7,90 2/15 Ilon kautta TEEMA Anna Laitinen ja Sisujengi valtaavat Los Angelesin Kehitysvammaisten liikunta ja urheilu - PDF\n7,90 2/15 Ilon kautta TEEMA Anna Laitinen ja Sisujengi valtaavat Los Angelesin Kehitysvammaisten liikunta ja urheilu\nDownload "www.vammaisurheilu.fi 7,90 2/15 Ilon kautta TEEMA Anna Laitinen ja Sisujengi valtaavat Los Angelesin Kehitysvammaisten liikunta ja urheilu"\n1 7,90 2/15 Ilon kautta TEEMA Kehitysvammaisten liikunta ja urheilu Anna Laitinen ja Sisujengi valtaavat Los Angelesin\n2 PYÖRÄTUOLIRUGBYN EM-KILPAILUT , Liikuntakeskus Pajulahti, Nastola #wrec2015 2\n3 2/15 Sisällys Teema Pääkirjoitus 5 Valokeilassa Anna Laitinen 6 Kolumni: Valtteri Kalliomäki 9 18 lajia, 18 urheilijaa, 18 tarinaa 10 Blue Flamenco -tanssiryhmä 14 Näkökulma: Ringa Ropo 16 Lyhyesti 17 Seuraesimerkki: Koovee 18 Esteettömyys: Toiveena yksinkertainen bussimatka treeneihin 20 Lyhyesti 22 Mediakatsaus ja Tiesitkö, että Tutkittua 24 Huipulla Pyörätuolirugby: Taklausten taidetta 26 Tähtäimessa Rio 28 Amanda Kotaja: Paralympiaurheilun nuori lähettiläs 29 Urheiluakatemioissa harjoittelee 50 vammaisurheilijaa 30 Palloliitto rakentaa ohjaajakoulutuksen soveltavaan jalkapalloon 31 Hanna Vilmistä vihdoin maailmanmestari 32 Lyhyesti 33 Word Transplant Games: Pinja Söyrilä 34 Kehity valmentajana -koulutus 35 Ennen ja nyt: Mahdoton tehtävä Japanissa Sporttiklubi Hattutemppu-hanke 38 Sovellettu taitovalmiustesti 40 Lyhyesti 41 Valtti-ohjelma 42 Malike-liikuntavinkki 43 Kuntoillen Special Olympics -karnevaalit 44 Vekkari-projekti 45 Startti-stipendi: Kuusamon KV-tuki 46 SOLIA: Erikoisemmat pyörät 47 Lyhyesti 48 Svenska sidor 49 VAU tiedottaa 51 Seuraava lehti ilmestyy Teemana Liikuntavammaisten liikunta ja urheilu 3\n4 sällä 2015 Espoossa ke #kesänhauskin urheiluleiri vuotiaille tytöille ja pojille Viikko 1: (v.26) Viikko 2: (v.27) Ilmoittaudu heti sivustolla stadiumsportscamp.fi Viikko Sports Campillä: Jäsenhinta 279 Pääsponsori Normaalihinta 299 Aloitteentekijät Yhteistyöseurat Tilaa lehti! 6,90 2/12 1/12 u.fi maisurhe ilu.fi 6,90 Tilauskuponki JÄSENHINTA Osaamisen kehittäminen TEEMA Valmentajan valmennustyylillä on väliä Vammaisurheilu & -liikunta -lehti 20 euroa/vuosi iat Urheiluakatem assa muutoksen etulinj TILAUSHINTA VAU:n parhaat 2011 vammaisurheilijat TEEMA Raha ja resurssit Vammaisurhe postimerkkiar ilu saa oman kin Välineet.fi-verk laajenee entis kopalvelu estään Monipuolinen katsaus vammaisurheilun- ja liikunnan maailmaan Huippu-urheilijoiden kuulumisia Sporttiklubin omat sivut Tapahtumat ja leirit Kilpailukutsut Vinkkejä ja ideoita 48 4 Tilaa Vammaisurheilu & -liikunta -lehti! Vammaisurheilu & -liikunta -lehti 30 euroa/vuosi SÄHKÖINEN LEHTI MAKSUTTA Sähköinen lehti sähköpostiin*) (pdf tai html) Daisy (äänite lukemis-esteisille) Haluan tilauksen alkavan nrosta: Olen VAU:n jäsenyhdistyksen jäsen: en kyllä VAU:n jäsenyhdistyksen/seuran nimi: Nimi: Lähiosoite: Postinumero: Postitoimipaikka: Puhelin: Sähköposti*): Syntymävuosi: Lehtitilaukset osoitteella Vammaisurheilu -liikunta VAU ry/lehtitilaus, Lehtitilaukset osoitteella SuomenSuomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ja ry/lehtitilaus, Radiokatu 20, 5. krs., Helsinki tai Radiokatu 20, 5. krs., Helsinki tai tai puh tai puh. (09)\n5 Pääkirjoitus TOIMITUS Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry Radiokatu 20, 5. krs., Helsinki puh PÄÄTOIMITTAJA Lauri Jaakkola TOIMITUSTIIMI Lauri Jaakkola, Aija Saari, Anna Tervahartiala, Leena Kummu ULKOASU Mainostoimisto Huima, Huittinen JULKAISIJA Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry toiminnanjohtaja Riikka Juntunen puh puheenjohtaja Erkki Lönnrot puh Yhteistyössä Suomen Paralympiakomitean kanssa. ILMOITUSMYYNTI Scanetto Oy PAINOPAIKKA Edita Prima Oy, Helsinki Painosmäärä 5500 kpl ISSN TILAUKSET JA OSOITTEENMUUTOKSET puh ILMESTYMINEN 2015 NRO Liikuntavammaisten liikunta ja urheilu NRO Elinsiirron saaneiden liikunta ja urheilu KANNEN KUVA Special Olympics -meloja Anna Laitinen Kuva: Lauri Jaakkola Toimitus pidättää oikeuden lyhentää, muokata sekä jättää julkaisematta toimitukselle lähetettyjä juttuja. Uusi liikuntalaki vs. uusi hallitusohjelma Uusi liikuntalaki astui voimaan toukokuun alussa. Laki antaa edelleen hyvät puitteet kunnan järjestämälle erityisliikunnalle, joka koskee kaikkia VAU:n jäseniä. Uusi liikuntalaki määrittää kuntien vastuulle liikunnan yleisten edellytysten luomisen seuraavilla toimenpiteillä: 1) järjestämällä liikuntapalveluja sekä terveyttä ja hyvinvointia edistävää liikuntaa eri kohderyhmät huomioon ottaen, 2) tukemalla kansalaistoimintaa mukaan lukien seuratoiminta sekä 3) rakentamalla ja ylläpitämällä liikuntapaikkoja. VAU oli mukana liikuntalain valmistelussa ja toi esille kuntien erityisliikunnan merkittävän roolin liikunnan harrastamisen mahdollistamisessa. Liikuntalain yhdeksi perusteeksi saatiin kirjattua YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva yleissopimus. Liikunnan osalta se sisältää kaksoisviestin. Yhtäältä se perustelee erityisryhmille kohdennettujen liikunnan palvelujen merkitystä osana yhdenvertaisuutta ja toisaalta se painottaa vammaisten henkilöiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia osallistua ei vain erityisryhmille tarkoitettuun ja suunniteltuun liikuntaan, vaan liikuntaan yleensä. Pian liikuntalain voimaan astumisen jälkeen Suomi valitsi uuden eduskunnan ja saimme uuden hallitusohjelman. Uusi hallitusohjelma linjasi tavoitteeksi tunnin liikuntaa jokaiseen koulupäivään. Mieleni tekisi lisätä mukaan jokaiselle koululaiselle. Edelleen tänä päivänä moni erityistä tukea tarvitseva oppilas on vapautettu koululiikunnasta. Liikunnan asiantuntijat ovat tyytyväisiä tunti päivässä -kirjaukseen. Hallitusohjelman liitteestä löytyy kuitenkin myös esitys kuntien toimintavapauden edistämisestä. Tavoitteena on säätää laki, jonka puitteissa kunnat voivat harkintansa mukaan päättää, millä tavalla ne järjestävät laissa lueteltujen lakien mukaisia palveluja. Yhtenä lakina listassa on liikuntalaki. Tämä siis tarkoittaa, että kunnat eivät ole velvollisia noudattamaan mainituissa laeissa tai niiden nojalla annetuissa asetuksissa säädettyjä velvoitteita tai suosituksia mainittujen palveluiden toteuttamiseksi. Toivon todella, että Suomen jokaisesta kunnasta löytyy liikuntaa ja samalla myös erityisliikuntaa arvostavia kuntapäättäjiä. VAU:n osalta tämä tarkoittaa, että meidän on osattava tuoda entistä paremmin esille liikunnan merkitys ja vaikuttavuus ei vain yksilön hyvinvoinnin kannalta vaan myös kuntatalouden näkökulmasta. Aurinkoista kesää edunvalvonnan lakki päässä toivottaen, RIIKKA JUNTUNEN TOIMINNANJOHTAJA 5\n6 Teema TEKSTI: LAURI JAAKKOLA KUVAT: NINA JAKONEN, LAURI JAAKKOLA Anna Laitinen tuulettaa voittajana Ateenan Special Olympics -kesämaailmankisoissa. Nastolan Reipas Valokeilassa Los Angelesin Special Olympics -kesämaailmankisoihin lähtevä meloja Anna Laitinen on toiminnan nainen. Häntä ei pari märkää kerrastoa hyydytä. Laitinen on ollut liikunnallinen koko ikänsä. Uinti, pyöräily ja hiihtäminen kuuluivat tiiviisti hänen lapsuusvuosiinsa. Laitisen leipälajiksi valikoitui 90-luvun alussa melonta, ja siitä on kiittäminen Nastolan kunnan silloista erityisliikunnanohjaajaa Virpi Remahlia (silloinen Suomalainen). Remahl suostutteli Laitisen mukaan Suomi meloo -tapahtumaan vuonna Laitinen meloi samassa veneessä Hilkka Leskinen-Nikanderin kanssa, joka on edelleen Suomen Special Olympics -joukkueen melontavalmentaja. Se oli mieletön matka. Ukkossadekuuro yllätti ja satoi koko matkan. Tauoilla yritettiin vaihtaa kuivia vaatteita päälle, mutta nehän kastuivat heti, Laitinen kertoo. Monelle tällainen kokemus olisi ollut lannistava, mutta kertoo paljon Laitisen luonteesta, että hän rakastui lajiin perinpohjaisesti. Laitinen on osallistunut Suomi meloo -tapahtumaan useita kertoja. Kun ei nukahtaisi paattiin Kymmenen vuoden harrastamisen jälkeen Laitiselle aukeni mahdollisuus päästä kisaamaan ulkomaille, kun me- 6\n7 lonta valittiin uutena lajina Irlannin Dublinissa järjestettyihin vuoden 2003 Special Olympics -kesämaailmankisoihin. Mieleen muistuu kolme asiaa: Melonta oli näytöslajina siellä, tapasimme suurlähettiläs Pekka Oinosen ja avajaiset ja päättäjäiset olivat mahtavat, Laitinen sanoo. Dublinin jälkeen seurasivat maailmankisat Kiinan Shanghaissa (2007) ja Kreikan Ateenassa (2011). Laitisen mitalikaappi täyttyi ja nastolalaisesta kehkeytyi oikea maailmanmatkaaja. Nyt edessä on jälleen uusi manner valloitettavaksi, kun Special Olympics -kesämaailmankisat järjestetään Yhdysvaltain Los Angelesissa. Ei kisareissut jännitä enää yhtään. Kahta isosiskoani jännittää varmasti enemmän kuin minua. He lähtevät nyt ensimmäistä kertaa katsomaan kisoja, Laitinen sanoo. Laitista mietityttää lähinnä kymmenen tunnin aikaero Suomen ja Los Angelesin välillä. Kun en vain nukahtaisi paattiin. Saa roiskia vettä silmille, että pysyn hereillä, Laitinen naurahtaa. Liikunnan ilo ja yhdessä olo ovat tärkeimpiä kisareissussa, mutta niin se on, että ilman mitalia ei sieltä kotiin tulla. Pitää vetää ihan täysillä, hän linjaa. Ei mikään kynsienpurija Kun Pajulahdessa tapahtuu, on Anna Laitinen yleensä paikalla. Tässä meneillään ovat sähköpyörätuolisalibandyn EM-kilpailut vuonna Laitinen on työskennellyt Liikuntakeskus Pajulahdessa vuodesta Hänen työnkuvaansa kuuluu viikonpäivästä riippuen mm. toimistotöitä, keittiöhommia ja siivousta. Kerran Anna kysyi Pajulahden rehtoriin Lasse Mikkelssoniin törmättyään, että No Lasse, mitä sä täällä oikein teet? Hieman häkeltynyt Lasse oli hetken mietittyään vastannut olevansa täällä töissä, kertoo Pajulahdessa liikunnanopettajana työskentelevä Virpi Remahl. Moni Pajulahden henkilökunnasta onkin sitä mieltä, että ilman Annaa työpäivät olisivat aika yksitoikkoisia, Remahl jatkaa. Laitinen asuu ohjatun asumisen yksikössä Timpurintuvassa. Matkaa töihin Pajulahteen tulee Nastolan keskustasta viisi kilometriä suuntaansa. Kesäisin Laitinen kulkee matkan pyörällä, talvella sauvakävellen. Jokapäiväisen reippailun ja työnteon jälkeen Laitisella riittää virtaa vielä muihin liikuntaharrastuksiin ja pianonsoittoon. Pitää olla tekemistä. Ei viitsisi nyppiä kynsiä. Sen olen oppinut, että kynsiä ei kannata syödä, Laitinen sanoo. Pianoa Laitinen soittaa paikallisessa kehitysvammaisten bändissä nimeltä Nastolan Reippaat. Sanotaanko, että meidän musiikkityyliä on iskelmät, hitit ja popmusiikki. Virve Rostin Sata salamaa on suosikkikappaleemme. Toinen hyvä on Katjusha, jossa minä myös laulan.. Anna Laitinen lausui Paralympiakomitean ja VAU:n keväällä 2014 järjestämässä vammaisurheiluseminaarissa itse kirjoittamansa runon, jonka voi lukea Vammaisurheilu & -liikunta -lehdestä 3/2014. Pajulahden Valkku -koulutukselle tyly loppu Anna Laitinen on yksi kymmenistä Liikuntakeskus Pajulahden Valkku-koulutuksen käyneistä. Laitinen suoritti Valkku-koulutuksen vuonna Valkku on liikunnan alan valmentava koulutus, jonka tarkoitus on antaa valmiuksia ammatilliseen peruskoulutukseen, työhön sijoittumiseen ja itsenäisen elämän hallintaan. Valkku on suunnattu erityistä tukea tarvitseville henkilöille. Keväällä 2015 Opetushallitus teki päätöksen, ettei Valkku-koulutus saa enää jatkoa syksyllä. Perusteluina mainittiin, että Valkku on pelkkänä liikunnan alan koulutuksena liian suppea, eivätkä opiskelijamäärät ole riittävän suuret. Vammaisurheiluun ja -liikuntaan erikoistuneelle Pajulahdelle Valkku-opintojen lopetusuutinen oli iso yllätys ja pettymys. 7\n8 Teema Special Olympics -kisat vihdoin televisiossa! Los Angelesissa järjestettävät Special Olympics -kesämaailmankisat ovat suurimmat urheilukilpailut maailmassa vuonna Ensimmäistä kertaa kisat televisioidaan myös Suomessa. Yle on ottanut omakseen Los Angelesiin matkaavan Suomen joukkueen eli Sisujengin. Yle lähettää jokaiselta kisapäivältä viiden minuutin suomalaistapahtumiin keskittyvän koosteen Urheiluruudun yhteydessä sekä pidemmän puolen tunnin koosteen kansainvälisen kuvamateriaalin pohjalta. Yle lähettää kisoihin oman toimittajansa Kristiina Kekäläisen. Näin seuraat Sisujengin edesottamuksia netissä Info Nettisivut: ja Facebook: SpecialOlympicsFinland Jo ennen kisojen alkua Special Olympics ja Sisujengi ovat hyvin näkyvissä niin televisiossa kuin netissä. Kesäkuun alusta saakka on julkaistu Sisujengi-aiheisia lyhytvideoita, jotka ovat katseltavissa netistä ja joita esitetään myös televisiossa. Heinäkuun alussa ( ) alkaa kuusiosainen Sisujengi-televisiosarja, joka esitetään TV2:ssa keskiviikkoisin klo Ensimmäisessä viidessä jaksossa seurataan eri lajien urheilijoiden valmistautumista kisoihin. Televisiosarjan pääosan esittäjät ovat meloja Anna Laitinen, uimari Tatu Kantonen, purjehtija Joni Roivanen, ratsastaja Jenny Kärkkäinen ja yleisurheilija Noora Koponen. Sarjan kuudes jakso tulee ulos kisojen päättymisen jälkeen ja siinä vedetään kisat yhteen. Kisoihin valmistautumista ja itse kisoja seurataan tiiviisti myös Ylen sosiaalisen median kanavilla Facebookissa ja Twitterissä sekä Sisujengin omilla sivuilla osoitteessa sisujengi.. Suomen joukkue Special Olympics -kesämaailmankisoissa Info Suomen joukkueen kokoonpano kuvineen ja esittelyineen löytyy osoitteesta Suomesta lähtee kisoihin 92 urheilijaa, joista 63 on kehitysvammaisia urheilijoita ja 29 Unified-partnereita. Suomalaisvalmentajia kisoihin lähtee 33. Suomalaisurheilijat osallistuvat 13 lajiin: lentopalloon, uintiin, ratsastukseen, jalkapalloon, beach volleyhin, koripalloon, yleisurheiluun, rytmiseen voimisteluun, melontaan, purjehdukseen, keilailuun, golfiin ja judoon. Kisasivut: 8\n9 KUVA: LAURI JAAKKOLA Kolumni Los Angeles kutsuu Se taisi olla 2009, kun olin Junior Games -kisoissa Jyväskylässä, joista minut bongattiin. Elina Holopainen kysyi, haluanko liittyä yleisurheilun valmennusryhmään. Asuin silloin vielä Noormarkussa ja olin kisoissa porilaisen Koivulan koulun kanssa. Hain itselleni yleisurheiluvalmentajaa ja sain valmentajan ja päädyin Noormarkun Nopsaan. Muutin Orimattilaan elokuussa 2013 ja siirryin Orimattilan Jymyyn. Valmentajaksi sain Jarkko Kumpulaisen. Hän on paras valmentaja. Rento ja mukava. Treenaan kaksi kertaa viikossa ja teen töitä. Lajini ovat pituushyppy ja pikajuoksu. Asun Tapolan kyläyhteisössä ja teen siellä kaikkia pieniä huoltohommia. Esimerkiksi vaihdan lamput ja kesä- ja talvirenkaat autoihin. Olen ollut ulkomailla kilpailemassa Puolassa vuonna 2010 ja Belgiassa Seuraavaksi tavoitteena on voitto pituushypyssä Los Angelesissa Special Olympics -kesämaailmankisoissa. Viime vuoden Belgian kisojen jälkeen sain Orimattilan Jymyltä pystin, kun minut valittiin vuoden miesyleisurheilijaksi. Orimattilan kaupungilta sain ruusun ja kunniataulun. En osaa sanoa, mitä saisin, jos voittaisin Los Angelesissa. Olisin sanaton ja todella iloinen, niin kuin varmaan valmentajatkin. VALTTERI KALLIOMÄKI YLEISURHEILIJA 9\n10 Teema 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa TEKSTI: LAURI JAAKKOLA KUVAT: LAURI JAAKKOLA, NINA JAKONEN, KARL WESTERSTRÅHLE, OSKARI HOPPULAN KOTIALBUMI, JUHA-MATTI LINNASAAREN KOTIALBUMI, TEEMU KOSKISEN KOTIALBUMI 18 lajia, 18 urheilijaa, 18 tarinaa Reittejä oman urheilulajin pariin on monenlaisia. Kuten on myös syitä rakastaa juuri sitä omaa lajiaan. ALPPIHIIHTO Bea Westerstråhle Bea aloitti laskettelun espoolaisen Napakettujen erityislasten lasketteluryhmässä 6-vuotiaana. Viimeiset neljä vuotta hän on harjoitellut aktiivisesti Slalom-Seuran VALPPI-ryhmässä Vihdin hiihtokeskuksessa. Laskupäiviä kertyy vuodessa jopa yli sata. Useita lajeja harrastava Bea polki viime kesänä pyörällä lähes tuhat kilometriä. Alppihiihdossa on kivaa, kun pääsee laskemaan kovaa ja tekemään hienoja käännöksiä. Parasta on paripujottelu, jossa pääsee koittamaan kumpi on nopeampi, 17-vuotias Bea kertoo. GOLF Pauli Jarimo Espoolainen Pauli tutustui golfiin vanhempiensa kautta. Hän oli jo kiertänyt kotimaisia ja joitain ulkomaisiakin kenttiä vanhempiensa kanssa peliin tutustuen ennen kuin suoritti Golfin ajokortin eli Green Cardin vuonna Golfista on tullut Paulille hauska ja pitkäaikaista keskittymistä vaativa harrastus. Golf on tuonut 32-vuotiaalle Paulille myös uusia kavereita. Pauli harrastaa viikoittain myös uintia ja salibandya sekä laskettelee talvisin. HIIHTO Sari Riuttanen Sari kertoo innostuneensa hiihdosta vuonna 2002, kun hän istui kerrostaloasunnossaan tekemisen puutteessa. Tuli mieleen, että nouseppa tyttö suksille, niin kohta on tekemistä, Sari muistelee. Seuraavana vuonna lähiseudulla järjestettiin vammaishiihdon SM-kilpailut, ja Sari pääsi testaamaan vauhtiaan. Kun 10 kilometrin perinteinen kulki alle tuntiin, alkoi kilpailuura, joka on vienyt pieksämäkeläisen hiihtämään mm. Japaniin, Yhdysvaltoihin ja Norjan Holmenkollenille. Sydän tykkää hiihtämisestä. En tiedä muuta lajia, joka rasittaisi sydäntä niin sopivasti, Sari sanoo. 10 JALKAPALLO Emilia Välkki Emilia tutustui jalkapalloon kavereiden innoittamana keväällä 2008 ja on harrastanut lajia siitä lähtien. Jalkapallo on tuonut urheilun osaksi Emilian elämää. Hän on juossut mm. Naisten kympin ja osallistunut muihin juoksutapahtumiin. Toukokuussa hän osallistui ensimmäisiin rytmisen voimistelun kisoihinsa. Jalkapallo on joukkuelaji ja siinä menestyminen lisää yhteishenkeä ja antaa huikeita tunteita, helsinkiläistä Kontua edustava 28-vuotias Emilia sanoo.\n11 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa Mikko Niskanen Mikko sai kuulla judoharrastuksesta samalla kylällä Siilinjärven Toivalassa asuneelta tytöltä, joka oli mukana kuopiolaisen Sakuran erityisryhmässä. Ensimmäiset kerrat harjoituksissa menivät Mikolta vielä sivusta katsellen ja kuunnellen, mutta kun innostus iski, ei häntä ole meinannut saada enää pois tatamilta. Mikko toimii Sakuran erityislasten ryhmässä apuohjaajana. Judossa saa uusia ystäviä ja pääsee kilpailemaan ulkomaille, Mikko listaa lajin parhaiksi puoliksi. JUDO KEILAILU Oskari Hoppula Keilailu on tullut Oskarille tutuksi koulussa ja Rovaniemen Santasportin Sporttikerhossa. Vuonna 2013 oli VAU:n SM-joukkuekisat Rovaniemellä, ja joukkue, jossa Oskari keilasi voitti kultaa. Siitä innostus roihahti täysiin liekkeihin ja Oskarille hankittiin omat välineet. Kisoissa kiertely on tuonut mukanaan haasteita, kun jo Ouluun on matkaa 250 kilometriä ja suurin osa kisoista on vielä kauempana. Äidin kuskipalveluille on käyttöä. Keilailussa on haasteita ja mukavaa rentoa kilpailua. Onnistuneet kaadot tuovat hyvän mielen, 22-vuotias Oskari kertoo. KORIPALLO Niko Nätynki Lahtelaisen Nikon ensimmäiset kokemukset koripallosta ovat alaluokilta, jolloin hänellä oli koulukummi. Joka ruokavälitunnilla koulukummit ja lapset pelasivat vastakkain. Niko sanoo muistavansa jokaisen pelin kuin eilisen. Kun Nikon asuinpaikan Sylvia-kodin ohjaaja sitten kysyi, haluaako Niko alkaa pelata koripalloa joukkueessa, ei Nikon tarvinnut kauaa miettiä vastausta. Kun on vaikka paha päivä, niin heti päästyäni kentälle tuntuu kuin lentäisin. Koripallossa voi päästää höyryjä, 18-vuotias Niko sanoo. LENTOPALLO Teemu Koskinen Teemun isä pelaa lentopalloa ja sitä kautta lajin pariin pääseminen sujui helposti. Teemu oli käynyt isänsä kanssa katsomassa pelejä ja innostus päästä itse kokeilemaan kasvoi. Lentopallo on napannut nuoren miehen niin vahvasti pauloihinsa, ettei Teemu tällä hetkellä harrasta muita urheilulajeja. Teemu pelaa Salon Viestin kehitysvammaisten lentopallojoukkueessa Seija Mäyrän valmennuksessa. Lentopallo tuntui kiinnostavalta ja siihen oli helppo päästä mukaan, 16-vuotias Teemu kertoo. Tomi Kohomäki Tomi on ollut lumikenkäilyryhmän mukana sen perustamisesta, eli vuodesta 2003 saakka. Espoolaisen Rinnekodin liikunnanohjaaja yhdessä lumikenkäilijöitä edelleen valmentavan Mika Valavuoren kanssa houkuttelivat lajin pariin Mika Miettisen, joka ehdotti Tomillekin lajiin tutustumista. Tomi on hyvin liikunnallinen mies. Hän on harrastanut lumikenkäilyn ohessa myös jalkapalloa, salibandya, yleisurheilua ja hiihtoa. Lumikenkäilyssä on parasta, kun pääsee ulkomaille kilpailemaan, 42-vuotias Tomi sanoo. LUMIKENKÄILY 11\n12 Teema 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa LUMILAUTAILU Janne Matilainen Janne sai kipinän lumilautailuun, kun hän näki Hyvinkään Sveitsin laskettelukeskuksessa taidokkaita lautailijoita vuosituhannen vaihteessa. Yhdestä heistä, Peetu Piiroisesta, tuli myöhemmin lumilautailun olympiamitalisti. Janne Matilaisesta puolestaan tuli Special Olympics -mitalisti. Janne toivoo sydämensä pohjasta, että saisi uusia lautailukavereita kisoihin ja leireille. Rohkeasti vain rinteeseen. Mutkittelu on lumilautailussa parasta ja turvallista. Jos yrittää fronttitonneja, voi sattua mitä vain, Janne sanoo. MELONTA Jarmo Patana Kokkolassa järjestettiin vuonna 2001 kokeilutilaisuus, jossa selvitettiin löytyisikö alueelta melonnasta kiinnostuneita kehitysvammaisia nuoria. Paikallinen melontaa harrastava Pentti Yli-Hukkala oli tilaisuudessa mukana ja lupautui opastamaan Jarmoa melonnassa. Yhteistyö jatkuu edelleen, ja Jarmoa on ohjannut myös maajoukkuemeloja Kimmo Latvamäki. Urheilemisesta tulee hyvä kunto ja saa hyviä ystäviä, pääsee leireille ja mukaville ulkomaanmatkoille, 41-vuotias Keski- Pohjanmaan Retkimelojia edustava Jarmo kertoo. PURJEHDUS Juha-Matti Linnasaari Juha-Matti osallistui vuonna 2001 Lapissa järjestetylle kehitysvammaisten henkilöiden leirille. Siellä yksi ohjaajista kysyi, haluaisiko Juha-Matti lähteä mukaan purjehtimaan. Laji on antanut Juha-Matille uusia ystäviä, mielenkiintoisia matkoja kotimaassa ja ulkomailla sekä paljon muistoja. Olen asunut koko ikäni Kustavissa meren rannalla ja meri on kiehtonut minua aina. Purjehdus on siinäkin mielessä mukavaa, kun välillä myrskyää ja sitten on taas tyyntä, 33-vuotias Juha-Matti sanoo. RATSASTUS Annika Olo Annika oli kaksivuotias, kun hän aloitti ratsastusterapian. Aluksi ratsastus oli pyllymäen laskua hevosen selästä ja laulamista. Pikku hiljaa siitä tuli hänelle rakas harrastus. Kuten monen muunkin pääkaupunkiseudun ratsastajan, myös espoolaisen Annikan valmentajana on alusta asti ollut Maritta Enqvist, Kartanon Ratsastajien vetäjä. Toinen Annikan sydäntä lähellä oleva laji on uinti. Ratsastus on rakkain harrastus. En halua lopettaa ratsastusta koskaan. Hevoset ovat ihania. Väritän vapaaaikana hevosten kuvia, 26-vuotias Annika kertoo. 12 RYTMINEN Bettiina Vuori VOIMISTELU Bettiinan voimisteluharrastus alkoi urheiluseuran aloitteesta. Seitsemän vuotta sitten tuli kysely, jossa kerrottiin Naantalin Voimistelijoiden aloittavan erityisryhmille tarkoitetun jumpan ja kysyttiin olisiko Bettiina kiinnostunut. Kyllähän Bettiina oli, ja niin alkoi harrastus, joka on tuonut hänelle itseluottamusta, kavereita, oman kehon hallintaa ja paljon hyviä muistoja. Välineillä on kiva tehdä kaikkea kivaa ja puvut ovat ihania, sanoo 25-vuotias Bettiina.\n13 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa 18 lajia 18 urheilijaa SALIBANDY Janne Ahokainen Janne aloitti salibandyn teini-iässä 90-luvun lopulla Lehtimäellä Etelä-Pohjanmaalla. Hän oli harrastanut aiemmin yleisurheilua, mutta koki joukkuelajit mieluisammaksi vaihtoehdoksi. Nykyään hän pelaa salibandyn lisäksi jalkapalloa kotikaupunkinsa Vantaan Itä-Hakkilan Kilvassa. Salibandy on tuonut Jannen elämään paljon ystäviä, uusia paikkakuntia ja menestystä. Salibandy oli vielä aika uusi laji siihen aikaan, kun aloitin. On ollut mukavaa kehittää lajia ja näyttää, että kehitysvammaisetkin osaavat tätä lajia pelata, 35-vuotias Janne sanoo. UINTI Krista Luomala Krista aloitti uinnin Jyväskylän kaupungin erityislasten uintiryhmässä ollessaan 6-vuotias. Kun Krista innostui harrastuksesta, hän liittyi uimaseura Swimming Jyväskylään. Krista on kokenut olevansa uimaseurassaan aivan samanlainen uimari kuin muutkin. Krista harrastaa uinnin lisäksi partiota. Olen horoskoopissa kala ja hyvä vedessä. On kiva päästä kisoihin äidin ja uintikavereiden kanssa. Minulla on ihanat valmentajat Mikko ja Kia, sanoo 21-vuotias Krista. 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa TAITOLUISTELU Hanna Lahtinen Hanna päätyi taitoluistelun pariin ala-asteikäisenä. Hänen kotikuntansa Lempäälän erityisryhmien liikunnanohjaaja tunsi Anne Tinganderin, joka oli aloittanut soveltavan taitoluistelun ryhmän valmentajana Tampereella. Hannan ensimmäinen urheiluseura oli tamperelainen KooVee, mutta nyt hän edustaa toista tamperelaisseuraa Varalatiimiä. Parasta on kun saa eläytyä ja nauttia luistelusta. On kauniita asusteita, mukava valmentaja ja kaverit. Kivaa on myös se, että saa matkustaa, Hanna listaa. YLEISURHEILU Noora Koponen Noora on harrastanut yleisurheilua noin 6-vuotiaasta saakka ja ollut koko ikänsä erittäin aktiivinen liikkuja. Vammaisurheilun mahdollisuuksista hän sai kuulla kuitenkin vasta mentyään opiskelemaan erityisammattiopisto Luovin Alavuden yksikköön. Pikajuoksua ja pituushyppyä harrastava Noora edustaa yleisurheilussa kotikaupunkinsa Seinäjoen Seudun Urheilijoita. Jalkapalloa hän pelaa SJK-Tiikereissä. Juostessa kokee vauhdin hurman, etenkin 200 metrillä. Muita lajeja on vaikea harrastaa, kun ei löydy harjoitusryhmiä, Noora kertoo. 18 lajia 18 urheilijaa 18 tarinaa 13\n14 Teema TEKSTI JA KUVAT: ANNA TERVAHARTIALA Taiteilijan perustutkintoa tanssista suorittava Siiri nauttii flamencon tarjoamista haasteista. Parasta on nähdä oma kehitys, nuori tanssija toteaa. Sininen tunne Megafon-tanssiryhmän koreografiat kertovat liikkeen voimin tunteista, vahvuuksista ja heikkouksista. Festivaaleja kiertävän ryhmän voima kumpuaa luottamuksesta omaan tekemiseen. Kopina kantautuu pitkin Helsingin Aleksanterin teatterin kellarikerroksen käytäviä. Kahdeksan nuorta naista seisoo siistissä rivissä tanssilattialla, pitelee hulmuavia helmojaan ja seuraa opettajansa ohjeita. Salin täyttyessä musiikista puhe lakkaa ja liike alkaa. Salissa harjoittelevat tanssijat ovat Blue Flamenco -tanssikoulun edistyneiden ryhmä nimeltä Megafon. Ryhmään kuuluu tällä hetkellä noin 14 kymmenen tanssijaa, joista osa on harrastanut flamencoa yli puolet elämästään. Tämä ei ole mikä tahansa tanssikerho, jonne kuka tahansa voi tulla koska vain kavereiden kanssa hauskaa pitämään, ryhmän opettaja Anja Loikala painottaa. Blue Flamenco -tanssikoululla on kulttuurilautakunnan myöntämät taiteen perusopetuksen oikeudet ja koulu tähtää korkealle. Heinäkuussa kuusi ryhmän tanssijaa suuntaa Englantiin nuorten taidefestivaaleille ja elokuussa koko ryhmä matkaa Joensuun Parafest-kulttuurifestivaaleille. Ryhmän työstäessä esitystä salissa ei aikailla. Harjoituskertoja on jopa kolmesti viikossa. Kun teemme esitystä, harjoittelemme ammattilaisten tavoin, Loikala kertoo.\n15 Askeleita rytmittävät kengät tekevät tanssista musiikkia. Tanssikoulu Info Blue Flamenco Blue Flamenco on vuonna 1999 perustettu taiteen perusopetusoikeuden omaava kehitysvammaisten flamencotanssikoulu, jossa on korkeatasoinen, tavoitteellinen ja monipuolinen opetus ja johon on kuitenkin matala kynnys tulla. Kotisivut: Yhteyshenkilö: Anja Loikala, puh , Lukemattomat kirjeet Flamencon tanssiminen vaatii pitkäjänteisyyttä. Tanssi ei ole pelkkää liikettä, vaan ennen kaikkea tunnetta. Esitykset syntyvät sormien, ranteiden, nilkkojen ja kasvojen yksityiskohdista. Yksityiskohdat ovat vivahteita tanssin tarinassa. Flamenco on voimakas laji, jossa saa purkaa energiaa, Megafon-ryhmässä syksystä saakka tanssinut Jaana toteaa. Tunteiden voima on ilmeinen erityisesti Englannissa nähtävässä Kirjeitäteoksessa, jonka koreografia syntyi tanssijoiden itse kirjoittamista teksteistä. Tanssin tarinaksi valikoitui neljä tunnetta: viha, rakkaus, viisaus ja ilo. Ne ovat läsnä jokaisen arjessa. Elokuussa Joensuussa nähtävässä Unien joki -teoksessa keskiössä on flamencossa tanssivälineenä käytettävä viuhka. Muita flamencossa käytettäviä välineitä ovat aksenttikeppi, huivi ja pitkähelmainen puku nimeltä bata de cola. Välineet eivät ole somisteita, sillä ne ovat keskeisessä asemassa niin tanssin liikesarjojen kuin äänimaailmojen synnyssä. Taiteen ja liikunnan kieli Liikunnan ilo on vain yksi osa flamencon viehätystä. Useat tanssijat tuntevat toisensa vuosien takaa ja ryhmän voima rakentuu avoimen ilmapiirin luomaan luottamukseen. Virheitä ei pelätä, sillä tanssi on vaikea kaikille. Vaikka Loikalan ääni on kova, ohjeet vievät eteenpäin. Flamenco on useille tanssijoille tapa kertoa se, johon sanoja ei löydy. Kertomukset eivät kuitenkaan kaiu kuuroille korville, sillä ne ovat nähtävissä, koettavissa ja kuultavissa tanssin kautta. Tärkeintä on se, että on jotain sanottavaa, Loikala päättää.. Blue Flamenco -tanssikoulun Megafon-ryhmä tähtää korkealle. 15\n16 Teema Kolumnipalstalla pohditaan, ihmetellään ja otetaan kantaa vammaisurheiluun ja -liikuntaan eri näkökulmista. Ringa Ropo on käsipalloseura Riihimäen Cocksin toiminnanjohtaja ja pituushypyn Suomen ennätyksen haltija, joka on toiminut luottamustehtävissä silloisessa Suomen Kehitysvammaisten Liikunta ja Urheilu SKLU:ssa ja VAU:ssa. Luovuus kumpuaa suvaitsevaisuudesta Istuin Porin vanhan urheiluhallin neuvotteluhuoneessa vuonna nakki ja makkara. Olimme vammaisjärjestöjen järjestämällä valtakunnallisella kierroksella kertomassa silloisten vammaisjärjestöjen tulevasta yhdistymisestä. Näkökulma 16 Porilaiset olivat rakentaneet oman tietoiskunsa siten, että ääneen pääsi eräs uintivalmentaja, jonka sanat tekivät minuun silloin vaikutuksen ja tuntuvat edelleen hyviltä. Tämän Porissa puhuneen valmentajan harjoituspiiriin kuului silloin Suomen parhaita vammattomia urheilijoita sekä kehitysvammaisia uimareita. Hän kertoi kehittyneensä eniten valmentajana tehdessään yhteistyötä näiden kehitysvammaisten uimareiden kanssa. Heidän kanssaan luovuus heräsi, sillä uudistumista tarvittiin lähes jokaisessa harjoituksessa. Kaikki ei mene niin kuin Strömsössä, hän lausui merkittävät sanansa. Jokainen huippu-urheilun kanssa työtä tekevä tietää, että juuri luovuutta tarvitsemme nipistäessämme viimeisiä sekunteja tai senttejä. Vammaisjärjestöjen yhdistyminen ja vammaisurheilun integrointi lajiliittoihin on ollut kaikkia urheilun kanssa työskenteleviä vahvistava ja suvaitsevuutta lisäävä asia. Siitä ovat hyötyneet niin vammattomat kuin vammaiset urheilun kanssa toimivat. Varmaan haasteitakin on ollut, mutta ajatus siitä, että urheilu ja liikunta ovat kaikkia yhdistäviä asioita, on tärkein, ja se on pyritty pitämään ajatusten keskiössä. Suvaitsevuus on kaiken perusta. Tänä keväänä ensin suomalaiset ja sittemmin muutkin eurooppalaiset pääsivät kokemaan suvaitsevuutensa rajoja, kun Pertti Kurikan Nimipäivät eteni Suomen edustajana Euroviisuihin.\n17 TEKSTI: LAURI JAAKKOLA KUVA: VANTAAN KAUPUNKI Kari Nenosesta elinsiirron saaneiden EM-kilpailujen suojelija Kaupunginjohtaja Kari Nenonen on lupautunut kesällä 2016 Vantaalla järjestettävien elinsiirron saaneiden ja dialyysissa olevien EM-kilpailujen suojelijaksi ja kunniapuheenjohtajaksi. Vantaan kaupungille on kunnia toimia kilpailujen isäntäkaupunkina ja samalla tuoda elinsiirtotietoutta tutuksi myös suurelle yleisölle. Toivotamme urheilijat ja heidän tukijoukkonsa lämpimästi tervetulleiksi Vantaalle kesällä 2016, toteaa kaupunginjohtaja Nenonen. European Transplant Sport Championships 2016 Vantaa järjestetään heinäkuuta Kyseessä ovat monilajikilpailut, joiden kilpailupaikat keskittyvät Myyrmäen ja Tikkurilan urheilupuistojen liikuntatiloihin. Kilpailulajeina ovat yleisurheilu, maastojuoksu, uinti, pyöräily, golf, sulkapallo, tennis, pöytätennis, petanque, darts, salibandy ja lentopallo. Vantaa pystyy tarjoamaan kilpailuille suorituspaikkojen ja muiden palveluiden osalta pääkaupunkiseudun parhaimmat olosuhteet, kiittelee kilpailujen pääsihteeri Teemu Lakkasuo. European Transplant Sport Championships 2016 Vantaa tulee olemaan suurin Suomessa koskaan järjestetty vammaisurheilutapahtuma. Kilpailuihin odotetaan noin tuhatta osanottajaa ympäri Eurooppaa. Kilpailujen yhteydessä järjestetään elinsiirtosymposio ja elinsiirron saaneiden lasten ja nuorten leiri. Ensimmäistä kertaa elinsiirtourheilun historiassa kaksi eurooppalaista elinsiirtourheilujärjestöä, European Heart and Kari Nenonen. Lyhyesti Lung Transplant Federation ja European Transplant and Dialysis Sport Federation, järjestävät kilpailunsa samanaikaisesti samassa paikassa. 11 lajin Special Olympics -valmennusleiri Pajulahdessa Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU järjestää kehitysvammaisten Special Olympics -valmennusleirin lokakuuta 2015 Nastolan Liikuntakeskus Pajulahdessa. Leiri on avoin kaikille kehitysvammaisille urheilijoille sekä lentopallon ja koripallon vammattomille Unified-partnereille. Tarjolla on valmennusta 11 Special Olympics -lajissa: uinnissa, jalkapallossa, yleisurheilussa, koripallossa, keilailussa, lentopallossa, rytmisessä voimistelussa, salibandyssa, taitoluistelussa, pöytätenniksessä ja tenniksessä. Näistä pöytätennis ja tennis ovat uusia Special Olympics -lajeja. Urheilija voi osallistua vain yhden lajin valmennukseen. Leirillä toimitaan itsenäisesti lajivalmentajan ohjauksessa. Hinta: 90 euroa (laskutetaan ennen leiriä, sis. majoitus, ruokailut, ohjaus ja leirivakuutus) + keilailussa lisäkustannuksena kilpailumaksu järjestettävään keilailukisaan osallistuville (n. 35 euroa, maksu paikan päällä). Ilmoittautumiset 4.9. mennessä sähköisellä ilmoittautumislomakkeella osoitteessa Lisätiedot: Special Olympics -lajikoordinaattori Elina Ahtiainen, puh Pöytätennis on uusi Special Olympics -laji Suomessa. Kuvassa Timo Averjanov. Oikaisu Ensio Leppänen on harrastanut bocciaa 80-luvulta lähtien, ei 70-luvulta lähtien kuten Vammaisurheilu & -liikunta -lehden numeron 1/2015 sivun 40 kuvatekstissä mainittiin. 17\n18 Teema TEKSTI JA KUVAT: ANNA TERVAHARTIALA Ville Lahnajärvi toimi viime kauden Kooveen miesten salibandyjoukkueen huoltotiimissä. Pelin seuraaminen kentän laidalta tarjosi ikkunan urheilun kulisseihin ja antoi rohkeutta omaan peliin. Miten me se tehtiin seuraesimerkki Huoltopenkiltä pelikentille Viimeiset neljä vuotta ovat kuluneet palloa pyöritellessä, Lahnajärvi toteaa Tampere Areena -palloiluhallin kahvilassa.neljästä vuodesta viimeiset kolme on vierähtänyt Kooveen erityisjoukkueen All Blacksin riveissä. Harrastuksesta on vuosien mittaan tullut kiinteä osa elämää ja arkea. Salibandy pitää nuorukaisen liikkeellä myös harjoitusten ulkopuolella. Viime kaudella harrastus sai uuden ulottuvuuden 17-vuotiaan pelaajan päästessä työskentelemään Kooveen liigajoukkueen huoltajana. Kai se oli se aktiivisuus, Lahnajärvi pohtii syytä siihen, miksi juuri hänet pyydettiin huoltotehtäviin. Aktiivisuus on sitä, että kaikki, mitä tehdään, niin se tehdään huolella. Huoltajan pesti piti sisällään pelaajien juomapullojen täyttämistä, varaston ja kentän siistimistä sekä muita juoksevia tehtäviä. Vaikka työ ei vaatinut erityisosaamista, hommat eivät Ville Lahnajärvi vauhdissa All Blacks -joukkueen harjoituksissa. 18\n19 Ville Lahnajärvi työskenteli viime kauden Kooveen liigajoukkueen huoltajana. Tampereen Koovee Info Koovee on tamperelainen urheilun yleisseura, joka on perustettu vuonna Seuran toiminnassa on 11 eri urheilulajia. Salibandyssa Koovee on noussut 2000-luvun aikana valtakunnan eliittiin niin miesten kuin naisten sarjoissa. Kooveen salibandyjaostolla on kaksi erityisryhmää: kehitysvammaisten joukkue All Blacks sekä sähköpyörätuolisalibandyjoukkue, joka osallistui ensimmäistä kertaa sarjatoimintaan kaudella Yhteyshenkilöt: erkkarijoukkue All Blacks, Mikko Liikanen, puh , ja sptsalibandyjoukkue, Kennet Ketola, puh , koovee.fi hoituneet itsestään. Kulunutta kautta tarkastellessaan Lahnajärvi toteaa, että huoltajan rooli vaati ennen kaikkea omatoimisuutta ja omistautuneisuutta. Yhteistyö ei ole itsestäänselvyys Kooveen miesjoukkueiden ja erityisryhmä All Blacksin yhteistyöllä on pitkät perinteet. Yhteistyö alkoi vuonna 2011 erityisjoukkueen pelaajan toimiessa seuran A-junioreiden huoltajana. Liigajoukkueen kanssa huoltajatoiminta aloitettiin vuoden 2014 kesällä päävalmentaja Hannu Santasen ehdottaessa huoltajan etsimistä erityisjoukkueesta. Lahnajärvi valikoitui Kooveen erityissalibandysta vastaavan Mikko Liikasen suositusten avulla. Työn suurin haaste kiteytyi huoltajalta vaadittavaan sitoutumiseen. Koko kauden kestävä pesti edellytti huoltajan läsnäoloa hallilla lähes kolme kertaa viikossa kahdeksan kuukauden ajan. Syksyllä pestinsä aloittanut Lahnajärvi lopetti huoltajan työt keväällä keskittyäkseen omaan peliinsä ja muihin harrastuksiinsa. Haasteista huolimatta yhteistyölle on kuitenkin paikkansa niin seuran sisällä kuin urheilussa laajemmin. Pyrimme tekemään yhteistyötä joukkueiden kanssa ja näin omalta osaltamme tuomaan suvaitsevaisuutta kentälle. Yhteistyön kautta tarkoituksemme on korostaa, että salibandy on peli meille kaikille, erityisjoukkueesta vastaava Liikanen toteaa. Rohkeus omaan peliin Lahnajärven katsoessa kulunutta kautta hän toteaa, että lyhytkin huoltajakokemus oli työn arvoinen. Työkokemuksen rinnalla huoltajan tehtävä antoi aitiopaikan liigatason urheiluun ja itseään kokeneempien pelaajien seuraamiseen. Sanoisin, että uskallan pelata hieman kovemmin, Lahnajärvi pohtii kokemuksestaan saamiaan oppeja. Omaan peliin keskittyminen ja taitojen kehittäminen tulevat tarpeeseen, sillä Lahnajärvi tähtää tammikuussa 2017 Itävallassa järjestettäviin Special Olympics -talvimaailmankisoihin. Pelisilmän rinnalla huoltajana toimiminen on tukenut oman roolin hahmottamista osana suurempaa kokonaisuutta. Vaikka joukkue muodostuu yksilöistä, peliä ei voiteta yksin, pelattiin sitten paikallis- tai maailmanmestaruustasolla. Oma tavoitteeni on saada peliaikaa ja pallollista roolia, Lahnajärvi kertoo. Joukkueena pelaamme tietenkin voitosta.. 19\n20 Teema TEKSTI JA KUVA: LAURI JAAKKOLA Toiveena yksinkertainen bussimatka treeneihin Kun ihminen kuulee sanan esteettömyys, tulee hänelle todennäköisimmin ensimmäisenä mieleen pyörätuoli. Liikkumisen esteiden hahmottaminen on hyvä alku, mutta se on vain osa laaja-alaista esteettömyyden ja saavutettavuuden ymmärtämistä. Ymmärtäminen on avainsana, kun puhutaan kehitysvammaisten henkilöiden liikunnan harrastamisen esteettömyydestä ja saavutettavuudesta. Ongelma ei esimerkiksi ole se, ettei jonnekin paikkaan fyysisesti pääse, vaan se, että sinne pääseminen on erinäisistä syistä johtuen monimutkaista. Vantaalaisen koripalloilijan Jasu Henrikssonin äiti Tiiti kertoo Jasun tarvitsevan apua kellonajoissa, ettei hän lähde liian aikaisin harjoituksiin. Into päästä pelikentälle on kova. Lähiliikenteen linja-autojen matkakorttien lukulaitteissa ilmenevät ongelmat ovat riesa kenelle tahansa. Jasulle bussikortinlukijan tai bussikortin viat ovat erityisen hermostuttavia. Lisäksi koululaiskortti on voimassa kuuteen asti ja sen jälkeen pitäisi muistaa maksaa kortin arvosta. Treeneihin lähtiessä aina muistutetaan, miten toimitaan, Tiiti Henriksson kertoo. Itse harjoituksissa ei enää suuremmin ongelmakohtia löydy, vaikka kyseessä olisi entuudestaan tuntematon pelipaikka. Jasu pelaa Unified-koripalloa, jossa osa pelaajista on vammattomia Unified-partnereita. Heidän neuvoillaan ja heiltä mallia ottaen homma sujuu. Valmentajan rooli on tietenkin kehitysvammaisten henkilöiden urheilussa merkittävä, oli mukana partnereita tai ei. Tiiti Henrikssonin mukaan hyvän valmentajan tärkeimmät ominaisuudet ovat selkeäsanaisuus ja kyky antaa lyhyitä, selkeitä ohjeita. Hyvä valmentaja auttaa ja kannustaa omia pelaajia ja on iloinen ja kiva, luettelee Jasu omasta mielestään valmentajan tärkeimmät piirteet.. Info Kurkistus Jasun arkeen Liiku terveemmäksi esteettä -kiertueella Vantaan PuHu Junioreissa Unified-koripalloa pelaavan Jasu Henrikssonin arjesta on tehty lyhytdokumentti, jota esitetään VAU:n Liiku terveemmäksi esteettä -seminaareissa vuoden 2015 aikana. Dokumentti on nähtävissä myös netissä: hakusanoilla Jasun päivä. Jasu Henriksson. 20\n21 Liiku terveemmäksi esteettä -tapahtumakiertue Vaasassa, Mikkelissä ja Tampereella VAU on vetovastuussa vuoden 2015 kansallisesta Liiku terveemmäksi -kampanjasta. Vuoden teemana on liikunnan esteettömyys ja saavutettavuus. Vuoden 2015 aikana viidellä paikkakunnalla kiertävän Liiku terveemmäksi esteettä -kiertueen tapahtumapäiviin kuuluvat esteettömyysseminaari (klo Liiku terveemmäksi esteettä, Vaasa Aika ja paikka: ke klo (Sporttitori klo ), Vaasan Ammattiopisto (Ruutikellarintie 2) Aiheina mm. Esteettömyys ja liikuntapaikkojen rakentamisavustukset: yksikön päällikkö Ismo Myllyaho, Länsi- ja Sisä- Suomen aluehallintovirasto Esteettömyyskartoitukset liikuntapaikoilla, esimerkkeinä Kuortaneen ja Norrvallan urheiluopistot: arkkitehti (SAFA) Niina Kilpelä, Kynnys ry Miten kunnan vammaisneuvosto voi vaikuttaa? suunnittelija Tea Hoffrén, Valtakunnallinen vammaisneuvosto Esteetön aistiympäristö: esteettömyysasiamies Hanna-Leena Rissanen, Näkövammaisten Keskusliitto ry Loppukeskustelu: Miten toteutuu esteettömyys Vaasan ja sen lähiympäristön liikuntatiloissa? Huom! klo esitykset ruotsiksi, tulkkaus suomeksi, klo esitykset suomeksi, tulkkaus ruotsiksi ) sekä liikuntakokeiluja tarjoava Sporttitori (klo ). Seminaarit ovat maksuttomia, mutta niihin osallistuminen edellyttää ennakkoilmoittautumista. Ilman hyväksyttävää syytä peruuttamatta jättämisestä seuraa 50 euron maksu. Seminaarien jälkeen järjestettäville Liiku terveemmäksi esteettä, Mikkeli Aika ja paikka: ke klo (Sporttitori klo ), Etelä-Savon Ammattiopisto (Otavankatu 4) Aiheina mm. Esteettömyys ei ole mielipide: arkkitehti (SAFA) Niina Kilpelä, Kynnys ry Esteetön aistiympäristö: esteettömyysasiamies Hanna-Leena Rissanen, Näkövammaisten Keskusliitto ry Esteettömyyskartoitus suunnittelun avuksi, esimerkkeinä Tanhuvaaran urheiluopiston esteettömyyskartoitusraportti: apuvälineneuvoja Jukka Parviainen, VAU Esteettömän ja saavutettavan liikuntatapahtuman järjestäjän tarkistuslista: toiminnanjohtaja Riikka Juntunen, VAU - Vammaispalvelut liikunnan tukena: järjestötyön suunnittelija Mika Saastamoinen, Invalidiliitto ry Miten kunnan vammaisneuvosto voi vaikuttaa? suunnittelija Tea Hoffrén, Valtakunnallinen vammaisneuvosto Loppukeskustelu: Miten meillä? Toteutuuko esteettömyys ja mitä pitäisi tehdä? Sporttitoreille voi tulla, vaikka ei seminaariin osallistuisikaan. Sporttitori on erinomainen liikuntamahdollisuuksiin tutustumispaikka esimerkiksi perheille, joissa on vammainen lapsi. Sporttitorille ei tarvitse ilmoittautua. Liiku terveemmäksi esteettä, Tampere Aika ja paikka: to klo Tampereen Messu- ja Urheilukeskus, Riika-sali (Ilmailunkatu 20) Aiheina mm. Tilaisuuden avaus: Tuija Brax, Liiku terveemmäksi -neuvottelukunnan puheenjohtaja Esteettömyys ei ole mielipide: johtaja Kirsti Pesola, Invalidiliiton Esteettömyyskeskus ESKE Mikä on esteettömyyskartoitus? Esimerkkinä Varalan urheiluopisto: apuvälineneuvoja Jukka Parviainen ja esteettömyyskartoittaja Ari Aalto, VAU Vammaispalvelut liikunnan tukena: järjestötyön suunnittelija Tarja Honkanen, Invalidiliitto ry Esteettömyys ja liikuntapaikkarakentamisen suunta: ylitarkastaja Erja Metsäranta, Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto Huom! Tampereen seminaarin jälkeen ei järjestetä erillistä Sporttitoria, koska seminaari järjestetään Liikuntamaan yhteydessä. Liikuntamaa on kaikkien Sporttitorien äiti. Ilmoittautumiset seminaareihin: tai Invalidiliiton toimistosihteeri Tarja Lukjanov, puh Lisätiedot: 21\n22 Lyhyesti TEKSTI JA KUVA: LAURI JAAKKOLA Löydä oma seura Liikuntamaasta! Suomen suurin vammaisurheilun ja -liikunnan esittelytapahtuma, Liikuntamaa, järjestetään marraskuuta 2015 Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa Apuväline messutapahtuman yhteydessä. Liikuntamaassa on tutustuttavana ja kokeiltavana kymmeniä vammaisurheilun lajeja, sovelluksia ja apuvälineitä. Liikuntamaa voi hyvinkin olla se paikka, josta juuri sinä löydät itsellesi oman lajin. Vuoden 2015 Liikuntamaassa on erityisesti panostettu siihen, että innostavan lajikokeilun jälkeen löytyisi myös väylä aloittaa lajin harrastaminen. Etenkin Tampereella ja lähiseudulla asuville on Liikuntamaassa tarjolla tietoa seuroista ja yhdistyksistä, joissa juuri kokeiltua lajia pääsee harrastamaan säännöllisesti. VAU:n verkkosivuilla on ollut syksystä 2014 lähtien Löydä oma seura -niminen palvelu, josta kuka tahansa voi käydä etsimässä omalla kotiseudulla toimivan urheiluseuran, jolla on valmiudet ottaa toimintaansa myös vammaisurheilijoita. Seurat on jaoteltu palvelussa alueittain. Palvelussa ei suinkaan ole listattuna kaikki suomalaiset urheiluseurat, joilla on toiminnassaan vammaisurheilua, vaan ainoastaan VAU:n tiedossa olevat seurat. Jos omassa urheiluseurassasi on vammaisurheilutoimintaa tai halua aloittaa sellaista, mutta seuraa ei löydy listauksesta, ottakaa yhteyttä VAU:n tiedottajaan Lauri Jaakkolaan, puh Lisätiedot Liikuntamaasta: Löydä oma seura -palvelu: ( > Palvelut > Löydä oma seura) Special Olympics -miniseminaari osana Pajulahden pohjoismaista seminaaria Suomi isännöi ensimmäistä kertaa kahden vuoden välein järjestettävää Soveltavan liikunnan ja vammaisurheilun pohjoismaista seminaaria, joka järjestetään elokuuta 2015 Nastolan Liikuntakeskus Pajulahdessa. Torstaina seminaarin ohjelmassa on mielenkiintoinen Special Olympics More than Sport -miniseminaari, jonka pääluennoitsijana on Euroopan Special Olympics -järjestön Sports Director Mariusz Damentko Puolasta. Miniseminaarin aiheina ovat mm. kehitysvammainen urheilija urheiluseurassa, kehitysvammaisen urheilijan fyysi- 22 nen harjoittelu ja Unified-urheilu. Pajulahden pohjoismaisen seminaarin muihin aiheisiin kuuluvat mm. Kuntoutujasta liikunnan harrastajaksi (liikunnanohjaajat Harri Ahtee ja Markku Poikela), Liikunnan harrastajasta vammaishuippu-urheilijaksi (IPC:n hallituksen jäsen Rita van Driel, Hollanti), Liikuntapaikkojen esteettömyys (arkkitehti Niina Kilpelä, Kynnys ry) sekä katsaukset soveltavaan liikuntaan eri Pohjoismaissa. Seminaarin ohjelmaan kuuluu luentoja ja käytännön työpajoja. Seminaarin yhteydessä järjestetään iltatilaisuus Lahden Sibeliustalossa torstaina Ilmoittautumiset mennessä: ( > Nordic Conference 2015) Lisätiedot: Virpi Remahl, puh\n23 Twitter Tällä palstalla seurataan vammaisurheiluun liittyvien aiheiden käsittelyä meillä ja muualla. mediakatsaus Sisujengi valmistautuu Special Olympics -suurtapahtumaan, Yle seuraa. Minun ensi kesän suosikkisarjani. Merja Kehitysvammaisten Tukiliiton viestintäpäällikkö Ylpeänä vastaanotin tiedon, että voitimme Webby Award -palkinnon mainoskampanjastamme Special Olympics Europen kanssa. Antakaa heille ansaitsemansa huomio! Tiesitkö että Tällä palstalla tarjoillaan tietoiskuja lehden teemaan liittyvistä vammaisurheilun ja -liikunnan aihealueista. Kevin De Jalkapalloilija, Vfl Wolfsburg ja Belgian maajoukkue Tiesitkö, että... Suomalaisia kilpailee kolmen kehitysvammaisten urheilujärjestön kisoissa Kehitysvammaisten urheilussa on kolme kansainvälistä urheilujärjestöä, joiden kilpailuihin osallistuu suomalaisia urheilijoita. Suurin järjestö on Special Olympics, joka liikuttaa maailmanlaajuisesti 4,4 miljoonaa kehitysvammaista urheilijaa. Kesällä Los Angelesissa järjestettäviin Special Olympics -kesämaailmankisoihin saapuu noin urheilijaa 177 maasta. Suomestakin kisoihin lähtee 92 urheilijan joukkue. Kesämaailmankisat ovat vuoden 2015 suurimmat urheilukilpailut maailmassa. Kisojen kunniapuheenjohtajina toimivat Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ja hänen puolisonsa Michelle Obama. Kehitysvammaisia urheilijoita on mukana myös paralympialaisissa Paralympialaisissa kilpailevat pääasiallisesti liikunta- ja näkövammaiset urheilijat, mutta nykyään kesäparalympialaisissa on mukana myös kehitysvammaisia urheilijoita kolmessa lajissa: yleisurheilussa, uinnissa ja pöytätenniksessä. Kansainvälisen INAS-järjestön luokituksen saaneilla urheilijoilla on mahdollisuus päästä paralympialaisiin, jos heidän lajinsa sattuu olemaan lajiohjelmassa. Suomessa INAS-luokituksen saaneita urheilijoita on vain kourallinen. Yksi heistä, heittolajeihin osallistuva Jani Tissari lähtee syyskuussa Ecuadorin Quitossa järjestettäviin INAS Global Games -kisoihin. Webby-voittajan esittely: https://vimeo.com/ Down-urheilijoille on omat arvokilpailunsa Down-yleisurheilijoille on oma kansainvälinen järjestönsä, IAADS, joka järjestää vuorovuosina EM- ja MM-kilpailut. Suomesta kisoihin on osallistunut muutamia urheilijoita, ja heidän menestyksensä on ollut erinomaista. Vuoden 2014 EM-kilpailuissa esimerkiksi iittiläinen Jani Töyrylä voitti kolme kultamitalia ja kruunasi kisansa keihäänheiton maailmanennätykseen (28,76). Marraskuussa Etelä-Afrikassa järjestetään MM-kilpailut, jonne on Suomesta lähdössä Töyrylä, Joonas Elo, Juho Oksman ja Eliel Nikkola. Down-urheilijoille on arvokilpailuja myös muissa lajeissa, kuten judossa, uinnissa, voimistelussa ja pöytätenniksessä. Jani Töyrylä. 23\n24 Huipulla TEKSTI: AIJA SAARI KUVA: LAURI JAAKKOLA tutkittua Kehitysvammaisten liikunnan tutkimus laahaa jäljessä Kehitysvammaisten henkilöiden fyysisestä kunnosta, liikunta-aktiivisuudesta ja niihin vaikuttavista tekijöistä ei ole saatavilla riittävästi tietoa. Vaikka Special Olympics liikuttaa maailmanlaajuisesti miljoonia kehitysvammaisia henkilöitä, jää toiminnan ulkopuolelle valtavasti ihmisiä, joiden liikuntatottumuksista ja niiden syistä ei tiedetä riittävästi. 24 Vastikään julkaistu LIITU-tutkimus (Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytyminen Suomessa tutkimusraportti) osoittaa, että lasten ja nuorten liikunta-aktiivisuus on hälyttävällä tasolla. Vain viidesosa tutkituista lapsista ja nuorista arvioi liikkuvansa suositusten mukaisesti eli vähintään tunnin seitsemänä päivänä viikossa. Lisäksi noin viidesosa ylittää ruutuaikasuositukset lähes päivittäin. Kehitysvammaiset henkilöt jäävät kuitenkin ulos laajoista väestötason liikuntakäyttäytymistä koskevista kyselyistä ja selvityksistä. Esimerkiksi LIITUtutkimus ei ulottunut erityiskoulujen oppilaisiin. Yleiselle väestölle suunnatut testit tai kyselyt eivät sellaisenaan yleensä sovellu toimintakyvyltään tai liikkumistavaltaan erilaisten henkilöiden kunnon tai fyysisen aktiivisuuden mittaamiseen. Kehitysvammainen henkilö ei ehkä osaa täyttää sähköistä kyselyä tai ymmärrä kysymyksiä. Kansainvälisten tutkimusten pohjalta tiedetään, että kehitysvammaiset liikkuvat valtaväestöä vähemmän ja ovat myös huonokuntoisempia kuin saman ikäiset ihmiset keskimäärin. Suomesta tätä tietoa ei ole saatavilla. Australiassa huomattiin, että koko väestöön verrattaessa kansalliset liikuntasuositukset täyttyvät kehitysvammaisilla aikuisilla puolet harvemmin. Mutta sitä ei tiedetä, mitkä tekijät tähän vaikuttavat. Jäljessä ollaan sekä tutkimusten laadussa että määrässä. Pohjoisamerikkalaiset tutkijat Frey, Stanish & Temple (2008) analysoivat 19 tutkimusraporttia, jotka käsittelevät kehitysvammaisten liikuntakäyttäytymistä. Vain kaksi täyttää luotettavan tutkimuksen kriteerit. Puutteet koskevat yleensä tutkimusjoukon kuvausta, mittareita ja tutkimusmenetelmiä. Esimerkiksi useissa tapauksissa tutkittavat kuvataan pelkästään diagnoosilla huomioimatta iän, sukupuolen, toimintakyvyn tai esimerkiksi perheen vaikutusta. Tutkijaryhmä esittääkin, että kehitysvammaisten ihmisten liikuntakäyttäytymisen selvittämiseksi tulisi käynnistää ammattimaisesti toteutettuja terveys-, liikunta- ja kehitysvamma-alan tutkijoiden yhteishankkeita. Australiassa käynnistyi vuosi sitten tutkimusprojekti, jolla selvitetään terveysliikuntaohjelmien vaikuttavuutta 90 kehitysvammaisen aikuisen arjessa. Ensimmäiselle koeryhmälle räätälöidään yksilöllinen liikuntaohjelma, joka sisältää sekä ohjattuja liikuntamuotoja että arkiliikuntaa yhdessä vammaispalvelun työntekijöiden kanssa. Toinen ryhmä osallistuu ohjattuun liikuntaan kolmesti viikossa kolmen kuukauden ajan. Kolmas eli kontrolliryhmä jatkaa elämäänsä kuten ennenkin. Tutkijat toivovat löytävänsä tehokkaan ja edullisen mallin fyysisen aktiivisuuden lisäämiseksi kehitysvammaisten ihmisten arkeen.. Lähteet: Frey, Stanish & Temple, Physical activity of youth with intellectual disability. Review of research agenda. APAQ 2008, 25, Kokko & Hämylä (toim.), Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytyminen Suomessa. LIITU-tutkimuksen tuloksia. Valtion liikuntaneuvoston julkaisuja 2015:2. Lante, Stancliffe, Bauman, van der Ploeg, Jan & Davis, Embedding sustainable physical activities into the everyday lives of adult with intellectual disabilities: a randomised controlled trial. BMC Public Health 2014, 14:1038.


Kirjoittaja Aihe: Verivala, K-11 (Luettu 2683 kertaa)\n« : 18.08.2007 15:36:01 »\nGenre:Ööh.. Ei sovi oikein mihinkään, joten kai tämä draamaa on\nDisclaimer: Hahmot ovat minun keksintöäni, tosin Anna on saanut vaikutteita Van Helsingistä.\nSummary: Vampyyreja ja vampyyrinmetsästystä... Mitä muuta tästä voi sanoa? Olen surkea näissä...\nA/N: Kirjoitin tämän aineeni pohjalta, joten betanani suurimmassa osassa toimi äidinkielenopettajani. Näillä näkymin one-shot, joka etenee tarkoituksella melko nopeasti (ehkä joskus kirjoitan jatko-osan).\nLontoon syrjäseutu, 1800-luvun alussa\nKävelin synkkää tietä pitkin. Lontoolle tyypillinen sumu kietoi minut vaippoihinsa, ja kylmä tuuli levitti puista pudonneita lehtiä hiekkatielle jalkojeni eteen. Kiedoin kaulahuivia tiukemmin kaulani ympärille ja kiirehdin askeleitani. Värisin.\nOksa rasahti takanani, ja käännyin nopeasti ympäri. En nähnyt mitään tavallisuudesta poikkeavaa ja jatkoin matkaani. Vilkuilin vauhkona ympärilleni, enkä oikein tiennyt mitä etsin - tai pelkäsin. Askeleeni olivat muuttuneet juoksuksi. Siirsin katseeni eteenpäin ja pysähdyin nopeasti, hiekka vain pöllähti ilmaan. Edessäpäin seisoi tumma, viittaan pukeutunut hahmo. Se tuli koko ajan lähemmäs, ja pidätin hengitystäni. Erotin pimeydessä loistavat vitivalkoiset kasvot.\n“Kaunis, suloinen neito”, hahmo sanoi jäätävällä äänellä. Ääni tuntui viiltävän ilmaa. “Näin myöhään liikkeellä ja vieläpä yksin…” Minun korvissani se kuulosti jotenkin uhkaavalta, ja peräännyin pari askelta. Hahmo tuli joka askeleellani lähemmäs.\nKäännähdin ympäri ja lähdin juosten tulosuuntaan, syvemmälle synkkään metsään. Äkkiä hahmo oli edessäni, vilkaisin taakseni. Minut valtasi pakokauhu, sillä samassa tiesin mikä hahmo oli. Vampyyri. Eläväkuollut.\n“Et pääse minua pakoon, kaunokainen”, se sanoi ja tuli lähemmäs. Kauhulla katsoin, kuinka se paljasti valkeat ja terävät kulmahampaat, jotka kiilsivät pimeydessä. Se irvisti ja hyökkäsi. Tiesin loppuni tulevan…\n“Tästä on tultava loppu”, nuori nainen sanoi ärtyneenä ja läimäytti sanomalehden pöydälle. Sen otsikot suorastaan kirkuivat Vampyyreja Lontoossa! Jo neljä ruumista parin viikon sisällä. Milloin tämä teurastus loppuu?\n“Vampyyreja Lontoossa. Onko niitä useampia?” tummahiuksinen mies kysyi ja suki ohuita viiksiään. Nainen istahti pöydän ääreen ja puuskahti: “Yksi. Lehdet valehtelevat. Paisuttavat juttuja saaden ihmiset pelkäämään.” Tuo nainen oli Anna McGrath, nuori vampyyrientappaja ja mies oli hänen apulaisensa Jack Winston.\nJo monta viikkoa lehdet olivat kertoneet vampyyreista, ja ihmiset kulkivat kaduilla valkosipulit kaulassaan. Rukoillen sielunsa puolesta ja ristejä heiluttaen. Anna ei pitänyt siitä yhtään. Valkosipulit olivat vain taikauskoa.\n“Sinun toivotaan saavan se vampyyri kiinni. Olet Lontoon paras vampyyrientappaja, Anna”, Jack sanoi lehti kädessään. “Lehden mukaan ruumiit ovat kaikki naisten ja ne ovat löytyneet läheltä Synkkää Metsää. Alastomina”, hän jatkoi silmäillen etusivua. Anna laittoi tikareita saappaidensa varsiin ja tokaisi sarkastisesti: “Sadistinen miesvampyyri. Sehän on vallan mahtavaa!”\n“Et suhtaudu tähän vakavasti”, mies puuskahti ja silmäili naista, joka paraikaa piilotti erilaisia aseita vaatteidensa moniin taskuihin ja lokeroihin. Anna oli pukeutunut vastoin siveyslakeja ja säädyllisyyttä mustiin nahkahousuihin, nahkasaappaisiin ja korsettimaiseen yläosaan, jota oli koristeltu pitsillä. Syyksi hän oli kertonut, että hameella oli huono juosta vampyyrien perässä.\n“Yritän olla kevyt”, Anna tokaisi. “Onko pelosta vapisevasta metsästäjästä mitään hyötyä?”\n“Pelkäätkö sinä?” Jack kysyi välinpitämättömällä äänellä. “Suuri Anna Rose McGrath pelkää!” hän jatkoi ivallisemmalla äänensävyllä ja Anna irvisti. “En minä pelkää. Puhuin yleisesti ja ajattelin lähinnä sinua.” Hän oli saanut tavaransa pakattua ja meni eteiseen.\n“Tuletko metsästämään sitä Paholaisen poikaa?”\nAnna käveli ripein askelin synkällä metsätiellä. Tie oli pimeä, vaikka oli keskipäivä. Tiheästi kasvavat puut eivät päästäneet pienintäkään auringonsädettä läpi ja metsä oli harmaanvihreä ja pelottava. Juuri sopiva paikka vampyyreille… nainen ajatteli ja vilkaisi taakseen. Jack oli jäänyt metsän reunaan tekemään tutkimuksia, joillakin laitteillaan, joita hän oli keksinyt itse. Anna ei luottanut niihin ja turvautui siksi vanhanaikaisiin keinoihin.\nHän pysähtyi epäilevänä. Edessäpäin oli vain tie, joka jatkui ja jatkui, mutta hän vaistosi jonkun olevan siellä. Kenties näkymättömänä, mutta oli kuitenkin siellä. Hän jäi odottamaan. Hetken kuluttua sinne ilmestyi tumma hahmo. Hahmo leijui muutaman tuuman maan yläpuolella, ja musta viitta takanaan liehuen, vaikka ei edes tuullut. Oli epätavallisen tyyni ilma.\nNopeasti Anna kaivoi taskustaan kokoontaitettavan ristin ja vaarnan. Hän tekisi leikistä kerralla lopun.\n“Hei, Anna”, hahmo sanoi ja liukui lähemmäs. Hahmolla oli syvä ja matala ääni, joka tuntui suorastaan kehräävän. Anna puristi vaarnaa tiukemmin. Hänen kämmenensä hikosivat. Hänen sääntönään oli, että vampyyrit tapettiin, niiden kanssa ei juteltu. Silti hän ei pystynyt estämään itseään, vaan kysyi: “Mistä tiedät nimeni?”\n“Olen kuullut sinusta, Anna. Olisin toivonut, että olisit luopunut tuosta typerästä vampyyrinmetsästyksestä”, hahmo sanoi ja tuhahti hieman. Annan sydän tuntui hyppäävän kurkkuun. Hän oli kuullut saman lauseen ennenkin, monta vuotta sitten. Veljeltään.\nAnnan veli Thomas McGrath oli ollut itsekin melko tunnettu vampyyrinmetsästäjä, mutta oli kadonnut vuosia sitten. Hän oli palannut takaisin ja lopettanut hyvin alkaneen uransa ja kehottanut sisartaan tekemään samoin. Ennen niin läheiset sisarukset olivat erkaantuneet toisistaan ja Thomas oli kadonnut taas, särkien Annan sydämen.\n“Niin, siskosein”, hahmo - Thomas - sanoi ja hymyili vinosti. “Kuinka monta kertaa pyysinkään sinua lopettamaan tuon turhauttavan leikin? Mutta ei… turhaa se kaikki oli. Oli turhaa palata takaisin sinun vuoksesi.” Thomas näytti hieman katkeralta, ja Anna nielaisi vapisevana. Hän ei pystynyt puhumaan. Kaikki nämä vuodet, jotka Thomas oli ollut kadoksissa, hän oli luullut tämän kuolleen. Ja nyt hän ilmestyi takaisin elävänä kuolleena, vampyyrina.\n“Mikset haluaisi tulla vampyyriksi? Suureksi ja mahtavaksi”, Thomas kysyi yllättäen ja Anna hätkähti. “Vampyyrina on mukavaa. Olisit kreivitär ja saisit kaiken minkä haluaisit.”\n“Mitä hienoa siinä on, Thomas? Olla tuomittuna ikuiseen yöhön?” Anna tiuskaisi ääni käheänä. “S-sinä olet hullu!” Hetkessä Thomas näytti uhkaavalta ja liukui lähemmäs. Anna näki hänen kulmahampaidensa välkähtävän suunpielistä.\n“Ajattele, Anna”, Thomas sanoi, ja hänen äänensä sihisi hieman. “Sinä ja minä. Sisarukset ikuisesti. Tehdään verivala.” Verivala-sanan kohdalla hänen silmänsä välkähtivät oudosti. Nainen astui askeleen taemmas ja kohotti vaarnaansa, yrittäen näyttää uhkaavalta.\n“M-minä - minun täytyy tuhota sinut! Olet - olet Paholaisen poika!” Thomas tarttui vaarnaan ja väänsi sen helposti Annan otteesta. Sitten hän heitti sen pusikkoon tylsistyneenä.\n“Odotin jotain vähän parempaa. Tuollaiset eivät tehoa minuun. Monta kertaa sitä on yritetty. Päälleni on heitetty pyhää vettä, lyöty vaarnalla, poltettu. Turhaan. Ajattele, Anna…” Thomas ojensi pitkäsormisen kätensä ja siveli naisen kaulaa kylmällä kädellään. “Tunnen tuoreen veren sykkivän suonissasi…”\nA/N: Kommentteja? Risuja ja ruusuja! Jätin tarkoituksella "kesken", saatte itse päätellä lopun\nRe: Verivala, K-11\n« Vastaus #1 : 19.08.2007 00:17:07 »\nOlen lukenut tämän jossain aiemmin, ja jos se ei ole mahdollista niin sitä erikoisempaa. Koska on niin äärettömän hienoa, että joku kirjoittaa vampyyritarinoita suomeksi päätin käyttää hyvänolontunnettani ja antaa palautetta normaalia kevyemmin.\nKuvailusi on kovin dramaattista ja elokuvamaista. En ehkä kovinkaan mieltynyt siihen, millaisiksi kuvailit Annan vaatteet, sillä olen 1800-luvun alun vaatekuvastojen suurkuluttaja. Tuolla oli muutama kielioppivirhe ja töksähtävä kohta, mutta kielellisesti muuten ihan selkosuomea. Yksi juttu jäi hieman epäselväksi, miksi vampyyriksi kääntyminen tekisi Annasta kreivittären? Vai onko tämä Dracula-viittaus:D Tämä oli tosiaan, imperfekti mikäli et jatka, oikein perinteinen vampyyritarina, eikä ollenkaan pöllömpi. Hieman enemmän olisin suonut aikaa hahmoille ja juonelle tulla esiin, kaikki tapahtui hivenen liian nopeasti.\nLoppulauseessa oli taas sitä draaman ja hollywoodvampyyrien makua, mikä ei sinänsä välttämättä ole ollenkaan huono asia. Yksi seikka, mikä teki minut surulliseksi oli kuinka "Paholaisen poikaa metsästetään". Vampyyreillä ei koskaan käy flaksi.\n« Vastaus #2 : 19.08.2007 12:43:33 »\nKiitos kommentistasi, Ainoka! Se piristi päivääni!\nJoo, unohdin sanoa, että tämä oli Vuotiksessa vanhalla nickilläni, mutta se katosi kun Vuotis muutti ja päätin laittaa sen tänne muokattuna.\nSe kreivitär-juttu oli Dracula-viittaus ja Thomasin houkuttelua. Pitäähän sen saada Anna jotenkin vakuuttuneeksi, kuinka mukavaa vampyyrina on!\nItsekin tykkään 1800-luvuun vaatteista, mutta jostain syystä minusta Annalle ei sopinut mikään hame, jos se jahtaa vampyyreja. Ainahan voi kuvitella, että hän käyttää hameita kotonaan ja muuten, mutta housut ovat "työasu"\nMinustakin tämä eteni hieman liian nopeasti, mutta harkitsen jatko-osaa, joka himmaisi vauhtia. Tätä oli aika vaikea muokata aineen pohjalta, joka eteni tätä tuplasti nopeammin ja oli melkein vuoropuhelua.\nEnkä ole yhtään katsonut Hollywoodin vampyyrileffoja, en... :roll:


Momentille myönnetään 26 737 000 euroa.\n3) ammatillisen koulutuksen reformin toimeenpanoa tukevien hankkeiden menojen ja avustusten maksamiseen\n4) Örebron kuulovammaisten oppilaitoksen suomalaisten ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden kustannusten kattamiseen\n6) enintään seitsemää henkilötyövuotta vastaavan henkilöstön palkkaamiseen.\nSelvitysosa:Kehittämistoimilla tuetaan erityisesti ammatillisen koulutuksen reformin toimeenpanoa, edistetään reformin tavoitteiden toteuttamista, kehitetään ammatillisen koulutuksen järjestäjien toimintaa sekä tuetaan uusien toimintaprosessien ja oppimisympäristöjen käyttöönottoa. Tarkoitukseen kohdennettavat avustukset myönnetään pääosin verkostohankkeille, joissa on mukana useita koulutuksen järjestäjiä.\nAmmatillisen koulutuksen säätely- ja ohjausprosesseja tehostetaan ja päätöksenteon läpinäkyvyyttä lisätään opetus- ja kulttuuriministeriön ja koulutuksen järjestäjien välisellä uudella sähköisellä päätöksenteko- ja asiointijärjestelmällä sekä muilla opetus- ja kulttuuriministeriön, Opetushallituksen ja ammatillisen koulutuksen järjestäjien yhteisillä tietoteknisillä palveluilla.\nReformin toimeenpanon tukeminen 15 000\nTyöpaikalla tapahtuvan oppimisen ja eri järjestämismuotoja yhdistävien koulutusratkaisujen lisärahoituksen poistuminen (HO 2015) -4 000\nValtionavustuslain perusteella maksettavat avustukset (siirto momentilta 29.20.30) 7 226\nYhteensä 18 226\nMomentin nimike on muutettu ja momentin määräraha on muutettu kolmevuotiseksi siirtomäärärahaksi.\n2018 talousarvio 26 737 000\n2017 talousarvio 8 511 000\n2016 tilinpäätös 8 729 710


Kalle Ahola – 1989 / Nuorgam\n14.06.2013 Niko Peltonen\nKalle Ahola, nahkatakkinen poika.\nRunolevyn jälkeen kasaripoppia: Kalle Aholasta on moneksi.\nEi varmaankaan ole helppoa olla Kalle Aholan asemassa. 1990-luvun lopussa hän lauloi maan suosituimmassa rockbändissä, mutta viime vuosina hänen soolotuotantonsa heikosta menekistä on puhuttu enemmän kuin itse musiikista. Aholalle sopii kyllä nostaa hattua siitä, että hän on itsekin tuonut avoimesti esiin turhautumistaan vaikeista vuosista. Mutta miten alisuoriutumisen kierteestä pääsisi eroon?\nSe ei onnistunut – ainakaan kaupallisessa mielessä – edellisellä Pääkallolipun alla -albumilla, jolla kuultiin lauluiksi sovitettuja Arto Mellerin runoja. Mutta ainakin tuo levy oli jotain erilaista, ja kohtalaisen onnistuneenakin sitä voi pitää. Runolevy nyt tuskin onkaan ilmeisin vaihtoehto palauttamaan ketään kultalevykantaan.\nViime vuonna ilmestynyt Simon Le Bon -single ei herättänyt suuria odotuksia. Halvan sarkastinen kasarimuovinpala tuntui hampaat irvessä väännetyltä hittityrkyltä. Sellaisista biiseistä ei onneksi kovin usein tule hittejä, eikä tullut tästäkään. Onneksi tämä linja hylättiin pian, ja Ahola teki kuudennen soololevynsä tuottaja Juri Sepän kanssa vähän erilaisella konseptilla.\n1989 on edelleen brändätty nimeään myöten ”kasarilevyksi”, ja temppu näyttää toimivan ainakin mediahuomion valossa. Kenties tällaisia virtauksia halutaan nyt haistella ajan tuulissa. Viittaan tällä tiedätte-kyllä-kehen. Ahola itse nosti ko. kollegansa tekemiset esiin Facebook-fanisivuillaan, mutta totean tässä, että mielestäni hänen huolensa perässähiihtäjän leimasta on turha. 1989:n kasariutta on rummutettu markkinointimielessä paljon enemmän kuin todellisuudessa olisi aihetta.\nItse asiassa levy kuulostaa hyvässä ja pahassa ihan vain Kalle Aholalta. Miehen tutun nuhainen laulusoundi, romanttisista kliseistä täyttyvät lyriikat ja tietty suomirockin melankolia siitä päällimmäisinä jäävät mieleen. Äänimaailma on kyllä mahtipontinen ja elektroninen, mutta kirkkaiden syntikkamelodioiden lomassa kuullaan särökitaraa tavalla, joka tuo itse asiassa mieleen 1990-luvun puolivälin. Garbage, Republica, Jesus Jones… Alangon veljesten tekemiset samalta ajalta täytynee myös mainita.\nMuotokieli on siis populistinen, mutta toimiva. Biisien mukana tällainen levy kuitenkin nousee tai kaatuu. Siinä suhteessa 1989 on hyvä yritys. Madrid-single käyttää ilmeisimpiä mahdollisia elementtejä – kevyttä eurooppalaista eksotiikkaa, urbaania syntistä yötä, feikattua vaarantunnetta, suuria sanoja ja vielä suurempaa kertosäettä – mutta kyllähän siitä on pakko aika paljon tykätä, niin tehokkaasti se korttinsa pelaa.\nSe on valitettavasti levyn selvästi paras esitys. Muista yhdeksästä jotkut ovat melko yhdentekeviä, jotkut vaivattoman tarttuvia, mutta substanssia tuntuu uupuvan. Ahola kierrättää suomirockin, melankoliapopin ja oman tuotantonsa kliseitä kuin vanhasta muistista. Lopputuloksena on periaatteessa helposti sulavaa, mutta kosiskelevaa musiikkia, josta on vaikea innostua tosissaan.\nTilannetta ei helpota se, että Ahola, joka nyt ei parhaimmillaankaan ole ollut mikään suuri lyyrikko, tuntuu vajonneen lopullisesti diibadaaban suohon. Mies on täyttänyt 40, mutta hänen universumissaan ei ole tainnut tapahtua mitään sen jälkeen, kun hän 23-vuotiaana tulkitsi levylle Mika Waltarin tulenkantaja-teiniromantiikkaa hehkuneen Sinisen yön. Huonoimmillaan 1989:n tekstit ovat ihan silkkaa lukion runokerhoa: kadut syövät elävältä, juodaan valkoviiniä ja parannetaan maailmaa, ollaan alla kylmän kamferikuun.\nSelitykseksi voisi tietysti tarjota sitä, että tekstit on tarkoitettu linjaan musiikin kanssa, keski-ikäisen miehen matkaksi nuoruusvuosiinsa. Ahola ei kuitenkaan tunnu kykenevän konkretiaan, uskottavan tarinan kertomiseen tai edes todentuntuisen kuvan väläyttämiseen. Jopa Kesä 1989, levyn ainoa suora muistelubiisi, tarjoaa kovin ylimalkaisen ja epäkiinnostavan näkökulman kertojansa nuoruuteen. Sen oivallus rajoittuu siihen, että nuori ihminen on tyhmä, mutta sillä on silti ihanaa ja kainalossa kaunis tyttö.\nMutta tällainen biisintekijä Kalle Ahola nyt on: hän rakastaa vilpittömästi kliseitä ja sortuu kovin usein keskinkertaisuuteen. Ehkä nihkeän kaupallisen menestyksen syy on siinä, ettei hän ole sen enempää tarpeeksi hyvä kuin tarpeeksi huonokaan.\nTätä kirjoitettaessa näyttää nimittäin siltä, ettei 1989 ole nousemassa albumilistalle lainkaan.\n53 Dramaattinen, pinnalta kiiltävä, isosti tuotettu, helppo ja tyhjänpäiväinen levy, jolla on yksi helmibiisi.


Karjala ponnistelee. jaloilleen. heijastuu myös takapajuiseen Karjalan tasavaltaan. Elintaso on kohonnut etenkin suurissa kasvukeskuksissa. - PDF\nKarjala ponnistelee. jaloilleen. heijastuu myös takapajuiseen Karjalan tasavaltaan. Elintaso on kohonnut etenkin suurissa kasvukeskuksissa.\nDownload "Karjala ponnistelee. jaloilleen. heijastuu myös takapajuiseen Karjalan tasavaltaan. Elintaso on kohonnut etenkin suurissa kasvukeskuksissa."\n1 SK Karjalassa Karjala ponnistelee jaloilleen Venäjän Teksti Teppo Tiilikainen Kuvat Hannu Lindroos vahva talouskasvu heijastuu myös takapajuiseen Karjalan tasavaltaan. Elintaso on kohonnut etenkin suurissa kasvukeskuksissa. 30 Suomen Kuvalehti 48/2006\n2 Eläkkeellä oleva hammaslääkäri Olga Volkova ripustaa pyykkiä kuivumaan kotipihallaan Jessoilan kylässä. 48/2006 Suomen Kuvalehti 31\n3 Siirtymävaihe sosialismista markkinatalouteen oli hyvin raskas. K uusinen? Hän taisi olla joku kommunisti, autonkuljettaja Simeon Smirnoff sanoo kurvatessaan nelivetomaasturillaan mahtavan betonipatsaan ohi kohti Petroskoin keskustaa. Smirnoff ei tunne Otto Wille Kuusista, vaikka patsas seisoo kunniapaikalla kaupungintalon edustalla Äänisjärven rannassa. Hän on muuttanut Petroskoihin Novgorodista, eikä siellä puhuttu Suomen kommunistisen puolueen perustajasta ja Stalinin oikeasta kädestä, joka toimi Karjalan tasavallan presidenttinä ja haudattiin Kremlin muuriin muiden Neuvostoliiton suurmiesten rinnalle. Kuusisen patsasta kutsutaan Petroskoissa kalavahdiksi, koska se tuijottaa kauas järven selälle ja vartioi, ettei kukaan laske verkkojaan ilman lupaa. Nykypetroskoilaisille Otto Wille Kuusinen on täysin yhdentekevä henkilö, sillä kaupunki vannoo saman kapitalismin nimiin kuin koko Venäjä. Esimerkiksi Oleg Šeremetjev on paljon Kuusista suurempi sankari. Hän on varakas liikemies, joka pyörittää Karjalassa monenlaisia tuottoisia bisneksiä. Putinin linjoilla Tapaan Šeremetjevin illansuussa Stroyinvestles-yhtiön pääkonttorissa Petroskoin keskustassa. Šeremetjev haluaa kumota harhakäsitykset Karjalan takapajuisuudesta. Hänen mielestään Karjalaa on turha verrata Pietariin tai Baltian maihin, koska lähtökohdat ovat niin toisenlaiset. Siirtymävaihe sosialismista markkinatalouteen oli täällä hyvin raskas. Mutta nyt tilanne on kohentumassa. Karjala elää vahvaa talousbuumia, Šeremetjev sanoo. Hänen yritysryppääseensä kuuluu kahdeksan yhtiötä kiinteistöjä, hotelleja, ravintoloita, matkatoimisto ja kylpylä, jonka hän toivoo kiinnostavan myös suomalaisia. Šeremetjev on presidentti Vladimir Putinin miehiä. Hän edustaa Karjalan paikallisparlamentissa Putinia tukevaa valtapuoluetta, Yhdistynyttä Venäjää, joka sai täällä viime vaaleissa noin kolmanneksen äänistä. Meillä on nyt tehokas lainsäädäntö ja jopa parempi verojärjestelmä kuin Suomessa. Jääpuikot talojen räystäillä paljastavat, että suuri osa lämmöstä menee harakoille heikon eristyksen vuoksi. Harmaa talous on saatu kuriin, sillä kenenkään ei kannata enää kiertää veroja, hän väittää. Karjalan talous lepää perinteisesti metsäteollisuuden varassa, mutta Šeremetjev vannoo matkailun mahdollisuuksiin. Hän uskoo, että Karjalan luonto ja nähtävyydet kiinnostavat myös suomalaisia, kunhan hotellit ja liikenneyhteydet saadaan tarpeeksi hyvälle tasolle. Karjalassa on paljon nähtävää, kuten Kižin museosaari, Valamon luostari, Martsialnijen kylpylä ja Kivazin putoukset. Karjala on okei Kävelykierros Petroskoin keskustassa vahvistaa, ettei Šeremetjev puhu palturia. Kaupunki elää nousukautta, se on selvästi siistimmässä kunnossa kuin vaikkapa Viipuri. Taloja on kunnostettu, ja Leninin valtakadun ravintolat ovat täynnä hyvinvoivan oloisia ihmisiä. Petroskoi on okei, vakuuttaa kolmi- 32 Suomen Kuvalehti 48/2006\n4 Petroskoin keskusta on siistiytynyt ja sinne on tullut monenlaisia yrityksiä. Meriaiheinen Kivaz-ravintola on täynnä perjantaiiltana. 48/2006 Suomen Kuvalehti 33\n5 Vladimir, Jevgeni ja Aleksandr keskustelevat Leninin valtakadun baarissa Karjalan tulevaisuudesta. kymppinen Oleg Vološnik nauttiessaan iltapalaa meriaiheisessa Kivaz-ravintolassa. Vološnik muutti Petroskoihin Ukrainasta työn perässä, hän on Itämerellä liikennöivän venäläisen varustamon palveluksessa. Hän viihtyy vuosi vuodelta paremmin, sillä vahva talouskehitys on avannut uusia näköaloja. Karjalaan on tullut Ikea ja muita ulkomaisia yhtiöitä. Ne ovat tuoneet rahaa ja työtä, hän sanoo. Vielä viime vuosikymmenellä kaikki halusivat lähteä täältä Pietariin tai Moskovaan, mutta nyt siihen ei ole enää tarvetta. Myös parikymppiset kaverukset Jevgeni ja Vladimir vaikuttavat tyytyväisiltä. He istuvat iltaa Leninin valtakadulla kahvilassa, jonka ikkunassa on suuri John Lennonin valokuva. Seiniä koristavat Neuvostoliiton takavuosien jalkapallo- ja jääkiekkomaajoukkueet sekä Leonid Brežnevin nuoruuden kuva. Vladimir kertoo työskentelevänsä japanilaisessa sushi-ravintolassa. Hän uskoo, että matkailu synnyttää Karjalaan lähivuosina paljon uusia työpaikkoja. On mukavaa, että täällä käy entistä enemmän turisteja. He ovat yleensä hyvin ystävällisiä. Myös me haluamme positiivista mieltä kaikille, hän vakuuttaa. Viereisessä pöydässä istuva vanhempi herrasmies kuuntelee nuorukaisten puheita. Hän esittäytyy Aleksandriksi ja liittyy keskusteluun. Hän on kotoisin Pietarissa ja vain väliaikaisesti Petroskoissa projektihommissa. Olen samaa mieltä, Aleksandr sanoo. Karjala kehittyy askel askeleelta, tänne tulee koko ajan uusia yrityksiä. Karjala nousee pian eurooppalaiselle tasolle! Ja uusia yrityksiä myös tarvitaan, sillä perinteinen teollisuus voi huonosti. Petroskoin karjalainen nimi tarkoittaa Pietarin tehdasta, joka valmisti aikoinaan tykkejä ja kivääreitä. Nyt tehtaalla tehdään traktoreita, mutta ne ovat vanhanaikaisia, eivätkä käy kaupaksi maailmalla. Kaupoissa on ruokaa, p Räkänokallakin on kännykkä Petroskoi on Karjalan ainoa yliopistokaupunki ja merkittävin kulttuurikeskus. Kaupunki liitettiin jatkosodan alussa lähes kolmeksi vuodeksi Suomeen ja ristittiin Äänislinnaksi. Sodan jälkeen siitä tuli taas venäläinen Petrozavodsk, jonne virtasi väkeä kaikkialta Neuvostoliitosta. Petroskoin kaduilla näkee silti edelleen joitain suomenkielisiä kylttejä, kuten Ruokatavaraa ja Apteekki. Muutaman tuhannen ihmisen suomalaisyhteisö on pystynyt säilyttämään kielensä ja kulttuurinsa. Leninin valtakadulta risteävällä Gertsenalla eli Hertseninkadulla asuva Mullosen perhe puhuu kotioloissa edelleen suomea. Kolmen huoneen ja keittiön kerrostaloasunto on hieman ahdas, sillä talouteen kuulu kolme sukupolvea: isovanhemmat Juho ja Anna-Maria, heidän tyttärensä Irma sekä tämän poika Toni, 14. Isovanhemmat ovat eläkkeellä, Irma työskentelee tutkimusjohtajana Venäjän tiedeakatemiassa. Mullosten mukaan 1990-luku oli Karjalassa synkkää aikaa. Suuri osa väestöstä jäi työttömäksi, kun sosialismin rakenteita purettiin. Hinnat kohosivat, eikä palkkoja maksettu ajoissa. Elämä tuntui epävarmalta sen jälkeen kun Toni syntyi. Olin todella huolissani, täältä ei saanut aina edes ruokaa, Irma Mullonen muistelee. Mutta nyt tilanne on paljon parempi. Kaupoissa on ruokaa, palkat ovat kohonneet ja ne myös maksetaan ajallaan. Karjalassa on nykyisin varsin toiveikas ilmapiiri, Irma Mullonen sanoo. Ja jokaisella räkänokallakin on oma kännykkä, hänen äitinsä lisää ja viittaa tietokoneen ääressä istuvan Tonin suuntaan. Juho ja Anna-Maria Mullonen ovat kokeneet kovia historian pyörteissä, kuten heidän ikäpolvensa inkeriläisväestö yleensäkin. Juho Mullonen on kotoisin Hatsinasta Inkerinmaalta. Kaupunki tyhjennettiin saksalaisten hyökätessä Juho siirrettiin Hangon kautta Keuruun karanteenileirille ja sieltä Suolahteen. Lopulta hänet komennettiin Viipuriin, josta hän päätyi Novgorodin kautta Petroskoihin. Mulloset menivät naimisiin Muutto Suomeen ei ole kiinnostanut missään vaiheessa, sillä Petroskoista on tullut heidän kotinsa. Tytär Irma sanoo tosin pohtineensa asiaa hetken 1990-luvussa, kun inkeriläisten muuttoaalto alkoi. Tulin kuitenkin siihen tulokseen, että minun on parempi pysyä täällä. Suomessa oli- 34 Suomen Kuvalehti 48/2006\n6 Talvivaatteita myytävänä Kontupohjan torilla. palkat ovat kohonneet ja ne myös maksetaan ajallaan. sin aina jonkinlainen ryssä. Enkä saisi sieltä ikinä yhtä hyvää työpaikkaa kuin täältä, hän sanoo. Kostamus ja Kontupohja Hertseninkadulta on kilometrin kävelymatka Karjalan parlamenttiin, joka määrittää suuntaviivat tasavallan kehitykselle. Parlamentin puhemies Nikolai Levin kehaisee, että Karjalan talous kasvaa tällä hetkellä hurjaa yhdeksän prosentin vuosivauhtia eli selvästi nopeammin kuin Venäjällä keskimäärin. Karjalan teollisuustuotanto on kasvanut neljän viime vuoden ajan keskimäärin 35 prosenttia vuodessa. Me elämme hyvin dynaamisen kasvun vaihetta. Karjalalla on edessään loistava tulevaisuus! Levin edustaa liikemies Šeremetjevin tavoin Putinin Yhdistynyttä Venäjää. Hän korostaa, että talouskasvu on ollut viime vuosina vahvaa myös suomalaisten aikoinaan rakentamassa Kostamuksessa sekä Kontupohjassa, joka nousi syksyllä kansainväliseen julkisuuteen verisen rotukahakan takia. Karjala joutuu kuitenkin ponnistamaan jaloilleen vaikeasta tilanteesta. Alue kuului neuvostoaikoina paperiteollisuuden keskuksiin, mutta Neuvostoliiton hajottua siitä tuli Venäjän unohdettua periferiaa. Metsäteollisuuden kilpailuasema heikkeni pitkien kuljetusmatkojen takia. Myös kaivos- ja konepajateollisuus kärsivät investointien puutteesta. Vaikea ilmasto aiheuttaa ylimääräisiä ongelmia, sillä energiasta on pulaa etenkin talvisin. Ja osa lämmöstä menee edelleen harakoille, sillä vanhat rakennukset ovat usein huonosti tiivistettyjä. Levinin mukaan Karjalan ongelmia ymmärretään nykyisin varsin hyvin Moskovassa. Se näkyy myös siinä, että tasavallan budjetti on kaksinkertaistunut neljässä vuodessa 14,8 miljardiin ruplaan eli noin 435 miljoonaan euroon. Rahoilla on peruskorjattu sairaaloita ja kouluja sekä parannettu tie- ja sähköverkkoa. Samalla on yritetty varmistaa, ettei lämmitysjärjestelmä romahda, kuten talvella 2003, jolloin Karjala jäätyi ja ihmisiä jouduttiin siirtämään hätämajoitukseen. Olemme todella panostaneet tähän 48/2006 Suomen Kuvalehti 35\n7 asiaan. Viime talvena meillä ei ollut enää minkäänlaisia vaikeuksia, Levin sanoo. Hän toivoo, että Karjalaan saataisiin lisää ulkomaisia investointeja. Niitä tarvitaan myös metsäteollisuuteen. Karjalan kannalta on huono asia, että suuri osa puusta myydään nyt Suomeen jalostamattomana tukkipuuna. Maaseudulla juopotellaan Silti Karjalassa on edelleen pahoja sosiaalisia ongelmia. Sen huomaa parhaiten kasvukeskusten ulkopuolella, Sortavalassa ja Vienan Karjalassa sekä maaseudulla, jossa eletään monin paikoin vielä kurjemmin kuin luvulla. Kylät autioituvat, kun työttömyys ajaa nuoret kasvukeskuksiin. Mutta jonkinlainen toiveikkuus on heräämässä maaseudullakin. Esimerkiksi Petroskoin länsipuolisiin karjalaiskyliin nousee koko ajan uutta omakotiasutusta. Kalavahti Otto Wille Kuusinen katsoo tarkkana Äänisen selälle. Eläkkeellä oleva hammaslääkäri Olga Volkova elää miehensä Nikolai Volkovin ja poikansa Dmitrin kanssa uudessa punaisessa puutalossa Jessoilan kylässä Säämäjärven rannassa. Hän kertoo asuneensa täällä koko ikänsä, lähes 60 vuotta. Elämä on muuttunut paljon helpommaksi, kun saimme uuden talon valmiiksi kuusi vuotta sitten, Volkova sanoo. Hän muistuttaa samaan hengenvetoon, että kylällä riittää ongelmia. Säämäjärven kalakanta on ehtynyt, eikä nuorille miehille tahdo löytyä töitä. Niillä menee hyvin, joilla on työpaikka. Mutta työttömät miehet juopottelevat ihan samalla tavalla kuin ennenkin. SK km Kajaani Joensuu Mikkeli KS 130 Viipuri Suomenlahti Kostamus Kontupohja Jessoila Petroskoi Sortavala Ääninen Laatokka Pietari Vienanmeri 36 Suomen Kuvalehti 48/2006\n8 Kuvernööri Sergei Katanandov työhuoneessaan Karjalan hallituspalatsissa. Kontupohjasta otetaan opiksi Kuvernööri Sergei Katanandov lupaa, että Kontupohjan viime syksyiset rotumellakat tutkitaan huolella. Karjalan tasavalta asukkaita pääkaupunki Petroskoi (Petrozavodsk), asukkaita muut kasvukeskukset: Kontupohja ja Kostamus virallinen työttömyys 2,9 % 73 % venäläisiä, 11 % karjalaisia, 7 % valkovenäläisiä, 3,6 % ukrainalaisia, 2,3 % suomalaisia pinta-ala km² (Suomi km²) Sergei Katanandov, 51, on johtanut Karjalan tasavaltaa kahdeksan vuotta, ja viime aikojen myönteinen kehitys on luettu paljolti hänen ansiokseen. Katanandov korostaa kuitenkin, että paljon työtä on vielä edessä. Talous on kasvanut kovaa vauhtia jo kuusi vuotta, mutta se ei ole riittänyt ratkaisemaan sosiaalisia ongelmia. Monet ihmiset ovat edelleen hyvin köyhiä. Sen vuoksi etsimme avuksemme uusia yhteistyökumppaneita, hän sanoo työhuoneessaan Karjalan hallitustalossa. Katanandovin hallitus on laatinut vuoteen 2012 ulottuvan kehityssuunnitelman, jonka toteutuminen edellyttää prosentin vuotuista talouskasvua. Yritämme kohottaa metsäteollisuuden jalostusastetta. Kontupohjan paperitehdasta uudistetaan ja tänne on tullut myös joitakin uusia yrityksiä. Yritämme kehittää myös rakennusteollisuutta, kaivostoimintaa ja matkailua, Katanandov luettelee. Katanandov on tyytyväinen, koska Karjala on saanut viime vuosina yhä enemmän ulkomaisia investointeja. Ikea on löytänyt Kostamukseen, ja Stora Enso on rakentanut sahan Pitkärantaan. Hän toivoo, että vastaavia hankkeita syntyisi myös muille paikkakunnille. Olemme käyneet joitakin keskusteluja myös UPM-Kymmenen kanssa, hän paljastaa. Kontupohjan opetukset Kuvernööri Katanandov on valtapuolue Yhdistyneen Venäjän miehiä. Hän joutui syksyllä pahasti tulilinjalle Kontupohjassa puhjenneiden rotumellakoiden jälkeen. Mellakat saivat alkunsa kahden venäläismiehen murhaan johtaneesta kapakkatappelusta ja paisuivat nopeasti Kontupohjan venäläisväestön ja Kaukasukselta tulleiden siirtolaisten väliseksi konfliktiksi. Presidentti Vladimir Putin arvosteli Katanandovia voimakkaasti, koska hän lähti kriisin jälkeen kaikessa rauhassa lomalle Portugaliin. Katanandov pyysi anteeksi ja säilytti paikkansa. Katanandovin mukaan Kontupohjan tilanne on nyt rauhoittunut. Tapahtumista on tehty tarkat tutkimukset. Ne on saatu päätökseen ja oikeudenkäynti on alkamassa, hän sanoo. Katanandov näkee Kontupohjan räjähdyksen taustalla monia syitä. Rikollisten välinen yhteenotto johti kansallisuuskiistoihin, ja tilanne karkasi käsistä miliisin välinpitämättömyyden takia. Hänen mielestään miliisin olisi pitänyt tyrehdyttää tappelu alkuunsa, mutta se tyytyi seuraamaan tilannetta vierestä. Kontupohjan miliisin päällikkö on saanut potkut, samoin syyttäjä, turvallisuuspalvelun päällikkö sekä kaksi Karjalan hallituksen ministeriä. Myös Kontupohjan kaupunginjohtaja on eronnut, Katanandov kertoo. Hänen mukaansa mellakoita lietsottiin ulkoa. Kontupohjassa oli Moskovasta ja Pietarista tulleita nationalististen ääriliikkeiden edustajia, jotka villitsivät ihmisiä hyökkäämään Kaukasukselta muuttaneita siirtolaisia vastaan. 17 tšetšeeniperhettä pakeni sen jälkeen Kontupohjasta. 16 perhettä on nyt palannut takaisin. Yhden perheen kohtalosta emme tiedä mitään, ehkä he palasivat Tšetšeniaan. 48/2006 Suomen Kuvalehti 37


Yleistä asiaa ja uutisia SATA SSD-levyistä | sivu 90 | MuroBBS\nYleistä asiaa ja uutisia SATA SSD-levyistä\nViestiketju alueella 'Massamuistit' , aloittaja Turha tunnus, 26.02.2007.\nSivu 90 / 91 < Edellinen 1 ← 86 87 88 89 90 → 91 Seuraava >\nCrucial ei saanut vielä tälläkään kierroksella TLC-lageja kuntoon, useiden sekuntien lagipiikit vaivaavat edelleen.\nAlkuperäinen kirjoittaja Chris Ramseyer/Tom's HW\nI think we can put the performance issues on the back of Marvell. We have four other Dean-based SSDs in the lab, and only one delivers true mainstream benchmark results. The others target entry-level buyers. The four-channel Dean controller is late to market, and in our opinion it's not the right processor to take on the four-channel Silicon Motion or eight-channel Phison controllers dominating the mainstream space (behind Samsung's 850 EVO).\nCrucial has a long history of partnering with Marvell, but that might have been the wrong move here. Its BX100 and BX200 both utilized SMI controllers, and Crucial may have realized better performance with a SM2258.\nTHW epäilee Marvellin ohjainta syypääksi.\nToinen Samsungin PRO sarjan SSD, mikä hajosi* noin kolmen vuoden sisällä. Edellinen oli muistaakseni 830 -sarjaa ja nyt hajonnut 840 -sarjaa. Kumpikin kooltaan 256gb ja molemmilla kerroilla kovoilla oli vain Steam ja sen pelit. Vähän ihmetyttää, että näin tiuhaan tahtiin hajoilee ja molemmilla kerroilla levyllä sama sisältö - varmaankin sattumaa, mutta kuitenkin.\n*Olettaisin, että rikki koska Windows 10 ei enää levyä tunnistanut (buutissakin kesti todella pitkään, jos levy oli kiinni) ja USB-adapterilla toiseen koneeseen ja disk management näytti levylle kooksi 960mb, mutta mitään sille ei pystynyt tekemään. Paragon tunnisti levyn 2 teran kovoksi ja heitti niin paljon erroria, että jätin suosiolla siihen.\nApacer AC532 USB 3.1 1TB\nToshiba MG04ACA200N 2TB\nTeam Group MP33 M.2 2280 256GB\nVirtalähde on huono.\nMeinasin jo että en jaksa tästä aiheesta enää, kun kaikki tietää millaisia noi foliohattujen harhaiset keskustelut on. Asioista voi jauhaa ja jauhaa, mutta oikein mihinkään ei päästä, kun fakotja ei ole. Mutta pistän nyt vaan yhden esimerkin.\nAndroid levynsalaus täysin rikki.\nEikä tämä varmaan ole ensimmäinen, eikä viimeinen keissi missä näin käy.\nTuli asennettua kannettavaan samsungin ssd vanhan hddn tilalle, onko näissä nyt jotain ssd:hen liittyviä asetuksia mitkä pitäisi tarkastaa että ovat oikein? (Win10) Esim. eheytys, levyn indeksointi ym?\nLevyn liitäntä ilmeisesti kuitenkin oikein, koska käyttö onnistuu oikein.\nPystyykö SSD:n firmwarea päivittämään ennen asennusta esim usb-telakassa tms?\n(Samsung kyseessä) Itsellä ei taida olla emossa sata-paikkoja vapaana ennenkuin sitten\nvanha c lähtee tieltä.\nJa samalla kysyisin että missä on selkeimmät ohjeet siihen miten W7 asennus siirretään/kopioidaan\nvanhalta pienemmältä ssd:ltä suurempaa uuteen ssd:hen, ilman uudelleenasennusta.\nedit. Plus se että voinko uuteen levyyn itse asiassa tehdä osioita kun sittenhän niillä on väkisin\nnimet ja sen jälkeen ei varmaan pysty enää osioista joku olemaan C(?)\nVai onko se osio mihin W7-asennus kopioitu sitten automaattisesti C sen jälkeen kun sen koneeseen laittaa\nkiinni aiemman ssd:n tilalle.\nkalukukkaro: asenna se samsungin magicial ohjelmisto joka kertoo ja ehdottaa kaikkia asetuksien optimointeja\nRaiggu: itse kopioin vanhemman ssd:n uudelle samsungin ssd:lle samsung migration ohjelmistolla ja kopioinnin jälkeen\nkoneen sammutus ja uuden kovalevyn vaihto vanhan tilalle ja homma sillä hoidettu ja uusi asema myös c automaattisesti\nAlkuperäinen kirjoittaja kalukukkaro\nSille levylle ei ole tarpeen tehdä yhtään mitään Windows -puolella.\nAlkuperäinen kirjoittaja Petewal\nNämä "optimoinnit" oli varmaan Windows XP:n kanssa relevantteja, mutta nykypäivänä täysin turhia.\nAlkuperäinen kirjoittaja Raiggu\nPääsääntöisesti ei pysty, koska sieltä USB-telakan kautta ei näy se levy "läpi". Tee media millä voit päivittää firmwaren offlinetilassa. Vaihdat SSD:n sata-paikkaan siksi aikaa.\nTuli osteltua ("halvalla") uusi ssd Kingston UV400 240 Gt ja tottakai piti vertailla vanhempaan Kingston HyperX SSD - SH103S3 240 Gt versioon. Ällistyin jo hieman kuinka paljon noi kirjoitus nopeudet ovat nousseet tai sitten HyperX alkaa hidastuu jo... ?\nHYperX vasemmassa ja UV400 oikealla.\nSpoiler: Pähee kuva\nEi mitään järkeä. Laita pelit jne niille 320 sarjalaisille. 520 sarjalaiset kun on huomattavasti nopeampia niin omasta mielestäni fiksumpi valjastaa se nopeus käyttöjärjestelmän ja tärkeiden ohjelmien käyttöön.\nKingston HyperX SSD - SH103S3 240 Gt tuli mitä ilmeisimmin tiensä päähän, sillä testasin kahdella eri sata-kaapelilla ja -paikalla sekä kahdella eri läppärillä usb-adapterin kanssa, eivätkä koneet tunnista levyä. Mietin, onko korjaamiseksi tai tietojen pelastamiseksi mitään tehtävissä? 3v takuu on umpeutunut. Asemassa on minulle tuntematon neljäpinninen liitin Satan-vieressä, voisiko sitä kokeilla datan pelastamisessa?\nJos ja mitä todennäköisimmin kun joudun hankkimaan uuden levyn, minkä levyn ostan? Tiedustelin sen verran, että 500-1000 gigatavua olisi sen kapasiteetti, mutta onko näistä toisessa selkeästi parempi hinta/laatu suhde?\nVielä ketjulle offtopic, mutta viestissä hyvinkin on topic, saanko Windows kympin takaisin uudelle levylle, seiskan asennuslevy siis löytyy.\nCrucialin BX100 levy on alkanut Win10 asennuksen jälkeen katoilemaan järjestelmästä buutatessa, levyllä ikää parisen vuotta. Kun tuolla levyllä on käyttis niin vähemmän yllättäen haittaa toimintaa. Levy ilmestyy ehkä noin joka kolmannella buutilla. Onko levy tiensä päässä vai löytyykö tähän joku apu? Uusin firmis jne. asiat ovat jo kunnossa, SMART statistiikat näyttävät että levy on vielä ihan kelvollisessa kunnossa.\nTakuuseen jos kerta aiemmin toiminut ilman ongelmia. Tuota katoilua tapahtuu myös MX100 levyllä.\nSiis onko Crucial huono? Kannattaa katella jotain muuta?\nEn tiedä onko tämä yli 3 vuotta Toshiba parempi, kun alkanut resurssienhallinta kaatumaan. Toki voi olla käyttikseen tullut bittiä poikittain. Mitään tuollaista buuttiongelmaa ei ole ollut kuitenkaan.\nViimeksi muokattu: 19.09.2016\nMyös huono virtalähde voi aiheuttaa kuvatunlaisia oireita. Erityisesti Crucialin ssd:t ovat perinteisesti olleet herkkiä.\nTökkäsin koneeseen kiinni uuden EVO 850 500GB SSD:n. Ainoa asia mikä tässä nyt mietityttää on se, kun levy lenksottaa tuolla kotelon pohjalla irrallaan. Muistelin, että koneen osien mukana olisi ollut ns. ylimääräinen kiinnitystelakka levylle, mutta eipä sellaista ollutkaan ylimääräisenä. Paikkojahan tuossa kotelossa sinällään noille levyille olisi, mutta tuota telakkaa huutaa. Onko tällä nyt mitään väliä levyn kestävyyden ja toiminnan näkökulmasta?\nSSD ei sisällä mitään liikkuvia osia, joiden vaikutuksesta levy hakkaisi esim. kotelon pohjaa vasten. Koneen potkiminen voi toki kolauttaa irtonaisen SSD:n johonkin, mutta ei se itsekseen liiku, joten en näe mitään haittaa.\nNo kone on pöydällä, joten ei sitä kyllä kukaan potki. Olkoon siis siellä pohjalla, vaikka vähän vinossa tököttääkin.\nNyt olisi kovan harkinnan edessä Samsungin uusi PM961 http://www.mindfactory.de/product_i...-TLC-Toggle--MZVLW256HEHP-00000-_1116166.html\nOnko tietoa millaiset luku ja kirjoitusnopeudet ? Ovat siis M.2 SSD levyjä ?\nOnko millaiset "real world" luku/kirjotus nopeudet ?\nKiinnostaisi todella paljon ostaa 2kpl tollaisia ja laittaa RAID 0, onko tämä mahdollista kaikilla Z170 emoilla, joissa 2kpl M.2 paikkoja ?\nKaipaisi hieman tietoa Onko 2kpl parempi kuin 1kpl, kun hinta suunilleen sama ?\nAlkuperäinen kirjoittaja Konemiespoju\nOnko tietoa millaiset luku ja kirjoitusnopeudet ?\nOvat siis M.2 SSD levyjä ?\nKiinnostaisi todella paljon ostaa 2kpl tollaisia ja laittaa RAID 0,\nonko tämä mahdollista kaikilla Z170 emoilla, joissa 2kpl M.2 paikkoja ?\nOnko 2kpl parempi kuin 1kpl, kun hinta suunilleen sama ?\nSellaiset kuin spekseissä lukee.\nRiippuu emolevystä mitä se tukee, katso mitä lukee spekseissä/ohjekirjassa.\nEipä oikeastaan, suurempi parempi näin noin niinkuin yleensä SSD asemien kanssa. Yleensä se 2kpl on kalliimpi, kuten tässäkin tapauksessa. 512GB PM961 maksaa vain 180€ Mindfactoryllä vs. 256GBx2 195€.\nItse en keksi oikeastaan mitään järkevää käyttöä NVMe RAID0:lle, no ehkä 4K-8K videoiden editointi mutta siinä se sitten suurinpiirtein onkin.\nMieluummin se yksi iso SSD asema kuin kaksi pienempää + RAID päänsäryt.\nOlisi 85€ kpl 256gb pm961, onko raid kuinka paljon nopeampi kuin yksi kapula ? Ja onko raid:in asettaminen vaikeaa ?


ensimmäiset treffit ohjeet - smpilkki2016.fi ensimmäiset treffit ohjeet Apua arkiseen ongelmaan ja viihdettä päivään Keskusteluista - Suomen suurin Treffipalvelu - Ilmainen kotimainen sähköposti - Tarjouksia ja alennuksia\nKehonkieli: näin toimit ensitreffeillä | Eliittikumppani Deittailuohjeita löytynee netistä pilvin pimein, mutta lukijan pyynnöstä listaan omia vinkkejäni treffailijoille. Edellinen kirjoitukseni ulkoisesta habituksesta toimii elintärkeänä pohjustuksena tälle postaukselle.\nMitä nainen haluaa: Ensimmäiset treffit Ensimmäiset treffit Tähän aiheeseen tullaan palaamaan vielä moneen kertaan, mutta nyt lähdetään liikkeelle! Oletusasetuksena tässä tekstissä on, että mies hakee naista tositarkoituksella.\nSuomi24 Keskustelut En nyt niinkään sanois.. tää on aihe jonka kanssa ei ikinä tule valmista, aina on jotain parannettavaa ja opittavaa. Sen tohon sanoisin et jokaiset treffit on aina erilaiset, edellisillä toiminutta ei voi …\nHiljaisuus treffeillä? Aloita keskustelu näillä vinkeillä! Suomi24 Treffit arvostelu ja käyttäjien kokemuksia suomi24 treffit venäläiset. Ja muista turvallisuus: rahaa ei kannata lähettää kenellekään sekä mahdolliset treffit kannattaa aina sopia julkiselle paikalle, esimerkiksi kahvilaan.\nTreffit järjestyvät täällä (sis. 5-vaiheinen opas Pisteenä iin päälle, elämäni huonoimmat treffit oli 2vk sitten tinder-miehen kanssa. Häivyin seitsemännen lasillisen jälkeen. Häivyin seitsemännen lasillisen jälkeen. Ylipäätään, täyspäistä treffiseuraa on …\nMitä nainen haluaa: Ekat treffit, halataanko? ensimmäiset treffit ohjeet Katso Tenavat erikoisjaksot - Ensimmäiset treffit Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio. Yle Areenassa on tarjolla radio- ja televisio-ohjelmia, suoria lähetyksiä sekä ohjelmatiedot.\nensimmäiset treffit ohjeet - cmv2017.nl Edellisessä bloggauksessani, kokemuksia nettideittailusta, pohdin nettideittauksen arkea omien kokemuksien kautta. Aktiivinen lukija nosti esille loistavan pointin, miten ne ekat oikeat treffit alotetaan luonnollisimmin, sen jälkeen kun jo ollaan tutustuttu jonkun verran netin välityksellä.\nOhjeita deittailijoille – näin saatat päästä toiselle Avainsanat: deitti, ensimmäiset treffit, Faktoja nettideittailusta, iskurepliikki, miehiä, naisia, nettitreffit, Treffit Artikkelien selaus ← Hämmästyttävä tulos: Tämä luonteenpiirre ei suomalaisia sinkkuja kiinnosta Olet parempi deittailussa yli 40-vuotiaana, tässä syyt miksi →\nTinderin parhaita ja vinkkejä | Loppukiri ensimmäiset treffit ohjeet Suomi24 Chat Ohjeet Kokemuksia. Alimpaan minut alas rappusia talon raahasi finnisch. Chat treffit jännittää ensimmäiset chat, online nainen etsii naisseuraa.\nNäin selviät treffeistä kunnialla | Me Naiset Vaikka treffit olisivat hirveät, onnittele itseäsi siitä, että uskalsit panna itsesi likoon. Opitpahan ainakin itsetuntemusta ja näit markkinoita. Nyt tiedät, millaiset asiat toisessa nyppivät. Jos joskus löydät jonkun ihanan, hirveiden kokemusten jälkeen osaat arvostaa häntä.\nTreffit Netistä? Katso Parhaat Suomalaiset Deitti ja ensimmäiset treffit ohjeet Testasimme: Nämä ovat parhaat vegaaniset kahvimaidot Rotissööri-treffit. Tapaamme Rotissööri-treffeillä tiistaina 11. huhtikuuta Viinille ravintolassa.Treffi …\nsuomi24 treffit venäläiset - fineict.fi Treffit mielessä? Eliittikumppanissa löydät juuri sinulle sopivaa seuraa, joten lue nämä vinkit, liity ja sovi treffit!\nTreffit netistä - löydä seuraa verkosta jo tänään Ensimmäiset treffit ovat kuitenkin vasta mietintää, kuka toinen on, ellei toiseen ole jo pitkään ollut rakastunut. Suutelu on intiimiä ja sitä ei tehdä kenen kanssa tahansa. Pitkä halauskin riittää hyvin ensimmäisillä kerroilla. Jos aina pitäisi suudella ensimmäisillä treffeillä, ei moni nainen haluaisi edes lähteä kenenkään kanssa treffeille, vaan aina pitäisi olla jo\nOhjeet treffeille - Miten nainen isketään? - Suomi24 Treffit netistä? - Katso parhaat Suomalaiset treffisivustot ja deittisivustot. Älä ole enää yksin, aloita jo tänään! Löydä deitti tai rakkaus ja parisuhde.


Puumökin rakentaminen | Rakennustyöt\nSuunnitteletko mökin rakentamista? Tutustu Meidän Mökin kattavaan tietopakettiin, jossa on olennaista tietoa muun muassa budjetista. Rakensimme syvälle korpeen mökin. Muutimme mökin saunaksi ja rakensimme sen kylkeen paljun.\nLue kaikki projektit tästäOSA 1: Rakenna.\nHirsi ja puu mökin rakennusmateriaalina on suosittu valinta suomalaisten. Niin sanotusta pitkästä tavarasta rakentamisen suurin etu on suunnittelun vapaus. Terveelliset hirsimökit ja hirsihuvilat rakennetaan laadukkaasta hirrestä. Hongan mökkipakettien valikoimasta sopiva vaihtoehto mökin rakentamiseen.\nOletko koskaan unelmoinut tontin ostamisesta ja kotoisan mökin rakentamisesta? Tämä kokonaisuus ratkaisee kaikki ongelmat: tässä tulee.\n6 kysymystä ja vastausta: kesämökin ostajan opas\nNiin pieneen tilaan on vaikea rakentaa mukavuuksia, toteaa. Suurin osa mökin kunnostajista haluaisi lisätä mökin käyttöaikaa myös kylmien. Se tarkoittaa sitä, että yhä useampi valitsee valmiin mökin sen sijaan, että alkaisi itse rakentaa mökkiä. Useimmat toivovat mökiltä myös monia mukavuuksia. Vierailija: "Alettiin tässä pohtia pienen ja yksinkertaisen mökin rakentamista sukutontille. Halvalla yritettäisiin siis päästä ja mökkipaketit ei huiman hintaisia. Pihapiiriin nousi kivirakennelmien lisäksi Katin rakentama puumökki, jossa hän 13. Onko paikalla omasta puusta mökin tehneitä?\nAjatuksena rakentaa pitkästä tavarasta ulkoa lautaverhoiltumökki. Varustelutaso ja käyttötarkoitus ovat ratkaisevassa asemassa mietittäessä mökin lämmöneristystä. Mökin suunnitteluvaiheessa nämä asiat on. Kesämökin rakentamisen ei tarvitse tuottaa päänvaivaa, sillä mieleisen huvilan saa tilattua. Mikä parasta, uuden mökin ennättää saada vielä loppukesäksi.\nVihreä rakennus ei tarkoita pientä, ruohokattoista puumökkiä, vaan energiatehokasta, tavallista. Vihreä rakentaminen lähtee liikkeelle jo suunnitteluvaiheessa.\nMökin hintaan vaikuttavat rakennusvuosi, kunto, koko, varustelutaso. Mökin seinässä on ollut kosteusvaurio. Mökin muuttamiselle talviasuttavaksi on kolmen sanan ohje: tiivistys, eristys ja. Eristettäessä on muistettava rakentaa toimiva ilmanvaihto. Tehokas tuotanto tarjoaa nopean ja monipuolisen toimitusvaihtoehdon.\nJos tahdot itse rakentaa hirsimökin tai saunan, valintasi on silloin valmispaketti toimitus. Tuomme materiaalit mökillesi ja. Vierasmajat, aitat, pihamökit ja paljon muuta tarpeellista rakentamiseen ja. Etsimme kesäkotia kauan ja ajelimme pitkin rannikkoa katsomassa vaihtoehtoja. Vihdoin löytyi kiva musta puumökki Kasnäsistä, mutta toinen. Energiatalouden kannalta rakentaminen on keskeinen vaihe ja jos. Näyttämön takana oli skene, rakennus, joka toimi lavasteena ja vaatteidenvaihtopaikkana.\nSkene oli alun perin pieni puumökki, mutta se kehittyi kreikkalaisilla. Jos heistä tuntui, ettei heillä ollut enää varaa rakentaa, tilanne oli todella vakava. Oletko tullut ajatelleeksi, että mökin ei välttämättä tarvitse maksaa maltaita? Nyt jokaisella on mahdollisuus omaan pieneen pihamökkiin puutarhassa tai omalla. Hamptonsin talo oli käynyt läpi monta vaihetta, ja Saul-setä jaksoi aina kertoa, kuinka oli ostanut pienen puumökin East Hamptonista pilkkahintaan, kuinka. Juuri valmistunut puumökki ja rantasauna, keskellä Houtskaria, oma rantaa yli 55 metriä.\nLisäksi rakennuspaikalle saa rakentaa lomatarkoitukseen liittyviä.