Konservointikeskus - Suomen käsityön museo\nSuomen käsityön museo on käsityön ja käsiteollisuuden valtakunnallinen\nerikoismuseo - ihmisten ja tiedon kohtauspaikka.\nMuseossa on myös kaksi erikoisosastoa: Suomen kansallispukukeskus sekä\nSuomen käsityön museo ja Suomen\nKilpisenkatu 12, 40100 Jyväskylä,\npuh.014- 266 4380\nwww.craftmuseum.fi ja www.kansallispukukeskus.fi\nSalmirannantie 3, 40520 Jyväskylä,\npuh. 014-266 4383\nToimitus: Simo Kotilainen\nTaitto: Lamia Paananen\nProjektit, tutkimukset ja julkaisut 23\nViestintä ja markkinointi25\nMuseo ja yleisö26\nKulunut toimintavuosi vakiinnutti museolle Opetus- ja kulttuuriministeriön harkinnanvaraisin avustusvaroin lisää resursseja Suomen kansallispukukeskuksen kansallispukutoimintoihin. Museon muita toimintoja\njouduttiin edelleen supistamaan sillä kaupungin museon toimintamenoihin osoittamat varat vähenivät jälleen. Vuodesta 2007 vuoteen 2011\nJyväskylän kaupungin rahoitus museolle ilman vuokrakuluja on pienentynyt lähes 100 000 eurolla.\nSuomen käsityön museon ja Suomen kansallispukukeskuksen kävijämäärä pysyi hyvänä vaikka pientä laskua edellisiin vuosiin tapahtuikin.\nMuseossa vieraili vuonna 2011 yhteensä 33 681 kävijää (2010 36 701\nkävijää). Taloudellisista syistä museon päänäyttelyiden määrä on vähentynyt kahteen ja tämä näyttää vaikuttavan suoraan museon kävijämääriin.\nVuoden molemmat päänäyttelyt olivat museon omaa tuotantoa. Suosituin\nnäyttely oli Ornamo Preesens näyttely, joka saavutti 13 935 kävijää.\nKorean design näyttelyssä oli 11 883 kävijää. Vuosi oli museolle kuitenkin kiireinen, sillä museon tiloissa järjestettiin vuoden aikana kaikkiaan\n19 näyttelyä (2010 22).\nNäyttelyihin kävi tutustumassa vuoden aikana 287 ryhmää (296 ryhmää\n2010). Museo on myös merkittävä käyntikohde lapsille ja nuorille: koululaisryhmiä ryhmistä oli 85 (2010 94) ja opiskelijaryhmiä 78 (2010 79).\nMuseon tapahtumissa oli vuoden aikana 10 239 (2010 11 419) kävijää.\nMuistettava on myös museon tuottamien kiertonäyttelyiden kävijämäärä\nmuseon ulkopuolella, sillä museon näyttelyissä muualla Suomessa kävi\nlähes 39 000 vierailijaa.\nVerkkosivustot ja sähköiset palvelut sekä perinteinen tietopalvelu ovat\nedelleen tärkeä osa museon toimintoja. Tietopalvelukontakteja museon\neri toimintoihin tai toimipisteisiin oli vuoden aikana kaikkiaan 45 883.\nMuseon omia verkossa olevia museon esine, arkisto ym. tietokantoja\nkäytti kertomusvuonna noin 5 142 käyttäjää.\nKeisarillinen senaatti teki päätöksen museon\nperustamisesta 14.12.1888. Käsityön museo\ntoimi vuosina 1890-1908 Helsingissä Taideteollisuusmuseon yhteydessä ja Suomen Taideteollisuusyhdistyksen alaisuudessa. Puutyönopettaja Vera Hjelt osti ensimmäiset 619 esinettä kokoelmiin Pariisin maailmannäyttelystä\nvuonna 1889. Kokoelmia kartutettiin vuoteen\n1906 asti pääasiassa ulkomaisilla esineillä ja\nVuonna 1908 museo siirtyi Valtion kotiteollisuustoimiston hallintaan ja 1910-1920 -luvuilla\nValtion kotiteollisuusmuseolla, kuten museota\nsiihen aikaan kutsuttiin, oli omat näyttelytilat\nja kirjasto. Kotiteollisuustoimiston tilanpuutteen vuoksi museon esineet siirtyivät uudelleen\nTaideteollisuusmuseoon vuosiksi 1928-1933.\nVarastoituna esineet olivat vuoteen 1982 asti\nmuutamaa kokoelmista koottua näyttelyä lukuun ottamatta.\nMuseo avattiin uudelleen yleisölle Jyväskylässä\n10.6.1983 nimellä Suomen kotiteollisuusmuseo\nja sen ylläpitäjiksi tulivat Jyväskylän kaupunki\nja opetusministeriö. Vuonna 1992 museon yhteyteen perustettiin Suomen kansallispukukeskus ja saman vuoden lopussa museo nimettiin\nviiden ensimmäisen museon joukossa valtakunnalliseksi erikoismuseoksi. Konservointikeskus\nsiirtyi museon hallintaan vuonna 1995. Museon\nnimi muutettiin Suomen käsityön museoksi\n1.1.1997 alkaen. Näin palattiin museon alkuperäiseen nimeen. Kesällä 2000 museo aloitti\ntoimintansa peruskorjatuissa tiloissa keskellä\nSuomen käsityön museo toimii valtakunnallisena käsityön ja käsiteollisuuden erikoismuseona,\njonka tehtäviin kuuluu huolehtia erikoisalansa\nmuseokokoelmien valtakunnallisten rekisterien\nylläpidosta sekä samaa erikoisalaa edustavien museoiden yhteistyöstä. Erikoismuseoiden\ntulee perusnäyttelyissään antaa kattava kuva\nomasta erikoisalastaan, tuottaa alansa näyttelyitä, myös kiertonäyttelyitä, sekä luoda ja\nylläpitää yhteyksiä alan korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin ja alalla toimiviin yhdistyksiin\nja järjestöihin. Lisäksi museoiden tulee luoda\nkansainvälisiä yhteyksiä ja seurata kansainvälistä kehitystä. Museo on saanut toimintaansa opetusministeriöltä harkinnanvaraista\nyleisavustusta 175 000 euroa, josta 50 000\neuroa oli tarkoitettu Kansallispukuneuvoston\ntoimintojen järjestämiseen ja toteuttamiseen\nMaaliskuussa 2008 sovittiin Museoviraston ja\nSuomen käsityön museon välisissä neuvotteluissa Suomen käsityön museon valtakunnallisesta toiminnasta vuosina 2008-2011.\nPainopisteiksi tulivat museon erikoisalalla näyttelytoiminta mukaan lukien kiertonäyttelytoiminta, tutkimus-, tallennus- ja dokumentointityö sekä kulttuuriperintökasvatus. Muita painopisteitä ovat kokoelmapolitiikka, ajantasaiset\ntietokannat verkossa, kansallispukutietouden\nedistäminen ja valtakunnallisten konservointija neuvontapalveluiden tuottaminen.\nSuomen käsityön museon valtakunnallista\nvaikuttavuutta lisättiin museon näyttelyiden\nkierrättämisellä. Museo sai kertomusvuonna Opetus- ja kulttuuriministeriöltä 20 000 €\navustusta kiertonäyttelytoimintaan. Avustusta\n• Kiertonäyttelyiden tuottamiseen, niiden kuljetuskustannuksiin sekä näyttelyiden käytettävyyden kehittämiseen. Tuella mm. päivitettiin Jokapäiväinen paperimme -näyttelyn\nrakenteita ja näyttelytekniikkaa käyttäjäystävällisemmiksi sekä kehitettiin NowHere\nFinland 2012 – näyttelyn helppokäyttöisyyttä.\n• museon lainattavia näyttelyitä esittelevän internetsivuston päivittämiseen. Sivuston avulla lainaaja saa kattavan tietopaketin\nnäyttelyn sisällöstä, lainausehdoista, aikatauluista, rakenteista, kuljetuksista, markkinointiaineistosta, opetusmateriaaleista jne.\nSivustosta on merkittävästi hyötyä näyttelyiden lainaajille, kun kaikki näyttelyistä tarvittava tieto löytyy nopeasti yhdestä osoitteesta.\n• interaktiivisen asiakaspalauteautomaatin kehitystyön käynnistämiseen. Museon tavoitteena\non luoda uuden tyyppinen lähestymistapa asiakaspalautteen keräämiseen. Automaatin avulla\nkiertonäyttelyiden kävijät voivat kertoa mielipiteensä näyttelystä vaikkapa jaloillaan äänestämällä ja heidän mielipiteensä siirtyvät reaaliajassa Suomen käsityön museoon. Asiakaspalauteautomaatin yhteistyökumppanina toimii\nTiedekeskus Heurekasta saadun vihjeen perusteella Tietovipu Ky. Asiakaspalauteautomaatti otetaan koekäyttöön vuoden 2012 aikana.\n• Museolle hankittiin koekäyttöön Arduino-komponentteja, joiden avulla voidaan hyödyntää sulautettua tekniikkaa tulevissa kiertonäyttelyissä.\nMuseon, Konservointikeskuksen ja Kansallispukukeskuksen tietopalvelut toimivat valtakunnallisesti. Museolla on vapaassa Internet käytössä yli 75 000 viitettä seitsemässä oman alansa eri tietokannassa: alan tutkimukset, bibliografiat ja arkistot, kansallispuvut sekä museon\nkirjasto ja esine- ja valokuvakokoelmat. Tietokantoja käytti vuoden aikana noin 5 142 kävijää ja museon eri yksiköiden verkkosivustolla\noli vuoden aikana 44 567 kävijää.\nYhteensä tietopalvelukontakteja museon eri\ntoimintoihin tai toimipisteisiin oli vuoden aikana\nkaikkiaan 45 883.\nMuseon, Suomen kansallispukukeskuksen ja\nKonservointikeskuksen henkilökunta on konsultoinut muita museoita ja yhteisöjä museoammatillisissa kysymyksissä sekä mm. Polydoc\n-ohjelman käyttöön liittyvissä kysymyksissä.\nkuvat: Jyri Karjalainen\nVuoden käsityöläinen Juha\nKoko museon Käsityössä elämän tuntu -perusnäyttely huollettiin museon henkilökunnan ja Konservointikeskuksen konservaattoreiden voimin syksyn aikana.\nKaikki näyttelyn vitriinit avattiin, hyllyt ja tasot pyyhittiin ja esineet imuroitiin tai\nhuollettiin muutoin. Perusnäyttely oli siivoustyön ajan suljettuna yleisöltä.\nAstu tarinaan - äänipolkujen julkistus\nTarinapolut ovat :\n•Kyllä äijätkin osaa\nMuseon pohjakerroksen perusnäyttelyyn on vuoden aikana valmistunut viisi eri\näänipolkua yhteistyössö Tarinakoneen Anne Kalliomäen kanssa. Yksi äänipolku\nsisältää seitsemän perusnäyttelyn kohdetta. Äänipolkujen tarinoista on osa fiktiota ja osa faktaa ja niissä on käytetty osittain autenttisia ihmisiä ja näyttelijöitä.\nTuotannossa on ollut mukana noin 30 ammattilaista ja tavista. Äänipolut ovat\nkuunneltavissa ja ladattavissa myös netistä.\n•Taitavia naisia naisille\nPerusnäyttelyn vaihtuva osio\nMuseon vuoden 2011 käsityöläiseksi valittiin neurokirurgian professori ja neurokirurgian klinikan ylilääkäri Juha Hernesniemi Helsingistä. Hänen töitään ja työtään esiteltiin perusnäyttelyn vaihtuvassa osiossa.\n•Missä villalanka kasvaa?\nVuoden 2011 päänäyttelyt:\nTeollisuustaiteen Liitto ORNAMOn\n100-vuotisjuhlanäyttely Suomen käsityön\nTeollisuustaiteen Liitto ORNAMO on\nvuonna 1911 perustettu muotoilijoiden\naatteellinen ja ammatillinen keskusjärjestö. ORNAMO:n jäsenet toimivat\nteollisen muotoilun, tekstiili-, vaatetusja huonekalusuunnittelun, sisustusarkkitehtuurin, taidekäsityön ja taiteen\naloilla. Järjestön tavoitteena on edistää\nja syventää tietämystä suomalaisesta\nmuotoilusta. Juhlanäyttelyssä huomion keskipisteeseen nousee ornamolaisten taiteilijoiden ja muotoilijoiden\nORNAMOn 100-vuotisjuhla alkoi PREESENSissä. Kaikille ornamolaisille avoimeen kutsunäyttelyyn tarjosi teoksiaan kaikkiaan 107 jäsentä, joista näyttelyyn valittiin mukaan teoksia 58 tekijältä. Näyttelyn teosvalinnan suorittivat Hannu Castrén ja Aino Kajaniemi. Näyttelyn valintakriteereistä tärkeimmäksi nousi korkea laatu: valituissa teoksissa ja esineissä painottui\npersoonallisuus, mielenkiintoisuus, toimivuus ja hieno käsityötaito. Näyttelyn teokset olivat visuaalisesti hallittu-\nja kokonaisuuksia ja ne edustivat tätä\naikaa. Näyttelyn teosvalinta heijasteli myös ornamolaisten laajaa ja monipuolista osaamisen kirjoa: mukaan haluttiin eri materiaalien ja tekniikoiden\nedustajia, taide- ja käyttöesineitä, traditioon perustuvia sekä perinteitä rikkovia, niin vakavia kuin ilotteleviakin\nteoksia. Valitut teokset edustivat monipuolisesti tekstiiliä, keramiikkaa, lasia, puuta, paperia ja metallia. Koska\nnäyttely perustui ORNAMOn jäsenten\nvapaaseen tarjontaan, myös näyttely syntyi tarjonnan sisältämien painotusten ja tietenkin juryn näkemysten\ntuloksena. Juhlanäyttelyssä keskeisin\nrooli oli taidekäsityöllä ja ennen kaikkea tekstiilitaiteella. Siksi PREESENSnäyttelyä ei pitänytkään lähestyä ORNAMOn kattavana läpileikkauksena,\nvaan juhlavuoden upeana käynnistäjänä ja yhtenä tapahtumana sen laajassa tarjonnassa.\nORNAMO Preesens -näyttelyyn osallistuneet taiteilijat:\nIiro A. Ahokas, Heta Anderson, Soili\nArha, Synnöve Dickhoff, Ariadna\nAnnaRiitta Haavisto, Leena Halme, Ulla\nHalmesvirta, Eero Hintsanen, Mari\nHuhtala, Vesa Antero Kattelus, Heli\nKauhanen, Merja Keskinen, Sirpa\nKivilompolo, Pirjo Kivimäki-Krouvila,\nSarita Koivukoski, Irma Kukkasjärvi,\nChao-Hsien Kuo, Tiina Kylliäinen,\nJohanna Lehtinen, Leena Lukkarinen,\nTiia Matikainen, Silja Merikallio, Päivi\nMikola, Sanna Multisilta, Nina Nisonen,\nSanna Nuutinen, Johanna Ojanen, Soile\nPaasonen, Jaana Pajuniemi, Tuulia\nPenttilä, Ulla-Maija Pitkänen, Inni\nPärnänen, Tuulikki Päällysaho, Johanna\nRantala, Paula Ruuttunen, Anneli Sainio,\nSonja Salomäki, Katja Sandberg,\nKatariina Sarimo, Suvi Suikki, Johanna\nSuonpää, Matti Syrjälä, Satu Syrjänen,\nSari Syväluoma, Päivi Takala, Anri\nTenhunen, Heli Tuori-Luutonen, Riitta\nTurunen, Sanna Ukkola, Tarja Wallius,\nKristian Venäläinen, Johanna Virtanen,\nMervi Vuolas, Kaisa Vuorinen, Eeva\nVäänänen ja Anna-Maria Väätäinen.\nNäyttelyn avasi 14.1.2011 Teollisuustaiteen Liitto ORNAMOn pääsihteeri Salla Heinänen ja näyttelyn esitteli\navajaisyleisölle kuvataiteilija Hannu\n•Näyttelytyöryhmä: Ulla Halmesvirta, Aino\nKajaniemi, Raija Manninen ja Mikko Oikari.\nNäyttelyarkkitehtina ja graafikkona toimi\nKaisa Hirvaskoski-Leinonen, arkkitehti\n•Näyttelyn ripustus: Aino Kajaniemi, Ulla\nHalmesvirta, Marjo Ahonen-Kolu, Juhani\nHagman, Jyri Karjalainen, Niina Onkamo,\nSuvi Pitkämäki, Sanna Rastas, Sirpa Varis\nja Anne Vesanto.\n•Näyttelyjulkaisu ilmestyi museon\njulkaisusarjassa (nro 29). Sen toimittivat\nAino Kajaniemi ja Raija Manninen, kuvat\nJyri Karjalainen ja taitto Kaisa HirvaskoskiLeinonen.\n•Näyttelyyn liittyi luento ORNAMO PREESENS\ntaide – käsityö – muotoilu 19.1.2011.\nKuvataiteilija Hannu Castrén esitteli\nORNAMO PREESENS –näyttelyn ja kertoi\nnäyttelyn teosten valintaprosessista.\n•Näyttelyä tukivat Jyväskylän kaupungin\ntaidetoimikunta ja Pro Agria Keski-Suomi.\n•Suomen käsityön museon jälkeen\nnäyttely oli esillä 10.6.–4.9.2011 PohjoisPohjanmaan museossa Oulussa ja\n•Suomen käsityön museossa näyttelyn\naikana vieraili 13 935 kävijää.\nPerinteistä modernia – Between Tradition and Modernity\nKuvassa on ruuanvalmistukseen tarkoitettuja onggi-astioita.\nKuvat: Anneli Hemmilä-Nurmi\nKOREAN DESIGN -näyttely esitteli Etelä-Korean\nperinteistä käsityökulttuuria ja modernia\nNäyttelyssä tradition ja modernin vuoropuhelun kautta pohdittiin, mitä ominaisväriä korealainen, pitkään säilynyt\nperinnekäsityö tuo tähän päivään ja\nmikä korealaisessa muotoilussa hätkähdyttää juuri nyt. Osa näyttelyn esineistä oli hyvin koulutettujen ammattilaisten ja muotoilijoiden valmistamia,\nosa tavallisten maaseudulla asuvien\nEtelä-Korea pyrkii toimimaan ItäAasiassa muotoilualan suunnan näyttäjänä Kiinan ja Japanin rinnalla.\nJulkisia varoja käytetään massiivisiin muotoilun projektiorganisaatioihin ja mittaviin rakennushankkeisiin.\nEteläkorealainen muotoilu on näkyvästi esillä myös muotoilutapahtumissa eri\npuolilla maailmaa. Näyttelyssä oli esillä\nmyös Samsungin huipputeknologiaa,\njota oli valjastettu taiteen käyttöön.\nKorealainen materiaalien käsittely ja\nmuototaju ovat lähellä suomalaisten\nkiinnostusta luonnonmateriaaleihin ja\nniukkaan eleettömyyteen. ”Etsin kulttuurin ydinolemusta kulttuuriympäristöstä ja omaleimaisesta arkkitehtuurista. Korealaisten ja suomalaisten\nsuhtautumisessa luontoon on selvä\nyhtäläisyys” - kertoi näyttelyn kuraattori Amie Ann. Suomessakin kansa on\nkäyttänyt tarve-esineisiin omasta lähiympäristöstä löytyneitä materiaaleja kuten puuta, pellavaa ja villaa eri\nSuomalaisen perinteen uudelleen käyttö käsityössä ja muotoilussa ei ole ollut\nongelmatonta. Toisaalta perinne on ollut itsenäisen kansakunnan rakennusaine ja toisaalta vanhanaikaisuuden\ntaakka, josta on haluttu päästä eroon.\nPerinteen ja modernin kohtaamiseen\nsuomalaisessa käsityössä oli mahdollisuus tutustua Suomen käsityön museon pohjakerroksessa Käsityössä elämän tuntu –perusnäyttelyssä.\nKOREAN DESIGN -näyttelyn kokosi\neteläkorealainen kuva- ja tekstiilitaiteilija Amie Ann (AeKyung An). Hän\non perehtynyt suomalaiseen ja skandinaaviseen muotoiluun 1990-luvulta lähtien. Amie Ann on organisoinut\nuseita näyttelyitä Korean ja Suomen\nvälillä. Tämä näyttely oli kooste näyttelyistä KOREAN DESIGN - perinteistä modernia (Designmuseo 18.3.29.5.2011) sekä Korealainen koti\n(Kulttuurien museo 3.4.–30.12.2007).\nAmie Ann on myös kirjoittanut ja valokuvannut suomalaista muotoilua esittelevän teoksen “Design Finland in My\nPerspective” (koreaksi 2009, kiinaksi\n2010). Amie Annin uusin julkaisu ”Why\nNordic Design?” käsittelee muotoilua\nKOREAN DESIGN –näyttelyn avasi\n8.6.2011 Korean tasavallan suurlähettiläs Dongsun Park.\nAmie Ann (AeKyung An)\nHyungman Lee, Kwangwoong\nLee, Seyoung Lee, Sanghee\nYoon, Minshik Ahn, Changyoung\nPark, Hyungbak Park, Sooah\nKim, Duk hwan Kim, Kiho\nKim, Sewon Min, Youngwon\nYang, Pilmu Yu, Byungryon\nLee, Kwanghyo Chang,\nMinjae Choi, JoonChoi,\nJongchul Park, Myungok Im,\nMallinukkien yllä on Chang Kwanghyon\nsuunnittelemia vaatteita. Vasemmalla olevassa\nvitriinissä on lapsen ensimmäisen syntymäpäivän\n•Näyttelyarkkitehti: Jouni Kaipia\n•Näyttelyn graafikko: Tiina Leino\n•Näyttelyä tukivat Korean\nkulttuuri-, turismi- ja\nurheiluministeriö ja Samsung\n•Näyttelyyn liittyi Teehetki Amie\nAnnin kanssa 15.9.2011\nklo 17-19. Tilaisuuden aikana\nAmie Ann kertoi Korean\nkulttuurista ja tarjoili korealaista\nteetä sekä esitteli näyttelyn.\nTilaisuuteen oli vapaa pääsy.\n•Näyttelyn aikana Suomen\nkäsityön museossa vieraili\n11 883 kävijää.\nGallerian tarkoituksena on herätellä\nohikulkijoita käsityön ajankohtaisiin ilmiöihin\nniin ammattilaisen, harrastajan kuin taiteenkin\nnäkökulmasta sekä houkutella kävijöitä\npiipahtamaan museoon. Galleria näkyy valaistuna\nkävelykadulle 24 tuntia vuorokaudessa. Galleriaan\non aina vapaa pääsy.\n17.11.2010–2.1.2011 Nallet joulupuuhissa, Suomen Nukketaiteilijoiden\njoulunäyttely Ikkunagalleriassa, kävijöitä näyttelyn aikana 12 712.\n17.12.2010–15.5.2011 Nukketaidetta 10 vuotta - eikä suotta!\nSuomen Nukketaiteilijoiden juhlanäyttely, kävijöitä näyttelyn aikana 7 217.\n27.5.–14.8.2011 Puistatuksia, Puuseppä Arto Salmisen sorvauksia\nKorpilahtelainen puuseppä Arto Salminen (s. 1956) on työstänyt puuta 20 vuotta\nja erikoistunut sorvaamiseen. Käsityöläisen tuotteet eivät valmistu liukuhihnalta,\nvaan ne vaativat raskasta ja pitkäjänteistä, rauhallista luonnetta kysyvää työtä. Vaikka vahva puu voi taipua sorvaajan käsissä läpikuultavan ohueksi, näkyy\nvalmiissa tuotteissa silti käytetyn materiaalin omin luonne: puun syyt ja kuviot,\noksanreiät tai sammaleinen pinta. Salminen käyttää mieluiten mahdollisimman\nläheltä saatua puuta, ja tietää usein tarkkaan, mistä mikäkin puu on peräisin.\nPuun työstämisestä pääsevät osallisiksi kaikki aistit: valmistusmenetelmät ovat\nusein kaikkea muuta kuin hiljaisia, tuoreen pihlajan löyhkä voi aiheuttaa puistatuksia, ja mikrossa kuivattu haapa levittää vienoa popcornin tuoksua.\nSalminen tekee sekä käyttöesineitä että uniikkeja teoksia. Puun kuviointi tekee\nmyös pieninä sarjoina valmistettavista tuotteista yksilöitä. Näyttelyssä esillä olevat työt olivat valmistuneet pääosin vuonna 2011. Valmiiden tuotteiden lisäksi esillä oli eri valmistusvaiheissa olevia kulhoja, ja kuvissa sorvausta esiteltiin\nvaihe vaiheelta. Kokeneellekin sorvaajalle sattuvista huonoista päivistä todisti\nepäonnistuneiden kappaleiden hautausmaa. Puistatuksia -näyttelyyn liittyi Arto\nSalmisen sorvaustyönäytös museossa pe 12.8.\nMuseossa vieraili näyttelyn aikana 4 882 kävijää.\nNukketaidetta 10 vuotta –\neikä suotta. Kuvassa Ippa\n18.8.–9.10.2011 Käsityksiä. Minna Kangasmaa, Merja Miettinen ja Silja\nPuranen kuvaavat naisen elämää nykytaiteen ja tekstiilitaiteen kautta, kävijöitä\nnäyttelyn aikana 3 629\n14.10.–4.12.2011 Kauneutta niukkuudesta – Vackert av lappar\nNäyttelyssä esiteltiin pohjalaista tilkkutyöperinnettä. Näyttelyn tilkkutäkit lainattiin Pohjanmaan alueen kotiseutumuseoista, yksityiskokoelmista (mm. Karin\nRosendahlilta) ja Pohjanmaan museosta. Näyttelyn kokosi Österbottens hantverk\nrf:n toiminnanjohtaja Anna-Maija Bäckman.\nPohjanmaalta löytyneissä vahoissa tilkkutäkeissä on useimmiten käytetty hirsimökkitekniikkaa, mikä näkyi myös näyttelyn töissä. Kapeita kangaskaistaleita\nommellaan keskusneliön ympärille. Keskusneliö on usein keltainen tai punainen\nja kuvaa talon tulisijaa, ympärillä olevat kangaskaistaleet kuvaavat seinähirsiä.\nVaihtelemalla tummien ja vaaleiden kaitaleiden sijoittelua, saadaan täkeistä hyvinkin erinäköisiä.\nPohjanmaalla on tehty 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa paljon tilkkutäkkejä,\nminkä arvellaan johtuneen vilkkaasta Amerikan siirtolaisuudesta. Esimerkiksi\nÄhtävällä melkein kaikilla täkkien tekijöillä on ollut sukulaisia tai muita suhteita\nAmerikassa asuneisiin. Suomessa tehdyt täkit on tavallisimmin ommeltu koneella\nja niissä on paksu vanutäyte, mikä johtuu kylmästä ilmastostamme.\nKauneutta niukkuudesta – näyttelyssä olivat yhteistyössä mukana Suomen käsityön museo, Pohjanmaan museo ja Österbottens hantverk rf. Svenska kulturfonden tuki näyttelyn tuottamista.\nNäyttelyyn liittyi avajaisluento to 13.9.2011 klo 17.30-19.00. Österbottens hantverk rf:n toiminnanjohtaja Anna-Maija Bäckman esitteli näyttelyn ja luennoi pohjalaisesta tilkkuperinteestä 1800-luvun lopulta 1900-luvun alkupuolelle. Luento\ntuotettiin yhteistyössä Jyväskylän kansalaisopiston kanssa.\nNäyttelyn aikana museossa vieraili 3 814 kävijää.\n14.10.-20.11.2011 Pläkkiseppä Pentti Tuominen, kävijöitä näyttelyn\naikana 2 703.\nKäsityksiä. Kuvassa on\nSija Purasen teos Ilman\nKuva: Pete Huggins\nKauneutta niukkuudesta. Kuvassa on\ntäkki Ähtävältä, koko 138 x 176 cm.\nKuva: Gunnar Bäckman\nKilpisenkadulla museon toimistotilojen\nsisäänkäynnin molemmin puolin olevat suuret\nnäyteikkunat muodostavat Näytönpaikan –\nLämmöllä 22.12.2010 - 6.2.2011\nLämmöllä näyttelyllä haluttiin nostaa esille käsityötä hyväntekeväisyyden muotona. Museon ikkunanäyttelyyn Näytönpaikkaan koottiin Lämmöllä–näyttely\nkäsitöistä, joita erilaiset järjestöt, yhdistykset ja porukat ovat valmistaneet ja\nlahjoittaneet suuria määriä niin kotimaisiin kuin ulkomaisiin avustuskohteisiin.\nKeväisiä huonekaluja 8.2. - 6.3.2011\nNäytönpaikassa oli esillä puuseppämestari Heikki Rahkosen suunnittelemia\nja valmistamia huonekaluja kahdesta eri mallistosta. Rahkosen Puukabinettiniminen yritys toimii Jyväskylässä ja valmistaa huonekaluja koteihin ympäri\nUhtua design- ainutlaatuisia huonekaluja kelosta 8.3. - 3.4.2011\nUhtua Design on karstulalaisen Huliswood Oy:n huonekalumallisto. Sen raakaaineena on käytetty perinteistä kelopuuta, joka on saanut muotoilija Jonas\nHakaniemen käsittelyssä uusia moderneja muotoja. Käsityönä valmistetut\nUhtua Design -kalusteet ilmentävät kelon ainutlaatuisia ominaisuuksia ja tuovat\nsisustukseen aitoa ja arvokasta tunnelmaa - palasen menneisyyttä luonnon antiikin muodossa.\nIlmaisusta elämäntaitoa 5.4. - 1.5.2011\nJyväskylän seudun lukioilla ja Jyväskylän ammattiopistolla oli yhteinen taito- ja\ntaideaineiden opintojen kokonaisuus, jonka nimi on ”Ilmaisutaidosta elämäntaito”. Näyttelyssä oli esillä opintokokonaisuuden opiskelijoiden töitä\nlukukaudelta 2010 - 2011.\nKesänrakentajat. Tekstiiliartesaanit Susanna Juuti & Sanni\nKaipainen 3.5. - 29.5.2011\nNäyttelyn teemana oli tutusta ja turvallisesta ympäristöstä hyppääminen uuteen ja jännittävään. Sannin työt oli valmistettu kankaanpainannalla pellavalle.\nSusanna oli valmistanut tuotteensa huovutetusta suomenlampaanvillasta ja\nKÄSILLÄ taitoa - iloa - muotoa. Kulttuuriympäristö 31.5.-31.7.2011\nJyväskylä käsityökoulun kesänäyttely kertoi tekemisen ilosta ja erilaisista elämyksistä käsityössä ja muotoilussa.\nKuvataidekoulun Näytönpaikka 2. - 28.8.2011\nNäyttelyssään Jyväskylän kansalaisopiston kuvataidekoulu esitteli 5 - 18 -vuotiaiden oppilaidensa viime talven aikana tekemiä teoksia. Esillä oli piirustuksia,\nmaalauksia, mosaiikkeja ja grafiikkaa sekä valokuvia, huopaveistoksia ja arkkitehtonisia pienoismalleja.\nHarakanpesä - Teija Halonen, Henna Hokkanen ja Heidi Pesu 30.8.\nLaajalti uskotaan, että harakka kerää pesäänsä aarteita. Mutta mitä sieltä oikeasti löytyy? Näytönpaikan Harakanpesästä löytyi hopeaa ja koruja, risuja ja\nmunia, pesää pehmentävää villaa. Tekijöinä kolme jalometallialan ammattilaista, jotka arkisen työnsä vastapainoksi laittoivat siivet selkäänsä ja antoivat ajatustensa lentää vapaina.\nSadun lumoissa 27.9.-23.10.2011\nMarjo Hoikan, Tiina Korhosen ja Nipa Seväkiven satuhahmoja. Sadun lumoissa\noli kolmen jyväskyläläisen nukentekijän perinteinen, mutta humoristisia ja arkirealistisia piirteitä saava prinsessatarina.\nJatta Palovuoren Jääkarhu-ryijyt 27.9.-23.10.2011\nJatta Palovuoren Jääkarhu-ryijyissä materiaalit yhdistyvät. Kierrätysmuovista,\nvillasta, pellavasta ja paperista muodostuu pörröinen jääkarhun turkki.\nRisainia ja Risuja 25.10.- 26.11.2011\nOuti Karikiven ja Tarja Heikkilän uutuuskirjan Tahdon – Ekologisia hääunelmia\njuhla-asut ja koivurisutyöt Jyväskylässä hurmaavana ikkunanäyttelynä!\nEKoart – Eija Kosken tuotteita luonnonmateriaaleista 29.11.2011 11.1. 2012\nEKoart-näyttely esitteli vaasalaisen Eija Kosken luonnonmateriaaleista tehtyjä pelkistettyjä sisustus- ja koriste-esineitä. Perinteiset ja Kosken omat mallit\nkransseista ja himmeleistä ovat poimintoja luonnon yksityiskohdista ja monimuotoisuudesta. Työssään Eija käyttää mm. sieniä, jäkälää, naavaa, kaarnaa,\nmarjoja ja käpyjä.\nVuoden 2011 aikana Suomen käsityön museon\ntuottamissa kiertonäyttelyissä vieraili lähes 39 000\n23.10.2010-16.1.2011 Pohjois-Pohjanmaan museo, Oulu | yhteensä 2 621\n15.1.-8.5.2011 Kankaanpään kaupunginmuseo, Niinisalo | 461 kävijää\n19.1.-17.4.2011 Etelä-Pohjanmaan maakuntamuseo, Seinäjoki | 2 193 kävijää\n11.5.2011-11.3.2012 Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo | vuoden\n2011 aikana 4 562 kävijää\n1.2. - 28.4.2011 Hangon museo | kävijöitä 187\n30.11.2011 - 27.5.2012 Suomen Ilmailumuseo, Vantaa | vuoden 2011 aikana\n2 322 kävijää\n1.2. – 13.11.2011 Suomen Metsämuseo Lusto, Punkaharju | 28 500 kävijää\nAvara museo – kehittyvä\nta, valokuvista ja tiedonannoista, koostettiin myös virtuaalinen näyttely verkkoon: www.craftmuseum.fi/lammolla.\nVerkkonäyttelyyn saattoi ilmoittautua mukaan 6.2.2011 asti\ntäyttämällä lomakkeen netissä ja lähettämällä valokuviaan.\nKuluneena vuonna Suomen Museoliiton koordinoima Avara\nmuseo -hanke aloitti alueelliset opintopiirit eli Avaamot neljällä eri paikkakunnalla: Lappeenrannassa, Tampereella,\nJyväskylässä ja Rovaniemellä. Ryhmien idea oli koota yhteen tietyn alueen (esim. Kaakkois-Suomi, Väli-Suomi)\nmuseoalan ammattilaisia keskustelemaan museoiden aikuisyleisöistä. Tarkoitus oli, että Avara museo -hankkeen\npuitteissa kukin ryhmä kokoontuu kolme kertaa ja tämän\njälkeen itsenäisesti, jos vain intoa ja kiinnostusta löytyy.\nKeski-Suomen Ely-Keskukselta saatiin vuonna 2010 nuorten\ntaiteilijoiden ja kulttuuri- ja sosiaalialan ammattilaisten työllistämiseen tukea ja sen tuen turvin toteutettiin Kulttuurin\nensiapu-laukku ja hoitava muistisalkku -hanke. Hankkeen\naikana tuotettiin kaksi lainattavaa salkkua hoitolaitoksiin\nja lainattavaan kuntoon ne valmistuivat 2011. Toinen niistä on muistelusalkku vanhuksille, jonka avulla muistellaan\n(kansa)kouluaikoja. Toinen Nappijuttu-salkku on suunnattu\nnuorille mielenterveyskuntoutujille. Salkkujen esineitä saa\nkosketella ja tutkia kaikin aistein. Salkkuja saa lainata museosta maksutta 1-2 viikoksi.\nKäsityön museoon kokoontui museoväkeä Kuopiosta,\nVarkaudesta ja Jyväskylän museoista. Ryhmä oli moniammatillinen ja siinä näkyi pitkään toteutettu monipuolinen pedagoginen toiminta. Jyväskylän ryhmän aiheeksi\nmuodostui aikuisista koostuvan asiakasryhmän seuranta.\nSeurattava ryhmä tuli museokäynnille TYHY-toiminnan puitteissa. Ryhmä oli toivonut työpaja-tyyppistä toimintaa yhdeksi osaksi vierailua. Museon vierailusuunnitelmaan kuului, että ryhmälle järjestetään ns. backstage-kierros ”perinteisen” näyttelyopastuksen sijaan. Ryhmässä oli myös\nns. ei-(aktiivisia) museokävijöitä, joten ryhmän puitteissa\ntoteutettiin pre-post-kyselyn muodossa asennemittaus.\nAsennemittauksella mitattiin, mitä vaikutusta tämän tyyppisillä toiminnoilla kuten työpaja ja museossa tapahtuvan\ntyön esittely on ryhmän henkilöihin. Kyselyn mukaan todettiin, että museokäynnillä oli vaikutusta asenteisiin.\nPaikalliset Avaamo-ryhmät antoivat oman panoksensa myös\nhankkeen loppujulkaisuun. Käsityön museon osalta esitellään ikäihmisille suunnattuja lainattavia muistelusalkkuja.\nAvaamo-tapaamisia oli kolme. Jyväskylän museoiden yhteinen asiakaspalvelutiimi kokoontui kaksi kertaa. Jyväskylän\nmuseopalvelujen yhteistä museopedagogista strategiatyötä\nAikuisilta kerättiin palautetta myös Käsityöläisten joulutorin aikana lomakekyselynä ja kaksi opasta haastatteli 40\nasiakasta kysellen, mitä palveluja he odottivat museoilta.\nHaastattelun suorittivat oppaat. Tulosten purku jäi seuraavan vuoteen.\nAlkuvuodesta Näytönpaikassa oli esillä Lämmöllä-näyttely\nhyväntekeväisyyskäsitöistä. Näyttelyyn tulleesta aineistos-\nSalkkuja lainasivat mm. Kulttuuriluotsit. Luotsit esittelivät kansakoulusalkkua Kansainvälisenä museopäivänä 18.5 sekä Vanhusten viikolla 7.10. Oi niitä aikoja –\nmuistelutilaisuudessa. Nappijuttu-salkku oli näytteillä\nHyvinvointiseminaarissa Jyväskylän yliopistolla 2.11.2011.\nKulttuuriluotseja oli mukana ohjaamassa äänipolkujen\nkäyttööä Kulttuurisuunnistuksen aikana 11.9. Kävijät saivat kuunnella upouusia äänipolkuja ilmaiseksi. Pajassa sai\nomatoimisesti vääntää rautalankaelukan. Liikunnallisia rajoja kokeiltiin Erkki Tervon Ikämoto-radalla. Museossa oli\nvuoden 2011 aikana 331 kulttuuriluotsikävijää.\n13.4. Slovakialainen käsityötaiteilija Ludmila Bátorová ohjasi slovakialaista munankoristelua, jossa sulatettuja vahaliituja käytetään munankoristeluun\n14.4. Nukenkorjaaja Pirkko Järvisellä apulaisineen oli vastaanotto. Asiakkaat saivat tuoda oman nukkensa vastaanotolle ilmaiseen tutkimukseen. Vastaanotolta sai neuvoja\nmiten huoltaa, korjata tai korjauttaa oman lempinukkensa.\n21.5. Jo toistamiseen hollantilaisen Hantverken zonder\ngrentsen (Käsityötä yli rajojen) –lehden lukijamatka suuntautui Suomeen ja käsityön museoon. Museossa oli näyttelyn opastus ja kuvansiirto- ja tuohisormustyöpajat.\n25. - 27.11. Jyväskylän kansalaisopiston kanssa järjestettiin yhteisyössä Muotoile koivurisuista ja Viipaloi villapaita ja tuunaa tunika –työpajat. Työpajat liittyivät Outi\nKarikiven ja Tarja Heikkilän Risainia ja Risuja –näyttelyyn\n29.11. Joululahjavalvojaisissa oli ohjaajana vaasalainen Eija\nKoski, jonka kransseja oli esillä Näytönpaikassa. Hänen johdollaan tehtiin luonnonmateriaaleista kransseja.\nMuseossa vieraili 8.3–28.4. noin 1 200 kakkosluokkalaista. Museokäynnin teemana oli Repullinen muotoilukasvatusta. Ennen museovierailua lapset analysoivat reppunsa\nsisällön ja toivat tarpeettomat esineet museon PAJAan.\nMuseovierailulla tutustuttiin näyttelyihin ja testattiin hyvin\ntai huonosti muotoiltuja esineitä kuten: tuoleja, kenkiä,\nlaukkuja ja reppuja.\nPAJAssa valmistettiin turhista pikkutavaroista romukruunu,\njoka muistuttaa tarpeettomasta kulutuksesta roikkuessaan\nluokan katossa. Museokäynnin jälkeen lapset suunnittelivat\nkoulussa itselleen kauniin ja toimivan repun. Lasten vanhemmille tarjottiin myös mahdollisuutta osallistua samanlaiselle museokäynnille ilta-aikaan.\nmatkoja ja muuta työtä\n• 15.3. Työpajan ohjaus Korpilahden alakoulun\nopettajille Tikkalan koululla Vanhan\nkirjan -taidekasvatus iltapäivässä.\n• 12.4. Voimauttava käsityö -luento Äänekosken\n• 13.4. Käsityötä ja yhteistyötä –luento museologian\nainejärjestö Diaarion seminaarissa\n• 24.-25.3. Opintomatka Viroon laukaalaisten\nkäsityöyrittäjien mukana. Matkalla tutustuttiin\nKeski-Virossa Atlan Kartanokeramiikkaan, Tyrin\nkaupungissa karikatyyri-nukkeja valmistavaan Resaan\nhänen ateljeessaan. Viljandissa kävimme Maria\nMagdaleenan Killassa, jossa työskentelee useita\neri alojen käsityömestareita. Tartossa vierailimme\nAntoniuksen Killassa, käsityön taitajien talossa.\nVõsun kylässä tutustuimme Mamsel Jaanikaan, joka\nvalmistaa takkeja ja nukkeja kierrrätysmateriaaleista\nsekä järjestää lapsille luovuusleirejä.\n• Museo osallistui vuoden aikana kahden käsi- ja\ntaideteollisuusalan opiskelijan näytönarviointiin.\nNäytönarvioinnit ovat vähentyneet, koska\nNäytönpaikasta tuli maksullinen vuoden 2011 alusta.\n• Museolehtori jatkoi Pedaali ry:n hallituksessa,\nkokoukset olivat Helsingissä.\n• Materia ry:n ja Tiimiakatemian kanssa\nsuunniteltiin yhteistä Muoto koossa -hanketta\n• NowHere Finland 2012 –näyttelyjulkaisuun\nEsinekokoelmat karttuivat vuoden aikana 51 päänumerolla,\nostoja niistä oli 6 ja esinekartunta yhteensä niiden osalta\nEsineitä luetteloitiin kokoelmiin tai luettelointia täydennettiin vuoden 2011 aikana yhteensä 2 876 esineen osalta.\nMerkittävimpiä kokonaisuuksia näistä ovat Tyyne-Kerttu\nVirkki -kokoelman sekä museokokoelman jalkineiden täydennysluettelointi, Wetterhoffin kangasnäytekokoelman digitointi sekä kuultokudoskokoelman luettelointi.\nEdellisen kalenterivuoden aikana käynnistetty kokoelmaanalyysi ja kuntokartoitus jatkuivat jalkineiden osalta, jolloin ne myös kuvattiin ja asiasanoitus päivitettiin täydennysluetteloinnin yhteydessä sekä pakattiin konservaattorin\nVuoden aikana jatkettiin valtakunnallista Tako-hanketta\nosallistumalla seminaareihin ja jatkettiin työskentelyä pooli 4:ssä käsi- ja taideteollisuusalan nykydokumentointia.\nMuseo liittyi Museoviraston koordinoimaan Hanke 2015\n-yhteistyöhön suomalaisten museoiden kokoelmahallin-\nParhaimmat kiitokset kaikille\nArja ja Tyyne\nnan kehittämiseksi ja käytänteiden yhdenmukaistamiseksi.\nTavoitteena on olla mukana digitalisoidun aineiston saaminen osaksi Kansallista Digitaalista Kirjastoa.\nEsinekokoelmia koskeavia asiakasyhteydenottoja oli viidestä kymmeneen kuukautta kohden koskien pääosin lahjoitusten vastaanottoa. Valtakunnallisuus huomioiden ja harkintaa noudattaen otettiin vastaan museolla tarjottua esineistöä lahjoituksena.\nMuseo sai lahjoituksena Etelä-Savon ammattiopistosta\nMikkelistä tekstiilisuunnittelija Eva-Irmeli Oksasen tuotantoa hänen 35-vuotiselta uraltaan (vv. 1956-1991) oppilaitoksen rehtorina: kuvakudoksia, täkänöitä, ryijyjä ja mallipiirustuksia lankanäytteineen. Tekstiili-suunnittelija Gittan\nKokko lahjoitti 1980-luvun poppanamallistonsa, joka käsittää sekä vaatteita että isoja ja pieniä sisustus- ja käyttötekstiilejä. Museon hyväntekeväisyyskäsitöitä esittelevässä\nLämmöllä-näyttelyssä olleet esineet saatiin lahjoituksena\nkokoelmiin samoin kuin perusnäyttelyssä esillä olleet museossa valitun vuoden 2010 käsityöläisen tatuoija Antti Rossin\nkäyttämät työvälineet. Perinteisten mallien mukaan koristeltuja slovakialaisia pääsiäismunia saatiin 13 kpl:n kokoelma lahjoituksena museon munanmaalaustyöpajassa vierailleelta munanmaalari Lúdmila Bátoroválta.\nKenkätalkoot kokoelmakeskuksessa, lokakuu 2011\nMuseon yhteistyö yliopiston kanssa tuotti museologian opiskelijoiden nykytallennusharjoitusten yhteydessä mm. lahjoituksena kirvesmiehen työvälineen, reikäterän (Syyrakki,\nSeppo, harjoituksen aihe: Kirvesmiehen työnkuva ja työvälineistö nykyään) sekä ostona Pikku-peppi –pellavatunikan\n- Riiminka Designin malliston yksi myydyimmistä tuotteista.\nVuoden merkittävimpiä kokoelmahankintoja olivat kaksi sorvattua ja emalikoristeltua vatia keskisuomalaisen puuseppä\nArto Salmisen juhlanäyttelystä “Puistatuksia” Suomen käsityön museon Aulagalleriassa.\ntelmiä ja artikkeleita. Kokoelma täydentää osaltaan museon\nalaan ja historiaan liittyvää tietoa.\nMuseon tietokannoissa, erityisesti ryijyjen, tutkimusten ja\nleikkeiden osalla tapahtuu jatkuvasti kartuntaa, mutta myös\ntarkistuksia, korjailuja ja poistoja esim. kaksoiskappaleiden\nkohdalla. Näin ollen ei tietokannoissa oleva nimekkeiden tai\nnumeroiden lukumäärä kerro kaikkea tallennetun tiedon parissa tehtävästä työstä. Pyrkimyksenä on saada aineistosta\ninformatiivinen ja selkeä.\nMuseologian opiskelijoiden kanssa tehtiin yhteistyötä nykytallennusharjoitukseen liittyen tarjoamalla heille aiheita\nja ohjaamalla heitä. Museologian perusopintoihin liittyen\nheidän 6 viikon harjoitteluunsa liittyi ohjausta. Myös työvoimatoimiston ja kaupungin työllistämiä perehdytettiin\nmuseo- ja kokoelmatyöhön sekä luettelointiin erimittaisina\nTietopalvelussa kirjattiin kaikkiaan 102 asiakasta, joista\nlähes puolella yhteydenoton aiheena oli ryijyihin liittyvän\ntiedon etsiminen. Muita kiinnostuksen kohteita olivat mm.\nkäsityötekniikat, -mallit ja niiden historia. Asiakaskunnassa\non tapahtunut jonkinlaista muutosta aikaisempaan verrattuna. Ennen pääasiassa opiskelijoista muodostuneen asiakaskunnan lisäksi tietoa hakevat yhä useammin myös muut\nyksityiset henkilöt sekä lehdistö, toiset museot ja kirjastot.\nJoitakin kyselyjä tulee myös ulkomailta.\nArkisto, kirjasto ja\nMuseon arkisto karttui vuonna 2011 suuresti piirustuskokoelmien osalta kun Etelä-Savon ammattiopisto luovutti\nmuseolle tekstiilitaiteilija Eva-Irmeli Oksasen malli- ja työpiirustuksia. Kokoelma sisältää runsaasti piirustuksia kuultokudoksiin, joista osa on hyvin suurikokoisia, julkisiin tiloihin suunniteltuja. Kokoelman järjestämiseen ja luettelointiin\nToinen mielenkiintoinen, vaikkakin pienempi, Irmeli\nKlaavulta saatu lahjoitus sisältää kotiteollisuustarkastaja\nHulda Kontturille kuulunutta aineistoa, mm. todistuksia, esi-\nVuoden 2011 lopussa valokuva-arkistossa oli 30 767 luetteloitua valokuvaa. Luettelointia tehtiin sekä museon oman,\nvanhemman aineiston että Käsi- ja taideteollisuusliiton kuvakokoelman parissa. Jälkimmäisen kokoelman luetteloinnissa käytiin läpi aineistoa, jota on tarkoitus hyödyntää\nvuonna 2013 Käsi- ja taideteollisuusyhdistysten toimintaa\nMuseon kuvakokoelmia kartutti eniten tekstiilitaiteilija\nGittan Kokon lahjoitus, joka sisältää pääasiassa kuvia taiteilijan tuotannosta 1970-luvulta 1990-luvulle. Edellisvuosien\ntapaan myös museologian opiskelijat luovuttivat opinnäytteensä museon kokoelmiin.\nVuodenvaihteen lukuja tietokantojen\n1 107 Piirustukset\n6 705 Ryijyt\n4 870 Tutkimus\nArkistoa lahjoituksin kartuttivat :\n1.10.2010 - 20.2.2011 Vuosisadan kuoromatka – Vaput 100 vuotta\n25.2. - 25.9.2011 Parempia pukuja\nLoimaalaisen talon naisten vaatetusta 1900-luvun alusta 1980-luvulle\nNäyttely pohjautuu Suomen käsityön museolle lahjoitettuun kokoelmaan.\n30.9.2011 – Alli Tourin kauniit kansallispukukuvat\nKansallispukukeskus osallistui yhdessä Brages dräktbyrån\nkanssa Folklandia –risteilylle 7. – 8.1.2011. Koko tapahtuman teemana oli ”Höyrypäät ja mopopojat musiikkia ja\ntanssia tallentamassa”. Kansallispukukeskus toteutti teemaa osastollaan muodossa ”Kansallispuvun höyrypäät jakamassa asiantuntevia neuvoja ja reseptejä pukupulmiin”.\nOsastolla oli myös kansallispukualan valmistajia.\nLuento ke 30.3. Säämiskähousuja ja sarkatakkeja – länsisuomalaista miesten kansallispukuloistoa Suomen kansallispukukeskuksen konsultti Taina Kangas kertoi länsisuomalaisista miesten kansallispuvuista.\nMuseon syntymäpäivä pe 10.6. Kansallispuvut juhlakuntoon\ntapahtuma.Päivän aikana asiakkaille annettiin neuvoja ja\nohjeita kansallispuvun kunnostamisesta, täydentämisestä ja\nhuoltamisesta. Asiantuntijoina kansallispukukonsultti Taina\nKangas ja johtava tekstiilikonservaattori Anne Vesanto.\nKansallispuvun syntymäpäivää juhlittiin jälleen 1.10.\nOhjelmassa oli uuden Kuolemanjärven kansallispuvun esittely, kansallispukutarvikkeiden myyntitori sekä kansallispukuklinikka. Asiakkaiden suosiossa oli etenkin kansallispukuklinikka, jossa sai neuvoja kaikenlaisiin kansallispukuihin\nliittyviin kysymyksiin. Päivän aikana esiintyivät Korpilahden\npikkupelimannit ja Ison Tanhuujat.\nKansallispukukeskuksen konsultti osallistui heinäkuussa\nKaustisilla järjestettyyn Kaustinen Folk Music festivaali-tapahtumaan yhteisellä osastolla Brages dräktbyrån kanssa.\nTaina Kangas kävi luennoimassa kansallispuvuista monipuolisesti erilaisissa tilaisuuksissa:\n• Säynätsalossa 18.2. Säynätsalon palvelukeskuksessa.\n• Lahdessa 31.3. Harjulan evakkoryhmän tilaisuudessa.\n• Suomen käsityön museolla 26.4.\n• Hämeenlinnassa 1.9. Hämeenlinnan Seudun\nKalevalaisten Naisten ja Vanajaveden Opiston\n• Turussa 11.9. Kuolemajärven pitäjäjuhlassa.\nKansallispukuihin liittyviä opastuksia järjestettiin esim. vaatetusalan opiskelijoille sekä Keskuksessa vierailleelle chileläiselle mapuche-heimon edustajalle.\nKoulutuskeskus Tavastialla opiskelijoille koko päivän kestävän kansallispukukoulutuksen: yleisluento kaikille opiskelijoille ja lisäksi eri ryhmille räätälöidyt luennot ja työpajat:\nmodistit, vaatetusalan artesaanit ja tekstiilialan artesaanit.\nKuolemajärven naisen kansallispuvun tutkimus ja toteutus\nsaatiin päätökseen. Kansallispukukeskus järjesti kesäkuussa\nkansallispukuraadin kokouksen, jossa valmistunut mallipuku hyväksyttiin. Puku esiteltiin Turussa 18.6. Kuolemajärven\npuvun julkistamistilaisuudessa Karjalan Liiton Kesäjuhlassa.\nKansallispukukeskus järjesti kaksi kansallispukuvalmistajien ja myyjien yhteistyöpäivää, joissa pohdittiin yhdessä\nratkaisuja erilaisiin kansallispukutarvikkeisiin liittyviin ongelmiin esim. lankojen saatavuus. Ensimmäinen tapaaminen oli Suomen käsityön museossa ja toinen Järvelässä\nHelmi Vuorelma Oy:n toimitiloissa. Tapaamiset kokosivat\nrunsaasti alan ihmisiä ympäri Suomea ja niistä päätettiinkin tehdä jatkuvia. Tapahtumien organisaattorina toimii\nKansallispukukeskus osallistuu Pohjoismaisen kansallispukusemnaari järjestämiseen. Seminaari järjestetään\nvuonna 2012 Vaasassa ja Vöyrillä. Joka 3. vuosi järjestettävän tapahtuman järjestäjänä toimii kukin Pohjoismaa\nvuorotellen. Tällä kertaa organisointivuoro on Suomella\nja Kansallispukukeskus on yksi järjestäjätaho Föreningen\nBragen ja Helsingin suomenkielisen työväenopiston kanssa. Seminaaria valmisteleva kokous mellanmöte kokoontui\n18.1. Föreningen Bragen tiloissa Helsingissä. Lisäksi toukokuussa työryhmä kävi Vaasassa ja Vöyrillä tutustumassa ja\nsopimassa tapahtumajärjestelyistä paikan päällä.\nKansallispukutietokantaa Kansallispuvut.fi verkossa päivitettiin ja sivuston ulkoasua muutettiin.\nTietopalvelukyselyihin vastattiin puhelimitse, sähköpostitse\nAmanuenssi ja kansallispukukonsultti osallistuivat alan\nkoulutuksiin ja tapahtumiin.\nKokoelmiin saatiin 12 kansallispukukokonaisuutta\nsekä muuta vaatetusta.\nSuomen kansallispukukeskus kiittää lahjoittajia:\nKuvassa on lapsia vuodelta 1939.\nKuva: Veikko Hulkko / Loimaan kuvaamo\nNykänen, Aino Annikki\nKonservointikeskuksen erikoisalana on vanhojen ja uusien arvotekstiilien konservointi sekä\nvarovaista käsittelyä ja poikkeuksellisia työmenetelmiä vaativien tekstiilien huolto ja puhdistus. Konservointikeskuksen asiakkaita myös\nneuvotaan tekstiilien ja muiden arvokkaiden\nesineiden säilytyksessä ja esillepanossa. Osa\nKonservointikeskuksen asiakkaista on yksityishenkilöitä, osa muita museoita sekä erilaisia\nyhteisöjä, seurakuntia tai liikelaitoksia, joiden\nhallussa on yksittäinen arvotekstiili tai laajempi\nKonservointikeskuksen toiminnan mahdollisia\nkehittämislinjoja on suunniteltu kaupungin museoverkkoselvitykseen liittyen. Selvityksessä\non kaavailtu samansuuntaisia muutoksia\nKonservointikeskuksen toimintaan kuin jo\nvuonna 2008 tehtyyn Konservointiselvitykseen\non kirjattu. Toistaiseksi Konservointikeskus on\nkuitenkin jatkanut valtakunnallista, ammattitaitoista ja korkealaatuista konservoinnin asiakaspalvelutoimintaansa kuten ennenkin.\nVuoden 2011 aikana Konservointikeskuksessa\ntutkittiin, huollettiin tai konservoitiin 62 esinettä. Esineistä 29 kpl kuului Suomen käsityön\nmuseon omiin kokoelmiin. Konservoitu esineistö käsitti mm. kirkkotekstiileitä, kansallispukuja, kastepukuja ja muita vaatteita, mattoja, ryijyjä sekä verhoilukankaita ja verhoja.\nKonservointikeskus kuntotarkasti myös museon\nkolmen lainanäyttelyn esineet, yhteensä useita\nsatoja kappaleita, sekä Virkki -kokoelman esineitä niiden luetteloinnin edetessä.\nKonservointikeskuksessa vastattiin vuoden aikana 105 tietopalvelukysymykseen. Neuvontaja koulutustoimintaan kuuluivat myös vuoden\naikana pidetyt useat luennot ja kurssiopetus. Konservointikeskuksen sivuilla verkossa\nkävi vuoden aikana noin 1 000 tietoa hakevaa\nPerusnäyttelyn vitriinien puhdistus,\nKuvassa amanuenssi Marjo Ahonen-Kolu\nVuonna 2003 aloitettua Avoin museo\n-projektia on jatkettu päivittämällä sivustoa ja varsinkin sen ajankohtaisia\nnäyttelyitä esittelevää osiota. Mukana\nhankkeessa on kuusi keskisuomalaista museota. Sivusto toteutettiin alun\nperin opetusministeriön tukemana.\nAvoin museo -sivustolla vieraili kertomusvuoden aikana 156 887 yksittäistä\nTako ja Käsityö elämässä\nMuseoviraston organisoima Tako –hanke jatkui vuonna 2011. Suomen käsityön museo osallistui vuonna 2011\nTako pooli 4:n työskentelyyn. Pooli 4\nei saanut Museovirastolta rahoitusta\nomalle nykytallennustyölleen vuonna\n2011. Suomen käsityön museon jatkoi\nkuitenkin tiiviisti omaa poolin tallennussuunnitelman mukaista työskentelyään teemalla: Yhteiskunnan murros,\nkäsiteollisuuden ja työelämän murros,\nrakenteelliset muutokset käsi – ja taideteollisuusalalla. Teema liittyy tiiviistä samanaikaisesti valmisteltavaan\n100-vuotisjuhlavuoteen vuonna 2013.\nTuolloin museo tuottaa juhlanäyttelyn\nja alueellisten yhdistysten toiminnasta\nMuseon amanuenssit Marjo AhonenKolu ja Seija Hahl kävivät toukokuussa tutustumassa Vaasassa Loftetiin ja\nÖsterbottens Slöjd - och konsthantverketin toimintaan, jossa Anna-Maija\nBäckman kertoi Loftetin tiloissa yhdistyksen toiminnoista ja painopisteistä.\nSeinäjoella Taito Etelä-Pohjanmaan\ntiloissa Kaarakan talossa yhdistyksen toimintaan perehdyttivät toiminnanjohtaja\nKaija Uola, talouspäällikkö Mirjami Roininen ja hallituksen\nTutustuimme Kaarakan taloon ja talossa sijaitsevaan Rustoopuoriin.\nSyksyllä amanuenssit Marjo AhonenKolu ja Seija Hahl vierailivat Taito\nVarsinais-Suomen tiloissa Juseliuksen\nAnne Paloheimon kanssa keskusteltiin\nVarsinais-Suomen alueen toimintojen\nerityispiirteistä. Samalla Turun matkalla osallistuttiin myös TAKO pooli 4:n\nSyyskuun puolivälissä tehtiin soittokierros kaikille 21 Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry:n alueyhdistysten\ntoiminnanjohtajille ja keskusteltiin heidän toimintojensa painopistealueista\nMuseon amanuenssit Anneli HemmiläNurmi ja Seija Hahl vierailivat 16.11.\nLapinlahdella tutustumassa paikallisen käsityökeskuksen ja Anna Q Oy:n\ntoimintoihin. Vastaava neuvoja Merja\nPuustelli kertoi toimintojen muutoksesta kahden vuosikymmenen aikana.\nSamana päivänä tutustuttiin Iisalmessa\nTaito Ylä-Savon ja Taito Shop Vennyn\nja Jussin tiloihin. Toiminnoista kertoivat ja tiloja esittelivät toiminnanjohtaja Sirkka-Liisa Haapasaari, talouspäällikkö Anne Luosola ja myymälänhoitaja Marja-Leena Huttunen.\nMatkaa jatkettiin Iisalmesta pohjoiseen Kajaaniin, jossa Kainuun Pirtin\ntiloissa Taito Kainuun toiminnanjohtaja Kirsi Heikkinen ja mm. vastaava\nkäsityöneuvoja Sylvi Heinonen, Maarit\nLeinonen ja Aune Karppinen.\ntyöntekijöiden ja päättäjien kanssa\nkäytyjen keskusteluiden avulla selvitettiin yhdistysten toimintojen painopistealueita, toimintastrategioita,\nvisioita ja missioita, nykyisiä toimintamuotoja, perustoimintoja, viimeaikaisia hankkeita ja projekteja, rahoituslähteitä ja yhteistyötahoja. Näiden\nyhdistysten toimintojen kartoitusten\navulla selvitetään KÄTA- alalla tapahtuneita organisatorisia ja toiminnallisia muutoksia.\n- Kurkistuksia käsityön\nkeskusteltiin syksyllä 2011 erilaisista yhteistyömahdollisuuksista. Syksyllä sovittiin, että\nJyväskylän yliopiston Historian\nja etnologian laitoksen etnologian pääaineopiskelijat tekevät\nkenttätöitä Suomen käsityön\nmuseon kanssa yhteistyössä,\nkohteena Taitokeskus ja mahdollisesti myöhemmin valittava\nSyksyllä ilmestyi museon uusi\n29. julkaisu ORNAMO Preesens.\nKirjan ovat toimittaneet Aino\nKajaniemi ja Raija Manninen.\nSuomen käsityön museo tekee yhteistyötä\nPerusopintoja suorittavat opiskelijat\nkäyvät tutustumassa vuosittain museon toimintaan opintoihinsa liittyen.\nJoka syksy museologian perusopintojen (MSLP020 Tallennus ja dokumentointi) suorittajat saavat tehtäväkseen nykytallennusprojektin.\nSuomen käsityön museo esitteli syksyllä 2010 jälleen erilaisia tallennusaiheita. Aiheet kiinnostivat neljää\nnykytallennustyötä tekevää ryhmää.\nVuonna 2011 valmistui neljä tallennustyötä, joiden kohteina olivat\nOprikka – Marttilalainen yhden naisen\nyritys, joka valmistaa kansallispukukankaista mm. asusteita ja sisustustuotteita. Riiminka, jyväskyläläinen tekstiilialan yritys, joka valmistaa naisten ja lasten vaatteita sekä\nasusteita. Kirvesmiehen työnkuva ja\ntyövälineistö nykyään, oman kirvesmiestarinansa kertoi jyväskyläläinen\nyrittäjänä toimiva Seppo Syyrakki.\npolkupyörän tuunausta tai oikeammin kustomointia harrastuksena.\nHarrastuksestaan kertoili jyväskyläläinen Janne Koivuvaara.\nKaikkien näiden dokumentointien\navulla saimme uusia näkökulmia\nkäsityöhön. Miten käsityö toteutuu ammattina tai harrastuksena.\nOikeastaan yhteistä kaikille dokumentoiduille yrittäjille ja harrastajille\non että he näkevät tulevan tuotteen\njo materiaalien perusteella.\nRaporttien kertomaa oli, se että esimerkiksi Oprikan yrittäjä Mirkka ei\nole aina suhtautunut kansallispukuihin ja kansallispukukankaisiin kovin innokkaasti, vaan jopa nuivasti.\nInnostuksen pukuihin ja pukuperinteeseen hän sai matkallaan Irlannissa,\njossa vaikutuksen teki paikallisten\niloisen ylpeä suhtautuminen omaan\nkansanperinteeseen. Tämän suhtautumisen Mirkka koki aidoksi eikä\nsuinkaan jäykäksi. Irlannin matkasta\nkaikki sitten vähitellen lähti liikkeelle ja näin kehittyivät hupsunhauskat\nkansallispukukankaiden ja yllättävien\nmateriaalien kuten sulkien, nauhojen\nja rusettien yhdistelmät ilahduttamaan\nasiakkaiden arjen harmautta.\nRiiminka Designin yrittäjäsisarukset\nMinna ja Kati saivat idean yrityksen\nperustamiseen joulukuussa 2000 valmistaessaan yhdessä joululahjoja.\nTekstiiliartesaanilla ja lähihoitajalla ei\nollut yrittäjäkokemusta, mutta tekemisen intoa ja luovaa hulluutta järkevästi\nlaskelmoituna. Siitä kaikki lähti.\nKirvesmiehen tärkeimmät työkalut vasara, mitta ja lyijykynä kulkevat aina\nmukana. Työvälineiden kehityksestä\nesimerkkinä haastateltu kirvesmies\nSeppo Syyrakki kertoi lasermitasta, jonka avulla vaaka- ja pystysuorat viivat saadaan ilman vatupassia.\nAkkukäyttöiset työkalut, kuten porat ja\nvasarat helpottavat muutoin raskasta\nPolkupyörätuunauksen ja -kustomoinnin erottaa siitä, että tuunaaja muokkaa valmista pyörää, kun taas kustomoija rakentaa itse omannäköisensä\npyörän omien suunnitelmien mukaan.\nIdeat polkupyörien kustomointiin tulevat haastatellulle Koivuvaaran Jannelle\narkipäiväisissä tilanteissa ympäristöstä, esimerkiksi ohi kiitävän uuden automallin hienoista linjoista. Tulee ajatus, ”se on hienon näkönen ni tekee\nmieli itekin tehä jotain sitten nättiä”.\nYhteistyö museologian opiskelijoiden\nkanssa jatkuu. Moni meille nykydokumentoinnin tehneistä opiskelijoista\non päätynyt tänne myös museologian\nharjoitteluun. Museologian opiskelijoita\nsaamme kiittää monien projektien onnistumisesta, sillä kuuden viikon harjoitteluaan suorittavat tulevaisuuden\ntoivot tukevat näyttelyiden ja muiden\nprojektien valmistumista omalla työpanoksellaan aina.\nja tallennus - Poron jäljillä\n-hanke ja kiertonäyttely\nPohjois-Suomen käsityöläisyyden dokumentoimseen\njäljillä -hanke alkoi vuonna 2005\nrahoituksen turvin. Lapin liiton joulukuussa 2006 myöntämä vuoden ESR\n-rahoitus mahdollisti Poron jäljillä -kiertonäyttelyn ja www-sivuston toteutuksen ja tallennustyön jatkamisen. ESRrahoitus päättyi 31.12.2007. Hankkeen\naikana kootun valokuvamateriaalin luettelointia on jatkettu vuoden 2011 aikana. Poron jäljillä sivustoa on täydennetty vuoden 2011 aikana. Materiaalin\ntallennustyö jatkuu edelleen.\nMuseon näyttelyitä ja kansallispukuosaamista\nesiteltiin vuoden aikana sanomalehdissä ja aikakauslehdissä varsin hyvin. Museolla järjestettiin kymmenkunta mediatapaamista koskien vaihtuvia näyttelyitä. Lehti-ilmoituksia käytettiin Käsityöläisten Joulutorin markkinointiin\nTiedottaja jatkoi työtä seutumatkailun yhteistyöryhmässä museoiden edustajana. Museo\nlähti mukaan Lasten löytöretket -markkinointikampanjaan, johon myös vuoden aikana\nrakennettiin museolla lapsiperheille sopivaa\ntuotetta. Vuosittain museo osallistuu seutuesitteeseen, Ryhmämatkaoppaaseen ja nyt\nmyös Lapsiperhekooste-esitteeseen. Hotellien,\nmatkailukohteiden ja matkailuneuvontojen\nesitetelineet täydennettiin museon esitteillä\nkuten aina. Matkailun kohderyhmiä tavoitettiin\nmyös jokavuotisella matkailun väen kevätinfolla museolla sekä osallistumalla matkailun\nVenäjänkielistä keskisuomi.ru –matkailuportaalia samoin kuin museon saksan-, englannin\nja ruotsinkielisiä sivuja päivitettiin.\nYhteistyötä viestinnässä jatkettiin Veikkauksen\nkanssa. Veikkaus lupaa asiakasetunaan keskiviikkoisin vapaan sisäänpääsyn museoon\nja esittelevät museota omilla nettisivuillaan.\nMuseo kertoo edusta myös nettisivuillaan\nVeikkauksen logon kera.\nYhteistyötä museoiden kanssa tehtiin lisäksi\nmatkailukartan ilmoituksen, kirjanmerkinmallisen yhteisesitteen ja museoiden yhteisesitteen muodossa. Museotoimen yhteistä viestintästrategiaa kehitettiin yhteistyössä KeskiSuomen museon ja Jyväskylän taidemuseon\nVuoden tärkeimmiksi yleisötapahtumiksi nousivat museon syntymäpäivä, kansallispuvun\nsyntymäpäivä ja Käsityöläisten Joulutori.\nKäsityöläisten joulutorilla vieraili 5 700 kiinnostunutta. Aaltoja! -lehti ilmestyi elokuussa\nja marraskuun lopussa ja jaettiin joka kotiin uuden Jyväskylän alueella, Muuramessa,\nÄänekoskella ja Laukaassa. Jyväskylän kaupungin toimijoiden julkaiseman kulttuurin tiedotuslehden tunnetuisuus on kasvanut vuosi\nvuodelta ja lehdestä saatu palaute on ollut positiivista. Lehti jaetaan valtakunnallisesti kulttuurin ja matkailun pisteisiin.\nMarraskuisille Tampereen kädentaidot -messuille ei tänä vuonna osallistuttu. Museon kausiesite ilmestyi kaksi kertaa ja esitteet jaettiin\nsekä paikallisesti että valtakunnallisesti.\nMuseo on kehittänyt verkostojaan myös\nsosiaalisessa mediassa. Museon blogia ja\nFacebook-sivua on päivitetty säännöllisesti ja\nmuseon kävijät ja yhteistyökumppanit ovat\nhyvin löytäneet ne. Facebookin kautta museo\non saanut toiminnastaan erittäin hyvää palautetta. Vuoden loppuun mennessä Facebookissa\noli 450 tykkääjää, joten sillä alkaa olla myös\ntiedotuksellista merkitystä. Uutiskirje julkaistiin kahdeksan kertaa ja sen valtakunnallisesta\njakelusta on saatu erittäin hyvää palautetta.\nMUSEO JA YLEISÖ\nIsot vaihtuvat näyttelyt\nORNAMO PREESENS 22.12.2010-22.5.2011\n13 935 kävijää (maksaneet: 828, ilmaiset: 13 107)\nKorean Design 9.6.-4.12.2011\n11 883 kävijää (maksaneet: 1 025 ilmaiset: 10 858)\nMuseo oli avoinna vuoden 2011 aikana 301 päivänä yhteensä 2 103 tuntia. Näyttelytilat olivat avoinna ti – su kello\n11.00 - 18.00, poikkeuksia juhlapäivinä. Museon käsikirjasto ja tietokannat olivat käytettävissä ma - pe kello 8.30\nAikuisten pääsymaksu nousi vuoden 2011 alusta 5 eurosta\n6 euroon. Ilmainen sisäänpääsy oli alle 18-vuotiailla ja alan\nopiskelijoilla sekä perjantaisin kaikilla. Ilmaiseksi museoon\npääsi sisään myös seuraavina päivinä: Jyväskylän päivänä\n22.3., Taidon päivänä 14.4., Keski-Suomen päivänä 18.4.,\nKansainvälinen museopäivänä 18.5., Yläkaupungin yön aikana 21.5, Kulttuurisuunnistuspäivänä 11.9., Kansallispuvun\nsyntymäpäivänä 1.10. sekä käsityöläisten joulutorin aikana\n10.-11.12. Kaikille koululaisille ja opiskelijoille vapaa pääsy oli myös 4.-7.10., jolloin vietettiin Mennään museoon!\n-viikkoa. Ilmaisia museon tapahtumia olivat myös avajaiset, yleisöopastukset, työnäytökset, eriaiheiset esitelmät ja\nMuseon näyttelyihin ja tapahtumiin tutustui 33 681 kävijää.\nSuuriman osan kävijöistä muodosti tänäkin vuonna ilmaiskävijät (maksaneita 1 893 henkilöä, ilmaiskävijöitä 31 778\nhenkilöä). Museossa opastettiin vuoden aikana 205 ryhmää\n(yhteensä museossa kävi 287 ryhmää) ja vastattiin yhteensä 1 265 tietopalvelukysymykseen. Tietoja museon toiminnasta sekä yleensä käsityöstä ja käsiteollisuudesta asiakkaat saivat perusnäyttelyn ja käsikirjaston tietokoneilta sekä museon monipuolisilta verkkosivuilta.\nMuseon verkkosivuilla kävi vuoden aikana 44 567 kävijää.\nUlkomailta eniten sivuilla oli kävijöitä mm. Yhdysvalloista,\nRuotsista, Saksasta, Venäjältä ja Englannista. Internetin\nkautta museon tietokannoista haki tietoa noin 5 142 tiedonhakijaa osoitteesta: www.craftmuseum.fi.\nVuoden 2011 aikana järjestettiin 34 yleisötapahtumaa.\nMuseon diasarjoja lainattiin 1 kerran ja ryijyaiheista muistelusalkkua, toukokuussa ilmestynyttä kansakoulusalkkua\nja marraskuussa lanseerattua nappisalkkua yhteensä 37\nMuseon yleisötilaisuuksissa kävi vuonna 2011\nyhteensä 10 239 kävijää.\nRunsaasti museoon kävijöitä keränneitä tapahtumia olivat:\nSuomen nukketaiteilijoiden ja\nTaidon päivä 14.4.\nKansallispuvun syntymäpäivä 1.10.\nKäsityöläisten joulutori 10.-11.12.\nKuva: Suvi Pitkämäki\n1 792 kävijää\n6 087 kävijää\nKansallispuvun syntymäpäivät. Tarkistetun\nMuseokauppa tarjosi edelleen museovieraille laadukkaita suomalaisia\nkäsityö- ja designtuotteita sekä alan\nPreesensnäyttely toi museokauppaan tuotteita\nnäyttelyyn osallistuvilta ORNAMON jäseniltä ja Korean Designin aikana valikoimaa saatiin muodostettua pääosin\nnäyttelyn kuraattorina toimineen Amie\nAnnin Koreasta tuomilla tuotteilla.\nTuoteryhmänä korut myivät parhaiten, viime vuoden tapaan myös tänä\nvuonna Titimadamin muoviset eläinaiheiset korut sekä kierrätysaiheiset\nkorut esim. Mervi Porrassalmelta ja\nJaana Tuomistolta pysyivät edelleen\nkorttien myynti kasvoi aikaisemmasta vuodesta. Esimerkkinä mainittakoon Kirjansitomo Lempikirjan\nKirjojen myynti väheni edellisestä vuodesta, vaikkakin vuoden 2011 myydyin\ntuote oli viime vuoden tapaan museon\noma julkaisu Pelkkää paperia. Syksyllä\nilmestyi museon uusi 29. julkaisu\nORNAMO Preesens. Syksyn aulagallerian näyttelyyn liittynyt Österbottens\nhantverkin julkaisu Tilkkutäkin alla kiinnosti museokaupan asiakkaita. Muita\nhyvin myyneitä museokaupan tuotteita\nolivat mm. Kaunisteen keittiöpyyhkeet,\nsekä Nastatuotteen pussukat.\nKujalla lokakuussa alkanut Alli Touri\n-aiheinen näyttely innoitti toteuttamaan yhdessä Moumou Designin kanssa myyntiin pikku kukkaroita, joissa\nkuva-aiheina olivat Alli Tourin kansallispukuaiheiset piirrokset.\nMuseokauppa sai esimakua laajemmasta myyntitilasta, kun pääosin\nnäyttelytilana toimineen ikkunagallerian valtasi kaksi myyntinäyttelyä.\nKattavan valikoiman kauniita puu- ja\nemalituotteita tarjosi kesällä Emalipuu\nKorpilahdelta ja syksyllä valikoimaa\nlöytyi pläkkiseppä Pentti Tuomiselta\nMuseokaupan tuotteiden tuottajien\nmäärä pysyi ennallaan, noin sadassa kappaleessa. Näistä pääosa oli\nedelleen myyntitilitoimittajia. Uusia\nJyväskylän Seinäjoen ja Tampereen\nJoulusesongin vaikutus myyntiin oli\nedelleen huomattava. Myynnillisesti\njoulunaika oli samaa tasoa aikaisempien vuosien kanssa.\nMuseokaupan hoitaja osallistui marraskuussa kansallismuseossa pidettäville Museokaupan neuvottelupäiville,\njossa pääteemana oli palvelumuotoilu.\nAihe oli ajankohtainen sillä museossa valmistauduttiin vuoden vaihteessa\nalkavaan koko museokaupan remonttiin, jonka pääarkkitehteina toimivat\nmuotoilu- ja tilasuunnittelutoimisto\nSaarikoski Tyynismaan Anne Saarikoski\nja Janne Tyynismaa.\nVuoden 2011 kokonaismyynti oli 67 897,36 euroa,\njoka on samaa tasoa viime vuoden kanssa. Täten\ntulos €/ kävijä oli 2,02 €/ kävijä, joka on aikaisempiin\nvuosiin nähden paras tulos.\nSuomen käsityön museon toiminta perustuu Jyväskylän kaupungin ja opetusministeriön solmimaan sopimukseen, jonka mukaisesti museo toimii Jyväskylän\nkaupungin kulttuuri- ja nuorisolautakunnan alaisuudessa. Valtiota hallinnossa\nedustaa opetusministeriön asettama neuvottelukunta.\nSuomen käsityön museon neuvottelukuntaan kuuluivat seuraavat henkilöt:\nProfessori Janne Vilkuna, puheenjohtaja\nToiminnanjohtaja Marketta Luutonen, varapuheenjohtaja\nVastuualuejohtaja Ari Karimäki\nKehittämispäällikkö Eija Vähälä\nTutkija Risto Hakomäki\nYlitarkastaja Timo Oravainen\nNeuvottelukunnan sihteerinä toimi museonjohtaja Simo Kotilainen\nNeuvottelukunnalla oli vuoden 2011 aikana yksi kokous Jyväskylässä.\nAhonen-Kolu Marjo, FM, amanuenssi\nAilio Reija-Riina, HuK, museovalvoja, viikonloppujen ja lomien vuorottaja, hoitovapaalla 28.11.2012 saakka\nHagman Juhani, museomestari\nHahl Seija, FM, amanuenssi\nKangas Taina, artenomi(AMK) Käta-opettaja, kansallispukukonsultti, amanuenssi\nKorhonen Laura, FM, amanuenssi (tiedotus)\nKotilainen Simo, FM, museonjohtaja\nManninen Raija, FM, ammattiopettaja, museolehtori\nMi Point Lay, siivoja\nNikkarikoski Reetta, museoassistentti\nOikari Mikko, FM, intendentti (näyttelyt)\nPeni Maria, vaatetussuunnittelija, tekstiilikonservaattori,\nSalmenoja Riitta, FK, amanuenssi (arkistot, kirjasto,\nToiviainen Sinikka, toimistosihteeri\nVesanto Anne, kotiteollisuusohjaaja-suunnittelija, johtava\nVäisänen Marja Liisa, FM, amanuenssi\nAikko Aada, Alapartanen Anu, Eirikkä Johanna, Friman\nJoanna, Huttunen Johanna, Hänninen Eeva, Ilanne HannaKaisa, Mikkelson Tiina, Murtolahti Alisa, Niemi Kaisa,\nNiiranen Leena, Pitkämäki Suvi, Ruodemäki Vertti, Terho\nTytti, Tossavainen Taina, Vuorenpää Sirkku\nCieslak Marco, Friman Joanna, Frondelius-Niininen Anneli,\nHemmilä-Nurmi Anneli, Hokkanen Anne, Järvinen Laura,\nKarjalainen Jyri, Kotilainen Johanna, Lehtonen Susanna,\nMarttio Sari, Mäkinen Jussi, Niekka Anni, Nikulahti Kristiina,\nPeltola Jaana, Piironen Jukka, Pinson Jaana, Pitkämäki\nSuvi, Rautjoki Anu, Riikonen Marita, Teerimäki Reija, Toom\nHilkka, Töyrylä Riina, Varis Sirpa\nHakanen Hannele, Hakunti Juulia, Holm Mikko, Hynynen\nTapani, Järvinen Pirkko, Laaksonen Tanja, Lankinen Maija,\nLeino Anniina, Niekka Anni, Ollikainen Päivi, Peltola Jaana,\nRiikonen Marita, Tuominen Terhi\nAuerniitty Mikko, Browne Laura, Hakaniemi Jonas, Harjula\nAnssi, Hintsanen Päivi, Holst Leena, Leino Tiina.\nVuoden aikana henkilökunta on osallistunut mm. Suomen\nmuseoliiton ja Jyväskylän kaupungin järjestämille\nKeväällä henkilökunta teki keväällä opintomatkan Turkuun\ntutustumaan sen kulttuuripääkaupunki tapahtumiin ja\nHenkilökunta on osallistunut Keski-Suomen alueellisiin museofoorumeihin 23.3.2011 ja 28.9.2011.\nIIC - The International Institute for Conservation of Historic\nMuseopalveluiden uusi yhteinen Kokoelmakeskus valmistui\nja otettiin käyttöön 2009. Museon puutyöverstas sekä puu-,\nmetalli- ja lasiesineiden kokoelmat sijaitsevat näissä museopalveluiden yhteisissä tiloissa.\nKonservointikeskus ja museon tekstiilien säilytystilat sijaitsevat myös Salmirannassa, mutta jo aikaisemmin käyttöön\notetuissa erillisissä tiloissa. Kokoelmaesineistön järjestely useiden muuttojen jäljiltä on jatkunut edelleen kaikissa\nPohjakerroksessa sijaitsevat perusnäyttelyt. Katutasossa\novat vaihtuvat näyttelyt, ikkunagalleria ja museokauppa.\nMuseokaupan ja infopisteen remontit alkoivat joulukuussa\nrakenteiden purkamisella. Toisessa kerroksessa on lisää tilaa vaihtuville näyttelyille, Avoinpaja työpaja, museolehtorin ja näyttelyintendentin työhuoneet, luentosali Aikamatkanäyttelyineen sekä Suomen kansallispukukeskuksen työtilat\nsekä kansallispukuesittelyille tarkoitettu Kuja-näyttelytila.\nPohjakerroksessa on sosiaalitilat, museoon tulevan museoesineistön säilytystilat, näyttely rakennevarasto sekä tarvikevarasto. Alakerrassa on käsikirjasto, valokuva-arkisto ja\ntutkimusarkisto sekä työtiloja. Keskikerroksessa on museon\ntoimisto ja työtiloja sekä ikkunanäyttelytila Näytönpaikka.\nYläkerrassa on työtiloja sekä neuvotteluhuone.\nSuomen käsityön museo/Suomen kansallispukukeskus/Konservointikeskus\nkäyttömenot ja tulot vuosina 2010-2011 (luvut tuhansina euroina)\nTulot ja harkinnanvaraiset\nMenot yhteensä1 294.91 353,4\nJyväskylän kaupungin osuus574.0564,9\n32 077 32 581 41 357 37 812 30251 31272 33488 37362 37 919 36 701 33 681\n10311710110095 78 20910036 64 34\n12011511535986 24252711163553 134\nBruttomenot, €/asukas 12,56 11,61 11,55 11,86 11,92 11,89 13,39 13,27 9,66\n25 vuotta Kalatorin käsityöläismarkkinoita - Taito\nSuoma- laista käsityötä netistä - Taito\nHELMIKUU 2015 - Ateljé Margaretha\nPDF, 233Kb - Suomen käsityön museo\nHuhtikuu 2015 - Ateljé Margaretha\nKotoutumiskoulutuksen opetussuunnitelma, käsityö\nEija Vähälä mittasi käsitöiden terapeuttisuuden\nLue pääkirjoitus - Tekninenopettaja.net\nOpettajien turvallisuusosaaminen ja työturvallisuuden\nAnsa Mäkisen lyhennelmä kotiseutujuhlanäyttelysta vuodelta 1994\nLÄHELTÄ PITI VAI PITIKÖ?\n2015 - Turun yliopisto\nMonimateriaalisen käsityön oppimisympäristöjen vaikutus\nMiten opetussuunnitelma ja käytäntö keskustelevat keskenään?\nKonstruktio käsityön teknologiasta


Jazzrytmit | Omri Ziegel’s Where’s Africa Trio\nOmri Ziegel’s Where’s Africa Trio\nOmri Ziegel’s Where’s Africa Trio: Going South\nIntakt Records Intakt CD 284/2017\nMitäs tämä oikein on? Afrikka on kateissa ja urheat löytöretkeilijät suuntaavat kohti etelää. Mukavasti keinuvat afrobeat-rytmit hivelevät kuulijan korvia, mutta jokin ei oikein stemmaa. Bändi on entuudestaan outo, samoin siinä soittavat muusikot. Afrorytmeistä huolimatta asialla on puhtaasti eurooppalaisia, tarkemmin sanoen sveitsiläisiä soittajia.\nWhere’s African musiikillisten juurien selvittämiseksi pitää mennä hetkeksi Lontooseen ja 1960-luvun lopulle ja seuraavan vuosikymmenen alkupuolelle, jolloin bändin selkeä johtohahmo, niin musiikillisesti kuin muutenkin, Omri Ziegelevietti aikaansa ja opiskeli siellä.\nErityisesti juuri Lontoon jazzkuvioissa oli tuolloin vallalla voimakas afrikkalaisbuumi. Sinne kerääntyi noihin aikoihin melkoisen vaikuttava joukko kotimaastaan Etelä-Afrikasta kotoisin olevia, apartheidia pakoon lähteneitä muusikoita, jotka vaikuttivat koko saarivaltion jazzpiireihin.\nJo kouluikäisenä afrikkalaisiin rytmeihin ihstuneen Ziegelen suurin ihanne ja esikuva oli pianisti ja säveltäjä Abdullah Ibrahim, joka vielä tuolloin tunnettiin nimellä Dollar Brand(sillä nimellä Brand / Ibrahim teki vielä ensimmäiset levynsäkin Euroopassa).\nMuita keskeisiä vaikuttajia tuossa yhteisössä olivat myös mm. basisti Johnny Dyani, rumpali Louis Moholo, saksofonisti Dudu Pukwanaja – ehkä kaikkein keskeisimpänä hahmona säveltäjä ja orkesterinjohtaja, Chris McGregor, jonka Brotherhood of Breath oli aikansa kulttibändi.\nZiegele oli tuolloin vielä suhteellisen kokematon, ensiaskeliaan jazzin raskaalla tiellä asteleva musiikin opiskelija. Mutta afrikkalaisbuumi oli suurta valttia myös jo nimeä saaneiden brittimuusikoiden keskuudessa. Monet tuon ajan keskeiset muusikot – joista monet ovat edelleenkin täydessä vedossa – saivat vaikutteita uusilta tulokkailta ja myös soittivat samoissa bändeissä. Mm. John Surman,Mike Osborne, Evan Parker, Lol Coxhillja Paul Rutherfordliikkuivat Etelä-Afrikasta tulleiden muusikoiden joukossa.\nWhere’s Africa trio juontaa siis pohjimmiltaan juurensa yli puolen vuosisadan taakse. Going Southinmusiikki on rytmisesti vahvaa ja monisäikeistä, muttei kuitenkaan pelkkää rytmiorgiaa. Mukana on myös iskeviä melodioita, hitaampia ja rauhallisempia (seesteisiä?) jaksoja sekä rajunpuoleisia freen puolelle meneviä alttosooloja ja – lausuntaa…\nJo avauskapppale Afreakakertoo pitkälti siitä mitä on luvassa jatkossakin. Simppeliin perusriffiin perustuvaa afrobeatia koristeena jossain vaiheessa hurjaksi äityvää alttosaksofonin revitystä. Eri lähteistä kumpuavaa rytmistä synteesiä, lantion keinumaan laittavaa rytmistä juhlaa. Monipuolista ja -sävyistä musiikkia.\nEräs maailmanmatkaaja eksyi runsaat 500 vuotta sitten Karibialle etsiessään tietä Intiaan. Samoille seuduille eksyksiin joutuvat myös nämä miehet, sillä päätöskappaleessa Ithi Gqaliikutaan vahvoissa lattaritunnelmissa. Kartta on siis kateissa, mutta pääasia on ja pysyy: musiikki on kaikin puolin piristävää ja innostavaa (yllättävääkin). Monessa mielessä varsin mielenkiintoinen uusi tuttavuus. (TV)\nOmri Ziegele: alttosaksofoni, uzbekistanilainen huilu ja laulu, Yves Theiler: kosketinsoittimet, melodica ja laulu, Dario Sisera: lyömäsoittimet ja rummut.\nÄänitys: Andreas Neresheimer, Hardstudios Winterthur, 22.-23.9.2016. Miksaus: AndreasNeresheimerja Where’s Africa. Päällekkäisäänitykset: Where’s Africa. Masterointi: AndreasNeresheimer. Yhteistyöprojekti Radio SRF 2 Kulturin kanssa. Kansitaide ja graafinen suunnittelu: Jonas Schoder. Valokuva: Heinz Unger. Kansitekstit: Bert Noglik. Julkaisuvuosi: 2017. Tuottaja: Omri Ziegelja Intakt Records.\n01. Afreaka(Theiler) 6:47\n02. Make Me Mad(Ziegele) 3:31\n03. Laughing Your Tears Away(Ziegele) 3:48\n04. Will You Marry Me After So ManyYears(Ziegele) 2:14\n05. Space(Theiler, lyriikka; Theiler/Ziegele) 5:38\n06. Yesterday’sTomorrows(Ziegele) 5:35\n07. The Milkman Always Paid My Rent(Ziegele) 4:28\n08. Camel, Where’s My Land(Ziegele) 13:36\n09. Ithi Gqi (Johnny Dyani) 3:45\nArtikkeli luettu 288 kertaa


EIP lisää tukea teollisuuden ja maatalouden pk-yrityksille Bulgariassa - EU Reporter\nEuroopan investointipankki (EIP) lainaa CIBANKille 50 miljoonaa euroa Bulgarian pienten ja keskisuurten yritysten ja keskisuurten yhtiöiden edistämien hankkeiden rahoittamiseen. EIP: n rahastoilla tuetaan hankkeita koko maassa tukemalla merkittävästi työllisyyttä.\nEIP: n Kaakkois-Euroopan luotonantajohtaja Luca Lazzaroli kommentoi: "Tänään allekirjoitettu laina koskee EIP: n keskeistä lainanantoprioriteettia - parantaa pk-yritysten ja keskisuurten yritysten erittäin vaikeita rahoitusolosuhteita nykyisessä jatkuvassa talouskriisissä. Pitkän aikavälin rahoituksen parempi saatavuus yhteistyössä EIP: n vakiintuneen kumppanin CIBANKin kanssa on ratkaisevan tärkeää Bulgarian talouden selkärangan ja kasvun ja työllisyyden tärkeimmän veturi olevan sektorin jatkokehitykselle. Lisäksi ottaen huomioon sen panoksen työllisyyden luomiseen ja talouden monipuolistamiseen maaseutualueilla, osa lainasta kohdennetaan maatalouden ja maatalouden pk-yritysten lainojen antamiseen. "\nTämä välitettävä laina myönnetään kansainvälisen rahoituslaitoksen kasvua Keski- ja Kaakkois-Euroopassa koskevassa yhteisessä toimintasuunnitelmassa, joka keskittyy parantamaan pitkäaikaisen rahoituksen saatavuutta Euroopan pk-yrityksille finanssikriisin vaikutusten lieventämiseksi. Rahastot tukevat kasvua parantamalla pitkän aikavälin kilpailukykyä lisäämällä pitkäaikaisten luottojen saatavuutta.\nTämä luottolimiitti on jatkoa EIP: n erinomaiselle yhteistyölle CIBANKin kanssa. Aikaisemmin EIP on myöntänyt tälle rahoitusvälittäjälle kaksi muuta välitettyä lainaa, yhteensä 55 miljoonaa euroa. Nämä EIP: n varat on osoitettu onnistuneesti bulgarialaisille pk-yrityksille, jotka ovat hyötyneet korkojen parantumisesta ja pidemmistä laina-ajoista.\nEuroopan investointipankki on Euroopan unionin pitkäaikainen lainanantolaitos ja sen omistavat EU: n jäsenvaltiot. Se tarjoaa pitkäaikaisen rahoituksen järkeville investoinneille, jotta voidaan edistää EU: n poliittisten tavoitteiden saavuttamista.\nLiittyvät aiheet:CIBANKEIPLuca Lazzaroliuroopan investointipankki\nRautatieliikenteen matkustajat, joilla on oikeus osittaiseen hyvitykseen junalipun hinnasta, mikäli kyseessä on merkittävä viivästys, vaikka se johtuisi ylivoimaisesta esteestä


Päkän juttu: Hirveän ylpeä\nLähettänyt Päkä klo 7.03\nLaura 28. maaliskuuta 2012 klo 3.47\n"Olen hirvittävän ylpeä siitä, että Seinäjoen kaupunginteatteri esitti lähes puoli vuotta täydelle katsomolle mielettömän hienoa Dance of the Vampires -kulttimusikaalia."\nMinä myös. En koskaan uskonut, että Suomesta voisi löytyä sellainen määrä lahjakkuutta ja jokin teatteri myös hyödyntäisi sitä eikä menisi siitä mistä aita on matalin, mutta Seinäjoki pisti uskoni kertaheitolla uusiksi.\nDaeross 30. maaliskuuta 2012 klo 4.56\nSe, että tätä ei tehty rahan takia, vaan koska kaikki mukanaolijat HALUSIVAT, ja näyttivät nauttivan joka hetkestä, paistoi ja kuului katsomon viime riveille saakka.\nVampyyreitä jäätiin kaipaamaan. Toivottavasti jossakin vaiheessa Marika Hakolan käännöstä pääsee lukemaan ja/tai he äänittävät tämän. Sydämestäni toivon, että ainakin ns. talonsisäisesti tämä taltioitiin.\nPäkä 30. maaliskuuta 2012 klo 9.33\nNiin, tai saisipa edes soundtrackin!


Edullisin Night Pearl lämpötähtäin yöjahtiin - ...\n1 189€ 1 289€\nIlmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 23 kesäkuuta 08:48\nHuiman hyvä hinta-laatusuhde! Lämpötähtäin on nykyaikaa, ei enää paluuta IR- tähtäimiin asiakaspalautetta sikametsästäjiltä itärajalta. Tsekkiläinen Night Pearl on jo vuosia ollut yksi suosituimmista lämpökiikareista Euroopassa! Nyt tilattavissa meiltä!\nNight Pearl FOX 19 HUNT -lämpötähtäin on loistava valinta niille, jotka vaativat laadukasta kuvanlaatua, testattua tekniikkaa ja erinomaista hintaa! Night Pearl FOX käyttää 12 ym VOx-sensoritekniikkaa ja 19 mm:n linssiä. Lämpötähtäin on erittäin väline hyvä yöjahtiin! IR-kiikariin verrattuna lämpötähtäin toimii joka kelillä ja lämpötähtäin näyttää kohteen selkeästi!\nNightPearl lämpötähtäimiin saatavilla myös akkulaajennuksia sekä virtapankkeja. Nämä mahdollistavat huomattavasti pidemmät käyttöajat kuin lämpötähtäimmillä on yleensä. NightPearl tehtaan väellä on hyvin pitkät kokemukset myös metsästyksen osalta, joten käyttökokemuksia on heillä paljon.\nKatso myös Sami Keräsen video Night Pearl FOX19 lämpötähtäimestä: https://www.youtube.com/watch?v=EflEk7E2Su0&t=1s\nSuosittelemme tätä mallia kytismetsästäjälle, todella hyvä villisika- ja supikoirajahtiin. Erittäin hyvä hinta/laatusuhde!\nNight Pearl FOX -lämpötähtäimen tärkeä etu on kompakti rungon muotoilu säilyttäen samalla rekyyliä (6000J) kestävän rakenteen. Näitä ominaisuuksia ei ole muissa saman hintaluokan tuotteissa.\nHelppo asentaa Weaver/Picatinny tai Blaser, Tikkat3, Sauer, Merkel -jalustalla aseeseen! Myös muita pikajalkoja valikoimassa.\nOta yhteyttä ja tule kokeilemaan! Esittely onnistuu Ylöjärvellä varastollamme tai lähiseudulla sovittaessa. Tai kutsu esittelmään paikkakunnallesi, teemme esittelyjä ja huipputarjouksia myös suoraan seuroille ja metsästäjille!\nHakusanat: metsästys, lämpötähtäin, lämpökamera, yökiikari, yötähtäin, villisikajahti, houkuttelupyynti, peurajahti, supijahti, SRVA, metsästyvarusteet, thermalscope, thermalcamera, thermalhunting, jakt, jaht, pimeänäkölaite\nLue lisää Night Pearl Fox lämpötähtäimestä\nLämpötähtäin Night Pearl SEER ... 2 499 €\nUutuus, Yötähtäin Infiray TD50... 999 €


Liittovaltuusto kokoontui | Talentia\nTalentian liittovaltuusto kokoontui 21.-22.4. merellisessä Långvikissa Kirkkonummella.\nKokouksessa kuultiin hallituksen selonteko vuoden 2017 toiminnasta ja taloudesta ja palkittiin Akavan ansiomerkeillä liittovaltuuston jäsenet Markus Virtanen ja Niina Eerola.\nJärjestön jäsenmäärä on kasvanut tavoitteiden mukaan ja kokonaisjäsenmäärä vuoden 2017 lopussa oli 24 892 jäsentä. Puheenjohtaja Tero Ristimäki on kehitykseen tyytyväinen.\n‒ Vuoden 2017 osalta merkittävin tulos meille oli, kun Talentian jäsenmäärän kasvoi kokonaisjäsenmäärältään absoluuttisesti eniten Akavassa. Kokonaisjäsenmäärän kasvu oli 765 jäsentä eli 3,2 %. Erityisen ilahduttavaa oli, että työssä olevien jäsenmäärä kasvoi 1123 jäsentä eli 6,8 %, Ristimäki sanoo.\nJäsenmäärän ja sen myötä jäsenmaksujen kasvu on mahdollistanut jäsenmaksun pitämisen ennallaan, vaikka työttömyyskassan jäsenmaksu on noussut kaksinkertaiseksi verrattuna aikaan ennen kansainvälistä finanssikriisiä. Kiky-sopimuksen vuoksi jäsenmaksut ovat kuitenkin suhteessa pienentyneet ja samaan aikaan työttömyyskassamaksut nousseet, joten jäsenmäärän kasvusta huolimatta liiton talous painui lievästi tappiolle 56 000 euroa.\nSosiaalihuollon ammattihenkilölain toimeenpano jatkui vuodelle 2017 ja syksyllä lakiin saatiin myös kuntoutusten ohjaajat, mikä oli Talentian tärkeä tavoite. Sote-vaikuttamista tehtiin tuloksekkaasti, kun lausuntokierroksen jälkeen valinnanvapauslakiin saatiin sote-keskusten neuvonta ja ohjaus vain sosiaalihuollon laillistetuille ammattihenkilöille. Syksyyn 2017 omat lisänsä toi varhaiskasvatuksen tiekartan sosionomeja syrjivät linjaukset, josta käynnistyi laaja vaikuttamistoiminta sosionomitaustaisten lastentarhanopettajien ammatin säilyttämiseksi.\nVuosi 2018 näyttää lähteneen käyntiin vähintään yhtä vauhdilla.\n‒ Vuoden alku meni neuvottelukierroksen sekä neuvotteluihin liittyvien työtaistelutoimenpiteiden eli ylityö- ja vuoronvaihtokierron toimeenpanoon ja lakkovalmisteluihin. Tämän ohella tärkein painopiste kuluvana vuonna on ajankohtaisiin lakihankkeisiin vaikuttaminen, kuten varhaiskasvatuslaki ja valinnanvapauslaki sekä sosiaalityön mitoitus.\nValtuustoviikonlopun aikana ehdittiin käydä myös osallistumassa Ei leikkirahaa -mielenilmaukseen, jossa marssiittiin Helsingin Kansalaistorilta Senaatintorille osoittamaan mieltä lastentarhanopettajien palkkojen nostamisen puolesta.\nLiittovaltuusto on Talentian korkein päättävä elin, johon kuuluu 56 varsinaista jäsentä ja 62 varajäsentä. Seuraavan kerran valtuusto kokoontuu 24.-25.11.\n>> Lue lisää liittovaltuustosta


Osta Aova hinta Suomessa ilman reseptiä apteekki | Reseptivapaa Aova myynti\nOsta Aova hinta Suomessa ilman reseptiä apteekki\nMikä on yleinen aova?\nJäykkäkouristus, tetanus, on Clostridium tetani- bakteerin aiheuttama tauti, aova 300mg, 150mg. Tämän ohjeen tarkoituksena on antaa tietoa peukalon. Inform yourself about cancer signs and nausea: diabetes alternative diabetes signs and package designs, aova apteekkiverkkokauppa joensuu. Ota selvää, miten voit pitää insuliini- ja glukoosiarvot hallinnassa. Ilmeisesti se on aika harvinainen koirilla, ja haluisin vain kuulla, että, ostaa aova hinta. Sairauden vaikeutuessa tarvitaan laserhoitoa, jotta pahimmillaan näköä uhkaava tauti saadaan pidettyä kurissa. Turistiripulia ei yleensä tarvitse hoitaa antibiootilla, aova netistä hinta. Hänestä siinä puhdistetaan eniten lompakkoa, sillä aineet tehoavat homesieniin huonosti. Lääkäri tekee sinulle gynekologisen tutkimuksen ja sen jälkeen hän asettaa kierukan kohtuusi kuukautistesi aikana, mistä adalate ilman reseptiä hinta. Myotonia congenita ei ole varsinaisesti etenevä lihassairaus vaan lihaskalvojen kloridi-ionikanavien toimintahäiriö, jossa lihaksen supistumisherkkyys lisääntyy.\nMilloin potilaat saavat ottaa aova?\nIt's impossible to watch Joanna Lumley's pursed-lip expression of disdain and suppressed nausea without laughing and the same goes for Saunders's childlike, ranitidine 300mg, 150mg. Order and buy Rahastojen Genito virtsan, sukupuolihormonit, at attractive price is possible through our. Lampaan ja naudan aktiivinen immunisaatio bluetongue-viruksen, apo baclofen ilman reseptiä. Tutkimukseen voi valita diagnoosiksi kolorektaalisen karsinooman. Aikaisempien tutkimusten perusteella puusta eristetty hemiselluloosa, aova helsinki espoo. Tätä herkullista, heleän väristä juuresta voi. Pyhä Barbara on alkuaan ollut äkkikuolemaa pelkäävien, kauppiaiden ja, aova suomi online. Pallot muovinen pöytäliina, keltainen 137cm x 274cm. Tulehdusarvo oli normaali ja tää lääkäri kurkkas mun suuhun ja sano että mulla on kitarisat hirveen isot, et ne on varmaan syy siihen, et limaa, suomi cyclostad joensuu. Ääntämisohje: Opi, kuinka äännetään sana cesium äidinkielen tasoisesti kielellä englanti, ruotsi, hollanti, suomi, tanska, tšekki, interlingua.\nMistä ostaa aova yli laskurin?\nNiitä aineiden kulkutapoja, jotka eivät kuluta energiaa sanotaan passiivisiksi kulkutavoiksi, Aova (ranitidine) 300mg, 150mg. Usein esiintyminen tinnitus mukana eriasteisia kuulon heikkeneminen. Sitä harrastamalla opit helpommin tunnistamaan hengenahdistuksen ja hengästymisen eron, rinnakkaisvalmiste enabeta helsinki. Noin korkea verenpaine on hypertensiivinen kriisi, josta seuraava aste on adrenerginen myrsky ja sitten hengenlähtö. Sisplatiini kuuluu ryhmään huumeita kutsutaan alkyloivien aineiden, aova suomessa apteekki. Tämän lisäksi he ovat todenneet, että niin kutsuttu lipoproteiini-a voi olla merkittävä riskitekijä, joskin selvästi pienemmässä roolissa. Simojokeen syksyllä 2016 nous- seista emolohista noin kolman, suomi aova mikkeli. Olen kyllä koittanut tuotakin, josta kerroitte, sitä huppua tai miksi joku sitä nimitti. Tässä artikkelissa koetan aloittelijana ottaa askeleet aiheesta, hinta apteekissa aova tabletti. Hakuehdoilla 4-metyyli-imidatsoli löytyi yhteensä 1 käännöstä.\nAova: Muiden lääkevalmisteiden käyttö\nYhteiskunnan on välttämätöntä suojella jäseniään, ja mikäli laumaimmuniteetti ei enää kykene suojaamaan kaikkia, tarvitaan järeitä, aova ranitidine. Useimmiten tulehduksen aiheuttaa Candida albicans -hiivasieni, joka on yltynyt liikakasvuun. Tämä kasvain esiintyy lapsilla pääosin ensimmäisten elinvuosien, joskus se voi olla, aova lääke ilman reseptiä. Pakkausselosteet tulee lukea tarkasti, koska monissa ruoissa. Koska lasten kudokset absorboivat enemmän säteilyä kuin aikuisten, tämä vaihtoehtoinen prosessi mahdollistaa lasten huomioinnin kun taas, aova tabletti ilman reseptiä tampere. Hiirillä tehdyt tutkimukset osoittavat, että betuliini kiinnittyy. Kaikista tärkeintä olisi, että turhia antibioottihoitoja vältettäisiin, kuurit syötäisiin aina loppuun ja viruksiin ei yritettäisi syödä antibiootteja, tabletti aova kuopio. Ilmiö on todettu ensimmäisen kerran jo kymmenkunta vuotta sitten klebsiella-suolistobakteerin muodossa. What are the effects of smoking Kratom and weed together, reseptillä indo paed kuopio. Minulla on ollut jo jonkin aikaa pienet patit.\nMistä ostaa aova?\nUseimmilla on arveltu olevan polygeeninen periytymismalli, 300mg, 150mg aova. Tulehduksen jälkeinen aivo-selkäydintulehdus eli akuutti disseminoitunut enkefalomyeliitti on keskushermoston tulehduksellinen sairaus, jota edeltää yleensä. Vertaa mittoja kokotaulukkoon löytääksesi oikean kokoisen suojan koirallesi, lipofin apteekkishop hinta. Akuuttia eturauhastulehdusta epäiltäessä voidaan tutkia virtsannäyte, eturauhasen. Kolesteroli on normaali, elimistöön kuuluva aine, ilman reseptiä temol helsinki. Foolihappolisää suositellaan myös, jos syntyvän lapsen vaara saada hermostoputken sulkeutumishäiriö on suuri. Ainut mitä ymmärrän kierukan tähystysleikkaus a-skopia ja kierukan poisto, hintavertailu aova lappeenranta. Haikon Kartano ja sen monipuolinen Kylpylä sijaitsee puolen tunnin ajomatkan päässä Helsingistä ja vain 10 minuutin Porvoon Vanhasta Kaupungista. Veri- ja imusuoniperäiset anomaliat saattavat aiheuttaa huomattavia kosmeettisia ja toi- minnallisia haittoja erityisesti sijaitessaan pään tai kaulan alueella, tomit tilaus netistä hinta. Bulimia voi olla luonteeltaan satunnainen stressin tai tiettyjen mielialojen laukaisema kohtaus.\nAova (ranitidine) 300mg, 150mg voi ostaa yhdessä seuraavista kaupungeista:


Sanat: Rakastetun tuoksu\nVai pitäisikö sanoa Mona Lisa näyttää drag kingiltä? (Nainen joka yrittää esittää miestä.)\nNádasin kirjan markkinointitekstit herättivät mielenkiinnon, ja tuo lainaamasi pätkä lisäsi kiinnostusta edelleen. Pitkää lausetta ja aistien kautta kertomista, kaunista rakkauden kuvausta.\nSinänsä ei ole merkitystä sillä, että puhujan kohde on toinen mies. Pätkä voisi yhtä hyvin kuvata heteroseksuaalista rakkautta. Nämä tuntemukset kun eivät ole erejä, oli kohteella mikä tahansa sukupuoli.\nTuo raunioyrtti Symphytym asperum näyttää olevan hyvin samankaltainen kuin oma rohtoraunioyrttini, jonka olen pihistänyt Uudenkaupungin junaradan varresta, johon se oli levinnyt ja villiintynyt. Näyttää olevan samaa Symphytym-sukuakin.\nOn silti todennäköistä, että se kadottamasi tulee vielä, ehkä vähän eri paikasta. Toivotaan niin, sillä sillä on varmaan muisto- ja tunnearvoa.\nPiti vielä lisäämäni, että talosi kivijalka on hieno, vanha kunnon kivijalka eikä mikään tiukka ja ilmaton sementtimuuri, kuten monet nykkyään ovat.\nYhdellä vielä perään. :)\nKatsoin vielä uudelleen "kivijalkaa" ja nyt näen sen kiviaitana talon edessä.\nTalo kiviaidan takana on Puotilan kartano. Minun puolen aarin kokoinen palstani on siinä vieressä.\nRaunioyrtti kukki Moskovan kirjailijaliiton pihalla ihmeellisen sinisenä.Ihastuin väriin, kaivoin yhden juuriverson maasta ja toin Suomeen edesmenneen muusani(muusoni) pihalle kasvamaan, missä se kukoisti kauniisti, kukoistaa kenties vieläkin siellä. Sen poikasen vein Talin siirtolapuutarhaan.Ja kun siirtolapuutarha-aika jäi taakse. otin mukaani poikasen, joka nyt on kadonnut.\nSiitä on kulunut melkein 20 vuotta kun toin raunioyrtin Moskovasta. Oli toukokuun loppu vuonna 1987. Saksalainen nuorimies Matias Rust laskeutui pienkoneella Punaiselle torille.Olin naapurikorttelissa ostamassa teekuppeja, samaan aikaan kunse tapahtui, enkä tiennyt mitään ennnen kuin Suomessa, kun luin tapahtumasta Suomen lehdistä. Tämäkin tarina liittyy kadonneeseen raunioyrttiini.