta alueilta tarkistetaan maankäyttöoikeudet ja suunnitellaan kaluston tilantarve ja liikenneturvallisuus. Leimikon ennakkoraivauksen ja kantokäsittelyjen tarve arvioidaan maastotarkasteluiden yhteydessä, minkä lisäksi tarkistetaan aluetta koskevat käyttörajoitukset, ympäristönhoidon vaatimukset sekä energiapuun korjuun tarpeet. Ennen hakkuun aloittamista tulee olla tehtynä metsänkäyttöilmoitus ja alueelle on hankittava tarvittaessa maisematyölupa. Korjuun suunnittelussa tulee myös huomioida työmaakohtaisesti työturvallisuuteen vaikuttavat seikat, kuten jyrkänteistä, pehmeiköistä, sähköjohdoista ja vesistöistä aiheutuvat vaara- ja haittatekijät. Korjuuohjeessa ja leimikkokartassa on kootusti kaikki tiedot, mitä korjuun toteutukseen tarvitaan. Ohjeeseen sisällytetään - tunnistetiedot puukaupasta - leimikoiden ja lohkojen pinta-alat sekä rajat - hakkuu- ja mittaustavat - tieto lohkojen korjuukelpoisuudesta - kaadettavat puutavaralajit sekä niiden määräarviot - puutavaralajien mitta- ja laatuvaatimukset - katkontaohjeet - kulkureitit lohkoille ja varastoalueille - varastopaikat aines- ja energiapuulle - tiet, sähkölinjat ja muut vaaraa aiheuttavat paikat - virkistyskäyttöalueet ja kulkureitit - tieto maastomerkintää käytetyistä merkeistä - huomioonotettavat ympäristöasiat - muut erityisohjeet, esim. tiedot energiapuun korjuusta ja myyjälle jäävistä puista. (Kariniemi, A. 2008, ) Hakkuun toteutus Metsälain 5 :ssä määritellään, että hakkuita voidaan toteuttaa kahdella tapaa: kasvatushakkuussa eli harvennushakkuussa tavoitteena on jäljelle jäävän puuston kasvattamisen edistäminen sekä puulajisuhteiden säätäminen, kun taas uudistushakkuussa (käytetään myös termiä päätehakkuu) alue korjataan uuden puuston aikaansaamista varten. Se toteutetaan siinä vaiheessa, kun puusto on saavuttanut riittävän järeyden tai iän. Uudistushakkuu voidaan toteuttaa myös luontaisena uudistamisena, jos alueella uskotaan olevan riittävät edellytykset puuston, pintakasvillisuuden ja maaperän perusteella luontaisen taimikon muodostumiseen. Hakkuu voidaan toteuttaa joko manuaalisesti moottorisahalla tai koneellisesti ns. harvesterilla. Koneellistettuja hakkuita toteutetaan maailmanlaajuisesti kahdella tapaa: tavaralajimenetelmänä ja kokorunkomenetelmänä. 17\n26 Kokorunkomenetelmä tunnetaan myös nimikkeellä CTL, joka tulee sanoista Cut-to-Length. Siinä rungot karsitaan metsässä, minkä jälkeen ne toimitetaan tehtaalle joko kokonaisina tai lähes kokonaisina. Tehtaalla puutavara mitataan ja rungosta erotetaan käyttökohteisiin sopivin rungonosa eli sahatukki tai kuitupuu. Tavaralajimenetelmässä jaottelu tapahtuu jo metsässä, eli rungot katkotaan heti kaatamisen jälkeen. Tavaralajimenetelmässä rungosta saadaan sahatukkia, pikkutukkia, sorvitukkia ja kuitupuuta. (Ponsse Oyj Tavaralajimenetelmä) Suomessa puunkorjuuta toteutetaan lähes pelkästään koneellisesti joitakin harvennus- ja erikoishakkuita lukuun ottamatta. Pohjoismaissa yleisimmin käytetyssä tavaralajimenetelmässä ravinteet jäävät metsään, kun energiapuuksi kerättävän puumassan neulaset putoavat maahan. Päätehakkuissa käytettävät koneet ovat raskaampia verraten harvennushakkuiden kalustoon; harvennushakkuiden kaadettavat puut ovat pienempiä ja kasvavan puuston vahingoittumista tulee välttää. Käytettäviä koneita, kuten metsätraktoreita pyritäänkin kehittämään kevyemmiksi, jotta liikkumisen yhteydessä maahan jäävät jäljet saataisiin minimoitua. (Metsätietoa Suomesta forest.fi) Hakkuutavat Harvennushakkuut Metsikön arvoa voidaan lisätä keskittämällä tuotannon kasvua hyvälaatuisiin ja arvokkaisiin puihin. Poistamalla osa puustosta parannetaan hyvien puiden kilpailuetua ravinteiden, vedensaannin ja säteilyn suhteen. Suomessa harvennushakkuuta on toteutettu jo pitkään varovaisina alaharvennuksina. Pitkäaikaisten tutkimustulosten perustella on kehitetty erilaisia harvennusmalleja Etelä- ja Pohjois-Suomen metsätyypeille. Niissä harvennusvoimakkuus perustuu puuston kehitysvaiheeseen eli valtapituuteen, sekä tiheyteen runkoluvun ja pohjapinta-alan suhteen. Harvennushakkuiden vaiheita ovat - taimikon perkaus ja/tai harvennus - ensiharvennus, joka on ensimmäinen puutavaraa (kuitupuuta) antava harvennus - väljennyshakkuu eli uudistuskypsyyttä lähestyvän metsän hakkuu, jossa tavoitellaan puuston järeytymistä sekä luontaisen uudistumisen edellytysten parantamista. (METLA Harvennushakkuu lisää metsikön arvoa) Harvennushakkuiden osuus Suomessa tehdyistä hakkuista ajalla oli 64 %. (Kuva 2) Uudistushakkuut eli päätehakkuut Metsäpalstan puiden saavutettua riittävä järevyys tai ikä tulee ajankohtaiseksi alueen uudistushakkuu. Uudistaminen aloitetaan yleensä metsäkuvioittaisesta suunnittelusta, eli maastosta valitaan kasvupaikan, maastonmuotojen ja puuston mukaan rajattuja käsittelykokonaisuuksia. Keskimääräinen uudistusalakoko Etelä-Suomessa on 1-2 hehtaaria ja yleensä pienimmät kuviot käsitellään kerralla. Koska Pohjois-Suomessa kuvioiden koko on huomattavasti suurempi, käsitellään alueet yleensä paloittain, jot- 18\n27 ta vältytään suurelta hakkuuaukiolta. Hakkuun päätyttyä aukioiden reunapuut altistuvat voimakkaasti tuulelle, joten hakkuun suunnittelussa on tärkeää huomioida aukkojen koko ja muoto. Kuvioiden sisälle voidaan jättää hakkaamattomia välialueita. Lisäksi alueen reunoille jätetään säästöpuuryhmiä. Ajantasaiset tiedot arvokkaista luontoympäristöistä tarkistetaan metsäkeskukselta, jos niitä ei ole metsäsuunnitelmaan päivitetty. (Valkonen S. 2008, 155.) Uudistushakkuun toteuttamisen vaihtoehdot ovat seuraavat: - Avohakkuussa metsästä poistetaan lähes kaikki puut istutusta tai kylvöä varten. Hakkuusta käytetään myös nimeä viljelyhakkuu - Verhopuuhakkuuta käytetään hallanaroilla kuusen istutusmailla. Menetelmän tarkoituksena on jättää verhopuita, jotka poistetaan kun ne ovat kasvaneet 3-4 metrin pituisiksi. Verhopuuhakkuuta käytetään myös silloin, kun lehtipuuston alle on luontaisesti kehittynyt kuusentaimikko. - Siemenpuuhakkuussa alue uudistetaan luontaisesti koivua tai mäntyä varten. Valtapuista valitaan hyvälaatuista siemenpuuta hehtaarin alalla. Koivikoissa siemenpuiksi riittää rauduskoivua. - Suojuspuuhakkuussa luontaisesti syntyneen taimiaineksen täydentämiseksi jätetään suojuspuuta hehtaaria kohden. Suojuspuustoon suositellaan jätettäväksi kuusien lisäksi myös mäntyjä ja koivuja. - Kaistalehakkuussa uusi puusukupolvi syntyy aukon reunalla olevasta reunametsästä. Alueen tulee olla alle 50 metrin etäisyydellä uudistettavasta kohteesta. Havupuilla paras kaistaleleveys on 50 metriä ja koivuilla 100 metriä. (Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio 2006, 87.) Uudistushakkuiden osuus Suomessa tehdyistä hakkuista ajalla oli 21,7 % (sisältäen viljelyhakkuun). (Kuva 2) Erityishakkuut Kohteissa, joissa on monimuotoisuuden, maiseman tai monikäytön suhteen erityispiirteitä, toteutetaan erityishakkuita. Alueella voi olla siis esimerkiksi ulkoilu- ja virkistysarvoja, erityisiä kasvi- tai eläinlajeja tai sitten ne ovat asutuksen välittömässä läheisyydessä. Erityishakkuun suunnittelu alkaa määrittämällä hakkuun tavoitteet, missä apua voi saada metsäalan ammattilaisilta. Erityiskohteet tulisi liittää aina metsäsuunnitelmaan. Kohteen hakkuu on hyvä toteuttaa sellaisena vuodenaikana, että erityispiirteet on helpoin säilyttää. (mmm.fi Metsän erityiskohteen hakkuu) 19\n28 1,8 12,5 21,7 Päätehakkuu ja viljely - 21,7 % Harvennushakkuu - 64 % Luontaisen uudistamisen hakkuut - 12,5 % Muu hakkuu - 1,8 % 64 KUVA 2 Hakkuutavat Suomessa vuosina (forest.fi) Metsätalouden energiatehokkuus Puunkorjuusta ja -kuljetuksesta saatavaan hyötyyn vaikuttaa merkittävästi polttoaineen kulutus. Hyvällä logistiikan hallinnalla voidaan optimoida polttoaineen kulutusta ja lisätä metsätalouden ekotehokkuutta. Esimerkiksi Metsähallituksen puunhallinnan tietojärjestelmiä käytetään toimintaketjutietojen ylläpitoon. (Logistiikkajärjestelmillä ekotehokkuutta metsa.fi) 3.7 Maanmuokkausmenetelmät uudistushakkuissa Maanmuokkauksen tarkoituksena on turvata metsän uudistamisen onnistuminen raivaamalla kasvutilaa uudelle puusukupolvelle ja muokkaamalla maaperää sopivammaksi taimien istutusta tai luontaista viljelyä varten. Puulajeilla on erilaisia vaatimuksia elinympäristöltään. Esimerkiksi kuusi ei vaadi istutuksen yhteydessä merkittävää maaperän muokkausta, kun taas valossa viihtyvien männyn ja koivun ympäristö vaatii istutusta ennen huolellisen puuston ja pensaston perkaamisen. (Koskenniemi 2002, 90.) Maanmuokkausmenetelmä valitaan sen perusteella, minkälainen maaperä alueella on, minkälaista uudistamista ollaan tekemässä ja miten alueella on tarve hoitaa vesienjohtaminen. Muokkauksella saadaan lisättyä maaperän huokoisuutta sekä parannettua sen vedenläpäisykykyä. (Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio 2006, 37.) Ennen muokkauksen aloittamista kohdealue rajataan maastoon, ellei se erotu selvästi. Erityistä suojelua vaativat kohteet merkitään maastoon sekä työkarttaan. (Metsänhoitoyhdistys Työohje mätästys) Alueet, joilla ilmenee kasvitauteja, vaativat erityistoimenpiteitä. Esimerkiksi juurikääpä tarttuu itiöinä ja se leviää sienirihmastossa hakkuualueiden kannoista terveisiin puihin, joissa juuret ovat toisiinsa kiinni kasvaneita. Tautia voidaan estää ruiskuttamalla sairastuneiden puiden kantoihin harmaaorvakkasienen itiöitä tai ureaa hakkuun yhteydessä. Jos sieni on levinnyt alueelle merkittävästi, suositellaan avohakkuiden yhteyteen kanto- 20


Työnjohtaja PK-seutu – Arkta Rakennuskultti Oy - Enersense\nHaemme asiakkaallemme Arkta Rakennuskultti Oy:lle työnjohtajaa vakituiseen työsuhteeseen Espooseen. Yritys on perustettu vuonna 1988 ja kuuluu Arkta konserniin. Arkta Rakennuskultti on erikoistunut julkisiin kilpailu-urakoihin, sekä KVR/SR uudis- ja korjaushankkeisiin. Tyypillisiä kohteita ovat koulut, päiväkodit, kirjastot, seurakuntatilat, urheilu- ja liikuntatilat sekä hoivakiinteistöt. Asiakkaisiin kuuluvat julkinen sektori, kunnat, kaupungit ja yhteisöt.\nYrityksessä on matala organisaatiorakenne ja ketterä toimintatapa. Saat kilpailukykyisen palkkauksen ja ammattimaisesti johdetun organisaation taustatuen. Vastuullasi työnjohtajana on oman osa-alueesi työturvallisuus ja nimettyjen työvaiheiden johtaminen laadullisesti ja kustannustehokkaasti. Pystyt saamaan asiat valmiiksi aikataulun mukaisesti. Työnkuvaasi kuuluu myös työvaiheiden ennakkosuunnittelu, tavoitteen asettaminen ja toteutumisen seuranta.


Kommentti: Ateena on hyvä avaus - Etelä-Saimaa\nKommentti: Ateena on hyvä avaus\nJulkaistu 11.10.2017 19:42 Muokattu 18.10.2017 14:07\nSe on yksi halpalentoyhtiön Euroopan pääkentistä. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että Ryanairin omat jatkoyhteydet muualle Eurooppaan ovat kunnossa. Ja kun pääkaupungista on kyse, myös monilla muilla lentoyhtiöillä on tarjolla runsaasti kohteita Ateenasta eteenpäin.\nLappeenranta on Ryanairille ensi vuonna uusi reitti 12 muun kaupungin kanssa. Erityisesti Ryanair avaa uusia yhteyksiä Puolan suuriin kaupunkeihin Gdanskiin ja Krakovaan. Ryanair lennättää väkeä myös vaikkapa Roomaan Bolognaan, Milanoon, Maltalle, Lontooseen, Brysseliin, Berliiniin tai Varsovaan.\nAteena ei ole varsinainen rantakohde, mutta jos eteläkarjalaiset turistit haluavat aurinkoon köllöttelemään, Ryanair lennättää alle 20 eurolla Kreikan saariston tuttuihin lomakohteisiin, kuten Santorinille, Haniaan, Rodokselle tai Mykonokselle.\nRyanair on Lappeenrannan lentokentän uudelle tulemiselle hyvä avaus. Yhtiöllä on reilun 600 koneen laivue. Se on Euroopan suurin halpalentoyhtiö ja se tunnetaan siksi hyvin myös Venäjällä.\nKommentit 6.8.2018 12:21\nKommentti: Että vanhaa varuskunta-aluetta voisi Immolassa päätyä ulkomaalaisomistukseen — Olisihan se hieman hassua\nAvainjuttuKommentit 16.7.2018 12:00\nKommentti: Tehkää ukille tilaa pöytään\nKommentit 14.5.2018 6:55\nKommentti: Katso Googlesta, haluaisitko todella palata entiseen Valtakatuun