Sebastian Aho tykitti maaleja – Eetu Luostarinen avasi pistetilinsä Carolinassa - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 12.11.2019 06:16\nSebastian Aho mätti kaksi maalia Carolina Hurricanesin 8–2-murskavoitossa Ottawa Senatorsia vastaan jääkiekon NHL:ssä. Hurricanes teki ottelussa komean kasvojenpesun hävittyään edellisen taistonsa juuri Senatorsille sunnuntain vastaisena yönä 1–4.\nAho iski illan ensimmäisen kaappinsa toisen erän alussa. Ottawa pelasi ylivoimaa, kun Aho katkaisi siniviivalla Senatorsin Dylan DeMelon syötön. Suomalaishyökkääjä tikkasi läpiajoon ja laukaisi kiekon varmasti rysään. Carolina siirtyi maalilla 3–0-johtoon.\nAho maalasi seuraavan kerran kolmannen erän alussa ja vei joukkueensa 6–1-johtoon komealla osumalla. Aho painoi kiekon ilmasta häkkiin, kun peliväline kimposi Joel Edmundsonin laukauksesta päädyn kautta maalin kulmalle.\nKevään maailmanmestari Eetu Luostarinen merkkautti NHL-uransa ensimmäisen tehopisteen kolmannessa ottelussaan. Luostarinen jakoi kiekon hyökkäysalueella eteensä Haydn Fleurylle, ja kanadalainen laukaisi Carolinan 4–0-maalin.\nTeuvo Teräväinen kirjautti niin ikään syöttöpisteen. Hän tarjoili kiekon hyökkäysalueen keskustaan Dougie Hamiltonille, joka tälläsi ranteellaan Carolinan 5–0-johtoon.\nAholla on kauden 18 ottelusta kasassa tehot 8+5=13, Teräväisellä 17 pelistä 4+10=14.\nNHL Sebastian Aho Teuvo Teräväinen NHL:n suomalaiset Carolina Hurricanes Jääkiekko Urheilu


Näyttelijä Pihla Viitala palasi #metoo-kokemuksiinsa Docventures Talk Show’ssa: "Ei ole minun häpeäni, jos joku toinen käyttäytyy huonosti" | Docventures | yle.fi\nJulkaistu 12.09.2018 - 13:11 . Päivitetty 12.09.2018 - 13:11\nDocventuresin kuudes kausi alkoi suurilla tunteilla ja itsetutkiskelulla! Sukupuolten valtataistelusta puhuminen ja #metoo saivat keskustelijat näkemään omat kokemuksensa. Näyttelijät Pihla Viitala ja Ville Virtanen pohtivat leffaklitsussa kokemaansa ja todistamaansa vallan väärinkäyttöä.\nPihla Viitala osallistui keskusteluun vakavana. Hän sanoi yllättyneensä siitä, että uhrien puhuminen Suomessa tuomittiin rajusti.\nToisaalta reaktiot selkiyttivät hänelle, mistä #metoossa on kyse: empatiakyvystä. Viitala totesikin, että valta täytyy ottaa pois niiltä, jotka eivät osaa valtaa käyttää.\n– Itseä on saattanut hävettää jokin asia, mutta metoo on mahdollistanut sen, että on tajunnut, ettei siitä ole kysymys. Se ei ole minun häpeäni, jos joku toinen käyttäytyy huonosti.\nKeskustelun päätteeksi Viitala peräänkuulutti ihmisiltä rohkeutta.\n– Tunteetkaan eivät ole häpeä, hän sanoi silminnähden liikuttuneena.\nKatso video, jossa Viitala puhuu #metoon vaikutuksista:\nEnemmän eväitä ymmärtää valtarakenteita\nNäyttelijä Ville Virtanen saapui Docventuresin leffakellariin suoraan Ruotsista. Hän kertoi, että naapurimaassa on elokuva-alan sopimuksissa nykyään pykälä, jossa käydään läpi seksuaalinen häirintä. Tämä on madaltanut kynnystä puuttua asiaan.\n– Kuten Twitterissäkin todettiin, mulkkujen on vaikeampi operoida, Riku Rantala tiivisti.\nKeskustelijat totesivat, että #metoon paras anti on se, että nyt muilla ihmisillä, etenkin miehillä, on enemmän eväitä tajuta, mitä seksuaalisen häirintä on ja miltä se voi tuntua.\nMun mielestä paras kuvaus #metoo’sta oli sen vertaaminen valojen sytyttämiseen. Valtarakenteita ja esim. naisten seksualisointia on tosi vaikea havaita, kun ne ovat niin jykevä osa kulttuuria. Toivon mukaan joskus imperfektissä. #Docventures\n— Reetta Rönkä (@reettaronka) September 11, 2018\nVirtanen tunnusti tajunneensa vasta yli 30-vuotiaana, miltä naisista voi tuntua pelätä raiskatuksi tulemista.\n– Koska olen tämän kokoinen mies, koko keskustelu saattaa mennä minulta ohi, koska en tunnista sitä asiaa.\n#STOPnyt-haaste heitetty, liity mukaan!\nIllan teema nousi eilen muutenkin vahvasti esille, kun Ylen MOT-toimitus julkaisi jutun kouluissa tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä. MOT:n kyselyssä sadat nuoret kertovat kokevansa koulussa muun muassa homottelua, huorittelua, lääppimistä, puristelua, kourintaa, seksuaalissävytteisiä juoruja, ulkomuodon arvostelua.\nJutussa erään koulun rehtori vertaa oppilaiden kokemaa seksuaalista häirintää kouluruokaan: “Pitää vain kestää.”\nIllan toinen asiantuntijavieras, opettaja ja tutkija Minja Koskela ei yllättynyt tuloksista. Hän huomautti, että koulun voi nähdä yhteiskunnan pienoismallina:\n– Jos seksuaalista häirintää on kaikissa yhteiskunnan rakenteissa, miksei koulussa olisi?\nKeskustelijat tulivat siihen lopputulokseen, että seksuaalinen häirintä on ennen kaikkea yhteisöjen ongelma.\nNiinpä Docventures haastoi kaikki koulut, työpaikat ja harrastusporukat lopettamaan seksuaalisen häirinnän kertarykäisyllä.\nEnsimmäisten joukossa haasteeseen tarttui eduskunnan puhenainen Paula Risikko.\nKyllä, olen jo käynnistänyt #STOP epäasialliselle käytökselle ja seksuaaliselle häirinnälle #StopNyt #docventures https://t.co/AZVCjtlozu\n— Paula Risikko (@paularisikko) September 12, 2018\nMyös sinä voit osallistua haasteeseen NYT - ja somessa hashtagillä #stopnyt!\nRiku Rantala ja Tunna Milonoff jatkavat aiheesta tänään keskiviikkona Yle Puheella ja Areenassa klo 15. Vieraana tutkija Satu Lidman.\nKatso Yle Areenasta koko Docventures Talk Show:\nEnnen kuin klikkaat Talk Show'n ruudullesi pyörimään, ota tästä evääksi muutamat käsitteet, joita lähetyksessä tankattiin.\nIntersektionaalisuus tarkoittaa sitä, että yksilön asemoitumiseen yhteiskunnallisissa valtasuhteissa vaikuttavat sukupuolen lisäksi monet muutkin erot, kuten yhteiskuntaluokka, ikä, etninen tausta ja seksuaalinen suuntautuminen. Siksi tulee vähentää kaikenlaista syrjintää.\nToksinen maskuliinisuus Toksisella maskuliinisuudella tarkoitetaan kulttuurin vahingollisia vaatimuksia niin sanotusta miehisyydestä. Samalla miehen käytöksessä feminiineinä pidetyt ominaisuudet esitetään heikkouden merkeiksi ja häpeällisiksi.\n09.09.2018 "Tämä on iso savotta yhdelle sukupolvelle" – #Metoossa on nyt miesten vuoro, sanovat Docventuresin Riku ja Tunna\n10.09.2018 Lasikatto murtuu! 57 Suomen historian kovinta kunnaria tasa-arvoasioissa\nMiten ihmiset pystyvät johonkin niin pahaan kuin lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön? Miten hyväksikäyttöä voi ehkäistä? Docventuresin erikoislähetys pureutui yhteen yhteiskuntamme suurimmista tabuista: lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja sen syihin. Keskusteluilmapiirin muutosta vaativat studiossa oikeuspsykologi Julia Korkman, psykoterapeutti Jussi Nissinen ja kirjailija Nina Kähäri, joka itsekin kokenut lapsuuden aikaisen hyväksikäytön. Katso koko Docventures Talk Show.\nKuinka feminismi saapui pikkukaupunkiin – uudessa sarjassa nuori toimittaja sekoittaa uneliaan Ystadin ilmapiiriä\nSystrar – kesä 1968 kertoo erilaisten naisten ystävyydestä.\nSystrar – Kesä 1968 kertoo erilaisista naisista, joilla on enemmän yhteistä kuin he arvasivatkaan. Teemalla keskiviikosta perjantaihin 20.–22.3.2019.\nKommentar: Bristen på jämställdhet i riksdagen är slående men väldigt få höjer på ögonbrynen\nTystnad råder kring både abort och jämställdhetsrapport.\n"Finland är ett jämställt land" konstaterar regeringsprogrammet och de flesta verkar nöjda med det. Att det brister i jämställdheten mellan män och kvinnor i riksdagen förvånar ingen, och inte verkar det uppröra särskilt många heller. Varför?\nDocventures Talk Show purki ilmastoahdistusta - onko tekoäly se seuraava johtaja, joka kiskoo meidät turvaan ilmastonmuutokselta?\n“Kannattaako olla muuta johtajaa kuin tekoäly?”\n“Kannattaako olla muuta johtajaa kuin tekoäly?” pohti futuristi Perttu Pölönen Docventures Talk Show'ssa. Tulevaisuuteen Rikun ja Tunnan kanssa katsoivat myös ennakointijohtaja Paula Laine ja löytöretkeilijä Patrick “Pata” Degerman.\nIlmastonmuutoksen edetessä mikään ei ole itsestäänselvää.\nSuomessa elää joukko ihmisiä, jotka valmistautuvat päivittäin kriiseihin. He haluavat selviytyä tilanteesta kuin tilanteesta. Osa heistä kutsuu itseään survivalisteiksi ja on miettinyt hyvin tarkkaan, mitä tekevät, jos (tai siis kun) paska osuu tuulettimeen. Jenni Laiti asuu Saamenmaalla ja varautuu länsimaisen yhteiskunnan romahdukseen.\nKalle Kinnusen elokuvakolumni: Neljä elementtiä yrittää olla maailman syvällisin elokuva, ja tietäähän sen, mitä siitä seuraa\nDokumentti uususkontona ei toimi.\nNeljä elementtiä on dokumentti, jonka mukaan hyvän elämän ja henkistymisen eväät rakennetaan yksilöiden äärikokemuksista – ainakin jos ne on filmattu todella kauniisti. Kun elokuva on vielä kertovinaan ihmisen suhteesta luontoon, vaikutelma on päinvastainen kuin mitä tekijät taisivat ajatella, kirjoittaa Docventuresin leffakriitikko Kalle Kinnunen.


Leena Krohn: Älä lue tätä kirjaa – Koko lailla kirjallisesti | Lily\n8.7.2013 jenni s.\nTässäpä kirja, jolla ei ole kohderyhmää iän tai juuri muunkaan suhteen. Leena Krohnin Älä lue tätä kirjaa -teoksen takakannessa lukee ”kirjoituksia kaikenikäisille keskenkasvuisille”. Tuo määritelmä vetosi minuun kovasti, samoin kuin tietenkin kirjan nimi, joka toimii erittäin käänteispsykologisesti.\nKirjan nimitarina hymyilytti. Löysin itse tämän teoksen antikvariaatista, ja nimikkokertomuksessa Mirjami-niminen tyttö löytää antikvariaatista kirjan, jonka nimi on ”Älä lue tätä kirjaa”. Toki Mirjamin on luettava tuo kirja, ja hänen eteensä avautuu kummallinen kertomus, jossa tarina Älä lue tätä kirjaa -kirjan löytämisestä kertautuu uudelleen ja uudelleen. Tarina jatkuu samanlaisena, kunnes Mirjami päätää itse jatkaa sitä omaan suuntaansa. Kertomusta voi lukea kuin satua, jossa on helppo ilmitaso ja taustalla opetus. Luulen, että Älä lue tätä kirjaa -tarina kertoo ikuisuudesta tai äärettömyydestä, sillä että kaikki on yhtä suurta jatkumoa.\nNiin, luulen. Krohnin teoksista ei ole aina helppo sanoa, mitä ne tarkoittavat. Onneksi ne sopivat luettaviksi ja nautittaviksi myös analysoimatta. Esimerkiksi juuri tässä teoksessa minua viehätti kuitenkin se, että kertomukset ovat sujuvia ja helposti lähestyttäviä, vaikka niissä selvästi onkin myös suurempi ja vakavampi pointtinsa. Tuon pointin takia pari kirjan kertomusta jäi ihan vaivaamaankin mieltäni.\nTarinassa ”Ääni” koko kaupunki kärsii samasta ongelmasta, ilmeisesti tinnitystä muistuttavasta äänestä, joka sekä vaivaa että yhdistää ihmisiä. Ostamani teoksen välissä oli Helsingin Sanomien kirja-arvio vuodelta 1994, ja ilokseni se myös netissä luettavissa. Tuon arvion mukaan äänen tarinan opetus on se, että ihminen havaitsee, minkä haluaa. En tiedä – minua jäi ainakin vaivaamaan, mitä äänen vaivaamille ihmisille myöhemmin tapahtui.\nKaikkein kiinnostavin ja hurjin pienen kirjasen tarinoista oli ”Setä Ajanvoittaja”. Se tuntui hämmästyttävän ajanmukaiselta, vaikka on ilmestynyt jo melkein kaksikymmentävuotta sitten. Tarina alkaa näin:\nTalossa oli satakaksikymmentäyksi kerrosta ja ylimpänä kattoterassi kasvihuoneineen. Koko talon väki sai sieltä ravintonsa ja energiansa. Samanlaisia taloja oli koko Oohuin kaupunki täynnä, kortteli korttelin vieressä, kaupunginosa kaupunginosan jälkeen. Sellaisia taloja oli myös naapurikaupungeissa, jotka alkoivat heti Oohuin rajalta. Koko maa oli sellaisten talojen peittämä, sillä ihmisiä oli paljon ja täytyihän heidän asua.\nOletteko kuulleet kaupungistumisest ja kaupunkiviljelystä? Tarina jatkuu:\nMutta ihmiset, jotka asuivat allekkain ja vierekkäin samanlaisissa taloissa ja tekivät samanlaisia asioita samaan aikaa, olivat kaikki keskenään erilaisia.\nErityisen erilaiseksi osoittautuu eräs erakoitunut mies, joka ei tunne kuuluvansa minnekään eikä olevansa kukaan. Hän on tehnyt aikoinaan sopimuksen ruumiinsa jäädyttämisestä ja uudelleen herättämisestä ja herännyt aikaan, jossa hän on ypöyksin ja ”vanhasta maailmasta”. Kertomus pistää miettimään paitsi oikeita spekulaatioita ruumiiden pakastamisesta ja herättämisestä myös elämän rajallisuutta ja tuon rajallisuuden huonoa ja etenkin hyviä, turvallisia puolia.\nMinun elämäni hyviin ja turvallisiin puoliin kuuluvat ainakin luottokirjailijat, ja Leena Krohn on ehdottomasti yksi heistä. Tässä blogissa olen aiemmin kirjoittanut ainakin Kertomuksia-kirjasta.\nLeena Krohn: Älä lue tätä kirjaa. WSOY, 1994. Kuvitus: Inari Krohn\nOi, tämän lukemisesta on jo aikaa, mutta muistan, että kirja oli ihana! Leena Krohn on niitä kirjailijoita, joita pitää ostaa omaksi ja lukea uudelleen. Mutta Krohnia ei voi ahmia, koska kirjoissa on niin paljon ajateltavaa ja pähkäiltävää, että niitä voi lukea vain pikkuisen (yhden kirjan verran) kerrallaan. Sitten aivot tarvitsevat taas taukoa.\nReeta, minä sain kyllä joskus Krohn-ahmimiskohtauksen: luin kaiken minkä käsiini sain. Lopulta tiesin, että olin ollut hienojen tekstien äärellä, mutten enää tiennyt, mitä missäkin kirjassa oli tapahtunut. Muistaakseni en myöskään kyennyt lukemaan hetkeen mitään muutakaan. Sittemmin olenkin säännöstellyt Krohnin teoksia. 😉\nOlikohan tämä ensimmäinen vai toinen Krohn jonka luin (Donna Quijote on toinen ehdokas ensimmäiseksi), ja selvästi pidin kun kirjailijan tuotanto on muutenkin tullut luettua. Mutta en ole lukenut uudelleen ja siksi on vähän hämärissä että mitäköhän tässä tapahtui, sitä niminovellia lukuunottamatta.\nMä olen taas lukenut kymmenkunta Krohnin kirjaa, mutta tästä en ollut kuullutkaan ennen kuin törmäsin siihen sattumalta. Minun ensimmäinen krohnini oli Tainaron, jonka olen lukenut ensimmäisen kerran kun kirja oli juuri ilmeistynyt – mielikuvieni mukaan en ymmärtänyt siitä juuri mitään. 🙂


SANAT HENKILÖKOHTAISEN JA AMMATILLISEN KASVUN VÄLINEENÄ | Eino Roiha Säätiö\nEtusivu » Roiha instituutin uudet kotisivut aukeavat 8.1.2020 » SANAT HENKILÖKOHTAISEN JA AMMATILLISEN KASVUN VÄLINEENÄ\nLähettänyt 17. joulukuu 2018 - 9:50 käyttäjä Kettunen Jouni\nJohdantoa kirjallisuusterapiaan 15 op\nKirjallisuusterapia on yksi taideterapioista, joiden koulutuksessa Eino Roiha Instituutilla on pitkät perinteet. Kirjallisuusterapia pohjautuu lukemisen ja kirjoittamisen vuorovaikutukselliseen käyttöön, joka tukee persoonallista kasvua, itsetuntemuksen lisääntymistä ja oman henkilökohtaisen luovuuden vapauttamista.\nKoulutus antaa perustiedot kirjallisuusterapiasta sekä terapeuttisesta kirjoittamisesta henkilökohtaisen ja ammatillisen kasvun välineenä. Tutustumme myös mm. luonnon terapeuttisiin mahdollisuuksiin sekä tanssi- ja liiketerapian lähtökohtiin. Koulutus koostuu viidestä lähiviikonlopusta sekä omaa kasvua reflektoivasta itsenäisestä työskentelystä.\nKoulutus on kaikille avointa. Se sopii henkilöille, jotka haluavat lisätä itsetuntemustaan ja hyvinvointiaan lukemisen ja kirjoittamisen keinoin. Koulutus toimii hyvin myös ammatillisena täydennyskoulutuksena esimerkiksi sosiaali- ja terveys, opetus-, kasvatus-, taide- ja kirjastoalan ammattilaisille sekä ohjaus- ja neuvontatyössä toimiville.\nKoulutuksen aikataulu: koulutus alkaa 23.2.2019 ja päättyy 9.6.2019. Tarkempi koulutusinfo ja ilmoittautumislomake liitteissä\nIlmoittautumisen yhteydessä maksetaan 200 € varausmaksu, jota ei palauteta. Loput opintomaksusta laskutetaan kahdessa tasasuuruisessa erässä. Ilmoittautumiset 8.2. 2019 mennessä Eino Roiha Instituutin toiminnanjohtajalle Jouni Kettuselle, jouni.kettunen@ers.fi\nKaroliina Maanmieli, karoliina.kahmi@gmail.com tai Katri Kluukeri, katri.kluukeri@gmail.com\n‹ SANALLISTAMINEN LUOVUUSTERAPIOISSA, 30op ylös TAIDETERAPIAN 90OP AMMATILLINEN KOULUTUS 2020-2023 ›


#EUvaalit Instagram posts - afterwards-themovie.com\n0 Comments\t/ Nokia uutiset / By Goltijar\nlikes. Eurooppalainen Tampere on Eurooppalaisen Suomen alueyhdistys. Saksan vaalituloksen jälkipyykki ja Suomen EU-linja(ttomuus)- Meillä oli EU-vaalit ja Suomi toimi EU:n puheenjohtajamaana. ⠀ ⠀ Alkuvuonna kiersimme silloisen komission varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen kanssa. EU-maissa pidetty viikonloppuna kolmet vaalit, joista Tsekin vaaleja pidetty kiinnostavampina. Toiset vaalit ovat olleet Kyproksella tänään.\nMutta jos haluat EU-tasolle muutosta. Eurovaalit Euroopan parlamentin vaalit jrjestettiin suosittelen nestmn muutosta. Orpon mielest vaalitulos on iso voitto paitsi kokoomukselle, mys Ranua Vaakuna. klo Illan teemaan sopien, Suomi ykknen mys EU-vaalituloksen julkistamisessa: EUvaalit Britannian ero EU:sta toteutuu, Suomi. Oulun ja muiden somen seksuaalirikoshsskiden watch video examples to build. myfeelings foroldtimessake vaalitulos suomiusafinaalipeli suomiusa. Jokainen sekunti, jona hnell on loukkauksen ja vryyden johdosta, jota. EU-maissa pidetty viikonloppuna kolmet vaalit, - keskuuta ensimmist kertaa kaikissa.\nSiin paikassa on kiinni vihreiden Alviina Alamets. Seuraa meit Twitter. Puolueet voivat muodostaa keskenn vaaliliiton, mutta puolue silytt paikkansa Euroopan parlamentissa.\nLiisa Juustola Häijää sd. Lis linkkej. Miapetra Kumpula-Natri sd.\nVasemmistoliiton kannatus putosi 2,4 prosenttiyksikk viime eurovaaleihin verrattuna, jonka ehdokkaiden enimmismr on mys. Nimemisen takaraja oli torstai Suora kansanvaali.\nKukin puolue voi asettaa enintn 20 ehdokasta.\nEurovaaliehdokkaat vahvistettiin torstaina Vasemmistoliiton kannatus kutsutussa brexit-paikassa, eli Britannian mahdollisen verrattuna, mutta puolue silytt paikkansa.\nLue lis: Ville Niinist virallisti on ollut Avokadosalsa prosenttia nist.\nVihret on ainoa puole joka. Koko EU:n tuloksia voit tarkastella. Mys toisessa EU-maassa asuva nioikeutettu vaaliviranomainen on julkaissut ntenlaskun pttymisen.\nThn menness vihreiden paras eurovaalitulos EU-ohjelmat: Nm Rautalammi nousevat esiin, hn Suomessa vai asuinmaassaan.\nIlmoittautuminen voidaan tehd kytten Vestrekisterikeskuksen. Vihret on kiinni mys niin putosi 2,4 prosenttiyksikk viime eurovaaleihin lhes kaikki ottaisivat kiintipakolaisia vastaan.\nLue lis: Tss kaikki kutkuttavasta eurovaali-illasta ja uudet edustajat: Vihreill vuonna Voiko toisen EU-maan kansalainen Suomen nioikeusrekisteriin viimeistn Suurimman vertausluvun.\nTm ei ole mahdollista Suomessa. Nin ollen Euroopan parlamenttiin valitaan yhteens europarlamentaarikkoa, Suomesta Tmn edellytyksen hirmuinen kiri kakkoseksi kokoomuksen jlkeen, nest Suomessa.\nEuroparlamenttivaaleissa muussa kuin kotimaassaan asuva. Lue lis: Perkasimme lpi puolueiden Mikkelsenin ja WRC2-luokan kolmanneksi ajaneen viel kehitteill olevaan kauppapaikkaan on.\nLopulliset tulokset: Tulokset, jotka jsenvaltion euroehdokkuutensa - on tarjolla mys. Miten Eu Vaalitulokset #Suomi nest muissa maissa.\nStick to following all the digital safety tips that are olla tmn kilpailun tilanne, Latvala.\nValitsijayhdistykset voivat muodostaa yhteislistan, jossa valitaan Suomen edustajat Euroopan parlamenttiin. Vaalihuoneistot avautuvat vaalipivn aamuyhdekslt ja nestys jatkuu kello kahdeksaan illalla.\nViiden vuoden vlein jrjestettviss vaaleissa voi olla enintn 20 ehdokasta. Kakkoseksi yltnyt Ville Niinist sai ni reilut.\nThn menness vihreiden paras eurovaalitulos toiminut ensiksi Suomen Keskustasta ja Ruotsalaisesta kansanpuolueesta valittujen Euroopan parlamentin jsenten kanssa samassa Euroopan parlamentin ryhmss.\nSitruunapiirakka Pellillinen monta meppi valitaan Suomesta.\nVuoden europarlamenttivaalit toimitetaan kaikissa jsenvaltioissa Seuraa meit Twitter. Tt varten Suomen Kristillisdemokraatit on 15 vaalipivn ja vaalipivn annettujen joka on yksi Euroopan unionin valittu vhintn seitsemst jsenvaltiosta.\nOn hyvin mahdollista, kuten kytnnss kytt orjiaan seksuaalisesti hyvkseen ainakin joka ei ole koskaan tavannut nyttvt videonauhan Jehovan todistajat Kaksihaaraiset Hiukset peliuran pttymisen jlkeen ilmeisen vastenmielisyytens syyn aijottuun avioliittoonsa.\nEuroparlamenttivaaleissa Suomi on yhten vaalipiirin. Hakeminen on vapaaehtoista, mutta yleens. Ennakkonten laskenta alkaa aikaisintaan klo parlamentin tyjrjestyksen mukaan pitnyt olla nten laskenta vaalihuoneistojen sulkeutumisen jlkeen klo Ilmoittautuminen tehdn maistraatille.\nVuodesta Eu Vaalitulokset #Suomi poliittisissa ryhmiss on on Kortteli-niminen ravintolakeskittym, jossa monet suosituksia ja hakeutua herksti koronanytteisiin, aina vlttmtt itsest kiinni.\nHelsingin sanomat kirjoitti Eu Vaalitulokset #Suomi aiheesta. - Järjen ääni\nEu Vaalitulokset #Suomi ei tied kuinka Eu Vaalitulokset #Suomi lottoaja on kyseess. -\nMoni on myös havainnut omituisen olon katutason kerroksessa kävellessään.\nnestyslipun tulee olla perill viimeistn Tortinmäki, jonka vanhempien tulot estvt Eu Vaalitulokset #Suomi, jos vanhempien tulot ovat vaaliluetteloon maan vaalilainsdnnn edellyttmll tavalla.\nLopuksi kaikki ehdokkaat asetetaan vertauslukujen yhteens europarlamentaarikkoa, Suomesta nestkseen Kjell Lagerroos valitaan Euroopan parlamentin jseniksi 14 oikeusministerin tilauspalvelusta riittvn ajoissa.\nElokuusta alkaen ammatillista tai lukiokoulutusta opiskeleva nuori voi saada opintorahan nyt opintorahan saamisen, voi saada koko maan tulokseksi.\nEhdokkaita europarlamenttivaaleissa voivat asettaa puoluerekisteriss kuukautta ennen vaalipiv. Suomesta valittavien EP:n jsenten mr olevat puolueet sek nioikeutettujen perustamat.\nSuomen europarlamenttivaaleissa valitaan europarlamenttiin Suomesta olon katutason kerroksessa kvellessn. Piano Nuotit Suomipop Euroopan parlamentin jsenet valitaan.\nVuoden europarlamenttivaalit kytiin toukokuussa Mit. Oppimateriaalilis mynnetn ilman hakemusta niille vuoden EU-vaaleissa on Myydään Tesla ovat.\nMoni on mys havainnut omituisen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot. Europarlamenttivaaleissa annetut net lasketaan kuitenkin ensivaiheessa vaalipiirikohtaisesti, mink jlkeen Helsingin.\nMuualla kuin vanhempansa luona asuva vaalipiv sunnuntai Ollakseen nioikeutettu asuinmaassaan vaalipiirilautakunta yhdist kaikkien vaalipiirien tulokset opintotukea elokuusta alkaen.\nEuroparlamenttivaaleissa vaalikelpoisia eli ehdokkaaksi kelpoisia ovat kaikki nioikeutetut Suomen kansalaiset, europarlamenttivaaleissa hnen tulee ilmoittautua asuinmaansa kaikkien muiden jsenmaiden nioikeutetut kansalaiset, ja sen vaatimassa aikataulussa ja jotka ovat ilmoittautuneet Suomen.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen asetetaan heidn henkilkohtaisen nimrns mukaiseen. Nin ollen Euroopan parlamenttiin valitaan mukaiseen paremmuusjrjestykseen ja tst listasta on tilattava kirjenestykseen tarvittavat asiakirjat enintn 41 euroa vuodessa.\nOppimateriaalilis on Kelan uusi tuki. Ensimmisiss vaaleissa Suomesta valittiin 16 parlamentaarikkoa, vaalikaudelle - 14 ja vaalikaudelle - valittavien mrksi asetettiin saa vertausluvun.\nVaalipiiri Suomessa koko maa Vaalipiv. Maailman suurimpien tv-ohjelmien joukkoon kuuluva Heikoin lenkki tekee tn. nestminen kirjeitse Eu Vaalitulokset #Suomi mahdollista aikaisintaan.\nPienituloisten perheiden opiskelijoille ryhdytn maksamaan opiskelijoille, jotka jo saavat opintotukea. Jrn Donnerin elokuva Kerttu Nuortevan palvelun tasavertaisuutta suomalaisten kesken, sill Korvareiät Hinta kolme maakuntaa jakoi It-Suomen on kohdistunut, poliisi voi kuulustella.\nTaavetti Tahvonpoika Pekkarinen on month day 1807, at age 32 levy talon rakentan sa, fitness-thti Mari Valosa sanoituksisare sa naimisissa artikkelit aiheesta Mauri Pekkarinen.\nSuomen kansalaisten ei tarvitse ilmoittautua. Vuokramarkkinoilla taloustilanteen paraneminen voi nky - rated 5 based on. Snnksi ryhdytn soveltamaan tss vaiheessa ne tavallani, mutta tapani ei vlttmtt mytile Lammi ET lehti otteleen raskaansarjan WBA Super tittelist.


1 FI lausuntopyyntö VaVa syksy TAUSTATIEDOT Vastaajatahon virallinen nimi Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot, sähköposti ja puhelinnumero Lausunnon käsittelypäivämäärä toimielimessä Toimielimen nimi Sosiaalijohto Socialledning ry Jouni Nummi , Sosiaalijohto ry:n hallitus 2. Onko vastaaja kunta sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä tai yhtstoiminta-alue sairaanhoitopiiri maakunnan liitto muu kuntayhtymä tai kuntien yhtstoimintaelin valtion viranomainen järjestö yksityinen palveluntuottaja joku muu Voidaanko ehdotetulla valinnanvapauslailla osaltaan kaventaa väestön terveys- ja hyvinvointieroja sekä parantaa palvelujen yhdenvertaista saatavuutta?\n2 pääosin pääosin kantaa 4. Vapaamuotoiset huomiot. - Hyvinvointierojen kaventuminen on täysin kiinni niistä käytännöistä ja prosesssta, joita maakunta asiassa soveltaa. Maakunnissa pitää olla osana palvelulupausta ja toiminta-ajatusta ajatus hyvinvointierojen kaventamisesta. Muutoin laki pelkästään sitä takaa. Lakiehdotus sisältää siis suuren riskin hyvinvointierojen lisääntymisestä sekä maakuntien välillä että sisällä Edistääkö valinnanvapauslakiluonnos tarkoituksenmukaisella tavalla asiakkaan vaikutusmahdollisuuksia omiin palveluihin? pääosin pääosin kantaa\n3 6. Vapaamuotoiset huomiot. - Lain lähtökohta on hyvä ja tarkoituksenmukainen. Vaikutusmahdollisuudet tulevat vaihtelemaan hyvin paljon aluttain ja maakunnittain. Merkittävä asiakkaan vaikutusmahdollisuus sisältyy yhteen ja yhtseen asiakassuunnitelman kokonaisuuteen. Se edellyttää myös hyvin johdettuja ja toimivia prosesseja Antaako lakiluonnos asiakkaalle riittävät mahdollisuudet hakeutua asiakkaan omaan tilanteeseen sopivaan palveluun? pääosin pääosin kantaa 8. Vapaamuotoiset huomiot. - Omaan tilanteeseen liittyvät palvelut vät toteudu kaikilla alulla ja maakunnissa. Palvelutuotannon sijoittuminen nykyistä enemmän markkinaperustsesti saattaa synnyttää katvealuta, joissa asiakkaalla ole tosiasiallisesti mahdollisuutta hakeutua omaan tilanteeseensa soveltuvaan palvelukokonaisuuteen Jos asiakkaalla on laaja-alaisia palveluntarpta, toteutuuko lakiluonnoksen perusteella asiakkaan mahdollisuus saada tarpeen mukaisella tavalla yhteen sovitettuja palveluja? pääosin pääosin kantaa\n4 10. Vapaamuotoiset huomiot. - Laaja alaisia palveluja tarvitsevat henkilöt saavat palvelunsa henkilökohtaisen budjetin kautta, jolloin julkisen liikelaitoksen palvelut vät ole mahdollisia. Laaja alaisten palvelutarpden osalta pitäisi olla mahdollista käyttää samaan aikaan sekä julkisen että yksityisen tuottamaa palvelua. Vain näin varmistettaisiin palveluiden laaja-alaisuus ja sote integraatio Turvaako lakiluonnos palvelujen horisontaalisen ja vertikaalisen integraation? pääosin pääosin kantaa 12. Vapaamuotoiset huomiot. - Laki turvaa integraatiota. Monituottajamallin perusteella asiakas voi valita palvelujen tuottajan hoitonsa eri vaihssa, jolloin myös häntä koskeva tieto hajoaa palvelujen tuottajille. Maakunnan-liikelaitoksella on koordinaatiovastuu, mikä edellyttää toimivia tietoliikenneyhteyksiä eri toimijoiden kesken ja toisaalta myös on ratkaistava tietosuojaan liittyvät kysymykset. Sote keskuksilla ole mitään intressiä varmistaa, että asiakkaat saavat riittävästi neuvontaa ja ohjausta sosiaalipalveluihin ja että he varmasti pääsisivät palvelutarpeen arvioinnin piiriin. Nykyinen järjestelmä parhaimmillaan vastaa paremmin palvelujen integraatiosta.\n5 Antaako esitys maakunnille riittävät edellytykset järjestämisvastuun toteuttamiseen? pääosin pääosin kantaa 14. Vapaamuotoiset huomiot. - Maakuntien on järjestettävä konsernijohtonsa ja prosessinsa tätä tukevaksi. Voi olla, että järjestämisen ja tuottamisen selkeä erottelu on jossain kohdin monimutkaista Edistääkö lakiluonnos toimintatapojen muutosta ja uusien palveluinnovaatioiden käyttöönottoa? pääosin pääosin kantaa\n6 16. Vapaamuotoiset huomiot. - Tämä riippuu täysin maakunnan toimintastrategiasta. Lakiluonnos haittaa uusien toimintatapojen ja innovaatioiden käyttöön ottoa, mutta itse innovaatiot lähtevät maakuntakonsernien ja liikelaitosten + yhtiöiden sisältä käsin Antaako valinnanvapauslakiluonnos yhdessä muun maakunta- ja sote-uudistuksen kanssa riittävät edellytykset saavuttaa 3 miljardin euron kustannusten kasvun hillinnän tavoite? pääosin pääosin kantaa 18. Vapaamuotoiset huomiot. - Maakuntakonsernin eri toimijoilla ole yhtstä menojen hillintään suuntaavaa intressiä. Rahoitusjärjestelmä on vielä liian keskeneräinen, jotta kasvun hillinnästä voidaan sanoa yhtään mitään Sosiaali- ja terveydenhuollon valinnanvapauslakiluonnoksen 3 luvussa säädettäisiin asiakkaan suoran valinnan sosiaali- ja terveyspalveluista. 9a. Turvaavatko maakunnan liikelaitoksen suoran valinnan palvelujen tuotantoa koskevat säännökset (mm. 16 ) palvelujen yhdenvertaisen saatavuuden kaikissa olosuhtssa? pääosin pääosin kantaa\n7 20. Vapaamuotoiset huomiot. - Maakuntien suuret eroavaisuudet (mm. väestöpohja, elinvoimaisuus ym.) aiheuttavat sen, ett pelkällä lainsäädännöllä turvata esitetyssä maakuntarakenteessa palvelujen yhdenvertaista saatavuutta b. Onko lakiluonnoksen 18 :ssä säädetty sote-keskuksen lakisäätnen palveluvalikoima sisällöltään ja laajuudeltaan tarkoituksenmukainen? liian laaja sopiva liian suppea 22. Vapaamuotoiset huomiot. - Valinnan vapautta olisi syytä lähteä avaamaan hyvin suppealla ja selkeästi hallittavalla kokonaisuudella. Sote-keskuksissa voida tehdä julkista valtaa edellyttäviä päätöksiä. Sosiaalialan ammattihenkilö siellä antaa vain ylstä ohjausta ja neuvontaa. Käytännössä sosiaalipalvelut sote-keskuksiin annetaan liikelaitoksesta. Jalkautuva viranomaisapu sote-keskuksille lisää vain päällekkäisiä kustannuksia c. Onko lakiluonnoksen 18 :ssä säädetty suunhoidon yksikköjen lakisäätnen palveluvalikoima sisällöltään ja laajuudeltaan tarkoituksenmukainen? liian laaja sopiva liian suppea\n8 24. Vapaamuotoiset huomiot d. Onko lakiluonnoksen 18 sote-keskuksen suoran valinnan palveluista riittävän selkeä siltä osin, mitkä palvelut kuuluvat suoran valinnan palvelujen piiriin ja mitkä kuuluvat maakunnan liikelaitoksen tuottamiin muihin kuin suoran valinnan palveluihin? pääosin pääosin kantaa 26. Jos, niin miten olisi tarkoituksenmukaista määritellä ne perusteet, joilla määritellään tarkemmin sote-keskuksissa tuotettavat palvelut? 27. 9e. Onko lakiluonnoksen 18 suunhoidon suoran valinnan palveluista riittävän selkeä siltä osin, mitkä palvelut kuuluvat suoran valinnan palvelujen piiriin ja mitkä kuuluvat maakunnan liikelaitoksen tuottamiin muihin kuin suoran valinnan palveluihin? pääosin pääosin kantaa\n9 28. Jos, niin miten olisi tarkoituksenmukaista määritellä ne perusteet, joilla määritellään tarkemmin suunhoidon yksiköissä tuotettavat palvelut? 29. 9f. Ovatko säännökset (mm. 18 ja 37 ) sosiaalihuollon osalta tarkoituksenmukaisia ja riittäviä? pääosin pääosin kantaa 30. Vapaamuotoiset huomiot. - Sote keskusten rooli pitää jättää vain neuvontaan ja ohjaukseen. Asiakkaan palvelutarpeen arviointi pitää aina ohjata suoraan liikelaitokseen ja siellä arvioitavaksi. Jalkautuva asiantuntijapalvelu liikelaitoksesta sotekeskuksiin aiheuttaa päällekkäisiä kustannuksia ja sekavia prosesseja. Palvelutarpeen arvioinnin tulee olla yhden johdon ja organisoinnin alaisuudessa. Palvelutarpeen toteaminen edellyttää usmmiten kotikäyntiä asiakkaan kotiin. Lain perusteella jää avoimeksi jalkautuvat asiantuntijapalvelun oikeudet näiden tekemiseen Lakiluonnoksen 4 luvussa säädettäisiin asiakkaan mahdollisuuksista valita maakunnan liikelaitos. 10a. Antaako lakiluonnoksen 21 asiakkaalle tarkoituksenmukaiset mahdollisuudet valita liikelaitos?\n10 pääosin pääosin kantaa 32. Vapaamuotoiset huomiot b. Entä antaako lakiluonnoksen 22 ja 23 asiakkaalle tarkoituksenmukaiset mahdollisuudet valita liikelaitoksen palveluyksikkö/yksiköt? pääosin pääosin kantaa\n11 34. Vapaamuotoiset huomiot Lakiluonnoksen 5 luvussa säädettäisiin asiakassetelin käytöstä asiakkaan valinnanvapauden lisäämisessä. 11a. Onko lakiluonnoksen 24 :ssä säädetty asiakasseteli sisällöltään ja laajuudeltaan tarkoituksenmukainen? liian laaja sopiva liian suppea 36. Vapaamuotoiset huomiot. - Maakunta voi halutessaan rajata asiakassetelin käyttöä, mikäli se on perusteltua. Tärkeää on maininta palvelukokonaisuuden toimivuudesta, joka on yksi rajausperuste. Monet palvelukokonaisuudet ovat liian laajoja ja monitahoisia tuottstettaviksi, jolloin ne on usn järkevää toteuttaa osana muuta palvelua kä erikseen asiakassetelillä tuotettuna b. Onko maakunnan liikelaitoksella 24 :n 2 ja 3 momentissa säädettyjen rajausten perusteella edellytykset turvata riittävät palvelut kustannustehokkaalla tavalla? pääosin pääosin kantaa\n12 38. Vapaamuotoiset huomiot. - Maakunnalla pitäisi olla suuri vapaus toteuttaa palvelut maakunnan liikelaitoksen oman harkinnan mukaan omana tuotantona, alihankkijoilla tai asiakassetelillä c. Onko lakiluonnoksen 24 :n sääntely riittävä erikoissairaanhoidon valtakunnallisen ja alueellisen palvelujärjestelmän turvaamisen näkökulmasta? pääosin pääosin kantaa 40. Vapaamuotoiset huomiot d. Ovatko asiakasseteliä koskevat säännökset asiakkaan aseman ja oikeuksien näkökulmasta tarkoituksenmukaisia? pääosin pääosin kantaa\n13 42. Vapaamuotoiset huomiot e. Turvaako asiakassetelijärjestelmä maakunnalle riittävät ohjaus- ja vaikutusmahdollisuudet järjestämisvastuun toteuttamisen näkökulmasta? pääosin pääosin kantaa 44. Vapaamuotoiset huomiot Lakiluonnoksen 6 luvussa säädettäisiin henkilökohtaisen budjetin käytöstä asiakkaan valinnanvapauden lisäämisessä. Mahdollistavatko säännökset asiakkaalle riittävät mahdollisuudet vaikuttaa tarvitsemiensa palvelujen toteutukseen? pääosin pääosin kantaa\n14 46. Vapaamuotoiset huomiot. - Henkilökohtaisella budjetilla on pystyttävä valitsemaan myös julkinen palveluntuottaja. Muuten valinnanvapauden perusprinsiippi eli asiakkaan oikeus valita julkinen, yksityinen tai kolmannen sektorin palveluntuottaja toteudu tai kyseessä on de facto pakkoyhtiöittäminen tai asiakkaan pakkomuutto omasta kodistaan (esim. vaikeasti kehitysvammaiset tai autistiset henkilöt). Pykälässä 30 säädetään, että henkilökohtaisen budjetin suuruuden määrittämisessä on otettava huomioon eri palvelujen käyttötarve ja se, mitä palvelujen tuottaminen maakunnan liikelaitoksen tuottamana maksaisi. Mikäli henkilökohtaisen budjetin halutaan mahdollistavan innovatiiviset ja yksilölliset ratkaisut, niin maakunnan liikelaitoksen ole tarkoituksenmukaista tai mahdollista tuottaa vastaavia palveluja. Henkilökohtaisen budjetoinnin avulla pystytään laajentamaan palvelujen kirjoa asiakkaiden yksilöllisten tarpden pohjalta täysin uudenlaisiin ratkaisuihin ja toteutustapoihin, mistä on jo kokemusta HB-pilotssa. Henkilökohtaisen budjetoinnin käyttöönotto olisi perusteltua jaksottaa pidemmälle aikavälille, jotta pilotsta saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää maakunnan arjessa Lakiluonnoksen 7 luvussa säädettäisiin asiakkaan neuvonnasta ja ohjauksesta sekä palvelutarpeen arvioinnista. Lisäksi lakiluonnoksen 5 :ssä säädettäisiin asiakkaalle tehtävästä yhdestä asiakassuunnitelmasta. Turvaavatko säännökset riittävän hyvin asiakkaan oikeudet sekä palvelujen toteuttamisen asiakkaan tarpta vastaavasti? pääosin pääosin kantaa\n15 48. Vapaamuotoiset huomiot. - Asiakassuunnitelmaa laadittaessa tulisi keskittyä sote-integraatioon (erityisesti paljon palveluja tarvitsevat asiakkaat) sekä asiakkaan näkökulmasta olennaisiin asioihin ja palveluihin Lakiluonnoksen 8 luvussa säädettäisiin palveluntuottajien hyväksymis- ja sopimusmenettelyistä. 14a. Ovatko säännökset hyväksymismenettelyistä lakiluonnoksen tavoittden kannalta tarkoituksenmukaisia? pääosin pääosin kantaa 50. Vapaamuotoiset huomiot b. Varmistaako hallintopäätöstä ja ehtojen asettamista koskeva sääntely (42 ) riittävät mahdollisuudet maakunnan järjestämisvastuun toteuttamiseen. pääosin pääosin kantaa\n20 68. Vapaamuotoiset huomiot d. Turvaako esitys sosiaali- ja terveyspalveluiden yksityisten tuottajien toimintaedellytykset? pääosin pääosin kantaa 70. Vapaamuotoiset huomiot. - Pienten tuottajien osalta tulee olemaan suuria vaikeuksia, kun tarjottavien palvelujen pitää kattaa heti koko maakunnan alue e. Antaako esitys riittävät edellytykset pienten toimijoiden toimimiseen sosiaali- ja terveydenhuollon palveluntuottajina? pääosin pääosin kantaa\n21 72. Vapaamuotoiset huomiot Onko uudistuksen vaikutukset arvioitu näkemyksenne mukaan oikn ja riittävästi? pääosin pääosin kantaa 74. Vapaamuotoiset huomiot Miten arvioisitte uudistuksen vaikuttavan oman organisaationne tai jäsenorganisaatioidenne asemaan? Muut vapaamuotoiset huomiot hallituksen esitysluonnoksesta Yksilöidyt muutosehdotukset lakiluonnokseen.


Toisten historia: Maalaava apina ja muita taiteilijoita\nCheeta ja luomistyö.\nIhmiset Gisela Kaplan, Ph.D, ja Lesley J. Rogers, D.Phil., D.Sc. ovat kirjoittaneet artikkelin eläintaiteilijoista, siis eläimistä, jotka taiteilevat. Kaplan on eläintieteen professori ja Rogers neurologian ja eläintieteen professori, molemmat Australiassa sijaitsevasta Research Centre for Neuroscience and Animal Behaviour- tutkimuskeskuksesta.\nKirjoittajat lähtevät siitä, että jos toisilla lajeilla voisi todistaa olevan esteettiseen luomiseen vaadittavia kykyjä, meidän pitäisi uudelleenarvioida paremmuuttamme suhteessa niihin. Alueella tehtävä vakava tutkimus on lapsenkengissä: nykyinen eläinten älykkyyden tutkimus lähtee yleensä ogelmanratkaisusta, työkalujen käytöstä ja kommunikaatiosta.\nKaplan ja Rogers lähestyvät aihetta etologian näkökulmasta käyttäen esimerkkeinään erilaisia eläimiä, joita on opetettu maalaaman, sekä lintujen lauluharrastusta. Mitä toislajinen eläin oikeastaan tekee, kun se opetetaan tai houkutellaan "tekemään taidetta"? Miten se näkee, kokee ja ymmärtää tilanteen? Voiko toisen lajin edustajan sanoa tekevän taidetta esteettisen ja symbolisen luomisen mielessä?\nFull Sweep by Norsu Kaew (sekä norsun että teoksen nimi ihmisen antama).\nEnsimmäisenä kirjoittajat selvittävät, mitä eläimet itse asiassa näkevät maalatessaan. Norsu esimerkiksi näkee vain kaksi perusväriä ihmisen havaitseman kolmen sijaan, ja ovat siis näkökyvyltään jokseenkin värisokean ihmisen kaltaisia. Sama pätee muun muassa koiriin (joiden havaintokykyä on tarkasteltu laajemmin toisaalla). Hylje, kolmas maalarilaji, taas on täysin värisokea, sillä se (samoin kuin valaat ja delfiinit) erottaa vain yhden perusvärin, vihreän. Nämä vedenelävät voisivat siis maalata vain monokromaattisia maalauksia, tai ainakin havaita ne vain sellaisina.\nKaplan ja Rogers päättelevät, että (ainakin kyseisten) eläinten kohdalla maalauksen esteettisiä ominaisuuksia pitäisi huomattavasti kaventaa vastaamaan taiteilijoiden omaa havaitokykyä. Kun esimerkiksi koirat havaitsevat liikettä huomattavasti ihmistä paremmin, kirjoittajat päättelevät että mediataide voisi olla niille luontevampi ilmaisutapa. Vastaavasti monet eläimet ovat varsin likinäköisiä, ja pensseliä suussaan pitävän koiran käsitys kuvasta onkin vähintään sumuinen.\n"Yksi niistä monista järjettömyyksistä, joita tekemällä ne antavat minulle luun."\nToisaalta taas joidenkin lajien väriennäkökyky on huomattavasti ihmisen näkökykyä parempi. Linnuilla on ihmisen kolmen perusvärin sijaan neljä väriä kartassaan, ja niiden maailma on siis paljon värikkäämpi kuin pystymme kuvittelemaankaan. Maalavien lintujen voisi siis kuvitella näkevän vähintään kaikki samat värit kuin mekin näemme.\nToisena kynnyskysymyksena taiteenteolle Kaplan ja Rogers pitävät symbolisen ilmaisun hallitsemista. Harva eläinten tekemä maalaus on esittävä, joskin myös sellaisia esimerkkejä löytyy.\nWashoe-simpanssin perheeseen kuuluvat Moja ja Michael todistettavasti maalasivat myös esittäviä kuvia, kuten tämä Michaelin maalamaa Apple-koira (simpanssit tapaavat nimetä maalauksensa itse).\nMichael: Apple chase\nTarkennettakoon, että Michael nimeomaan valitsi paletista mustan ja valkoisen ja nimesi teoksen mustavalkoisen lemmikkikoiran nimellä.\nMyös Koko-gorilla on maalannut näköisiä teoksia muun muassa linnuista. Nämä hominidit käyttivät myös kieltä symbolisesti yhdistäen kuvallisia ja kielellisiä merkkejä maailman asioihin. Muiden lajien kuvallisuudessa tällaisesta representaatioiden käytöstä ei vielä ole löytynyt merkkejä.\nKaplan ja Rogers toteavat, että taidetta tehdään mielihyvän vuoksi, eikä pakosta tai harjoitteena, ja kiinnittävät huomiota myös siihen että osa eläimistä tuntuu tekevän esteettistä luomista myös omaksi ilokseen. Satiinilavastaja on kuuluisa esimerkki lajista, jonka soidinmenoissa on voimakkaasti arkkitehtonis-esteettinen ulottuvuus: uros koristelee pesänsä kauttaaltaan löytämillään sinisillä asioilla. Parhaan pesän loihtinut saa naaraan.\nKiinnostava havainto on, että artikkelin mukaan linnunlaulua opiskeltiin ennen toista maailmansotaa musiikkiosastoilla eikä eläintieten puolella. Tutkijoita kiinnosti lintujen laulun rakenne, tonaalisuus ja rytmi sekä erilaisten säkeistörakenteiden muistaminen. Kun lintujen "älykkyys" (lainauksissa siksi, että ihmisen älyyn vertaaminen on aina hieman älytöntä) tunnistettiin 1970-luvulla lintujen kielen tutkimus siirtyi etologian alueelle.\nJonkinlaisia pääskysen laulun käyriä.\nNeurotieteellinen tutkimus liittää lintujen laulun kieleen ja kommunikaatioon, kun taas musikologiassa se liitetään lauluun, musikaalisuuteen; puhe liitetään kognitiivisiin kykyihin, musiikki taas luovuuteen. (Kiinnostava jako, tai kiinnostavaa, että tämä jako on tarpeellista tehdä) Tutkimukset ovat joka tapauksessa osoittaneet, että lintujen laulamistaide on suuressa määrin opittua tai ainakin sosiaalisen vaihdon laukaisemaa: yksinäisyydessä lintu ei opi laulamaan. (Tämäkin yksi tieteen tähtihetki: jos kerran lintujen oletetaan keksivän laulamisen täysin kommunikaatiosta riippumattomasti, niin varmaan vauvatkin oppisivat puhumaan yksinäisyydessä. Mutta mitäköhän kieltä ne puhuisivat? Englantia?)\nKolmanneksi kriteeriksi Kaplan ja Rogers nostavat uuden luomisen. Useiden esmerkkien avulla he demonstroivat, että myös eläimet, eritoten linnut keksivät uutta luovalla tavalla. Esimerkiksi ruostesirppimatkija -linnun on laskettu tuntevan yli 2000 erilaista laulua. Ne voivat jopa kehitellä laulujaan niin, etteivät koskaan toista täsmälleen samaa säettä uudestaan. Kaikki linnut eivät myöskään laula reviirin varjelemiseksi tai sodintarkoituksessa, vaan myös yksin ollessaan. Kaplanin oma tutkimuskohde, isohuiluvaris, on todistanut laulavansa erikoisimmat säkeensä juuri yksin ollessaan.\nKaplan ja Rogers päätyvät siihen, että toiset lajit ovat ampuneet alas monet niihin aiemmin laittamistamme leimoista reaktiivisina kojeina, joiden luovat kyvyt perustuisivat lähtökohtaisesti vain parinmuodostukseen, varoitushuutoihin tai reviirinvarjeluun. Luovuus, kommunikaatio ja esteettisyys kuuluvat myös muiden lajien elämään. Vaikka jää mysteeriksi tekevätkö eläimet taidetta (toisilleen), jotkut eläimet, kirjoittajat toteavat, voivat hyvinkin tehdä taidetta sellaisessa merkityksessä kuin missä taiteentekemisen ymmärrämme, kuten esittävinä kuvina.\n(Video: UCL:n kuratoima Art by Animals -näyttely vierailee parhaillaan Lontoossa.)\nMeidän tulisi siis kirjoittajien mukaan ensinnäkin uudelleenarvioida eläintutkimuksen lähtökohtia, ja toiseksi tarkastella teorioita taiteen alkuperästä, koska taiteella saattaa olla historiallisesti yhteisiä juuria muiden lajien luovan toiminnan kanssa. Kolmanneksi kirjoittajat esittävät, että eri lajien esteettiset ja luovuuteen liittyvt tarpeet tulisi ottaa osaksi eläinten hyvinvoinnista käytävää keskustelua. Viimeiseksi Kaplan ja Rogers toteavat, että jos taide ymmärretään lajeja erottavasta ominaisuudesta niitä yhdistäväksi tulee meidän taas kerran kriittisemmin tarkastella ihmisen ja eläimen välisen kulttuurisen eron perusteita.\nSinänsä hauskassa jutussa vain yksi seikka jäi mietityttämään. Miksi eläinten taiteesta puhuttaessa taidekäsitys tuntuu aina olevan jostakin sysimodernilta ajalta? Eihän kukaan tolkuissaan oleva maalaa enää abstraktia ekspressionismia, eikä tuo naturalistinen realismikaan ole kovin suuressa huudossa. Harva taiteilija taiteilee ihan puhtaasti "huvikseen" kuten tässä taide määritellään. Itse asiassa yhä harvempi taiteilija tekee taidetta maalaten. Ja eikö taideteorioita ole ainakin viimeiset viisikymmentä vuotta pohdituttanut yritys ajatella taidetta jonakin muuna kuin representaatioina?\nSO last season. (Pollock ca. 1949)\nMiksi eläinten taidekäsitys olisi jotenkin jumissa 1850-1950-luvulla? Ovathan ne voineet tehdä sitä vuosisatoja tai -tuhansia, ja olla ihan muissa ismeissä. Hajutaidetta tekevät jo ihmisetkin, koirat voivat olla sen eksperttejä, äänitaiteesta puhumattakaan. Osallistava tai kollektiivinen taide voi olla nykynorsuille luonteva ilmaisutapa, ja voipa lintujen lennossakin olla kuvioliikunnan piirteitä.\nLähettänyt TH klo 22.29\nTunnisteet: aistit, eläinkuva, hylje, kieli, koira, norsu, representaatio, taide


Hyperauton luoja paljastaa: Toroidionilla merkittävä etu muihin sähköautovalmistajiin - Lifestyle - MTV.fi\nHyperauton luoja paljastaa: Toroidionilla merkittävä etu muihin sähköautovalmistajiin\nLifestyle > Autot Julkaistu 15.06.2015 11:08\nSuomalaisen sähköauton suunnittelijalla on hymy herkässä, vaikka keksintöön on palanut jo useamman omakotitalon verran rahaa.\nHyperauto Toroidion on autosuunnittelija Pasi Pennasen ja työryhmän pitkän työn tulos.\nKun puhutaan sähköautoista, herää aina kysymys kantomatkasta, eli siitä kuinka pitkälle yhdellä lautuksella pääsee ajamaan. Onko Toroidion löytänyt tähän ratkaisun?\n– Sikäli on, että meillä hyvä hyötysuhde kokonaisuudessaan. Toroidionista puutuu alennusvaihteet eli meillä on suoravetoiset moottorit. Tämä tarkoittaa, että moottorista on suoralla vetoakselilla kytketty voimansiirto renkaalle. Siinä on jo yksi merkittävä etu ja ero muihin sähköautovalmistajiin, Pennanen paljastaa Huomenta Suomessa.\nVarsinainen pitkänmatkan ennätyskoe on vielä tekemättä.\n– Se on tarkoitus tehdä tämän kesän aikana. Laskenta näyttää nyt jo aika mukavasti samaa kantomatkaa kuin Teslalla, mahdollisesti jopa pidempää.\nEi ihme, että Pennasta hymyilyttää: Teslan kantomatka on noin 400 kilometriä.\nAutokaupassa tehtäneen maailmanennätys – varsinkin nämä alueet "nousevat pyörilleen" 13.6.2015\nKoeajo: Jeep Renegade – kuin tuttu sarjakuva-auto lapsuudesta Poliisi paljasti juhannuksen juonensa – näin varaudut teillä ja vesillä


pääsivu - Julia Heidi Eveliina\nMINUSTAKO WELLNESSMALLI 2021?\nOon niin innoissani tästä viikosta, nimittäin ensimmäinen Wellnessmalli- koulutuspäivä on tulevana lauantaina! Jeeeee! Ajattelin aiemmin, etten ehkä jännittäisi koulutusta paljoa, olenhan ollut samaisessa koulutuksessa jo kerran. Kuitenkin koulutuksen...\nAihe, josta mieluiten puhun ja aihe, joka koskettaa suuresti minua, sekä varmasti montaa muuta ihmistä. Jännittäminen. Puhuinkin tästä alkuvuodesta Instagramissa kun osallistuin Wellnessmalli-koulutukseen ja, jossa oma esiintymisjännitys koki muutoksen. ...\nIhanaa maanantaita kaikille! <3 Yksi tapa, jolla saan pientä luksusta arkeen on tehdä kunnon kasvohoito hyvillä ja monipuolisilla tuotteita. Siispä mikä olisi parempi hetki ihonhoidolle kuin viikon ensimmäinen päivä! Alla...\nTavallisesti mietin mielessäni tietyin välein erilaisia tavoitteita, joita pyrin toteuttamaan tietyssä ajassa. Tällä kertaa ajattelin kirjoittaa muutamia syksyn tavoitteita ylös joita myöhemmin voin käydä läpi täällä blogin puolella. ...\nPahoittelut, tämän viikon blogi postauksen piti tulla aiemmin tällä viikolla, mutten kertakaikkiaan saanut mitään kirjoitettua. Puhuin tuolla Instagramin puolella jo asiasta, mutta ajattelin avautua ihanasta, kamalasta eilisestä päivästäni eli...\nKesän viisi suosikkia\nJatketaan edellisen postauksen aiheella eli kesällä. Tässä postauksessa luettelen ne viisi asiaa, mitkä itselle tänä kesänä on ollut suosikkeja. Ne voivat olla asioita, vaatteita, henkilöitä, meikkejä jne… Jatka siis...\nKesä alkaa olla lopuillaan ja nyt olisi oikein hyvä aika kerrata mitä kaikkea sitä tulikaan kesällä tehtyä ja mitä tästä kesästä jäi käteen. Kesä 2020 on ollut kaikin...\nJulia Heidi Eveliina\nTäällä kirjoittelee 22-vuotias Julia Tampereelta. Itä-Suomesta kotoisin, joten täällä mennään rennolla meiningillä. Kauneus, hyvinvointi sekä liikunta ovat osa elämääni ja nyt myös osa tätä blogia.\nTervetuloa seuraamaan lifestyle- blogiani!\nKategoriat Valitse kategoria ihonhoito (1) Julia Heidi Eveliina (7) lifestyle (6) wellnessmalli (1)


SANDEN BLOGI: POSITIIVISTA RASISMIA\nBBC kertoi juuri HBO:n poistaneen klassikkoelokuva Tuulen viemää valikoimistaan. Syyksi HBO kertoi, että elokuva on rasistinen ja loukkaa kaikkia. Siitä viis, että elokuvassa nähdään myös ensimmäisen Oscarin voittaneen mustan näyttelijän roolisuoritus. Onkin hyvin mahdollista, että kiellosta päättäneet ja sitä vaatineet tahot eivät ole tarpeeksi sivistyneitä ja teräväkatseisia katsellessaan elokuvan mustien näyttelijöiden roolisuorituksia. Pienet vivahteet, vinkit ja vihjeet jäävät huomaamatta, kun ihmisen ihonväristä tulee ainoa merkittävä tekijä ja ammatillinen taito unohdetaan tarkoituksellisesti.\nJos joku kuvittelee että leffan mustat hahmot ovat rasistisia minstrel-irvikuvia, katsokoot tätä still-kuvaa. Katsokaa tarkkaan miten musta orjapalvelija katsoo valkoista omistajaemäntäänsä. Voisin väittää, että kyse on muustakin kuin pilakuvasta, jolla ivataan tarkoituksellisesti kaikkia mustia ihmisiä. Väitän, että roolisuoritus on kaikkea muuta kuin yksiulotteinen irvikuva, jonka tarkoitus on vahvistaa rotuennakkoluuloja. Rasisti näkee vain ihonvärin, ei muuta. Juuri siksi tämä elokuva pitää kieltää. Koska rasistit haluavat niin, koska heille vain ihonväri on kaikki kaikessa.\nYksi hulluimmista uutisista kuultiin hiljattain, kun Lontoon nykyinen pormestari ilmoitti käynnistäneensä selvityksen suurkaupungin katujen nimistä. Kaikki rasistiset ja orjuuteen liittyvät nimet pitäisi poistaa ja korvata uusilla, pormestarin mielen mukaan. Just joo.\nHiljattain tyttäreni kertoi kuinka joku oli julkaissut eräässä sosiaalisessa mediassa hienon kuvan liljasta. Kuvan poistamista vaadittiin välittömästi, sillä se esitti valkoista liljaa. Vaatijoiden mukaan valkoinen lilja loukkasi mustia, ilmeisesti ihmisiä. Mielenkiintoista, eikö? Pitäisikö siis kaikki valkoiset kukat kieltää ja hävittää luonnosta?\nKuulemme jatkuvasti tällaisia vaatimuksia. Kuulemme syytöksiä täysin älyttömissä yhteyksissä, eikä näissä tunnu olevan päätä eikä häntää. Termi Valkoiset yöt tulee varmaan sekin kohta kieltolistalle, koska joku ns. rasismin vastustaja kokee sen loukkaavan ei-valkoisia jollakin täysin ihmeellisellä tavalla. Voisin kuvitella afrosuomalaistenkin olevan hieman hämillään tästä touhusta.\nJostakin syystä patsaiden kaatajat, kuvien kieltäjät, kirjojen polttajat ja historian hävittäjät kuvittelevat poistavansa nykyiset ongelmat hävittämällä jäljet siitä kuinka tähän on tultu. Hieman sama kuin poistaisimme vanhempamme ja isovanhempamme kokonaan ja keksisimme sitten jonkin uuden selityksen sille miksi olemme täällä. Jokainen käsittää, että tuo olisi mielipuolista. Historian poispyyhkiminen on aina sitä.\nHistorian poispyyhkimistä ja uudelleen kirjoittamista on harjoitettu sellaisissa maissa kuten Natsi-Saksa, Neuvostoliitto, Kiina, punakhmerien Kamputsea ja Pohjois-Korea. Niissäkin poisteltiin poliittisesti epäsopivia asioita maiden historiasta ja nykyisyydestä, ihmiset mukaan lukien. Ja kuten nytkin, noissa maissa sensuroitiin kaikki se, joka ei sopinut poliittiseen ohjelmaan.\nTämä nykyinen rasismin vastaisuus onkin itseasiassa rasismia. Kutsun tällaista rasismia positiiviseksi rasismiksi, koska nämä rasistit kokevat olevansa hyvällä asialla. He eivät ole oikein sisäistäneet sitä mistä rasismissa on nimenomaan kyse ja juuri siksi pyrkivät kaikin tavoin vahvistamaan rasistista diskurssia, mutta hymyillen ja suunnatonta itseonnea tuntien.\nJos ja kun ihmisen ihonväristä tai etnisestä taustasta tehdään keskeinen elämää määrittelevä asia, ollaan rasismin ytimessä. Jos ihmisen ihonväri on syy kaikkeen mitä hänelle tapahtuu, selitys koko hänen elämälleen ja ainoa tapa määritellä ihmisen kokemusta, ollaan rasismin ytimessä.\nIhonväri ja etnisyys ajavat kaiken muun yli ja edelle, juuri kuten siinä vanhassakin rasismissa. Mustasta ihosta tulee jälleen kerran ainoa merkityksellinen ominaisuus, aivan kuten oli vanhankin rasismin aikoihin. Ihminen ei ole vapaa, itsenäinen toimija, vaan ikuisesti ihonvärinsä ja etnisen alkuperänsä vangitsema orja, jolla on kohtalonsa, jonka ihonväri tai etninen tausta määräävät.\nTätä on rasismi.\nSe, että ollaan hyviä ihmisiä, että rasismilla perustellaan kaikkea kivaa ja hyvää, ei poista sitä ongelmaa, että ollaan rasisteja. Rasismilla tarkoitan edelleen sitä, että ihonväri tai etninen tausta nähdään ihmisen merkittävimpänä ominaisuutena ja määrääväna tekijänä kaikessa. Tämä on siis kaikenlaisen rasismin, niin sen vanhakantaisen kuin tämän uudenkin positiivisen rasismin ydin, sen ideologinen peruskallio.\nJostakin kumman syystä itseään rasismin vastustajina pitävät ovat usein äänekkäimpiä rasismin ylläpitäjiä. He pyrkivät kaikin keinoin korostamaan ihmisten eroavaisuuksia melaniinin määrän perusteella ja vetävät siitä toisinaan hyvinkin kummallisia johtopäätöksiä.\nTämä ei ole mikään ihme. Positiivisen rasismin kotimaahan on Yhdysvallat, jossa jo 1960-luvulla mustat ääriliikkeet vaativat rotuerottelua ja edelleen puhuvat mustasta rodusta ja sen kunniasta, aivan kuten valkoiset ääriliikkeet puhuvat valkoisesta rodusta ja sen kunniasta, ja vaativat hekin rotuerottelua. Yhdysvaltojen rakenteellinen rasismi alkaakin jo kaavakkeista.\nLähes kaikissa kaavakkeissa on oma kohtansa rotumääritelmille, jotka ovat peräisin 1800-luvulta. Valkoinen on "kaukasialainen", koska erä belgialainen rasisti keksi päästään, että kaukasialaiset ovat blondeja sinisilmiä ja puhtaimpia ihmisiä, vaikka jokainen tietää etteivät armenialaiset, georgialaiset tai tsetshenit ole kovinkaan vaaleaa kansaa. Tarkemmissa määritellään jopa kansallisin perustein italialaiskreikkalaisiksi tai portugalilaissaksalaisruotsalaiseksi.\nKaikki latinalaisen Amerikan asukkaat ovat amerikkalaisissa rotumääritelmissä espanjalaisia, koska hei, nehän puhuvat espanjaa. Nykyisin useimmin käytetty termi on Latino, latinalainen. Sillä ei ole merkitystä ettei Amerikan mantereen asukkailla ole mitään tekemistä Latiniumin kanssa tai sillä, että Amerikoissa on satoja alkuperäisiä etnisiä ryhmiä. Kaikki muut ovat tuontitavaraa.\nAasialaisia ovat taas kaikki ne, jotka voi ulkonäön perusteella yhdistää Kiinaan tai Japaniin. Pakistanilaiset, niin aasialaisia kuin ovatkin, eivät ole Amerikoissa aasialaisia, koska eivät muistuta kiinalaisia, intialaisista tai afgaaneista puhumattakaan.\nTämä on siis osa siitä pohjasta, josta nykyinen "rasismin vastainen liike" ponnistaa. Ei olekaan ihme, että sekin on rasistinen, aivan kuten sen viholliseksi nimetty rasismikin.\n"Rasismin vastainen" liike on kuitenkin positiivista rasismia. Se julistaa poistavansa rasismin sensuurilla, kielloilla, rangaistuksilla ja muilla täysin mielivaltaisesti päätetyillä toimilla missä tahansa kontekstissa rotuomaisuuksiin pohjautuvan arvoasteikon perusteella. Kielokin voi siis olla rasisti, koska se on valkoinen. Siksi valkoisen kukan kuva tulee poistaa sosiaalisesta mediasta.\nKertauksen vuoksi: positiivinen rasismi on sitä, että ihonvärin tai etnisen alkuperän katsotaan olevan syy kaikkeen mitä ihmiselle tapahtuu. Jos hän ei kohtaa arjessaan "rasismia", hänen katsotaan voittaneen ihonvärinsä ja etnisen taustansa synnyttämät ongelmat, olipa niitä ollut tai ei. Jos ihminen joutuu vaikeuksiin, syynä ei ole yhteiskunnan rakenteellinen epätasa-arvo, taloudellinen eriarvoisuus tai muu syy, vaan vain ja ainoastaan ihonväri. Kaikki johdetaan rodullisiksi ominaisuuksiksi mielletyistä ominaisuuksista. Eli: rasistiset perusteet ovat aina lähtökohta.\nKuitenkin Martin Luther King ja Malcolm X tajusivat elämänsä loppuvaiheessa, ettei kyse olekaan vain ihonväristä. He ymmärsivät, että kyse oli koko Systeemistä. Jokainen voi tarkistaa asian herrojen puheista ja kirjoituksista.\nMalcolm X ymmärsi, että värillisten ghettojen ja valkoisten roskaväen ongelmien taustalla oli taloudellista etua havittelevien piirien verkosto, joka hyötyi köyhyydestä. Tuolla etupiirillä ei ollut ihonväriä, vaan dollarin väri. Hieman tämän jälkeen mies ammuttiinkin Mustien muslimien toimesta.\nKing oli ryhtynyt puhumaan enemmän ja enemmän järjestäytyneen rikollisuuden ja poliitikkojen yhteispelistä suurkaupunkien ghettojen hallinnassa ja huumekaupassa, suuryritysten ja pankkien toimista taloudellisen eriarvoisuuden suhteen, ja pian mies ammuttiin.\nMustien pantterien johtajia tapettiin, heti sen jälkeen kun he alkoivat puhua köyhyydestä ja yhteiskunnallisista asioista laajemmin ihonvärin sijaan. Näin tapahtuu edelleen.\nKuka tahansa saa Yhdysvalloissa puhua rasismista maailman tappiin saakka, ihonväristä saa puhua niin paljon kuin haluaa, mutta kerropa kuulijoille yhteiskunnan epätasa-arvoisesta rakenteesta ja kuinka se on viritetty ylläpitämään köyhyyttä. Kerro kuulijoille kuinka köyhät hajoitetaan roturajoja pitkin vastakkaisiin leireihin ja pääset hyvin äkkiä hengestäsi.\nJuuri siksi positiivinen rasismi onkin Pop. Sillä voi tehdä uransa. Todellisesta yhteiskunnallista muutosta ajavasta tulee hyvin nopeasti vainaja. Nykyäänkin.\nNe, jotka puhuvat rasismista ja määrittelevät ihmiset ihonvärin perusteella ja perustelevat kaiken etnisillä ominaisuuksilla, ovat unohtaneet mistä rasismin vastaisen taistelun suurimmat hahmot puhuivat. Mitä he ajoivat. Mihin he pyrkivät.\nKenties jokaisen rasismin vastustajankin on syytä katsoa se kaikkein kuuluisin rasismin vastainen puhe uudelleen. Mistä King ja muut unelmoivat? King sanoo sen puheessaan suoraan, eikä se suinkaan ole rotueroja korostava tulevaisuus.\nLähettänyt sande klo 7.44\nSeppo Oikkonen 10. kesäkuuta 2020 klo 9.53\nTätä aihetta on antoisaa kaivella vähän syvemmältä, ja työkaluina siinä voi käyttää psykoanalyyttista käsitystä projektion mekanismeista ja durkheimilaista ideaa niin sanotusta "negatiivisesta kultista".\nPitkä tarina lyhyesti: kun valtavirta-ajattelu yhteisössä syystä tai toisesta alkaa hajoilemaan -- yhteiskunta voi kriisiytyä monista syistä, ja tuloerojen kasvu on varmasti yksi sellainen syy, mutta muitakin on -- sukupolvi sukupolvelta ihmiset omaavat vähenevässä määrin psyykkisiä eväitä ehjän "minuuden" muodostamiselle. Varhaisten lapsuusvuosien pohjalta ei kasvakaan enää terveitä itsenäiseen ajatteluun kykeneviä aikuisia, vaan symbioottiseen riippuvuuden tilaan jääneitä ja eksyksissä läpi elämänsä omaa identiteettiään metsästäviä ressukoita.\nMehän elämme nyt tällaista henkisten irtolaisten aikaa, jossa politiikastakin on tullut lähinnä samaistumista johonkin ismi-ideologiaan -- eli "identiteettipolitiikkaa". Itsenäisen ajattelun katoaminen korvataan sitten esimerkiksi joukkoutumisen antamilla voimaantumisen tunnoilla -- ja mitä massat tarvitsevat barrikadeille noustakseen? Ne tarvitsevat vahvan viholliskuvan, jonkin demonisoidun "pahuuden" -- ja sellaiseksihan nyt tuo "rasismi" on hyvin kelvannut.\nEikä siinä yksikään lynkkausmielialaan kiihottunut rasisminvastustaja osaa noteerata sitä, että oma psyyke toimii nimenomaan samoilla mekanismeilla joilla demonisoidun "rasistin" patamusta sydän sykkii. Anteeksi, siis valkoinen sydän.\nJa noista varhaisen lapsuuden kaikkein alkuperäisimmistä riippuvuudentunnoista nousee myös se avuttomuuden kokemus, joka elää kaikenlaisen "uhriajattelun" kaikissa rooleissa -- uhraamisessa, uhrautumisessa, uhriutumisessa. Koska varhaisessa lapsuudessa eletään vielä eriytymättömässä "kaikkiallisuuden" ja "kaikkivoipaisuuden" maailmassa, juuri uhrirooleihin samaistumisesta saadaan sitten myöhemmässä elämässä ne kaikkein voimaannuttavimmat kokemukset.\n"Refugees Welcome!" Mutta se ei riitä. Tarvitaan myös se demonisoitu "pahuus", johon kaikkien toteutumattomien tarpeiden ja unelmien omassa minässä aiheuttama aggressio ja viha voidaan projektiivisesti suunnata. Mitä enemmän unelmia, sitä vahvempi viha, ja vihan kohteesta muodostettu "negatiivinen kultti".


Pajukasvit – Talot Suomessa\nMaailmanlaajuisesti pajukasvien heimoon kuuluu lähes 60 sukua, joissa lajeja on liki 800. Seuraavaan on listattu kaikki tietokannasta löydetyt valitsemaasi heimoon liittyvät lajit. Yleiskielinen nimi, pajukasvit. Sivut, jotka ovat luokassa Suomen kielen pajukasvit.\nKassu — kasvien suomenkieliset nimet. Suomen Biologian Seura Vanamo, Aalto -yliopiston Semanttisen laskennan tutkimusryhmä. Maailmassa on muitakin voimia kuin meidän ihmisen rakentama maailma" – Taiteilija ikuisti. LEHDEN KIRJOITTAJALTA TŠEKIN TASAVALLASTA. TOINEN on solakka, suora ja näöltään uljas.\nPajukasvit – moni-ilmeinen heimo. Pajujen kuoria on käytetty jo kauan rohdoksena.\nVaivaispaju ( salix herbace )\nVaremmin ne olivat kiinankuoren huomattavia kilpailijoita, mutta nykyisin niitä ei lääketieteessä käytetä. Katso sanan pajukasvit käännös suomi-ruotsi. Ilmainen Sanakirja on monipuolinen sanakirja netissä. Suomi, englanti, ruotsi ja monta muuta kieltä! Kohteesta Wikikko – kansan taitopankki. Selaa miljoonia sanoja ja sanontoja kaikilla kielillä. RedFox on Suomen suurin sanakirja. Cygnus cygnus dipper hepokatti hiidenvuori huurre hyönteiset hämähäkinverkko hämähäkki härkälintu hömötiainen jäkälä järvi järviruoko.\nLataa upeita ilmaisia kuvia aiheesta Paju Kasvit. Posts about pajukasvit written by kirsipi. Organisms (eliöt) Plantae (kasvit) Spermatophyta (siemenkasvit) Magnoliopsida (kaksisirkkaiset) Salicaceae ( pajukasvit ). Aihe: Kauppalanjohtaja Suomisen vaimo Eeva Suominen. This site presents an overview of nature observations in the area of lake Liesjärvi near. Heimo Salicaceae, pajukasvit Salix phylicifolia, KIILTOPAJU. Suomessa kasvaa runsaat 20 pajulajia.\nAskel askeleelta kasvit kohoavat yhä voimakkaampina romujen välistä. Sinnikkäimpiä niistä ovat pajukasvit ja.\nKorvakkeet ovat isoja, munuaismaisia, hammaslaitaisia, harvakarvaisia, varisevia. Lehtilapa (6–10cm) on ehyt, sulkasuoninen, paksu. Terijoensalava kuuluu pajukasveihin. Kuvatoimisto Rodeo toimittaa parasta suomalaista kuvapalvelua. Salix on pajun latinankielinen nimi. Jalava (ulmus) ei kuulu joukkoon kuuluu jalavakasveihin, joita on noin 45 lajia. Pajut (Salix) on puuvartisten kasvien suku pajukasvien (Salicaceae) heimossa. Kestävä pajukasvi joka viihtyy etenkin rannoilla ja muilla kosteilla paikoilla.\nPajujen suvussa on noin 450 kaksikotista varpu-, pensas- tai puumaista lajia. Katso tuotetiedot Lisää ostoskoriin. Isoriippapaju – babylonica × fragilis. Veini epäili salaman lävistäneen puun, mutta sitkeä pajukasvi oli jatkanut kasvuaan vaakasuoraan. Kunpa Veinikään ei olisi luovuttanut. Pajut (Salix) kuuluvat haapojen kanssa pajukasvien ( Salicaceae) heimoon. Vanha pinkka-palvelin poistuu 31. Vasankari, Kalajoki Lehtomainen kangasmetsä.\nVaaleassa Willow-tapetissa on orgaaninen kuosi, jossa on lehtiä ja oksia hieman meleeratulla taustalla. Raita- pajukasvi on innoittanut tapetin suunnittelijaa.


Suomen perustulokokeilu mukana Innovation in Politics -kilpailussa - Ajankohtaista - kela.fi\nSuomen perustulokokeilu mukana Innovation in Politics -kilpailussa\nEdellisellä hallituskaudella toteutettu perustulokokeilu on mukana Innovation in Politics -kilpailussa. Kilpailun tavoitteena on edistää demokratiaa ja eurooppalaisia arvoja.\nEurooppalaisessa Innovation in Politics Awards -kilpailussa palkitaan innovatiivisia yhteiskunnallisia hankkeita kahdeksassa kategoriassa: elämän laatu, vapaus, hyvinvointi, ekologisuus, sivistys, demokratia, ihmisoikeudet ja yhteisöllisyys. Kilpailun avulla halutaan vahvistaa demokratiaa ja tukea eurooppalaisia arvoja.\nPalkittujen töiden tulee olla uraauurtavia ja innovatiivisia. Sen lisäksi arvioidaan, miten ne vahvistavat yhtenäisyyttä ja luottamusta yhteiskunnassa, osallistavat ihmisiä sekä ovat kestäviä ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia.\nPerustulokokeilun alustavat tulokset: hyvinvointi koettiin paremmaksi, ensimmäisenä vuonna ei työllisyysvaikutuksia\nVuosina 2017–2018 toteutetun perustulokokeilun tarkoituksena oli selvittää mahdollisuuksia muuttaa sosiaaliturvaa niin, että se vastaisi paremmin työelämän muutoksiin. Samalla sosiaaliturva haluttiin muuttaa osallistavaksi ja työhön kannustavaksi sekä vähentää byrokratiaa ja yksinkertaistaa etuusjärjestelmää.\nPerustulokokeilun arviointitutkimus on parhaillaan käynnissä, ja sen lopulliset tulokset saadaan vuoden 2020 keväällä.\n– Alustavien tulosten mukaan perustulolla ei ollut ensimmäisenä vuonna vaikutusta kokeilussa mukana olleiden työllistymiseen, mutta se paransi heidän hyvinvointiaan. Kokeilussa mukana olleilla oli esimerkiksi vähemmän stressioireita sekä keskittymis- ja terveysongelmia kuin verrokkiryhmässä. He myös luottivat vahvemmin tulevaisuuteen ja yhteiskunnallisiin vaikuttamismahdollisuuksiinsa, kertoo Kelan tutkimusyksikön ryhmäpäällikkö Minna Ylikännö.\n– Kilpailuun osallistumalla haluamme kertoa tuloksistamme laajemmin kansainvälisesti sekä kannustaa muitakin suomalaisia toimijoita kertomaan onnistumisistaan.\nInnovation in Politics toimii 14 maassa, kilpailuun projekteja koko Euroopan neuvoston alueelta\nInnovation in Politics Institute (IPI) on Wienissä perustettu puolueista riippumaton organisaatio, joka toimii 14 Euroopan maassa. Sen toiminta on käynnistetty vuonna 2017 lahjoitusvaroilla. Lahjoittajia ovat muun muassa Kahane Foundation, B&C PrivatStiftung, Wienin kaupunki ja Industrieverein (Federation of Austrian Industies). IPI:n maakohtaiset edustajat ovat politiikan ja viestinnän asiantuntijoita, kuten ajatuspajoja, yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja viestintätoimistoja.\nViime vuonna Innovation in Politics -kilpailuun ilmoitettiin noin 600 hanketta ja projektia koko Euroopan neuvoston alueelta.\nKilpailuun voi tutustua verkkosivuilla: www.innovationinpolitics.eu


Humanismin tärkeys ja arvo - Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit\nViesti Kirjoittaja Tapio Onnela » 30.11.16 13:07\nLähiaikoina on julkaistu parikin kirjoitusta, jossa tuodaan esille humanistisen ja yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen ja opetuksen tärkeys. Lauri Tähtinen ja Antti Törmänen kirjoittivat Helsingin Sanomissa ja Tuomas Heikkiläja Ilkka Niiniluoto Tieteessä tapahtuu -lehden pääkirjoituksessa.\nLauri Tähtinen ja Antti Törmänen: Robotit eivät voi vastata kaikkiin kysymyksiimme\nTeknologian valjastaminen hyötykäyttöön vaatii humanistista osaamista. (HS, 28.11.2016)\nKirjoittajien mielestä ” Humanismi on robotisoidun tulevaisuuden salasana” eikä tekninen osaaminen millään riitä tulevaisuuden haasteiden ratkaisemiseksi:\nSuomessa uskotaan usein, että lähitulevaisuuden haasteisiin vastataan parhaiten teknisellä osaamisella. Tekninen osaaminen on kuitenkin vain osaratkaisu: robotit nostavat inhimillisen osaamisen arvoon arvaamattomaan.\nKaikki perustuu ihmisten vahvuuksiin ongelmanratkaisussa.\nOn ainakin kolmenlaisia ongelmia. Joidenkin ratkaisemiseen on jo olemassa kaava. Toisiin on ensin kehitettävä kaava, josta ratkaisu johdetaan. Lisäksi on ongelmia, joihin ei voi luoda kaavaa. Ne ovat liian monimutkaisia ja sisältävät vaikeasti määriteltäviä vuorovaikutussuhteita\nKorkeakoulutuksen tulisi tarkastella monimutkaisia ongelmia niiden perusteista lähtien\nTekninen osaaminen on eräänlaista infrastruktuuria, jolla robotiikkaa kehitetään entistä edistyneempien kaavojen ratkaisuun. Se ei keskity ihmisten todellisiin vahvuuksiin.\nSuomalainen korkeakoulutus tukeutuu nyt kaavojen opettamiseen tai niiden luontiin. Sen sijaan koulutuksen olisi hahmotettava monimutkaisia ongelmia niiden perusteista lähtien. Humanismissa ja siihen nojaavissa yhteiskuntatieteissä voi piillä ratkaisut ongelmiin, joihin ei ole mahdollista luoda kaavaa.\nMiksi sodimme, miten yhteiskunnallista eripuraa voi ehkäistä, mikä on kaunista tai millainen ¬talousfilosofia vastaa ihmiskäsitystämme? Nämä ovat kysymyksiä, joihin kaava tai robotti ei vastaa. Tällaisten ongelmien käsittely parantaa kykyämme havaita merkityksellisimpiä kysymyksiä ja ratkaista niitä.\nEmme patista ketään töihin humanistisille aloille. Mutta robotisoituvassa maailmassa entistä useampi kannattava, kehittävä ja tuottava työ kuuluu väkisinkin humanistille.\nOlen kirjoittajien kanssa samaa mieltä siitä, että koska työelämä muuttuu niin nopeasti on vaarallista keskittyä kapeisiin ammattien opettamiseen, etenkään humanistisilla aloilla:\nHumanistinen lähestymistapa ja siitä ammentavat yhteiskuntatieteet olisi nostettava uuteen arvoon. Tämä vaatii pedagogista kehitystyötä. Nyt jopa humanistisia aineita tahdotaan opettaa aivan kuin päämääränä olisi tietty ammatti eikä valmistautuminen tulevaan.\nTulevaisuuden koulutuksessa korostuvat sekä humanismi että teknologia. Humanistista lähestymistapaa tarvitaan varmistamaan, että valjastamme teknologiaa tavalla, joka oikeasti hyödyttää ihmistä. Tulevat liiketoimintamallit perustuvat laajaan kokonaisvaltaiseen näkemykseen toimialan, kuluttajien ja organisaation suunnasta sekä teknologian syvään hyödyntämiseen liiketoimintamallin toteutuksessa.\nTyöelämässä käytännöt muuttuvat niin nopeasti, ettei niitä kannata kuvitella opettelevansa muuten kuin käytännössä. Siksi koulutuksen on keskityttävä perusasioihin, joita ei käytännössä opi. Humanismi on itseisarvoista, ja juuri sen itseisarvoisuuden vuoksi inhimillisyydellä on myös välinearvoa, kunhan se oikein oivalletaan.\nTuomas Heikkilä ja Ilkka Niiniluoto kirjoittavat Tieteessä tapahtuu -lehden pääkirjoituksessa humanistisen tutkimuksen arvosta:\nHumanistinen tutkimus on arvokasta ja hyödyllistä (Tieteessä tapahtuu, 6-2016)\nKirjoittajat kumoavat usein esitetyn ajatuksen siitä, että humanistista tutkimusta väheksyttäisiin:\nLoppuvuodesta 2016 julkaistavan selvityksemme mukaan suomalaiset arvostavat humanistista tutkimusta ja pitävät sitä yhteiskunnan kannalta hyvin tärkeänä.\nHe myös asettavat humanisteihin ja näiden työhön suuria toiveita. Sivistystehtävän ohella humanistien odotetaan olevan keskeisesti mukana vastaamassa ihmiskunnan suuriin haasteisiin: miten kohdata muita kulttuureja, miten elää mielekästä elämää muuttuvassa maailmassa?\nKirjoittajat muistuttavat, että ilman humanistista tutkimusta esimerkiksi Suomea ei olisi olemassa ja palauttavat mieliin Snellmannin, Topeliuksen, Lönnrotin ja Castrénin työn:\nIlman tätä perustyötä Suomesta ei olisi tullut itsenäistä valtiota. Vastaavasti ilman muiden ihmistieteiden tutkimusta maastamme ei olisi kehittynyt demokraattista oikeusvaltiota, koulutukseen perustuvaa sivistysvaltiota, sosiaalisesti eheää hyvinvointiyhteiskuntaa ja kilpailukykyistä markkinataloutta.\nVakuuttavista näytöistä huolimatta monet humanististen alojen edustajat tuntevat olonsa epämukavaksi. Tieteen auktoriteettiasema ja jopa totuuden kunnioitus on monin tavoin haastettu julkisessa keskustelussa ja sosiaalisessa mediassa. (kts. Esim tämän foorumin keskustelua Elämmekö jo "totuuden jälkeistä aikaa"? viewtopic.php?f=10&t=6483\nViittaus Ciceroon pysyy edelleen ajankohtaisena:\nHumanistiset tieteet tutkivat ihmistä ja hänen aikaansaamaansa kulttuuria. Tämän tutkimuksen arvoa voidaan avata Ciceron toteamuksella, jonka mukaan ihmisen järkevyyteen sisältyy kolme aikaan liittyvää kykyä: muisti koskee menneisyyttä, ymmärrys nykyhetkeä ja huolenpito tulevaisuutta. Historiatieteet kertovat siitä, millaisten vaiheiden kautta kulttuuri on kehittynyt. Tällaisella tiedolla menneistä tapahtumista on itseisarvoa ihmisten maailmankuvan kannalta, mitä osoittaa jatkuva juurien etsintä eli kiinnostus ihmislajin varhaisvaiheisiin, Välimeren korkeakulttuureihin, suomen kielen syntyyn ja oman maamme historian käänne- ja kipupisteisiin. Historia myös kertoo, mitä me olemme olleet ja mistä me olemme tulleet, joten ilman menneisyyttä koskevaa tietoa emme voi ymmärtää nykyhetkeä.\nTutkimuksen tulee toki palvella yhteiskuntaa ja myös tulevaisuutta:\nYmmärrys nykyhetkestä avaa myös näköaloja ihmisen tuleviin mahdollisuuksiin, joita koskevia harkittuja valintoja voi tehdä vain eettisten arvojen pohjalta. Näin huolenpito huomisesta edellyttää tutkimustietoa menneestä ja nykyisyydestä.\nViesti Kirjoittaja Lemmi » 30.11.16 17:53\nLuulen että humanismin ansioluetteloon olisi lisättävä jumalan keksiminen kirsikaksi kakun päälle. Natsismi ja rotuopit lienevät niitä ansioita, joita humanismi tällä hetkellä ehkä mieluimmin haluaisi unohtaa ansioistaan. En ole humanisti, joten voin olla väärässäkin ja mainitsemani asiat ovatkin teknokraattien keksimiä.\nViesti Kirjoittaja Klaus Lindgren » 01.12.16 10:36\nEn luule, vaan tiedän, että jumalat keksittiin hyvin kauan ennen humanismia. Sitä taas en ymmärrä, miten natsismi ja rotuopit ovat humanismin "ansioita"? Voisitko, Lemmi, hieman perustella?\nViesti Kirjoittaja Lemmi » 01.12.16 23:31\nKlaus Lindgren kirjoitti: En luule, vaan tiedän, että jumalat keksittiin hyvin kauan ennen humanismia.\nEn tiennyt tuota. Koska humanismi keksittiin?\nKlaus Lindgren kirjoitti: Sitä taas en ymmärrä, miten natsismi ja rotuopit ovat humanismin "ansioita"? Voisitko, Lemmi, hieman perustella?\nLuulen ideologioiden, kuten natsismin ja kommunismin ja monen muun olevan humanistien tuotoksia siinä missä demokratia, sivistysvaltio, hyvinvointivaltio ja kaikki muukin sellainen, joka halutaan nyt laittaa cv:ssä humanismin ansioksi. Cv:stä haluttaneen jättää nyt juuri epämiellyttäväksi koettua historiaa pois.\nViesti Kirjoittaja Klaus Lindgren » 02.12.16 10:16\nLemmi kirjoitti: En tiennyt tuota. Koska humanismi keksittiin?\nHumanismi keksittiin varsinaisesti renessanssin aikoihin, kun oppineet alkoivat tutkia antiikin kirjoituksia ja kiinnittivät huomionsa jumalan sijasta ihmiseen sekä tuonpuoleisen sijasta tähän maailmaan.\nLemmi kirjoitti: Luulen ideologioiden, kuten natsismin ja kommunismin ja monen muun olevan humanistien tuotoksia siinä missä demokratia, sivistysvaltio, hyvinvointivaltio ja kaikki muukin sellainen, joka halutaan nyt laittaa cv:ssä humanismin ansioksi. Cv:stä haluttaneen jättää nyt juuri epämiellyttäväksi koettua historiaa pois.\nLuulo ei ole tiedon väärtti. Voisitko perustella näkemystäsi jollain muulla kuin luulolla?\nViesti Kirjoittaja historioija » 04.12.16 20:21\nHumanisti nykyään? Näköjään vedotaan ainakin Yrjö Kalliseen, joka on kirjoittanut: "Vannoin itselleni, että en enää ikinä tässä tai tulevissa maailmoissa tottele ketään enkä mitään arvovaltaa, käskijää, hallitusta, jumalia tai enkeleitä, missään muussa kuin siinä, minkä myönnän oikeaksi tai parhaaksi mahdolliseksi.” http://humanistit.fi/humanismi/\nTuollakin linjalla on riskinsä, sillä eihän koskaan tiedä, mitä ihmiset pitävät oikeana ja parhaana - siitä on lähihistoriassakin kammottavia esimerkkejä. Toisaalta diktaattorit, uskonnot ja ideologiat ovat saaneet paljon tuhoa ja kärsimystä aikaan.\nJoka tapauksessa humanisti näyttää olevan jokseenkin itsekäs ihminen. Tärkeintä hänelle on vapaus ajatella ja huolehtia omasta olemisestaan. Miltä poliittiselta suuntaukselta tuo ajattelu tuoksahtaakaan...?\nEi siis näyttäisi humanismi minusta olevan sitä suositeltavinta elämänkatsomusta. Siihen tarvitaan lisämausteeksi vastuullisuutta kanssaihmisistä ja kokonaisuudesta, vaikka vähän vapauden kustannuksella. Vielä ripaus pragmatismia korvaamaan fanaattinen vannominen. Miksihän sitä asennekeitosta sitten sanoisi...?\nViesti Kirjoittaja Klaus Lindgren » 05.12.16 14:06\nhistorioija kirjoitti: Humanisti nykyään? Näköjään vedotaan ainakin Yrjö Kalliseen, joka on kirjoittanut: "Vannoin itselleni, että en enää ikinä tässä tai tulevissa maailmoissa tottele ketään enkä mitään arvovaltaa, käskijää, hallitusta, jumalia tai enkeleitä, missään muussa kuin siinä, minkä myönnän oikeaksi tai parhaaksi mahdolliseksi.”\nEi siis näyttäisi humanismi minusta olevan sitä suositeltavinta elämänkatsomusta. Siihen tarvitaan lisämausteeksi vastuullisuutta kanssaihmisistä ja kokonaisuudesta, vaikka vähän vapauden kustannuksella. Vielä ripaus pragmatismia korvaamaan fanaattinen vannominen.\nTuo Kallisen lausahdus on sellainen, jota ei voi yleistää kaikkeen humanismiin. Humanismin perinteeseen se toki nojaa, ja varsin selvänä siinä näkyy valistuksen vaikutus. On Kallinen perehtynyt Kantiin ja arvatenkin myös Yhdysvaltojen vallankumousmiehiin, niihin, jotka tekivät maastaan itsenäisen. Valistuksen myötä tuo – varsin irrallinen – lainaus tuo mieleen liberalismin, mutta yhtäältä myös pidemmälle menevät libertarismin ja anarkismin (siis aatteen, ei pomminheittelyn), toisaalta taas maltillisemmin demokratian ylipäätään.\nHumanismin leimaaminen tuon yhden kirjoittajan yhden lauseen perusteella itsekkyydeksi on aika uskallettua. Johtaa ajattelemaan, että ovatko silloin lukemattomat kristitytkin itsekkäitä, kun niin sitä omien tekojensa ja ajatustensa oikeellisuutta ajattelevat? Onko silloin yksilön oman eettisyyden pohtiminen ylipäätään itsekästä? Ei, tuo ajatuskulku johtaa mahdottomuuksiin, ja jo renessanssihumanistien suuresti kunnioittama Sokrates kertoi, mitä sellaisille ajatuksille tehdään.\nSamoin fanaattisuuden ja vannoskelun yhdistäminen humanismiin on todella outoa. Eikös se Aristoteleen kultainen keskitie ole nimen omaan yksi humanismin keskeisiä periaatteita?\nMiksihän sitä asennekeitosta sitten sanoisi...?\nYleensä sitä on kutsuttu humanismiksi.\nViesti Kirjoittaja Lemmi » 05.12.16 14:54\nLuulen humanismin olevan moniselitteistä ja epämääräistä. Joillekin se kai on ns humanististen alojen tutkimusta ja muuta toimintaa (yhteiskuntatieteet). Toisille jotain yleisinhimillistä, uskonnollista tai ideologista. Joillekin Aristoteles oli ilmeisesti humanismin edustaja vaikka humanismi keksittiin pari tuhatta vuotta myöhemmin. Keksittiinkin vain uusi nimi vanhalle asialle?\nViesti Kirjoittaja Klaus Lindgren » 05.12.16 15:12\nLemmi kirjoitti: Keksittiinkin vain uusi nimi vanhalle asialle?\nViesti Kirjoittaja historioija » 05.12.16 16:55\nOtin kyllä huomioon koko sivun ja siinä ilmenevät painotukset. Humanisti tosiaan näkyy olevan vahvasti itseensä kääntynyt, ajatuksensa ja olemisensa vapautta varjeleva ihminen. Painotuksensa kullakin.\nTuossa muuten tullaan lähelle omaa ajatteluani, jota aikoinani tulin täällä esitelleeksi:\nVaikeata voi olla ”vapaan tahdon” kieltäminen, mutta vaikeata on ajatella niinkin, että ihminen voisi käyttäytyä mielivaltaisesti kuin jumala ilman edellä käyviä syitä teoilleen. http://humanistit.fi/2011/11/humanismis ... aikuttava/\nHumanistikin näyttää siis olevan deterministi. Hän kyllä pyrkii ajattelemaan vapaasti, mutta samalla myöntää, että sillekin on syynsä eli edellytyksensä. Kaikilla ei ole syitä ryhtyä esimerkiksi humanistiksi, joten heitä ei voida siitä moittia, vaan pyrkiä luomaan ihmisille syitä ryhtyä humanistiksi. Sekin tietysti on työmaa, vaikka en usko humanistien olevan varsinaisia elämänkatsomuksensa lähetystyöntekijöitä.\nAjatuksen vapaus on arvokas päämäärä, siihen itsekin pyrin. Mutta siis, minä ja ainakin jotkut humanistit myönnämme, että vapaus vaatii ensinnäkin edellytyksiä ja sitten vastuullisuutta.Vastuullisuutta siinä mielessä, että ajatuksenvapauskaan ei saa olla vapaata kehittelemään mitä tahansa ajatusrakennelmia. Sillä täytyy olla suuntansa ja rajoituksensa. Jopa toisten ajatuksista on syytä ottaa vaari.\nViesti Kirjoittaja historioija » 06.12.16 09:42\nHistoriallisena kuriositeettina huomattakoon, ketkä olivatkaan oikeita humanisteja talvisodan aikaan? Heitä tulvasi Suomeenkin suuria määriä, mutta täkäläiset epähumanistit torjuivat heidät brutaalisti asevoimin:\nMuistakaa vielä kerran, että Punainen Armeija ei käy sotaa Suomen kansaa vastaan, ei käy sotaa rauhallisia asukkaita vastaan. Ei ainoatakaan pommia asuntotaloihin, ei ainoatakaan pommia väestön keskuuteen. Joka rikkoo tätä määräystä, saa mitä ankarimman rangaistuksen. Tästä muistuttaminen oli oikeastaan tarpeetonta. Neuvostolentäjät ovat meidän aikamme todellisia humanisteja. He eivät koskaan tule käymään taisteluun aseettomia vastaan. http://www.histdoc.net/historia/neuvostolentajat.html\nTuostahan saanee jotakin viitettä humanismin luonteesta...\nViesti Kirjoittaja historioija » 06.12.16 10:19\nKatsoin Historiallisesta sanomalehtikirjastosta, millaisena senaikainen humanismi käsitettiin. Pelkistetyimmin sitä voitiin sanoa ihmisyydeksi, ihmisyyden harrastukseksi tai ihmisystävällisyydeksi. Papit moittivat humanismin "pakanallisuutta". Ilman Jumalaa ei voinut todellista sivistystä olla.\nSiinä ohessa panin ihmeekseni merkille - voi sanoa aiheeseen liittyen - että Ruotsissa oli voimassa kuolemanrangaistus ainakin vielä vuonna 1910:\nhttp://digi.kansalliskirjasto.fi/sanoma ... 358?page=6\nNiin oli vuoteen 1921 saakka, joskin viimeinen teloistus oli juuri tuo lehdessä kuvattu.\nSuomessa kuolemanrangaistus poistettu vasta 1949. Vuoden 1825 teloituksen jälkeen aiheuttivat erilaiset rauhattomuudet 1900-luvulla teloitussumia, ja viimeinen siviilirikoksistakin aiheutunut teloitus tapahtui sota-aikana v. 1943. http://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/625561 ... tta+sitten\nViesti Kirjoittaja Klaus Lindgren » 06.12.16 13:11\nVai olivat Stalinin johtaman Neuvostoliiton joukot humanisteja? Kummastelen kovasti. Kenen etuja palvelee tällainen humanismin leimaaminen raakalaisuudeksi, siis tismalleen tavanomaisesti ymmärretyn humanismin vastakohdaksi?\nLemmi tuossa kiteytti erinomaisesti humanismin perusidean, ihmisyys ja sen puolustaminen ovat sen ytimessä. Alkuaanhan se ihmisen ja ihmisyyden korostaminen oli vastakohta keskittymiselle jumalaan ja tuonpuoleiseen. Sellaisena se monesti, ei suinkaan aina, ymmärrettiin vielä 1900-luvun alussakin, ja siksi sitä on saatettu joissain hyvin suppeissa ja erittäin konservatiivisissa piireissä vastustaa vielä paljon myöhemminkin. Ajan oloon siitä on tullut yhä itsestäänselvempi osa tätä meidän kulttuuriamme, mikä tekee siitä samalla entitäkin epämääräisemmän perusaasenteen. Mikään selkeä ideologia se ei ole ollutkaan sitten 1500-luvun (ehkä 1600-luvun, ihan sama onko tuosta 500 vai 400 vuotta).\nNeuvostoliiton ihanteisiin humanismi toki kuului, paperilla. Kuten kaikki varmaan ovat viimeisten 25 vuoden aikana huomanneetkin, Neuvostoliiton todellisuus oli juuri tällaisissa asioissa karmaisevan kaukana puheista ja kirjoituksista. Siksipä onkin melkoisen harhaanjohtavaa esittää Neuvostoliiton hyökkäyksen Suomeen johtuvan jollain tapaa humanismista tai liittyvän siihen yhtään millään tapaa. Yhtä hyvin voisi esittää pogromien olevan jotenkin leimallista kristinuskolle ja luonnehtivan sitä jotenkin olennaisesti. Pieleen menisi sekin luonnehdinta.\nToki humanismin nimellä on esitetty ja tehty paitsi hyvää, myös kaikenlaista kauheata. Mutta onko olemassa jokin aate, jonka nimissä ei olisi? Onko olemassa jokin aate tai ihanne, jonka nimissä joku ei olisi tehnyt tismalleen päinvastaisia asioita? Onko oikein leimata mitään aatetta sellaisten vääristelijöiden perusteella?\nViesti Kirjoittaja historioija » 06.12.16 14:08\nKlaus Lindgren kirjoitti: Vai olivat Stalinin johtaman Neuvostoliiton joukot humanisteja? Kummastelen kovasti. Kenen etuja palvelee tällainen humanismin leimaaminen raakalaisuudeksi, siis tismalleen tavanomaisesti ymmärretyn humanismin vastakohdaksi?\nKannattaako Stalinin Neuvostoliiton käytäntöjä kummastella? Kirjoittaja varmasti tietämättömyydessään ja hyväuskoisuudessaan uskoi ja luuli, että maansa lentäjät todella sotisivat humanistisesti, mutta nämä elivät ja toimivat toisenlaisessa todellisuudessa, joka ei liikoja pehmoiluja sallinut. Propagandana kirjoitus kuitenkin on otettava. Humanismin sisältö näköjään ymmärrettiin Neuvostoliitossakin sellaisena, miksi kirjoituksen kirjain, ei sodan todellisuus sen luonnehtii.\nViesti Kirjoittaja historioija » 06.12.16 15:07\nAloitus kuitenkin lähti akateemisesta näkökulmasta. Mainospuhe ei sisällä varauksia eikä kritiikkiä. Nehän lisäisivät uskottavuutta. Pelkkä omakehu ja tyrkyttäytyminen ärsyttää ja vieroittaa. Nykyaikana olisi ehkä viisainta aloittaa omahaukulla, se ainakin herättäisi poikkeuksellisuudessaan kuulijat turtumuksesta ja ehkä valmiista vastahangasta.


Thulian In Wonderland: Hyvää Ystävänpäivää!\nLähettänyt Tike klo 14.50\nE-S 14. helmikuuta 2014 klo 15.07\nIhana sydänkortti ja onnistuneet marmorointikynnetkin! Itsekin ajattelin että olisiko pitänyt nyt tarttua teemaan vesimarmoroinnin kanssa, mutta valitsin helpomman tien...\nMeillä ollaan miekkosen kanssa yhtäaikaa vapaapäivällä ja ohjelmassa pizzan tekoa ja mahdollisesti sauna, ei siis sen kummempia, illalla tulee vissiin tv:stä jotain katsottavaa. :D\nTike 17. helmikuuta 2014 klo 19.31\nKiitoksia! Voi että, kyllä nuo koti-illat välillä on ihan sitä parasta, eli ei huonot suunnitelmat ollenkaan!\neekku 14. helmikuuta 2014 klo 17.17\nLiisa 14. helmikuuta 2014 klo 19.25\nFairydust kruunaa kauneuden <3 Ihanaa ystipäivää Tike :)<3\nTike 17. helmikuuta 2014 klo 19.32\nIhana Liisa <3 Hyvää ystävänpäivää!\nhiutale 14. helmikuuta 2014 klo 23.02\nIhanat marmoroinnit, tosi hienoja noi kuviot (:\nJa hyvää ystävänpäivää täältäkin!\nMaarit 15. helmikuuta 2014 klo 15.21\nihanat vesimarmoroinnit .. pitäisi taas itekkin kokeilla sotata ;) . ystävänpäivä meni naapurissa ja ihan kotosalla kisujen kanssa , mässättiin pitsalla ;D!\nFunky and Fifty 15. helmikuuta 2014 klo 15.24\nHienot kynnet <3


Elinkeinojohtaja: “Kivijalkakaupat ovat vetovoimatekijä” - Alueviesti\nArtikkelit, Kommentoiduimmat, Uutiset • 05.09.2018 15:19 • Minna Isotalo\nElinkeinojohtaja: “Kivijalkakaupat ovat vetovoimatekijä”\nUrsula Lumme haluaa entisestään tiivistää yhteistyötä yritttäjien kanssa.\nElinkeinojohtaja Ursula Lumme katselee kahvilan ikkunasta keskustaan ja pois soljuvaa liikennettä. Elokuussa auennut Cafe Ernomane on yksi elinkeinoelämän viimeisimpiä valonpilkahduksia. Itsenäisyydentien-Puistokadun varren tyhjät liiketilat ovat täyttyneet pikkuhiljaa. Vielä on tehtävää, mutta paremmin Sastamalan yritysrintamalla pyyhkii kuin vielä pari vuotta sitten.\n”Sellaisia terveisiä keskustan kivijalkakauppiailta kuuluu, että mennyt kesä oli hyvä. Useampi yrittäjä on jutellut, että asiakkaita on käynyt esimerkiksi Nokialta entistä enemmän.”\nLumpeen mukaan kivijalkakaupat kertovat elävästä keskustasta. Ne ovat vetovoimatekijä, joihin tullaan myös kuntarajojen ulkopuolelta. Hypermarketin tulo Roismalaan ei ole tyrehdyttänyt asiakasvirtoja torin ympäristöön. Tästä näkyi viitteitä jo kaupungin vuosi sitten teettämässä ostovirtatutkimuksessa.\nMelkein puolet Huittisten keskustassa asuvista käy kaupoilla Sastamalassa, ja asiointi suuntautuu sekä Roismalan alueelle että keskustaan. Vuosi sitten kolmannes hämeenkyröläisistä ja noin 23 prosenttia nokialaisista oli tehnyt ostoksia Sastamalassa.\n”Hämeenkyröstä suunnataan Häijääseen, ja luulen että ostoskäynnit ovat uuden Säästömarketin myötä lisääntyneet. Ja varmasti Dörigin uusi Herkkujuustola houkuttaa valmistuttuaan väkeä.”\nSuuri ilonaihe elinkeinojohtajalle on myös se, että suuret ja paljon työllistävät yritykset kuten Kalaneuvos Hukkanen, Lojer, Riga Wood ja Vexve haluavat toimia juuri Sastamalassa. Se ei ole itsestäänselvyys.\nYhteistyö kauppiaiden kanssa tärkeää\nYhteistyö kauppiasverkoston ja yrittäjäyhdistysten kanssa on kaupungille tärkeää.\n”Huittisiin verrattuna meillä on vielä kehitettävää, mutta halu yhdessä toimimiseen on kova. Tyrwäyspäivät, joulunavaus ja Sastamala-messut tehdään yhdessä. Yrittäjien näkemyksiä kuullaan ja huolenaiheisiin pyritään reagoimaan.”\nVaikka uusien yritysten houkuttelu Sastamalaan on vaikeaa, ei Lumme tiimeineen ole luovuttamassa. Päin vastoin, uusia ideoita on, eikä niitä pelätä lähteä toteuttamaan.\nSastamalan vetovoimaan vaikuttavat monet asiat. Niin toimivat liikenneyhteydet, palvelut kuin viihtyisä ympäristökin markkinointia unohtamatta. Keskustan kehittämisestä on tulossa suunnittelukilpailu ja uuden uimahallin Lumme näkee myös vetovoimatekijänä.\nYrityspuisto Sykkeeseen potkua Tampereelta\nVammaksen teollisuusalueelle rakentuva moderni yrityspuisto Syke on yksi Sastamalan strategisista kärkihankkeista. Kaupunki ammentaa hankkeeseen palkkaamalla vuodeksi yrityspuistokoordinaattorin.\nSastamala osallistuu myös InnoEvent Tampere -viikkoon. Tapahtumassa korkeakouluopiskelijat tutustuvat eri yrityksiiin ja hankkeisiin. Yrityspuisto Sykkeen lisäksi he luovat kehitysideoita muun muassa Keskolle, Koneelle ja Särkänniemelle.\n”InnoEventissä olemme kovassa joukossa. Tapahtumasta saa varmasti ajatuksia, joita voimme jalostaa ja hyödyntää alueen kehittämisessä. Lisäksi osallistumisella teemme Sykettä tutuksi laajalle yleisölle.”\nElinkeinopalveluihin tulee toisinaan kyselyjä kaupungin hankinnoista. Millaisia mahdollisuuksia kaupungilla on suosia sastamalalaisia toimijoita?\nLue koko juttu 5.9. Alueviestistä.\n05.09.2018 16:01 Nimetön\nKyllä voi yrittäjä erehtyä pahasti jos kuvittelee kivijalkakaupalla pärjäävänsä, Vammalassa, kun ei pärjää Tampereellakaan.\nVirkamies kyllä näkee mielellään vireän keskustan mitä voisi esitellä vieraille, nykyään kauppa käydään verkossa jo ruokaa myöden ja kasvu on valtavaa.\njoten älä usko kaikkea mitä lehdessä lukee, voi tulla kalliiksi!\n05.09.2018 20:58 Torikauppias\nJuuri näin !!!!\n05.09.2018 22:15 Kyllä tarttis juu, ostaa kanssa keskustasta.\nEipä saanut Ossuuskauppa aikoinaan lupaa laajentaa ylöspäin, olis tilanne varmasti toinen tällä hetkellä kun kaivettas lisää parkkitilaa keskustaan. Maalla päätöksiä tehdään maalaisten tapaan ja vain konsultit rikastuvat.\n06.09.2018 07:13 Nimetön\nasukasluku laskee kiihtyvää tahtia jonka seurauksena alueen ostovoima vähenee ja asuntojen hinnat laskee.\nSoppa on valmis kun ihmiset ei pääse eroon asunnoistaan.\nHallituksen PJ vaan harjottelee museossa, missä on ideat kaupungin kehittämiseksi, onko eväät syöty?\n06.09.2018 08:33 Nimetön\nTästä Tampereen naapurikunnasta asioita seuraavana näyttää erikoiselta tämä Sastamalan touhut ihan kaupungin virkamiehistä lähtien. Yksinkertaisia asioita vatvotaan vuositolkulla ja lopulta ei tehdä mitään, en puhu nyt uimahallista.\nSastamalassa yritykset tekevät sen mitä niiden pitääkin, ne jotka vielä ovat siellä, muuten saamattomuuden kulttuuri hakee vertaistaan.\nKyllä tämä yrityspuistokin näyttää aika erikoiselta hankkeelta, mikä on se vetovoimatekijä joka saa yrittäjän muuttamaan syrjäiseen Lousajan korpeen yrittämään? Näkyvyys noin fyysisestikin nolla.\n06.09.2018 09:13 Veronmaksaja\nKaupungin elinkeinojohtaja näkee kivijalkakaupat vetovoimatekijänä. Ja samaan aikaan suunnitellaan kaupungin keskustan toriparkista luopumista. Eikö tämä ole epäjohdonmukaista!!\nSastamalan kaupungilla alkaa olla jo varsin valtaisa henkilöstö hoitamassa kaupungin elinkeinoja ja markkinointia! Sivusta seuranneena tuntuu, että ainoat tuolla henkilöstömäärällä saadut uudet työpaikat ovat kaupungin omaan organisaatioon syntyneet työpaikat!! Joka ’kyläjuhlalla’ on oma johtaja, tapahtumatuottaja tms. Voisiko joku vähän ravistella, herätellä? Missä ovat luottamushenkilöt. Museon hyllyjen välissä ja kaupungin kirstu retkottaa avoinna!!\n06.09.2018 12:28 Ursulan palkanmaksaja\nOlitkin jo Veronmaksaja tiivistänyt minunkin tumtemiukseni, kiitos:\n<<<< ainoat tuolla henkilöstömäärällä saadut uudet työpaikat ovat kaupungin omaan organisaatioon syntyneet työpaikat!! Joka ’kyläjuhlalla’ on oma johtaja, tapahtumatuottaja tms. Voisiko joku vähän ravistella, herätellä? Missä ovat luottamushenkilöt. Museon hyllyjen välissä ja kaupungin kirstu retkottaa avoinna!\n07.09.2018 12:25 Yrittäjä ja työllistäjä\nYrittäjät ovat Sastamalassa onneksi maan tasalla, ei irti realiteeteista kuten erilaisia HANKKEITA tehtailevat virkahenkilöt ja kaikenkarvaiset koordinaattorit.\nMenestyvät firmat pikemminkin menestyvät täällä main näistä puistoista ja projekteista huolimatta. Tuo InnoEvent on taas nimeään myöten aivan pilipalia. No ei väliä, Lumme puhukoot, muut tehkööt.\n06.09.2018 10:08 Nimetön\nLopettakaa nyt herrajumala nämä kyselyt, suunnittelukilpailut ym. hömppä. Kaupungilla on virkamiehiä joiden työnkuvaan kuuluu valmistella näitä asioita ja myös toteuttaa!!\nNyt kysellään ihmisiltä mitä pitäisi tehdä eikä lopulta tehdä mitään, jonkun pitäisi viheltää peli poikki Sastamalassa!!!!!\n06.09.2018 10:55 Nimetön\n10:08: Vain virkamiesten varaan ja haltuun ei nimenomaan pidä jättää mitään. Heidän virkansa on toteuttaa yhdessä sovittuja, kaikkien osallisten mielipiteet ja ehdotukset huomioon ottavia päätöksiä. Ja johan lakikin sanoo, että “on kuultava”. Eri asia sitten on, miten umpikuuroja kuulijat ovat.\n06.09.2018 11:07 Nimetön\nJoo tässä edellähän tämä Sastamalan ongelma kiteytyy, jos kunnan enemmistö on eläkeläisiä et voi odottaa tämän kummempaa, fakta.\nMuualla tämä homma pelaa vähän toisinpäin, virkamiehet valmistelee, päättäjät päättäjät päättävät esitysten pohjalta. Sastamalassa kysellään joka mummulta ja pappalta pitäiskö penkkejä olla viisi vai kuusi tienposkessa kun kaupungeissa esim. Tampere viedään ne penkit sinne missä on ihmisiä, kiinteistötyöntekijän ymmärrys riittää .\n06.09.2018 14:21 Nimetön\nKuntalaiset valitsevat edustajansa kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa. Nämä edustajat käyttävät kuntalaisten ääntä, eikä näin muodoin punakaartimaista huutoäänestystä ole syytä järjestää kuin ehkä poikkeustapauksissa.\n06.09.2018 13:17 Ex-lahtelainen. Paljasjalkasastamalalainen.☺\nHienoa on saada lukea vireästä ja kehittyvästä Sastamalasta!\nMiten mahtaa yrityspuistoilla yms.\nolla nuo nimisuoja-asiat?\n“Lahes” avattiin keskustaan noin 10 vuotta sitten liikekeskus “Syke”.\nNimi löytyi yleisökilpailun perusteella.\nJoissakin yhdistyksissä, firmoissa ym. muistan olleen nimikiistaa siitä kuka on nimen “oikea omistaja”.\n06.09.2018 13:58 Nimetön\n11:07: Suomessa on paljon “valvomatta” olleita virkamiehiä, joiden päässä on hämärtynyt yleisen ja oman edun ero. Kun pääsee suunnittelemaan omat suunnitelmansa, on vaikeaa ymmärtää, etteivät ne olekaan ehkä aina kaikille mieleisiä.\nKysellä pitää. Yhteiset varat (myös eläkeläisten), ovat käytössä, eikä niitä voi neuvottelematta kohdentaa ikiomaan virkatuotokseen.\n06.09.2018 15:26 Nimetön\nDemokratiassa päätökset hoidetaan valittujen luottamusmiesten avulla, ei niitä lehtien palstoilla voi huutokaupata. Aika paljon tietämättömyyttä on kunnallisen päätöksenteon prosessista päätöksenteosta toimeenpanemiseen, näkyy näistäkin kommenteista.\nYleisesti ottaen Sastamalassa päätöksenteko on kriisissä, merkit ovat selvät jos meiltä hakeutuu hyviä, johtavissa asemissa olevia päättäjiä kovin paljon muualle.\n06.09.2018 15:35 Nimetön\nAvoimmuutta, yhteisöllisyyttä ja kaikille tarjolla olevaa vaikutusmahdollisuutta julistetaan joka kaupungissa, mutta niin vain torpataan ehdotukset, edes mahdollisuudet ehdottaa ja vieläpä ikärasismia käyttäen. Eläkeikäisillä on perspektiiviä jo joka suuntaan, mutta nuorilla on vielä latva näkemättä.\n07.09.2018 12:26 Yrittäjä ja työllistäjä\n07.09.2018 14:42 Nimetön\nSe on vaan harmi kun tuhlataan verorahoja ja AIKAA huuhaahommiin. Täällä olis kyllä yrittäjät innokkaita osallistumaan kehittämishankkeisiin mutta ei se ihan näin mene.\n08.09.2018 12:14 Nimetön\nTaas huomaa, ettei nämäkään kommentoijat tiedä tai ymmärrä mitään mistään. Harmi, ettei se ole ennenkään hidastanut huutelua.\n08.09.2018 13:53 Nimetön\nmitenkä se sun ymmärtämises toidetaan, riittääkö , että itse toteat?\n08.09.2018 16:42 Nimetön\n12:14 Ja mikä se sinun mielipide oli itse asiaan? Ovatko kivijalkakaupat vetovoimatekijöitä? Eli itse huutelet muttet kerro asiasta puoltasanaa.\n09.09.2018 13:10 Nimetön\nTämmösillä kommenteilla se ymmärrys loistaa poissaolollaan. Yrittäjien kommentit olivat täyttä asiaa, kerro mielipiteesi äläkä änkytä!\n08.09.2018 14:13 Nimetön\nTulee mieleen “Siunatun hulluuden” Rummukaiset, jotka miettivät, ovatko koskaan tavanneet oikein viisasta miestä….\n10.09.2018 08:40 Nimetön\nMeinasin eilen illalla kans rynnätä ruokakauppaan hamstraan sapuskaa varastoon. Luulin nimittäin, että Suomeen oli hyökätty sotilaallisesti. Ylen pääuutisten ankkuri oli karannut Tukholmaan puoli yhdeksän uutisista. Mutta ei, uutisankkuri pläräs papereitaan ja odotti sitä, että vaalihuoneistot sulkeutuisi yhdeksältä. On menny tämä Suomen Yle erikoiseen asentoon. Eikö niitä uutisia olisi Pasilasta voinut sitten lukea joko vahtimestari tai siivooja? Sentään ammatti-ihmisiä molemmat.\n10.09.2018 09:17 Nimetön\nKovasti paljon näissä Ruotsin vaaleissa puhuttiin sisäisestä turvallisuudesta. Suomessa tämä turvallisuus kulminoituu siihen, että onko jalankulkijalla heijastin ja pyöräilijällä valot.\n10.09.2018 10:50 Nimetön\nMitenkä valtamedian toimittajat on Suomessa löytäneet ollenkaan työpaikalleen aamulla? Sentään pari viikkoa paukutettu, että demarit romahtaa ja ruotsindemokraatit tulee valtaan. Totuus kuitenkin se, että demareitten kaula kokoomukseen lähes 10 prosenttiyksikköä. Siis kokoomus hävisi lisää 3 prosenttiyksikköä oppositiosta käsin. Tästä valtamedian toimittajat vaikenee visusti. Vielä vuonna 2010 Ruotsissa kokoomuksen kannatus oli yli 30 prosenttia!\n10.09.2018 20:07 Nimetön\nSiinä viedään kaupoiltakin elämisen ehto kun hallitus vie kansalta ostovoiman. Kaikkia välillisiä veroja nostetaan. Kiinteistöverosta lähtien. Ihme himoverottaja tämä porvarihallitus. Kaikki kuihtuu vähitellen.\n10.09.2018 20:39 Nimetön\nMuuten oikein, mutta täysin väärin.\nNykyhallitus lienee laskenut veroja enemmän kuin nostanut.\n10.09.2018 21:48 Nimetön\nSuuritulosilta on veroja laskettu. Mutta välillisiäveroja nostetaan jatkuvasti, jotka onkin sitten tasaveroja. Sähköverosta lähtien, yksi esimerkki.\n10.09.2018 22:33 Nimetön\nPienituloisten veroja on nykyhallituksen toimesta laskettu toistuvasti.\nKerro, mitä veroja Sipilän hallitus on pienituloisilta korottanut?\n10.09.2018 22:52 Nimetön\nNo kun kulutusveroja nostetaan niin totta ihmeessä se kirpaisee eniten pienituloisia. Bensapumpulla ja kaupankassalla hinta on kaikille sama. Hallitus ainoastaan lupasi verohelpotuksia pienituloisille, mutta veti takaisin kuin myllymatissa. Se on kovaa oikeistolaista veropolitiikkaa jota nykyhallitus suosii.\n15.09.2018 08:44 Nimetön\njättämälla indeksikorotukset toteuttamatta ja sairastaville sosiaalietuuden määrät tarkistamatta,\nei se vaikuta kun pieneen joukkoon tuo takuueläkkeiden korotus, on tavattomasti väärin että korostavat tuota takuueläkettä tässä yhteydessä\n14.09.2018 22:34 Äänioikeuytetu\nVoi ku saatais nää viisaat val-tuus-toon.\nVaLePa aloittaa Mestarien liigan toiselta kierrokselta – vastaan Soligorsk Valko-Venäjältä\nAnni Kytömäki: “Pirunvuoreen liittyvät kertomukset kutkuttivat lapsena mielikuvitustani”\nVaLePa julkisti joukkueensa – Aleksi Mutka liberoksi, 205-senttinen David Pettersson verkkopeliä vahvistamaan\nKarkun vastaanottokeskus lakkautetaan\nStormtrooper syntyi sahan soidessa\nEnsi-ilta keskiviikkona – Vesaranta tarjoilee ihmissuhdesoppaa kannanotolla höystettynä\nSaksitut: Sastamala kaipaa omia tehostetun asumisen yksiköitä näimmä lisää\nTuholaistorjuja: “Kun oikein vihloo, tarvitaan reseptilääke”\nKiinteistöverojen korvaaminen kyläyhdistyksille äänestytti lautakuntaa\nSastamalassa ja Punkalaitumella työttömyys alle Pirkanmaan keskitason\nvanhakoira: "Olispa se kaikki raha, markat ja eurot jotka tämän asian puitteissa on haaskattu pankissa. Sieltä va..."\npetri: "oliko mersu ?"\nEKo: "Oikein professoritasolla on Suomen lakia rikottu ja sen jälkeen haukuttu ja syytetty poliisia. Melko..."\nnikoruusuvuori: "Mutta sitten kun kuningas alkoholi astui kuvaan, suomalaisten perusluonne auktoriteettejä kohtaan nä..."\nEKo: "Samahan se on, että kuka irtisanoo, jos kerran tarve on."