KUOLEMANTANSSI - Tampereen Työväen Teatteri\nTähtitanssijat Jorma Uotinen, Sirpa Suutari-Jääskö ja Jukka Haapalainen tulkitsevat ikonisen avioliittodraaman ennennäkemättömällä tavalla\nEnsi-ilta 6.4.2022 Suurella näyttämöllä\nTampereen Työväen Teatteri esittää 120-juhlavuonnaan kokonaan uudenlaisen tulkinnan ikätoveristaan, August Strindbergin Kuolemantanssista. Intohimoinen näytelmä on sovitettu visuaalisesti näyttäväksi draamalliseksi tanssiteokseksi.\nEdgar (Jorma Uotinen) ja Alice (Sirpa Suutari-Jääskö) ovat olleet naimisissa neljännesvuosisadan. Lapset ovat lentäneet pesästä, Alicen näyttelijänura on enää muisto, varat ovat lopussa, Edgarin kapteeninvirka pitää pariskuntaa vankina linnoitussaarella, jossa ei tapahdu mitään. Sitten saarelle saapuu molempien vanha ystävä Kurt (Jukka Haapalainen) ja kaikki muuttuu. Joka ikinen päivä toistuva kahden hengen miekkailuharjoitus pyörähtää kolmiodraamaksi, jossa soivat kaikkien tanssien kaikki sävyt.\nVuonna 1900 Dödsdansen merkitsi siirtymää psykologisesta realismista symbolismiin. Teppo Järvisen visuaalinen suunnittelu on luonut näyttämökuvan, jossa unien, alitajunnan ja jopa yliluonnollisen aavistuksille on tilaa. Jukka Haapalainen, Sirpa Suutari-Jääskö ja Jorma Uotinen ovat luoneet koreografian, jonka kautta tekijöiden pitkä kokemus eri tanssilajien parissa fuusioituu fyysisen teatterin kerrontaan. Ohjaaja Tiina Puumalaisen ideoiman ja sovittaman klassikon tulkinnassa tanssilla on tehtävä: kertoa myös kaikki se, mikä muuten jäisi keskustelun rivinväleihin.\n45,00 /43,00 /40,00 /40,00 €\nKoreografit Jukka Haapalainen, Sirpa Suutari-Jääskö & Jorma Uotinen\nTiina Puumalaisen Tampereen työväenteatterin suurelle näyttämölle ohjaama ja sovit-tama versio on harvinaislaatuinen teos. (…)\nKolmen hahmon draama on kolmen tanssijan, Jorma Uotisen, Sirpa Suutari-Jääskön ja Jukka Haapalaisen show. Koko teos nojaa heidän karismaansa ja vetovoimaansa. Miltei tasavertaisena tanssijoiden kanssa esiintyy lavastaja Teppo Järvisen suunnittelema, mieltä kiehtova näyttämökuva.\nAksu Piippo, Hämeen Sanomat\n”Visuaalisesti huikea elämys”\nUskoisin Strindbergin tanssivan haudassaan tämän naturalismista vapautetun teoksensa kunniaksi.\nTAMPEREEN TYÖVÄEN TEATTERIN uusi Kuolemantanssi on verraton teos.\nSuuren näyttämön tiheällä tunnelmallaan täyttävä esitys on aineksiltaan niin täyteläisen runsas, että sen lajityyppiä on mahdotonta määritellä.\nKokonaisuus on joka tapauksessa hallitun tyylikäs. (…)\nESITYS EI myöskään ole mikään pelkkä tanssiteos.\nPuumalainen on sovittanut Strindbergin keskustelunäytelmän taitavasti runolliseksi ääniteokseksi, johon on liitetty mukaan katkelmia kirjailijan muusta draamatuotannosta. Sanojen merkitys ja puheen tarkoitus muodostavat oman arvoituksellisen todellisuudentasonsa, johon sulautuvat tapahtumapaikkana olevalta varuskuntasaarelta kantautuvat äänet. (…)\nEsityksen musiikki on syntynyt kolmen miehen yhteistyönä jokaisen erityislaatua hyödyntäen. (…)\nKUOLEMANTANSSI tarjoaa myös suuren visuaalisen elämyksen. Teppo Järvisen lavastus kaarevine pintoineen ja valuvine videokuvineen on kuin päättymätön optinen harha, joka imaisee oman pakopisteensä aiheuttamaan pyörteeseen myös katsojan. (…)\nJorma Uotinen tekee hurjan roolityön varuskuntasaaren vanhenevana ja katkeroituneena kapteenina, joka on kehittänyt julmuudesta taitolajin.\nUotinen käyttää vaikuttavalla tavalla hyväkseen tavaramerkikseen muodostuneita perusliikkeitä antamalla niille uudessa asiayhteydessä aivan uuden sisällön.\nSirpa Suutari-Jääskö on omalla tavallaan vahva kapteenin vähäeleisenä puolisona Alicena, entisenä näyttelijänä, joka intensiteetillään onnistuu peittoamaan kaikki muut.\nKuolemantanssin kolmas henkilö, karateeniaseman päälliköksi tuleva Kurt, jää näytelmän tulkinnoissa usein sivustaseuraajaksi. Jukka Haapalainen nostaa Kurtin triangelidraaman tasavertaiseksi osapuoleksi ja rakentaa hienovireisesti kehittyvän suhteen näytelmän molempiin muihin henkilöihin.”\nOn mahdotonta sanoa, kuka on läpeensä taidokkaan esityksen kirkkain tähti.\n”Tiina Puumalaisen sovitus nostaa August Strindbergin klassikon täysin uudelle tasolle. Yhdessä Teppo Järvisen ja huikean tanssijatrion kanssa Puumalainen on loihtinut teoksesta visuaalisen elämyksen, joka puhuttelee katsojan kaikkia aisteja. (…)\nOn mahdotonta sanoa, kuka on läpeensä taidokkaan esityksen kirkkain tähti. Omien taiteenalojensa huiput pelaavat näyttämöllä ja sen kulisseissa yhteen niin saumattomasti, että jokainen osa-alue on silkkaa nautintoa. (…)\nElämän näyttämölle puhaltavat Suomen kaikkien aikojen menestynein kilpatanssipari Sirpa Suutari-Jääskö ja Jukka Haapalainen sekä karismallaan mykistävä Jorma Uotinen. (…)\nMykistävän kokemuksen kruunaa esityksen upeasti rakennettu äänimaailma. Alicen ja Edgarin avioliitto on niin tukahtunut, että heidän keskinäisissä kohtauksissaan musiikille ei ole lainkaan sijaa.”\nEtusivu › Ohjelmisto › KUOLEMANTANSSI


Puutarhan baaripöytä, musta, 130x60x110 cm, polyrottinki ja lasi | Taloon.com\nPuutarhan baaripöytä, musta, 130x60x110 cm, polyrottinki ja lasi\nAlehinta: 171.60 € /kpl\nSiemaile suosikkiviiniäsi tai nauti upea ateria tämän polyrottinkisen baaripöydän äärellä!\nPöydässä on jauhemaalattu teräsrunko, joka on pinnoitettu säänkestävällä PE- rottingilla, joka takaa tämän pöydän kestävän vuosikausien käyttöä. Karkaistusta lasista valmistettu pöytälevy on helppo puhdistaa. Tukevalle pöytälevylle voi asettaa juomia, ruokia, ja muita tavaroita. Kevyen PE- rottinkia olevan rakenteensa ansiosta tämä ulkopöytä on helppo siirtää.\nMateriaalin tarkenne: PE-rottinki, jauhemaalattu teräs, karkaistu lasi\nMitat: 130 x 60 x 110 cm (P x L x K)\nLisätietoja huonekalujesi kaatumisen estämisestä voit löytää täältähttps://bit.ly/3bVwkQp


Opettajan vietteli oppilaansa seksisuhteeseen: ”Näytät ihan Taylor Lautnerilta” – Stara\nOhhoh! 15.3.2012, 17:00 · Anna Poikkimäki\nNyt on tullut Yhdysvalloissa ilmi tapaus, jossa naispuolinen lukio-opettaja vietteli teinipojan melko erikoisin keinoin. Janel Ramirez -niminen opettaja nimittäin kertoi pojalle, että hän näyttää aivan Twilight-tähti Taylor Lautnerilta. Teini ajautui oudon iskurepliikin ansiosta seksisuhteeseen naimisissa olevan opettajan kanssa.\n31-vuotias nainen oli erään koulupäivän viimeisen tunnin jälkeen lausunut kommenttinsa oppilaalle ja suudellut tätä. Oppilas kysyi myöhemmin Ramirezilta apua erääseen esseeseensä, jolloin he päätyivät taas suutelemaan. Myöhemmin samana päivänä pari ajautui vielä seksiaktiin.\nKalifornialaisen Hemetin lukion opettaja pidätettiin, kun oppilas kertoi koulun johdolle suhteesta. New York Post -lehden mukaan oppilas paljasti suhteen jatkuneen koko hänen toisen lukiovuotensa ajan, kun poika toimi Ramirezin apulaisopettajana. Ramirezilla oli vaikeuksia omassa avioliitossaan ja hän suunnitteli aloittavansa uuden elämän 16-vuotiaan teinipojan kanssa, kun tämä olisi valmistunut lukiosta.\nTämä ei ole ainoa tapaus, jossa naispuolinen opettaja on yrittänyt iskeä miespuolista oppilastaan yliampuvin keinoin. Yhdysvalloissa uutisoitiin viime vuonna tapauksesta, jossa eräs naisopettaja vonkasi 13-vuotiasta oppilastaan treffeille tekstiviesteillä. Opettajatar ei tyytynyt vain kysäisemään tapaamisen mahdollisuutta, vaan hän pommitti teinipoikaa tekstiviesteillä pitkään lähettämällä tälle yli 200 tekstiviestiä. Eroottissävyisistä viesteistä säikähtänyt poika kertoi asiasta äidilleen ja opettaja pidätettiin.


Olet täällä: Alkuun / Uutiset / Kotimaisten polttoaineiden kilpailukykyä parantamaan\nTurpeen verotusta kevennetään ja metsähakkeella tuotetun uusiutuvan sähkön tuotantotuen tasoa nostetaan vastaavasti.\nElinkeinoministeri Jan Vapaavuori ja valtiovarainministeri Antti Rinne esittävät kotimaisten polttoaineiden kilpailukykyä parantavia toimia ensi vuoden talousarvioesitykseen.\nEsityksen mukaan turpeen verotasoa alennettaisiin alkuvaiheessa nykyisestä 4,9 eurosta/MWh tasolle 3,4 euroa/MWh.\nVastaavasti metsähakkeen syöttötariffin taso nousisi nykyisestä 13,13 eurosta/MWh noin 15,9 euroon/MWh. Muutokset tulisivat voimaan vuoden 2015 alussa.\nNämä tasot eivät kuitenkaan riitä parantamaan kotimaisten polttoaineiden kilpailukykyä merkittävästi ja pysyvästi.\nTämän vuoksi turpeen verotuksen alentamista on tarkoitus jatkaa vuoden 2016 alusta siten, että verotaso palautuu vuoden 2012 tasolle eli 1,9 euroon/MWh.\nSamalla metsähakkeen syöttötariffia korotetaan vastaavasti.\nMetsähakkeen syöttötariffiselvitys heti liikkeelle\nMuutos edellyttää metsäteollisuuden puun raaka-aineen saannin turvaamisesta huolehtimista esimerkiksi rajaamalla korkeamman jalostusasteen tuotteiden(sellu, ym. biotuotteet) raaka-aineeksi kelpaava puu pois hakkeen syöttötariffin piiristä. On arvioitu, että veron laskeminen nopeasti vuoden 2012 tasolle lisäisi painetta kuitupuun ohjautumisesta lisääntyvissä määrin poltettavaksi.\nKategoriassa: Uutiset Avainsanoilla: energiahuolto, kotimaiset polttoaineet, lämmitys, metsähake, turve


Lukijalta: Vanhusväestöltä puuttuu oma valtuutettu - Kymen Sanomat\nLukijalta: Vanhusväestöltä puuttuu om...\nJulkaistu 8.1.2019 18:58\nLukijalta: Vanhusväestöltä puuttuu oma valtuutettu\nLoppiaisena uutisoitiin, että elintarvikeala on saanut valtuutetun valvomaan elintarvikeketjun toimintaa. Nyt noita erilaisia valtuutetun virkoja on viisi: tasa-arvovaltuutettu, lapsiasiavaltuutettu, tietosuojavaltuutettu yhdenvertaisuusvaltuutettu ja elintarvikevaltuutettu.\nVanhusasiainvaltuutettua tähän valtakuntaan on yritetty saada jo kahdesti kansalaisaloitteen turvin. Viimeisin yritys oli viime vuonna, kun erikoislääkäri Tiina Tuomela (kd.) teki asiasta kansalaisaloitteen. Kannatusnimiä kertyi reilut 42 000, mikä ei valitettavasti riittänyt aloitteen etenemiseen eduskunnassa.\nMinua ihmetyttää ja harmittaa se, että hanke, jolla näyttäisi olevan laaja kannatus yli puoluerajojen sekä eri ikäryhmissä, jää toteutumatta. Me tiedämme, että ikäihmisten koti- ja laitoshoitoa toteutetaan monin paikoin pahasti puutteellisin resurssein, elinympäristön esteettömyydessä on parannettavaa, yksinäisyys on suuri ongelma, digimaailmasta putoaminen on todellisuutta samoin kuin vanhusköyhyys tämän päivän Suomessa. Esimerkkejä edellä mainituista asioista riittäisi loputtomiin.\nTotisesti tarvitsemme vanhusten puolesta puhujia. Tarvitsemme vanhusasiainvaltuutetun, joka on perehtynyt heidän asioihinsa, valvoo vanhuspalvelulain toteutumista kunnissa ja puolustaa ikäihmisten asemaa yhteiskunnassa.\nVaikka kansalaisaloite ei kerännyt tarpeeksi nimiä edetäkseen, kristillisdemokraatit ovat omassa senioriohjelmassaan sitoutuneet viemään vanhusasiainvaltuutetun virkaa eteenpäin eduskunnassa tulevalla hallituskaudella. Jos nähdään, että noilla viidellä alussa mainitsemallani valtuutetulla on tärkeä tehtävä ja vaikutusvaltaa, miksi sitä ei olisi myös vanhusasiainvaltuutetulla.\nMaaret Lommi (kd), Kotka


Maksajat tiedetään – helsinginmetro\nVaasan yliopiston tuoreessa selvityksessä todetaan, että hyvä veli -verkostot ovat vakava yhteiskunnallinen ongelma Suomessa.\nHallinnon kohdalla kysymys on sekä toiminnan laatua uhkaavista seikoista että arvojen rapautumisesta päätöksentekotilanteissa ja suhteessa kansalaisiin. Korruptio vähentää poliittisten päätösten uskottavuutta ja johtaa resurssien tehottomaan käyttöön. Se hyödyttää röyhkeitä ja ahneita lainkuuliaisten kustannuksella. Korruptio heikentää moraalia ja hallinnon tehokasta ja taloudellista toimintaa ja lisää sen vuoksi veronmaksajien taakkaa.\nOlen viimeksi kuluneen reilun vuoden ajan selvittänyt automaattimetroprojektin taustoja alkaen keväästä 2006. Silloin hankintakilpailu keskeytettiin olosuhteissa, jotka edelleen ovat osin hämärän peitossa. Uudelleen käynnistetyn kilpailun voittajaksi saatiin Siemens tavalla, joka poiki Korkeimpaan hallinto-oikeuteen edenneen hankintariidan.\nKuluneen vuoden aikana olen löytänyt hankkeesta lukuisia esimerkkejä epäeettisestä toiminnasta. Näyttöä on myös toiminnasta, jossa ainakin lain (esim. kuntalaki, julkisuuslaki, hallintolaki ja siitä kumpuavat hyvät hallintotavat) henkeä on rikottu.\nYllä oleva kuva on selvityksen sivulta 18. Esimerkkejä elävästä elämästä, pääosissa Helsingin kaupungin liikennelaitos-liikelaitos HKL, Helsingin kaupunki ja Länsimetro Oy:\nTehtävien ja velvollisuuksien laiminlyönti. Helsingin Rautatieaseman vesionnettomuutta ei tutkittu kunnolla, vaikka pelastuslaitoksen onnettomuusseloste tilanteen vakavuudesta ei jätä selittelyille sijaa. Tutkimatta jättämistä perusteltiin ja perustellaan edelleen HKL:n viranomaisasemalla – Onnettomuustutkintakeskuksen ei tarvitse lain mukaan kajota metroon. Mikä onkaan lain kirjain ja mikä on sen henki?\nLuottamuksen rikkominen ja asioiden viivyttely. Metron automatisoinnin perusteluihin ja Länsimetron rakentamiseen on uhrattu paljon aikaa ja vaivaa. Vastoinkäymisistä ja suunnitelmien muutoksista, myös turvallisuuteen liittyvistä ja nimenomaan sitä heikentävistä, ei ole kerrottu päättäjille eikä kaupunkilaisille asian vaatimalla tavalla. Mönkään menneen hankkeen kaupunkilaisilta salatut tilanneselostukset ovat jo legendaarisia. Metroprojektin johto on lisäksi kunnostautunut jatkuvalla viivyttelyllä tietopyyntöjen käsittelyssä. Räikeimpänä esimerkkinä tuore reklamaatiotapaus.\nTarkoituksellinen riittämätön tiedottaminen. On selvää, että suuri osa Helsingin ja Espoon luottamushenkilöistä on aivan kujalla automaattimetroprojektin suhteen. Ei ehditä eikä jakseta tutustua asiakirjoihin kun on niin paljon muutakin. Se on ymmärrettävää, mutta onko se hyväksyttävää? Toisaalta on tutkittava mitä tietoa metroprojektin johto antaa päättäjille. Omien selvitysteni mukaan ongelmista kerrotaan hyvin vähän ja kun kerrotaan, se tehdään niin myöhöisessä vaiheessa, että johtokunta tai valtuusto voi vain todeta tosiasiat. Case uuden metrovarikon kohonneet kustannukset. Lue myös asiasta tehty valitus. Ja Nürnbergin projektia kohdanneista ylitsepäättömistä vaikeuksista – niistä vaiettiin. Länsimetro Oy ei julkista VTT:n tekemää onnettomuussimulaatiota, jonka pohjalta Espoon metrotunneleiden pelastuslaituria kavennettiin ja tunnelien pelastuskäytväien völisiä kriittisiä etäisyyksiä kasvatettiin.\nHuonon hallinnon suojelu ja salailu. Kaupungintalon Talous- ja suunnittelukeskus on huomauttanut HKL:ää useasti huonosta suunnittelusta ja taloudenpidosta. Kuitenkaan kaupunginvaltuuston asettama tarkastuslautakunta, sen alainen Tarkastusvirasto tai mikään ulkopuolinen viranomainen ei ole puuttunut hankkeeseen. Myöskään kaupunginhallitus tai valtuusto ei ole määrännyt esim. eritysitilintarkastusta tms. tutkintaa. Kassavirtojen lisäksi on syytä selvittää, millä perusteilla HKL:n johto toi pyytämättä ja yllättäen ehdotuksen uudeksi metroliikennesäännöksi alle vuorokauden varoajalla edellisen johtokunnan viimeiseen kokoukseen. Ehdotuksessa oli pahoja virheitä. Tuorein tapaus koskee organisaatiouudistusta, sen sisältö ja tapaa jolla ehdotusta on juntattu eteenpäin tavalla, jota HKL:n johtokunnan jäsen kuvailee HKL:n toimitusjohtajan ”mediasirkukseksi.”\nVälinpitämätön johtamistyö ja alaisten laiminlyönti. Edellä mainitun organisaatiouudistuksen yhtenä tavoitteena oli siirtää syrjään HKL-metroliikenteen nykyinen johtaja, joka jo vuonna 2006 siirrettiin syrjään automaattimetroprojektin johdosta. Katso myös alla oleva kohta. Metron kuljettajat ovat valittaneet eduskunnan oikeusasiamiehelle metron turvallisuudesta, joka tulikin tuossa yllä jo useaan kertaan mainittua.\nHuono johtaminen, so. ajelehtiminen ja vääristyneiden keinojen käyttäminen alaisiin. Liittyy edelliseen kohtaan. Lisäksi on useista eri lähteistä varmistettuja puhekieltoja (”tästä ei sitten hiiskuta kenellekään”). Viime kesänä solmitun Etenemissopimuksen jälkeen automaattimetroprojekti on todellakin tuntunut ajelehtivan kuin haaksirikkoinen laiva.\nJulkisen talouden tapausesimerkki on julkiset hankinnat, joissa korruption oloissa päädytään lähipiirin suosimiseen, vääristyneeseen hinnoitteluun ja vaikutusvallan kauppaamiseen. Korruptionvastaisen työn käytännön asiantuntijat ovat vuosia varoitelleet tästä kehityksestä, ja ovat todenneet, että ainoastaan pieni osa väärinkäytöksistä etenee tutkintaan tai oikeuskäsittelyyn.\nOngelmana on myös seuraamusten vähäisyys. Huomautus tai sakko eivät useinkaan ole suhteessa väärinkäytösten aiheuttamaan taloudellisen vahinkoon tai lisääntyneeseen luottamuspulaan poliittista järjestelmää kohtaan. Lisäksi käsittelyaikojen venyessä epäillyt rikokset vanhenevat, minkä väärinkäytöksistä hyötyvät hyvin tietävät. Tämäkään asia ei lisää kaupunkilaisten luottamusta virkamiehiin ja poliitikkoihin.\nTarkastelemaani ajanjaksoon 2006-2013 mahtuu paljon epäselvyyksiä. Median ydintehtävä ei ole toistaa tai jalostaa yritysten tai kunnallishallinnon tiedotteita. Kyseiset organisaatiot saavat kyllä sanomansa läpi ihan itsekin. Vaasan yliopiston raportissa todetaan, että juuri medialla on suuri rooli kaikenlaisen korruption torjunnassa.\nPidän oman työni punaisena lankana tätä:\nHallinnon avoimuus toteutuu ainoastaan näennäisesti, mikäli esimerkiksi päätösten varsinaiset perustelut jäävät piiloon, vaikka itse päätösasiakirjat olisivatkin saatavilla.\nAutomaattimetroprojekti ja Länsimetron rakentaminen ovat jotain aivan muuta kuin niiden piti olla ja millä hankkeet myytiin sekä päättäjille että kaupunkilaisille. Se, minkä piti valmistua avaimet käteen -periaatteella ja tuottaa merkittäviä säästöjä onkin yhtäkkiä ydinvoimalan rakentamiseen verrattavissa oleva pahasti myöhästynyt projekti, jonka yhteiskunta-taloudelliset hyödyt on perustellusti kyseenalaistettu.\nMaksajat tiedetään, mutta kenen on vastuu ja miten se toteutuu?\nPosted on 4 huhtikuu, 2013 4 huhtikuu, 2013 by Tommy\tThis entry was posted in Automaattimetro, Hankintalaki, HKL, HKL-johtokunta, Julkisuuslaki, Kaupunginhallitus, Kaupunginvaltuusto, Kuntalaki, Länsimetro, Siemens and tagged avoimuus, hyvä veli-verkosto, korruptio, moraali, raportti, selvitys, tutkimus, vaasan yliopisto. Bookmark the permalink.\n← Korkein hallinto-oikeus n:o 487\nMärkä rätti →\nOne thought on “Maksajat tiedetään”\nPäivitysilmoitus: Maan tapa: Näin muuttuu musta valkoiseksi | helsinginmetro


Ritan ja Akin Donna-tytär kasvaa kovaa vauhtia\nJUURI NYTIL seuraa: Sähäkkä uusintastartti hurjan kolarin jälkeen – yhden kärkikuskin kisa pilallaJUURI NYTNäyttelijä Soila Komi on kuollutPsykoterapeutti kertoo keinon, joka auttaa uupumukseen ja itsetunto-ongelmiin – tätä moni ei tiedä\nTelevisiosta tuttu yrittäjäpariskunta Rita Niemi-Manninen ja Aki Manninen saivat vauvan kesäkuussa.\nperjantai 6.9.2019 klo 12:43\nTemptation Island Suomestakin tunnettu pariskunta Rita Niemi-Manninen ja Aki Manninen ovat pienen tyttären vanhempia. Lapsi on erittäin tärkeä molemmille ja esiintyy usein kummankin sosiaalisen median kanavissa.\nTuoreessa kuvassa Donna-vauva pötköttää sängyssä Putin-koiran kanssa.\n– Tänään täytän 12 viikkoa ja mun paras kaveri on Putin, kuvan saatteeksi on kirjoitettu.\nDonna sai nimen elokuussa. Jussi Eskola\nKuva on saanut alleen valtavasti ihailevia kommentteja.\n– Voi, en kestä!\n– Toi toista, kirjoittaa kolmaskin.\nDonna sai nimen kuukausi sitten. Viralliseksi nimeksi tuli Donna Bebiina. Rita ja Aki kertoivat nimestä Iltalehdelle tuoreeltaan.\n– Nimi ei tule suvusta, vaan tämä kaksiosainen nimi sointuu yhteen, ja valitsimme sen erityisesti siksi, koska se kuvastaa lapsemme luonnetta. Se sopii meidän tytön nimeksi ja tuo asia on vain kristallisoitunut kuluneiden viikkojen aikana, pari jutteli tuolloin.\nAki Manninen nähdään syksyllä myös Suurin pudottaja -ohjelman valmentajana. Jussi Eskola\nRita Niemi-Manninen on ylpeä pienestä tyttärestään. Jussi Eskola\nTässä ovat uudet TIS-sinkut! - Paratiisihotellin Rasse tekee paluun televisioon


Päänsärky ja huimaus – Espoon Keskuksen Fysioterapia\nNiskaperäinen päänsärky on usein toispuoleista ja tyypillisimmin toistuu usein samalla samalla puolella päätä toisin kuin klassinen migreeni. Jännityspäänsäryssä särky alkaa usein niskasta tai kallonpohjasta ja nousee ylöspäin. Jännityspäänsärkyyn liittyy usein lihaskireyttä jonka taustalla saattaa olla lihasheikkoutta sekä ns. fasettilukkoja. Jännityspäänsäryn fysioterapiassa kiinnitetääbn huomiota lihastasapainon parantamiseen, vahvistetaan heikkoja lihaksia ja rentoutetaan kireitä sekä hoidetaan ns. fasettilukkoja. Ergonomiaohjaus kuuluu myös olennaisena osana jännityspäänsäryn fysioterapiaan.\nHyvänlaatuinen asentohuimaus on yleisin huimauksen aiheuttaja, jossa etenkin asennon muutokset laukaisevat huimauksen. Huimaus on usein kiertävää ja sitä kutsutaankin myös kiertohuimaukseksi. Hyvänlaatuiseen asentohuimaukseen liittyy usein mm. pahoinvointia. Fysioterapiassa asentohuimausta hoidetaan siihen tarkoitetuilla asentomanöövereillä.\nNiskaperäinen huimaus on usein luonteeltaan sumuista, olo voi tuntua epävakaalta. Syynä voi olla niskalihasten kireydet joiden taustalla taas usein on heikkous. Kaularangan kulumat saattavat edesauttaa niskaperäisen huimausoireen syntyä. Niskaperäisen huimauksen hoidossa on ensisijaisen tärkeää selvittää syy jonka perusteella hoito voi olla kaularangan lukkojen hoitoa, jännittyneiden lihasten rentouttamista esim. sähkökipuhoidoilla, akupunktiolla, pehmytkudoskäsittelyillä jne sekä niskan lihasten vahvistamista.


kirjoittaja Aku Vankkis lähetetty La 10 Marras 2018, 17:03\nJuhlat on juhlittu ja järkäleestä päästy ja on aika palata arkeen. Aloitamme täten Pistepotin 21. kausikymmenyksen ja vuorossa on kahdessadasensimmäinen kausi.\nTällä kertaa olemme skandinaavisen mytologian parissa ja lähdemme kiertämään tarujen yhdeksää maailmaa, joita maailmanpuu Yggdrasil yhdistää. Tarkoituksena on kauden 184 planetaarisen roadtripin hengessä pyrkiä vierailemaan mahdollisimman monessa maailmassa ennen kauden päättymistä.\nKautta varten arvataan sekä perussysteemin (20 numeroa väliltä 1-100) että myös sivupistepotin numerot (10 numeroa väliltä 1-50). Pituutta kaudella on korkeintaan 12 kierrosta, mutta se voi päättyä hieman aikaisemminkin, kauden tapahtumista riippuen (lisää alempana).\nMaailmat ja niissä vieraileminen\nJokaisella maailmalla on oma vierailuvaatimuksensa, joka kilpailijan on täytettävä, jotta vierailu onnistuu ja hän saa pyyhittyä kyseisen maailman listaltaan. Vaatimukset ovat osittain vähän erilaisia tällä kertaa, mutta mukana on myös ihan perinteisiä, roadtripiltä tuttuja vaatimuksiakin. Maailmat on numeroitu 1-9 arvonsa mukaan, joskin arvojärjestys ei välttämättä tarkoita absoluuttista vaikeusjärjestystä.\nMikäli kilpailija onnistuu ensimmäisellä yrityksellä vierailemaan jossain maailmassa, hän saa yhden vapaalipun palkinnoksi. Keräämällä kolme vapaalippua kilpailija voi pyyhkiä yhden valitsemansa maailman pois listaltaan vierailematta siellä. Pyyhittävä maailma voi kuitenkin olla korkeintaan yhden tason (eli arvojärjestyksen numeron) verran korkeampi kuin korkeimman tason maailma, josta yksi vapaalipuista on tienattu. Jos siis tienaat vapaalipun maailmoista 1, 2 ja 4, voit pyyhkiä pois korkeintaan maailman 5.\nMikäli epäonnistut jossain vierailussasi, et voi luonnollisestikaan päästä kyseiseen maailmaan enää ensimmäisellä yrityksellä.\nMaailmat ja niiden vierailuvaatimukset ovat seuraavanlaiset:\nKosminen maailmanpuu Yggdrasil tarjoaa avokätisesti apuaan ja myöntää jokaiselle kilpailijalle kolme ilmaista apuvoimaa kauden aikana. Apuvoimia on sen jälkeen myös mahdollista ostaa käyttämällä pisteitä.\nApuvoimat ovat suurimmaksi osaksi samoja kuin roadtripillä, mutta niitä on määrällisesti vähemmän, koska kaikille vanhoille ei tämän kauden vierailuvaatimusten johdosta ollut tarvetta. Mukana on myös yksi uusi voima.\nTarjolla ovat siis seuraavat apuvoimat:\nKun kolme ilmaista apua on käytetty, kilpailijat voivat siis ostaa pisteillä käyttöönsä uusia apuja, mutta niiden hinta nousee jokaisen ostetun jälkeen. Ensimmäinen ylimääräinen apu maksaa 3 pistettä ja siitä eteenpäin jokainen aina 3 pistettä edellistä enemmän.\nVain yhden avun voi käyttää per kierros.\nMikäli kilpailija ei valitse uutta kohdetta deadlineen mennessä, hän yrittää automaattisesti uudelleen maailmaan, johon yritti viimeksi, jos yritys epäonnistui tai hänelle arvotaan uusi maailma, jos edellinen onnistui. Jos epäaktiivinen onnistuu vierailussa, hän saa ainoastaan puolet sen tarjoamista palkintopisteistä.\nPisteytys ja kauden päättyminen\nKilpailijat keräävät kauden aikana pisteitä perussysteemin tuloksistaan normaalisti 1 piste per oikea numero -tyyliin.\nTämän lisäksi vieraillessaan maailmoissa onnistuneesti kilpailijat keräävät palkintopisteitä seuraavalla tavalla:\n* Midgård: 3 pistettä\n* Alfheim: 5 pistettä\n* Nidavellir: 7 pistettä\n* Jotunheim: 10 pistettä\n* Niflheim: 12 pistettä\n* Vanaheim: 15 pistettä\n* Asgård: 18 pistettä\n* Muspelheim: 20 pistettä\n* Helheim: 25 pistettä\nLisäksi kilpailijat saavat prosentuaalisesti tietyn verran lisäpisteitä kokonaispisteisiinsä nähden kauden päättyessä, mikäli ovat vierailleet tarpeeksi monessa maailmassa seuraavan taulukon mukaisesti:\nKausi kestää kierrokseen 12 saakka paitsi mikäli joku onnistuu sitä ennen vierailemaan jokaisessa yhdeksässä maailmassa. Tällöin kausi päättyy välittömästi ja kyseinen kilpailija saa 10 ylimääräistä pistettä palkinnoksi saavutuksestaan.\nLopussa eniten pisteitä kerännyt kilpailija luonnollisesti voittaa kauden.\nJoten nyt kun sitten ilmoittaudut mukaan kaudelle, laita ilmoittautumisviestiisi tuttuun tapaan ensimmäiset perussysteemin numerosi (20 numeroa väliltä 1-100) sekä ensimmäiset sivupistepotin numerosi (10 numeroa väliltä 1-50), molemmat tietysti numerojärjestyksessä.\nValitse samalla, mihin maailmaan päätät yrittää ensimmäisellä kierroksella ja mikäli haluat jo käyttää jonkin ilmaisen avun, voit senkin tehdä.\nKausi alkaa torstaina 15. marraskuuta olettaen, että vähintään 12 kilpailijaa on ilmoittautunut siihen mennessä. Kahdessadas kausi meni nappiin, niin jatketaan samaan malliin, eikös?\nkirjoittaja Ganducka lähetetty La 10 Marras 2018, 17:20\nVaikuttaa mielenkiintoiselta, vaihteeksi jotain strategistakin elementtiä mukana. Ja teemasta tykkään mytologia-nörttinä. Saagan äänestäminen oli ehdottomasti oikea valinta.\nJa aloitetaan Muspelheimilla. Käytän tuloksen parannus 2 -ilmaisavun ja parannan sillä sivupistepotin tuloksiani.\nkirjoittaja Xatalos lähetetty La 10 Marras 2018, 19:59\nkirjoittaja Ton Roza lähetetty La 10 Marras 2018, 20:32\nVanaheim (varalla Midgård).\nkirjoittaja Oku Ankka lähetetty La 10 Marras 2018, 21:17\nMennään tonne Vanaheimiin Rozan mukana\nkirjoittaja Arska lähetetty La 10 Marras 2018, 21:52\nkirjoittaja Sienilapsi lähetetty Su 11 Marras 2018, 05:33\nKai sitä sinne Keskipihaan mennään aluks.\nkirjoittaja Don Barks lähetetty Su 11 Marras 2018, 15:21\nkirjoittaja Touhula lähetetty Ma 12 Marras 2018, 14:53\nJotunheim, haastan Ganduckan perussysteemillä.\nkirjoittaja Jonttu-Ankka lähetetty Ti 13 Marras 2018, 18:55\nNiflheim kuulostaa näin marraskuussa varsin kivalta paikalta, sinne siis.\nGanducka 3 oikein perussysteemillä\nXatalos 4 oikein perussysteemillä\nTon Roza 5 oikein perussysteemillä\nkirjoittaja Kalamies lähetetty Ti 13 Marras 2018, 20:16\nNidavelliriin liput kiitos.\nTuloksen parannus 2 käyttöön\nkirjoittaja Ankanpoika lähetetty Ke 14 Marras 2018, 16:22\nkirjoittaja Aku Vankkis lähetetty Ke 14 Marras 2018, 19:40\nIlmoittautuneita on tällä hetkellä 11. Yhtä vielä kaivataan, jotta kausi voitaisiin suunnitelmien mukaan aloittaa huomenna.\nkirjoittaja CottonJoel lähetetty Ke 14 Marras 2018, 20:11\nkirjoittaja Aku Vankkis lähetetty To 15 Marras 2018, 16:54\nKalamiehellä ei tuloksen parannuksessaan ollut valittuna kohdistuuko se perussysteemiin vai sivupistepottiin, joten sitä ei voitu hyväksyä. Hänen onnekseen sille ei olisi ollut tarvettakaan, mutta tarkkana jatkossa.\nPistepotti CCI - Yhdeksän maailman saaga - Kierros 1\nArska (Nidavellir): 5 oikein & 4 oikein\nDon Barks (Midgård): 5 oikein & 4 oikein\nKalamies (Nidavellir): 5 oikein & 3 oikein\nSienilapsi (Midgård): 5 oikein & 1 oikein\nCottonJoel (Midgård): 4 oikein & 3 oikein\nTouhula (Jotunheim): 4 oikein & 2 oikein\nAnkanpoika (Nidavellir): 3 oikein & 5 oikein\nJonttu-Ankka (Niflheim): 3 oikein & 3 oikein\nGanducka (Muspelheim): 3 oikein & 2 oikein\nXatalos (Midgård): 3 oikein & 2 oikein\nOku Ankka (Vanaheim): 3 oikein & 2 oikein\nTon Roza (Vanaheim): 3 oikein & 1 oikein\nGanducka: Muspelheim (20p + vapaalippu)\nJonttu-Ankka: Niflheim (12p + vapaalippu)\nTouhula: Jotunheim (10p + vapaalippu)\nArska: Nidavellir (7p + vapaalippu)\nKalamies: Nidavellir (7p + vapaalippu)\nAnkanpoika: Nidavellir (7p + vapaalippu)\nDon Barks: Midgård (3p + vapaalippu)\nSienilapsi: Midgård (3p + vapaalippu)\nCottonJoel: Midgård (3p + vapaalippu)\nXatalos: Midgård (3p + vapaalippu)\nKilpailijoiden vierailemat maailmat kierroksen 1 jälkeen:\nGanducka: Muspelheim (1/9)*\nJonttu-Ankka: Niflheim (1/9)*\nTouhula: Jotunheim (1/9)*\nKalamies: Nidavellir (1/9)*\nAnkanpoika: Nidavellir (1/9)*\nDon Barks: Midgård (1/9)*\nSienilapsi: Midgård (1/9)*\nCottonJoel: Midgård (1/9)*\nXatalos: Midgård (1/9)*\nTon Roza: - (0/9)\nOku Ankka: - (0/9)\nTon Roza: Vanaheim\n(Kilpailijat voivat edelleen yrittää uudelleen matkustaa näihin maailmoihin ja onnistuessaan saavat aivan normaalisti palkintopisteet, mutta he eivät voi ensimmäisen yrityksen epäonnistuttua saada näistä maailmoista enää vapaalippuja.)\nKilpailijoiden pistetilanne kierroksen 1 jälkeen:\n1. Ganducka: 23p (2)\n3. Touhula: 14p (3)\n4. Arska: 12p (3)\n=. Kalamies 12p (3)\n6. Ankanpoika: 10p (3)\n7. Don Barks: 8p (3)\n=. Sienilapsi 8p (3)\n9. CottonJoel: 7p (3)\n10. Xatalos: 6p (3)\n11. Oku Ankka: 3p (3)\n=. Ton Roza: 3p (3)\n(Sulkuihin on merkitty kilpailijan jäljellä olevien ilmaisten apuvoimien lukumäärä.)\nMytologinen matka yhdeksän maailman halki on alkanut ja toimii samalla paluunamme arkeen juhlakauden jälkeen. Miltei kaikki kilpailijat onnistuvat ensimmäisessä vierailussaan ja ainoat epäonnistujat ovat Ton Roza ja Oku Ankka, joiden yhteinen matka Vanaheimiin ei mennyt ihan parhaalla mahdollisella tavalla.\nPistetilanteessa hyvin selkeässä johdossa aloittaa Ganducka, joka onnistui apuvoiman avulla käväisemään Muspelheimissä heti avauskierroksella. Toisella sijalla on Jonttu-Ankka ja kolmantena puolestaan Touhula.\nNyt sitten on huomista varten tarkoitus valita seuraava maailma, johon lähdet yrittämään. Se voi olla oman valintasi mukaan mikä tahansa, jossa et ole vielä onnistuneesti vieraillut. Vierailuvaatimukset löytyvät alhaalta.\nYggdrasilin tarjoamia apuvoimia voi niitäkin käyttää, niistä myös luettelo alla. Muistakaa siis tehdä kaikki vaadittavat valinnat apuvoimaa käyttäessäsi, jotta se kelpuutetaan. Jokaisella on kolme ilmaista apuvoimaa yhä käytössä paitsi Ganduckalla, jolla niitä on enää kaksi.\nJos jossain vaiheessa kautta vaihdat numeroitasi, tee se kerralla molemmille (tai ainakin kopioi toisen systeemin vanhat samaan viestiin, jos et niitä halua vaihtaa) niiden tarkistamisen helpottamiseksi.\nkirjoittaja Ton Roza lähetetty To 15 Marras 2018, 17:00\nAnaheim (Midgård varalla).\nkirjoittaja Sienilapsi lähetetty To 15 Marras 2018, 17:10\nRoadtrip Isengardiin Asgårdiin, kuka tulee messiin?? Varalla Nidavellir mut tulkaa messiin nii päästään tästä eroon. Kaks tarvitaan lisää.\nkirjoittaja Don Barks lähetetty To 15 Marras 2018, 17:12\nTon Roza 4 oikein perussysteemillä\nGanducka 4 oikein perussysteemillä\nkirjoittaja Xatalos lähetetty To 15 Marras 2018, 17:22\nkirjoittaja CottonJoel lähetetty To 15 Marras 2018, 17:44\nAsgårdiin, varalla Nidavellir


Selaimet ja 2560x1440-näyttö\nKirjoittaja Aihe: Selaimet ja 2560x1440-näyttö (Luettu 1764 kertaa)\n« Viimeksi muokattu: 07.06.15 - klo:21.18 kirjoittanut CoReD »\nVs: Selaimet ja 2560x1440-näyttö\n« Vastaus #1 : 07.06.15 - klo:21.55 »\nKuvakaappaus auttaisi arvioimaan, mistä on kyse.\nFirefox ja Chrome eivät suoraan noudata työpöytäympäristön skaalausvihjeitä. Korkean resoluution näytöillä on säädettävä selainten omia skaalausparametreja.\nKäytän itse oletusasetuksia 27" 2560x1440-näytöllä, mutta samalla resoluutiolla varustetun 14" läppärinäytön tapauksessa oli muutettava työpöydän ja selainten skaalaussäätöjä, jotta teksti olisi riittävän isoa. Muistaakseni kerroin 1.3 oli itselleni sopiva Firefoxin layout.css.devPixelsPerPx -asetukseksi.\nOhut fontti voi johtua jostain muustakin ongelmasta.\n« Vastaus #2 : 06.07.15 - klo:19.46 »\nItse olen TV:ssä muuttanut X:n dpi arvoa\nOption "DPI" "140"\nDPI eli pisteitä tuumalle...Kyllä kestää kauan, että\npäästään tuumista eroon...\n« Vastaus #3 : 06.07.15 - klo:20.16 »\nCtrl pohjaan Ja rullalla suurennat ja pienennät.\n« Viimeksi muokattu: 06.07.15 - klo:20.27 kirjoittanut kalarm »


Varsinaissuomalaisesta perunamaasta paljastui poikkeuksellisen suuri tryffelipelto – kilohinta jopa kolme tuhatta euroa | Yle Uutiset | yle.fi\nVarsinaissuomalaisesta perunamaasta paljastui poikkeuksellisen suuri tryffelipelto – kilohinta jopa kolme tuhatta euroa\nKuva: Yle / Markku Sandell\nSuomesta on löydetty runsaasti tryffeleitä viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vuosina 1960-2002 löydöksiä oli vain 15.\nPohjantryffelit ovat voimakkaan makuisia ja aromikkaita. Kilohinnaksi arvioidaan 1000-3000 euroa.\nParas satoaika on syksyllä ja jatkuu aina maan jäätymiseen saakka.\nSuomalainen tryffelibuumi alkoi kymmenisen vuotta sitten, kun ensimmäiset lagotto romagnolo -koirat saapuivat nuuskimaan maita ja mantuja. Pohjantryffeleitä on niiden avulla löytynyt todella paljon ja kotimaisia tryffeleitä jalostetaan jo tuotteiksi.\nTurun yliopiston kasvimuseon johtaja, dosentti Seppo Huhtinen pitää kotimaisia tryffeleitä aivan verrattomina. Niiden voimakas aromi on hänen mielestään jopa parempi kuin italialaisen serkkunsa.\nNyt Seppo Huhtinen on innoissaan ruskolaisen Kalervo Suomelan löydöstä. Miltei ennätysmäisen suuria pohjantryffeleitä putkahtaa esiin joka lapionpistolla vanhasta perunamaasta, joka viimeiset vuodet on toiminut lehtikompostina.\nKalervo Suomela on syksyisin mullannut lehdet kevyesti pintamaahaan jyrsimellä, jotta lehdet maatuisivat paremmin. Tässä on ehkä se keino, mikä on saanut pohjantryffelin rihmaston intoutumaan kasvuun.\nEnsimmäinen iso tryffeli paljastui kesällä, kun Suomela kaivoi istutuskuoppaa. Hän esitteli löytöään Turun yliopiston tutkijoille, jotka tunnistivat muhkuraisen sienen pohjantryffeliksi.\nKalle Ruokolainen ja Seppo Huhtinen kävivät tutustumassa Kalervo Suomelan tryffelipeltoon Ruskolla. Kuva: Yle / Markku Sandell\nDosentti Seppo Huhtinen on joutunut aiemminkin visaisen tunnistamistehtävän eteen. Ensimmäisiä tryffeleitä hän epäili kymmenisen vuotta sitten kalkkitryffeleiksi niiden itiöiden perusteella, mutta kyseessä olivatkin pohjantryffelit.\nKalervo Suomela pohtii, että oman tryffelipellon tuotteita pitäisi kyllä hyödyntää, kun niitä tuntuu kasvavan noinkin paljon.\n– Voi olla, että näitä on tullut aiemminkin vastaan puutarhatöitä tehdessä, mutta olen viskannut nappulat olan yli metsään, hymähtää kotipuutarhuri.\n– Sillä hetkellä, kun ensimmäisen löysin kesällä, niin ajattelin, että mikä vanha nahkea peruna tämä oikein on. Oivalsin kyllä nopeasti, että kyseessä saattaa olla tryffeli, kun niitä löytyi useampia, Kalervo Suomela kertoo.\nTähän mennessä tryffeleitä on löytynyt helposti muutamia kymmeniä grammoja. Pohjantryffelien hinta ei yllä italialaisten tapaan kymmeniin tuhansiin euroihin kilolta, mutta joidenkin arvioiden mukaan kilohinta liikkuu 1 000–3 000 euron nurkilla.\n– Kyllähän näitä täytyy hyödyntää, jos näitä näin paljon on, Suomela pohtii.\nTryffelien paras satoaika on syksyisin aina lumentuloon asti.\nUskomattoman runsas sato\nMultainen tryffeli nousee Kalervo Suomelan lapioon pellonkulmalta ja Seppo Huhtinen leikkaa sen halki. Silloin paljastuu tryffelimäinen sileä ja marmorinen leikkauspinta. Myös voimakas tuoksu tunkee nenään. Puolet haistajista pitää sitä miltei vastenmielisenä.\nDosentti vitsailee, että pohjantryffeli tuo muistuman "Pärnäsen" korjaamolta. Petrolia, likaa, vaikeasti määriteltäviä aromeita… Mutta maku on Seppo Huhtisen mukaan huumaava. Tryffeliä ripotellaan pieniä murusia valmiin ruuan päälle, sillä kuumennus vie aromit muuten mennessään.\nTryffeliä on myös sekoitettu öljyyn tai voihin, jolloin syntyy tuhtia tuotetta.\nMinusta tuli tryffelinviljelijä täysin vahingossa.\nKalervo Suomela, Rusko\n– Jääkaapissa täytyy säilyttää kaksin-kolminkertaisessa purkissa, etteivät muut elintarvikkeet saa makua, Kalervo Suomela kuvailee tutustumistaan tryffeliin.\n– Minusta tuli tryffelinviljelijä täysin vahingossa, naureskelee kotipuutarhuri, jonka pellossa on aiemmin kasvanut tavallisia porkkanoita ja muita juureksia.\nSuomessa kasvatetaan myös eteläisiä tryffeleitä, joiden rihmastoja on ympätty istutustammien juuristoihin. Juvalla toimii erityinen tryffelikeskus (siirryt toiseen palveluun), missä sijaitsee maan suurin viljelty tryffelitarha.\nTutkija hehkuttaa suomalaisen tryffelin aromia\nYleensä maasta löytyvät tryffelit ovat dosentti Seppo Huhtisen mukaan olleet peukalonpään kokoisia tai pienempiä. Pidellessään kädessään 20–30-grammaista multasientä hän sanoo sen olevan harvinainen muttei ihan Suomen ennätys.\n– Tämä tryffeli on parempi kuin eteläntryffelit. Tässä on enemmän tuoksua, makua ja aromia, kehuu Seppo Huhtinen.\nVaikutus tuntuu hänen mukaansa ihan takaraivossa asti.\nKymmenen vuoden aikana tryffelitietoisuus on meillä noussut ja maan alta on löydetty neljää eri lajia, joista pohjantryffeli on yleisin. Sen voimakkuuden pystyy helposti aistimaan, sillä mullasta nostettu sieni haisee voimakkaasti ja halkaistuna teho paranee.\nTämä tryffeli on parempi kuin eteläntryffelit. Tässä on enemmän tuoksua, makua ja aromia.\nSeppo Huhtinen, dosentti, Turun yliopiston kasvimuseo\nEnsimmäisiä löytöjä tehtiin hieman Ruskon peltoa muistuttavista perunamaista, kukkapenkeistä tai lehtikompostin pohjista. Tryffelikoirat ovat kuitenkin osoittaneet, että herkkuja voi etsiä melkein mistä vain. Kerrostalon nurmikko voi tuottaa yllätyksen.\nParilla lapionpistolla maasta nousi useita tryffeleitä. Kuva: Yle / Markku Sandell\nKaikki maan alla kasvavat sienet eivät ole syötäviä. Seppo Huhtisen mukaan tantereiset, manalaiset, nyylämanalaiset, kuopsukat ja maahikkaat ynnä muut mukulat voi lähettää Turun yliopiston kasvimuseoon tunnistettavaksi, mutta ruuaksi ne eivät kelpaa.\nKasvimuseon hoitaja on varma, että uusiakin lajeja löytyy vielä. Nyt Suomesta on tavattu neljä kertaa kuulastryffeliksi vaalean värinsä mukaan nimetty harvinaisuus ensimmäistä kertaa Euroopassa. Laji on kuvattu tieteelle uutena Yhdysvalloissa.\nKoira on verraton apu\nLagotto romagnolo -rotuisia koiria on käytetty kauan tryffelien etsintään. Turun yliopiston tutkija Kalle Ruokolaisen mukaan koira haistaa ja paikallistaa oikean kohdan hajuaistinsa perusteella ja alkaa kuopsuttaa maata. Silloin koira siirretään sivuun ja otetaan pienellä puutarhalapiolla maapaakku irti. Tarjolla on myös erityisiä tryffelilapioita.\nTryffelikoira työssään. Kuva: Yle\nJoskus tryffeli on irtopalassa, mutta Ruokolainen kertoo haistavansa mullasta suunnan, missä päin tryffeli piilee, jos se on jäänyt koepalan ulkopuolelle. Kun itiöemä löytyy, koira saa palkinnoksi jonkin makupalan.\nSuomessa ei ole käytössä tryffeliporsaita. Tämä lienee helpotus Kalle Ruokolaisen mukaan, sillä sika etsii sieniä syödäkseen. Etsijällä on kiire napata tryffeli ennen sian suuta.\n– Jos tryffeli on maassa, ja sika lähtee sitä hampaillaan hamuamaan, niin ihminen vetää sian pois ja yrittää napata tryffelin ennen eläintä. Yleensä se onnistuu, mutta joskus ei. Sitten siinä voi olla sormia vähemmän tai ainakin viottuneena, Kalle Ruokolainen kuvailee tryffelijahtia.\nOlen itse löytänyt puistoista ja nurmikoilta eli hyvinkin tällaisilta asutuilta paikoilta, myös pellonreunoilta, mutta kangasmetsistä ei.\nKalle Ruokolainen, tutkija, Turun yliopisto\nRuokolainen on lainakoiran kanssa kierrellyt eri ympäristöissä ja yllättynyt monesti.\n– Olen itse löytänyt puistoista ja nurmikoilta eli hyvinkin tällaisilta asutuilta paikoilta, myös pellonreunoilta, mutta kangasmetsistä ei. Yleensä sellaiset paikat ovat otollisempia, mitä ihminen on jotenkin muokannut pidemmän aikaa, kertoo tutkija.\nKasvupaikan pitää olla hyvää ja muhevaa multaa, mielellään lämpimässä etelärinteessä. Usein tryffelit suosivat koivikoita, mutta myös havupuiden ympäriltä Ruokolainen kertoo köytäneensä tryffeleitä. Ruissalon tammimetsistä ei tryffeleitä ole löytynyt, mutta muuten tammi, pähkinäpensas, paju ja saarni voivat olla havupuiden ohella.\n– Tähänastisen kokemuksen perusteella vain vaahtera näyttäisi olevan sellainen, jonka juurilla tryffelit eivät viihdy, Kalle Ruokolainen kertoo.\nKuuluuko tryffelien etsintä jokamiehen oikeuksiin? Kalle Ruokolaisen mukaan varovainen maan kaivaminen ja mullan takaisin laitto tuskin häiritsee, kunhan ei mennä kenenkään pihalle, puutarhaan tai viljelyalueille.\n– Tämä on niin uusi juttu, että tätä ei ole varmaan sen pidemmälle tulkittu, miettii Kalle Ruokolainen.\nKotimainen tryffelinkasvatus nousussa 10.10.2016\nLähteet: Dosentti Seppo Huhtisen luento ja haastattelut\nTryffeli (Sieni)ruokasienetsienetLehtikompostorikoirapuutarhanhoitoruoatperunaTurun yliopistonurmikot


Auton talvirenkaat 245/45R19 netistä - Lapin Kumi Oy_B2C FUP\nAjoneuvon rekisteröinti antaa autollesi vain yhden rengaskoon käytettäväksi ympäri vuoden. Se ei tarkoita, että voit asentaa vain nämä alkuperäiset koon autoosi. Autonvalmistajilla on vain joitain rengaskokoja autollesi, jotka sisältyvät auton varusteisiin. Jälleenmyyjillä on enemmän ja laajemmin erilaisia vaihtoehtoja ja kokoja tarjolla autoosi. Löydät myös kaikki autoosi sopivat rengaskoot auton rekisteröintitiedoista. Autoosi asennetuissa renkaissa on myös kaikki tarvitsemasi tiedot. Etkö ole varma, mikä rengaskoko sopii autoosi? Me autamme! Valitse ensin autosi ajoneuvohaussa ja me kerromme sinulle, mitkä vaihtoehdot sopii autoosi. 245 - renkaan nimellisleveys millimetreinä 45 - renkaan nimelliskorkeus millimetreinä R - radiaalisen renkaan symboli 19 - vanteen nimellishalkaisija (tuumaa) Kesä- ja talvirenkaasi renkaat voivat olla eri kokoiset. On tärkeä määrittää oikea ja käyttöösi sopiva rengaskoko kyseisen vuodenajan renkaista.


Uusi työkalu sähköyhtiöille GIC-virtojen aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi - ePressi\nUusi työkalu sähköyhtiöille GIC-virtojen aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi\nUuden tietokonesovelluksen avulla sähköyhtiön operaattorit voivat helposti valvoa sähköverkkonsa GIC-tilannetta ja näin ryhtyä tarvittaviin ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin, jos GIC-virrat kasvavat huomattavasti.\nAuringon purkausten aiheuttamat avaruussään myrskyt synnyttävät sähkönsiirtoverkkoihin haitallisia tasasähkövirtoja, ns. GIC-virtoja, joiden seurauksena sähköverkon toiminta voi häiriintyä pahasti. Ilmiö on erityisen merkittävä korkeilla leveysasteilla, kuten Pohjoismaissa ja Pohjois-Amerikassa. Kanadalainen “Natural Resources Canada”-instituutti ja Ilmatieteen laitos ovat kehittäneet tietokonesovelluksen, ns. GIC-simulaattorin. Operaattoreilla on mahdollisuus ryhtyä välittömiin toimenpiteisiin verkon toiminnan turvaamiseksi ja laitevaurioiden ehkäisemiseksi, jos GIC-tasot nousevat merkittävästi.\nGIC-simulaattori esiteltiin IEEE-järjestön sähköosaston (IEEE Power & Energy Society) yleiskokouksen GIC-asioille omistetussa istunnossa Washington DC:ssä heinäkuussa 2014. Esitys arvioitiin yhdeksi kokouksen parhaista, niin että sille myönnettiin “One of the Prize Conference Papers”-palkinto. Tämä osoittaa, paitsi GIC-simulaattorin merkittävyyttä, myös yleisemmin sitä, että GIC-kysymykset katsotaan nykyisin erittäin oleelliseksi asiaksi sähköverkkojen luotettavan toiminnan kannalta. Tulevaisuuden suunnitelmiin kuuluu GIC-simulaattorin kehittäminen pelkästä GIC-virtojen seurannasta niiden ennustamisen suuntaan.\nGIC-virrat voivat aiheuttaa laajoja sähkökatkoksia\nAvaruussäähäiriöt ja -myrskyt ovat voimakkaimmat korkeilla leveysasteilla. Niin ollen GIC-virtojen aiheuttama riski on suurin näillä alueilla. On kuitenkin mahdollista, että myös matalammilla leveysasteilla voi olla GIC-virtojen aiheuttamia haittoja. Suurin osa tähänastisesta GIC-tutkimuksesta on tehty Pohjoismaissa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa GIC-ilmiön tutkiminen aloitettiin jo 1970-luvulla Ilmatieteen laitoksen ja Imatran Voima Oy:n (nykyisin Fingrid Oyj) yhteistyönä. Suomi onkin yksi alan tutkimuksen johtavista maista.\nSuomi ja Kanada tiiviissä yhteistyössä\nKanadan “Natural Resources Canada (NRCan)”-instituutti ja Ilmatieteen laitos ovat tehneet maailmanlaajuisestikin merkittävää yhteistyötä GIC-tutkimuksessa jo lähes kahdenkymmenen vuoden ajan. Kyse on perustutkimuslähtöisestä sovellutusten kehittämisestä, johon ovat tiiviisti osallistuneet myös GIC-kysymyksistä huolestuneet kanadalaiset sähköyhtiöt Hydro One, Manitoba Hydro ja Hydro Quebec. Viimeksi mainittu koki tunnetun ja mittavaa vahinkoa tuottaneen sähkökatkoksen GIC:n aiheuttamana vuonna 1989.\nTutkimusta ovat rahoittaneet Ilmatieteen laitos (IL) ja “Natural Resources Canada (NRCan)” (Ottawa, Kanada) sekä “Hydro One”- (Toronto, Kanada), “Manitoba Hydro”- (Winnipeg, Kanada) ja “Hydro Quebec”- (Montreal, Kanada) -sähköyhtiöt.\ntutkimuspäällikkö Risto Pirjola, puh. +1-613-8375138, risto.pirjola@fmi.fi


Perustamiskokousvideo | Yhdistystoimijat\n”Kaupunginosayhdistyksen perustamiskokouksen asialista:\n” Arvoisat Hyvinkään Venlan kaupunginosan asukkaat. Hyvät ystävät.\nOlemme kokoontuneet keskustelemaan ja päättämään jo meidän pihakeskusteluissa esille nousseesta asiasta, eli oman kaupunginosayhdistyksen perustamisesta.Olen Hannu ja olen saanut toimeksi avata tämän kokouksen.Vielä kerran tervetuloa tähän kaupunginosayhdistyksen perustavaan kokoukseen. Kokous on avattu.\nAvaaja Siirrymme kohtaan kaksi, kokouksen järjestäytyminen. Meidän on valittava kokoukselle puheenjohtaja, sihteeri, pöytäkirjan tarkistajat ja äänten laskijat.\nValitsemme ensin kokouksen puheenjohtajan. Avaan keskustelun (kop)\nOlkaa hyvä ja tehkää ehdotuksia.”\n”Olen Tiina Apunen. Ehdotan kokouksen avaajaa kokouksen puheenjohtajaksi”\n”Koska pyydettyjä puheenvuoroja ei ole, päätän keskustelun. (Kop)\nKeskustelussa on ehdotettu puheenjohtajaksi kokouksen avaajaa ja kun muita ehdotuksia ei ole, valitsemme puheenjohtajaksi Asko Asujaisen. (kop)\nSeuraavaksi valitsemme kokouksen sihteerin. Avaan keskustelun (kop)”\n”Kohta 2 on loppuun käsitelty (kop)\nja siirrymme kohtaan\nTästä kaupunginosayhdistyksen perustamiskokouksesta on tiedotettu lähiseudun asukkaille kutsulla, jossa on mainittu yhdistyksen perustamisesta ja meitä on täällä yli kolme jäsentä, mikä on vähimmäismäärä yhdistyksen perustamiselle.\nAvaan keskustelun päätösvaltaisuudesta (kop)\nKeskustelu päättyy. (kop) Koska eriäviä mielipiteitä ei ole, voidaan päätösvaltaisuus todeta. Todetaan. (kop)\nKohta kolme on loppuun käsitelty (kop)\n4. Asialistan hyväksyminen kokouksen työjärjestykseksi.\nTäällä on ollut jaossa kokoukselle laadittu asialista. Avaan keskustelun asialistasta (kop)\n”Olen Katri. Kannatan jaossa olevan asialistan hyväksymistä työjärjestykseksi”\n”Keskustelu päättyy” (kop)\nHyväksytään asialista kokouksen työjärjestykseksi. (Kop)\nKohta 4 loppuun käsitelty (kop)\n5. Kaupunginosayhdistyksen perustaminen.\nOlemme alustavasti yhdessä keskustelleet ja ideoineet yhdistyksen perustamiseen liittyviä kysymyksiä, kuten yhdistyksen nimi ja kotikunta.\nAvaan keskustelun (kop)”\n”Olemme näistä Venlan alueen suunnitteluun liittyvistä asioista jo keskustelleet erikokoisissa pihaparlamenteissa, mutta esille nousseita ideoita emme ole pystyneet välittämään niin, että niillä olisi ollut vaikutusta.”\n”Kaupunginosamme ja ennen kaikkea sen kehittyminen asuinympäristönä on meille asukkaille erittäin tärkeä asia.”\n”Jotta me voimme asiallisesti ja tehokkaasti viedä eteenpäin yhteisiä käsityksiämme ja odotuksiamme, on meille eduksi, jos me voimme rekisteröidyn yhdistyksen kautta viestiä päättäjille demokraattisesti muodostettuja ehdotuksiamme.”\n”Ole hyvä Katri”\n”Ehdotan yhdistyksen perustamista ja nimeksi Venlan kaupunginosayhdistys. Kotikunnaksi Hyvinkää on luonteva”\n”Olen Leo. Kannatan Katrin tekemää ehdotusta”\n”Koska puheenvuoropyyntöjä ei enää ole päätän keskustelun (kop)\nKeskustelussa on noussut esille, että päätämme yksimielisesti perustaa yhdistyksen, jonka nimeksi tulee Venlan kaupunginosayhdistys ja kotikunnaksi Hyvinkää. Päätettäneen näin. Päätetään (kop)\nKohta 5 loppuun käsitelty (kop)\n6. Yhdistyksen jäsenten hyväksyminen.\nEhdotan, että yhdistykseen jäseniksi voivat liittyä kaikki Venlan kaupunginosassa asuvat henkilöt, jotka hyväksyvät yhdistyksen tarkoituksen ja säännöt. Jäsenyyden hyväksyy anomuksesta yhdistyksen hallitus. Avaan keskustelun asiasta (kop)\n”Olen Aune. Kannatan puheenjohtajan tekemää ehdotusta jäsenten hyväksymisestä kirjattavaksi yhdistyksen sääntöihin.”\nAvaan keskustelun (kop)\n”Koska puheenvuoroja ei ole, totean keskustelun päättyneeksi (kop)\nKeskustelussa on ehdotettu ja kannatettu, että yhdistykseen jäseniksi voivat liittyä kaikki Venlan kaupunginosassa asuvat henkilöt, jotka hyväksyvät yhdistyksen tarkoituksen ja säännöt. Jäsenyyden hyväksyy anomuksesta yhdistyksen hallitus. Päätettäneen näin. Päätetään (kop)\nKohta 6 on loppuun käsitelty (kop)\n7. Hyväksytään yhdistykselle säännöt.\nKaikille on jaettu ehdotus yhdistyksen säännöiksi. Siihen täydentyy edellisessä kohdassa hyväksymämme nimi ja jäsenyyskohdat. Tämä sääntöluonnos on käynyt yhdistysrekisterissä ennakkotarkastuksessa ja se on saanut sieltä vihreää valoa.\nAvaan keskustelun yhdistyksen säännöistä (kop)\nLeo ole hyvä”\n”Ehdotan hyväksyttäväksi säännöt laaditussa muodossa, varsinkin kun ne on jo läpäisseet ennakkotarkastuksen”\n”Aune ole hyvä”\n”Kannatan Leon tekemää ehdotusta”\n”Keskustelu päättyy (kop) On ehdotettu ja kannatettu liitteenä olevien sääntöjen hyväksymistä yhdistyksen säännöiksi. Päätettäneen hyväksyä. Päätetään (kop)\nKohta 7 loppuun käsitelty (kop)\nTämän kokouksen pöytäkirjan, joka toimii samalla yhdistyksen perustamiskirjana, allekirjoittavat kaikki kokouksessa läsnä olevat osallistujat. Avaan keskustelun asiasta (kop).\nKeskustelu päättyy (kop)\nArvoisat Venlan kaupunginosan asukkaat. Hyvät ystävät. Olemme näin perustaneet oman yhdistyksen, jonka puitteissa me voimme harjoittaa erilaista toimintaa, varainkeruuta ja ennen kaikkea keskustella meille tärkeistä asioista ja viedä niitä ponnekkaasti päättäjien tietoisuuteen. Toivokaamme yhdistyksellemme menestystä ja vireätä toimintaa. Kokouksen asiakirjat laitetaan yhdistysrekisteriin vahvistusta varten. Sen jälkeen voimme tiedottaa yhdistyksen syntyneen ja kutsua yhdistyksen ensimmäisen kokouksen koolle tekemään tarvittavat valinnat, toimintasuunnitelman ja talousarvion.\nKiitos kaikille osallistujille. Kokous on päättynyt” (kop, kop)\nKokousvideot -sivulta pystyt lataamaan itsellesi Perustamiskokouksen käsikirjoituksen rtf/pdf muodossa.


Sijoitusmatkani : Uutta sijoitusasuntoa hankkimassa\nUutta sijoitusasuntoa hankkimassa\nTapahtumarikas syyskuu päättyi sijoitusasunnon hankintaan\n"Kuinka paljon mahtuu pieneen Hiaceen" -laulu tulee väistämättä mieleen kun muistelee mennyttä syyskuuta. Jos olisin elokuun lopussa ennustanut, että mitä tulee syyskuun aikana tapahtumaan, olisin todennäköisesti veikannut jotain ihan muuta. Tasaista säästöjen kerryttämistä, talouden seurantaa ja uusien asioiden opettelua. Mitä vielä. Tästä tulikin monien muutosten kuukausi, joista tarkemmin seuraavassa.\nOsallistuin elokuun lopulla ensimmäistä kertaa Suomen Vuokrantanajien seminaariin ja tapahtumasta jäi niin hyvä maku, että kävin myös syyskuussa erään vuokra-asuntovälittäjän webinaarissa, josta poikikin mielenkiintoinen yhteydenotto. Näiden lisäksi kahlasin tutuksi tulleet Harri Hurun ja Nordnetin videot sekä muutamat muut.\nOsake- ja asuntosijoittamisen lisäksi otin tavoitteeksi ymmärtää mitä eri optioita on saatavilla Nordnetin kautta ja miten ne toimivat. Youtubessa olikin aiheeseen saatavilla hyviä kotimaisia ja ulkomaisia videoita, joissa oli kerrottu mitä eri strategioita on ja miten näitä voi hyödyntää. En kuitenkaan lähtenyt tässä pelaamaan, koska en osaa ennustaa markkinoiden liikkeitä ja liikaa riskiä itselleni, mutta laitoin kuitenkin korvan taakse jos/kun tulee tarve hankkia laatuosakkeita "alehintaan".\nAiemmin tavoitteenamme oli, että sijoitusasunto numero kaksi tulisi hankittua vuoden 2020 aikana. Aluksi katse oli loppuvuodessa, mutta kun aikaa kului, kävi ilmi, että myös kevät 2020 voi olla hyvin mahdollinen. Tämän vuoksi aloin laskeskelemaan tarkemmin omarahoituksen määrää ja eri kohteiden tuottoprosentteja verrattuna markkinoilla olevaan tarjontaan. Vaihtoehtoina oli joko uudiskohde tai vanhempi edullisempi kohde. Harkitsimme myös toista vapaa-ajan asuntoa, mutta logistiikka aiheuttaa niissä omat haasteensa nykyisessä tilanteessamme, ellei vuokraustoimintaa ulkoista.\nKoska ensimmäinen sijoitusasuntomme on uudiskohde ja taloyhtiölainalla merkittävästi vivutettu, pidimme parempana sitä, että seuraava kohde tulisi olemaan nimenomaan edullisempi vanhempi kohde, jossa olisi tasainen positiivinen kassavirta sekä maltillisempi vivutus.\nSelasimme myyntiin tulevia asuntoja lähes päivittäin, tein laskelmia ja pyrin tunnistamaan kunkin kohteen heikkoudet ja vahvuudet. Halusimme löytää potentiaalisen kohteen, jossa isot remontit ovat takana, pienellä remontilla pääsisi liikkeelle ja sen sijainti olisi suht. hyvä. Plussaa olisi, jos asunto on jo valmiiksi vuokrattu. Tällaisten ehtojen täyttämää kohdetta ei ollut todellakaan helppoa löytää, ainakaan kovin edullista, joka sopisi budjettiimme.\nSitten tulikin mieluinen yllätys. Verottaja iski nurkan takaa ja palautti puolisolle yritystoiminnan veroista kohtuullisen potin ja kun syyskuussa tuli muutenkin henkilökohtaiset veronpalautukset, kävi ilmi, että asunnon hankintaa voidaan aikaistaa, jos hyödynnän myös sijoitussalkun lainaa (salkku oli tässä vaiheessa velaton) ja myyn joitain osakkeita pois.\nPörssissä eletään nyt muutenkin jännittäviä aikoja, kun enemmistö sijoittajista odottaa taantumaa, joten tämänkin vuoksi haluan hajauttaa sijoituksiani myös vakaampaan tuottoympäristöön. Asua pitää myös taantumassa. Toisaalta, olen tykästynyt asuntosijoittamisen maailmaan nyt enemmän kuin aiemmin. Se toki vaatii omalla laillaan enemmän, mutta tykkään asioida ihmisten kanssa ja järjestellä asioita.\nOsallistuimme huutokaupat.net -palvelun kautta kahteen eri kiinteistönhuutokauppaan, mutta kun hinta kipusi yli tavoitteen ja kohteet olivat sellaisia, joihin emme etäisyyden vuoksi päässeet tutustumaan, luovuimme hommasta pian riskisyytensä vuoksi.\nKävimme kotikaupungissa kriteereihin sopivien asuntojen esittelyissä ja vertailimme niitä keskenään. Näiden pohjalta löysimme v. 1975 rakennetun 57 neliön kaksion Oulun Myllyojalta yhtiöstä, johon oli isot remontit tehty sekä tasakatto muutettu pulpettikattoiseksi. Alueelta on hyvät julkiset yhteydet ja tärkeimmät palvelut lähellä.\nAsunto oli sisältä remontoitu ja pinnat olivat hyvässä kunnossa. Taloyhtiön parvekkeiden maali ja pinta oli hilseillyt ja taloyhtiössä olikin tulossa kuntotarkoitus, joten lähivuosina tultaneen tekemään parvekeremontti. Arvioin tästä tulevan vastikkeen korotuksen mukaan kassavirtalaskelmaan ja se silti näytti ihan hyvältä. Koska omassa asunnossamme oli tänä kesänä parvekeremontti, tiedän hyvin mitä se kustannuksena tarkoittaa.\nKeittiön kaapistojen ovien maalaus ja vetimien vaihto toisi raikkautta asuntoon.\nVertailimme välittäjän kanssa alueen vuokratasoa ja saimme siitä hyvän käsityksen, että missä haarukassa vuokran määrä voisi olla.\nAsunnon myyjänä oli kaupunki ja välittäjän mukaan heille voi tehdä rohkeitakin tarjouksia. Yksityinen myyjä saattaa vetää "herneen nokkaan" helposti. Jäimme pohtimaan asiaa yön yli ja teimme reilusti pyyntihintaa alhaisemman tarjouksen, joskin tietäen, että tarjous ei todennäköisesti tule menemään läpi. Välittäjä palasi vastatarjouksen kera seuraavana päivänä. Pidimme tarjouksen hintaa laskelmiin nähden kohtuullisena, joten nyt tuli kiire varmistaa pankin kanssa lainan saanti. Tämä olisi tietenkin pitänyt tehdä jo ENNEN tarjouksille lähtemistä. Käsi ylös virheen merkiksi.\nLainaneuvotteluissa meni oman aikansa, eikä asiaa helpottanut asiaa hoitavan virkailijan jääminen lomalle, kunnes samana päivänä ennen vastatarjouksen erääntymistä saimme lopullisen vahvistuksen sille, että asia on pankin puolesta ok ja hyväksyimme esitetyn vastatarjouksen. Tuona päivänä asunnosta oli jätetty myös kilpaileva korkeampi tarjous, mutta koska myyjän vastatarjous oli vielä voimassaoleva ajallisesti ja sitova, meidän ei onneksi tarvinnut lähteä kilpailemaan hinnalla. Omarahoitus oli jo nyt siinä rajoilla, joten olsimme todennäköisesti luovuttaneet. Pyyntihinnasta laskettuna saimme lopulta tuntuvan 8% alennuksen.\nSeuraavaksi on vuorossa kauppakirjojen teko ja mahdollinen pieni keittiöehostus, jonka jälkeen asunto laitetaan vuokrattavaksi. Toivottavasti sopiva kunnollinen vuokralainen löytyy.


villivihannekset kurssi Archives » Mediaa.fi\nKesän parhaat palat villivihanneksista\nby Maijamedia OyPosted on 29/06/2016 07/12/2019\nOsallistuminen erilaisille kursseille on ensinnäkin äärettömän mielenkiintoista, mutta myös antoisaa ja yhteisöllisyyttä lisäävää. Kun teemme asioita yhdessä, voimme kokea olevamme yhteydessä toisiimme ja kuuluvamme. Villivihanneskurssi. Miten mahtava tapa viettää viikonloppua! Kesäisenä perjantaina alkanut kurssi jatkui lauantaille, jolloin edellisenä päivänä kerätyistä vihanneksista loihdittiin monenlaisia herkkuja. Uskomatonta miten monipuolisen salaattipedin luontomme tarjoaakaan – syötäviä kasveja suoraan luonnosta. Olemme jokseenkin aivopestyjä kauppa-ajatukseen. Tämä siitäkin huolimatta, että luonnosta ilmaiseksi kerättävät kasvit sisältävät moninkertaisen määrän ravintoaineita kauppojen tarjoamiin kasvatettuihin ja monesti kaukaakin kuljetettuihin vihertuotteisiin verrattuna. Poimulehteä kuukautiskipuihin ja muihin naistenvaivoihin, vuohenputkea miehisiin juttuihin, nokkosta pinaatin tilalle, maitohorsmaa patoihin ja höysteeksi… mielettömän hienon kokoonpanon infoa eri kasveista ja niiden käyttötarkoituksista sai ihastuttava ryhmämme nauttiakseen.…


1. Konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet - PDF\nDownload "1. Konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet"\n1 1 1. Konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet Konsernin perustiedot Sanoma-konserni muodostuu kolmesta raportoivasta segmentistä: Media, News ja Learning. Mediaan kuuluu neljä strategista liiketoimintayksikköä: Sanoma Media Finland, Sanoma Media Netherlands, Sanoma Media Russia & CEE ja Sanoma Media Belgium. Median tuotevalikoimaan kuuluu laaja kirjo aikakauslehtiä, yritysjulkaisuja, tapahtumia, verkkopalveluja, mobiilisovelluksia ja televisiotoimintaa. News on Suomen johtava sanomalehtikustantaja ja digitaalisen median toimija. Learning on merkittävä eurooppalainen oppimistuotteiden ja -ratkaisujen toimittaja. Konsernilla on toimintaa noin 20 maassa. Sanoma-konsernin emoyhtiö Sanoma Oyj:n osake on listattu NASDAQ OMX Helsingissä. Emoyhtiön kotipaikka on Helsinki ja rekisteröity osoite on Ludviginkatu 6 8, Helsinki. Sanoma Oyj:n hallitus on hyväksynyt tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus tehdä päätös tilinpäätöksen muuttamisesta. Tilinpäätöksen laatimisperusta Sanoman konsernitilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti, ja sitä laadittaessa on noudatettu voimassa olevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Kansainvälisillä tilinpäätösstandardeilla tarkoitetaan Suomen kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä EU:n asetuksessa (EY) n.o 1606/2002 säädetyn menettelyn mukaisesti EU:ssa sovellettaviksi hyväksyttyjä standardeja ja niistä annettuja tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot täyttävät suomalaisen kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön vaatimukset. Tilinpäätöstiedot esitetään miljoonina euroina, ja ne perustuvat alkuperäisiin hankintamenoihin, ellei laadintaperiaatteissa ole muuta kerrottu. Tilinpäätöksessä esitetyt luvut on pyöristetty, joten yksittäisten lukujen yhteenlaskettu summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta. Tunnusluvut on laskettu käyttäen tarkkoja arvoja. Uudet ja muutetut standardit Konserni on soveltanut alkaen seuraavia uusia ja uudistettuja standardeja ja tulkintoja: Muutos IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutos parantaa tilinpäätöksen lukijan mahdollisuuksia saada käsitys rahoitusinstrumenttien luovutuksiin liittyvistä riskeistä ja näiden riskien vaikutuksista yhteisön taloudelliseen asemaan, erityisesti kun kyseessä on rahoitusvarojen arvopaperistaminen. Muutoksella ei ole vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Muutos IAS 12:een Tuloverot (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutos koskee laskennallisia veroja, jotka syntyvät käypään arvoon tai uudelleenarvostusmallilla arvostettavista aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä, aineettomista hyödykkeistä ja sijoituskiinteistöistä. Tällaisten omaisuuserien kirjanpitoarvon oletetaan kertyvän niiden myynnistä. Standardilla ei ole vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Johdon harkintaa edellyttävät laadintaperiaatteet ja arvioihin liittyvät keskeiset epävarmuustekijät IFRS-tilinpäätöstä laadittaessa yrityksen johto joutuu tekemään arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat laadintahetkellä taseen varojen ja velkojen, ehdollisten varojen ja velkojen sekä tuottojen ja kulujen määriin. Arviointia on käytetty tilinpäätöstä laadittaessa mm. liikearvon arvonalentumistestauksen laskelmien laadinnassa, yrityskauppojen hankintamenon kohdistamisessa ja määritettäessä aineellisten ja aineettomien Sanoma Oyj PL 1229, Helsinki puh Y-tunnus Kotipaikka Helsinki\n2 2 (10) omaisuuserien vaikutusaikoja. Johdon harkintaa käytetään lisäksi mm. laskennallisten verojen sekä etuuspohjaisiin eläkkeisiin liittyvien varojen ja velkojen arvostuskysymysten yhteydessä. Tilinpäätöksessä käytetyt arviot perustuvat johdon parhaaseen tämänhetkiseen näkemykseen, mutta on mahdollista, että toteumat poikkeavat tilinpäätöshetkellä käytetyistä arvioista. Yhdistelyperiaatteet Konsernitilinpäätös on laadittu emoyhtiön ja tytäryhtiöiden tuloslaskelmien, laajojen tuloslaskelmien, taseiden, rahavirtalaskelmien ja liitetietojen yhdistelmänä. Konserniyhtiöiden erillistilinpäätökset on ennen konsernitilinpäätökseen yhdistelemistä oikaistu konsernin yhtenäisten laskentaperiaatteiden mukaisiksi. Konsernitilinpäätökseen sisältyvät emoyhtiö Sanoma Oyj:n lisäksi ne yhtiöt, joissa emoyhtiöllä on suoraan tai välillisesti yli 50 % äänimäärästä tai muuten tosiasiallinen määräysvalta. Määräysvallalla tarkoitetaan oikeutta määrätä yrityksen talouden ja toiminnan periaatteista hyödyn saamiseksi sen toiminnasta. Keskinäinen osakeomistus on eliminoitu hankintamenetelmän mukaan. Mikäli konserni on sitoutunut kasvattamaan omistusosuutta tytäryhtiössä, on tytäryhtiön yhdistelyssä otettu huomioon velvoitteen mukainen omistusosuus. Tilikauden aikana hankitut yhtiöt sisältyvät konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan, ja myydyt tytäryritykset määräysvallan lakkaamiseen saakka. Konsernin sisäiset liiketapahtumat, keskinäiset saamiset ja velat, sisäiset katteet sekä sisäinen voitonjako on eliminoitu konsernitilinpäätöksessä. Sanoman yritysostot on käsitelty hankintamenetelmällä jälkeen tehdyt yritysostot on arvostettu käypiin arvoihin hankintahetkellä, mutta vanhoja hankintoja ei ole oikaistu takautuvasti. Ennen toteutuneisiin hankintoihin sovelletaan hankintahetkellä voimassa ollutta IFRS 3 -standardia. Hankintameno kohdistetaan hankinta-ajankohtana hankinnan kohteen varoille ja vastattaviksi otettaville veloille kirjaamalla ne käypiin arvoihin. Vaiheittain toteutuneessa liiketoiminnan yhdistämisessä, osuus jonka konserni omisti ennen määräysvallan saavuttamista hankinnan kohteessa, arvostetaan käypään arvoon lisäomistusosuuden hankintahetkellä ja tämä arvo vaikuttaa liikearvon laskemiseen ja esitetään voittona tai tappiona tuloslaskelmassa. Luovutettu vastike ja hankitun yrityksen yksilöitävissä olevat varat ja vastattavaksi otetut velat on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä. Hankintaan liittyvät menot kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan, lukuun ottamatta vieraan tai oman pääoman ehtoisten arvopapereiden liikkeeseen laskusta aiheutuvia menoja. Mahdollinen ehdollinen lisäkauppahinta on alkuperäisen yhdistelyn jälkeen myyjälle tapahtuva lisäkauppahinnan maksu tai edellisen omistajan palautus maksetusta kauppahinnasta, jonka toteutuminen on yleensä sidottu hankinnan kohteen suorituskykyyn kaupan totetumisen jälkeen ja ne luokitellaan joko velaksi tai omaksi pääomaksi. Velaksi luokitellut ehdolliset vastikkeet arvostetaan käypään arvoon hankintahetkellä ja jokaisen raportointikauden päättymispäivänä ja tästä syntyvä voitto tai tappio kirjataan tulosvaikutteisesti. Osakkuusyritykset ovat yhtiöitä, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta. Huomattavan vaikutusvallan katsotaan syntyvän silloin, kun konserni omistaa yli 20 % yrityksen äänivallasta tai kun konsernilla on muutoin huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Osakkuusyritykset on yhdistelty pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Konsernin omistusosuuden mukainen osuus osakkuusyritysten tilikauden tuloksista on esitetty omana eränään liikevoiton jälkeen. Osakkuusyrityssijoitusten tasearvo sisältää niiden hankinnasta syntyneen liikearvon. Jos Sanoman osuus osakkuusyrityksen tappioista ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, sijoitus merkitään taseeseen nolla-arvoon eikä kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita yhdistellä, ellei konserni ole sitoutunut osakkuusyrityksen velvoitteiden täyttämiseen. Yhteisyritykset, joissa konserni yhdessä yhden tai useamman muun omistajan kanssa käyttää sopimukseen perustuvaa yhteistä määräysvaltaa, on yhdistelty rivi riviltä konsernitilinpäätökseen omistusosuuden mukaisella osuudella. Tällöin konsernitilinpäätökseen yhdistellään Sanoman omistusosuuden mukainen osuus jokaisesta yhteisessä määräysvallassa olevan yksikön varojen, velkojen, tuottojen ja kulujen sekä rahavirtojen erästä rivi riviltä konsernitilinpäätöksen samanlaisiin eriin.\n3 3 (10) Tilikauden voiton tai tappion jakautuminen emoyhtiön omistajille ja määräysvallattomille omistajille esitetään erillisessä tuloslaskelmassa, laajan tuloksen jakautuminen emoyhtiön omistajille ja määräysvallattomille omistajille esitetään laajan tuloslaskelman yhteydessä. Määräysvallattomille omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään taseessa omana eränään osana omaa pääomaa. Ulkomaan rahan määräiset erät Konserniyhtiöiden tilinpäätöksiin sisältyvät erät kirjataan kyseisen yksikön pääasiallisen toimintaympäristön valuutassa eli toimintavaluutassa. Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on konsernin emoyrityksen toiminta- ja esittämisvaluutta. Konserniyhtiöiden ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat kirjataan toimintavaluutan määräisinä kirjanpitoon tapahtumapäivän kurssiin. Taseen monetaariset ulkomaan rahan määräiset saamiset ja velat muunnetaan toimintavaluutan määräisiksi raportointikauden päättymispäivän kurssiin. Ulkomaan rahan määräisistä liiketapahtumista ja monetaaristen erien muuttamisesta syntyneet voitot ja tappiot käsitellään tulosvaikutteisesti. Vuoden 2011 elokuussa Sanoman hankittua merkittävän televisiotoimintaa harjoittavan yhtiön Hollannista, konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteita yhdenmukaistettiin siten, että kurssierot esitetään tuloslaskelman rahoitustuotoissa ja -kuluissa. Edeltävien tilikausien tuloslaskelmaeriä ei oikaistu, sillä aikaisemmilla tilikausilla valuuttakurssivoittojen ja -tappioiden vaikutus tuloslaskelmassa on ollut vähäinen. Muiden kuin euroa toimintavaluuttanaan käyttävien yksiköiden (tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset) laajojen tuloslaskelmien ja erillisten tuloslaskelmien tuotto- ja kuluerät muunnetaan euroiksi tilikauden keskikurssiin ja taseet raportointikauden päättymispäivän kurssiin. Tilikauden tuloksen muuntaminen eri kursseilla laajassa tuloslaskelmassa ja taseessa aiheuttaa taseessa omaan pääomaan kirjattavan muuntoeron, jonka muutos kirjataan muihin laajan tuloksen eriin. Ulkomaisten yksiköiden taseiden muuntamisessa syntyneet kurssierot on kirjattu konsernin omaan pääomaan. Mikäli ulkomaisesta yksiköstä luovutaan, kumulatiiviset muuntoerot kirjataan tuloslaskelmaan, osana myyntivoittoa tai -tappiota. Ennen syntyneet muuntoerot on kirjattu IFRS 1 -standardin salliman helpotuksen mukaisesti kertyneisiin voittovaroihin lähtien ulkomaisten yksikköjen hankinnasta syntyvä liikearvo ja kyseisten yksikköjen varojen ja velkojen kirjanpitoarvoihin hankinnan yhteydessä tehtävät käypien arvojen oikaisut on käsitelty kyseisten yksikköjen varoina ja velkoina ja muunnettu euroiksi tilinpäätöspäivän kursseja käyttäen. Ennen tapahtuneiden hankintojen liikearvot ja käypien arvojen oikaisut on kirjattu euromääräisinä. Konserniin ei ole raportointivuonna tai sitä edeltävällä tilikaudella kuulunut hyperinflaatiomaissa toimivia yhtiöitä. Julkiset avustukset Valtiolta tai muulta vastaavalta julkiselta taholta saadut avustukset, jotka on saatu korvaukseksi jo toteutuneista kuluista, kirjataan tulosvaikutteisesti sillä tilikaudella, jonka aikana oikeus avustuksen saamiseen syntyy. Nämä avustukset sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin. Käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa koskevat avustukset kirjataan hyödykkeiden kirjanpitoarvojen vähennykseksi ja avustukset tuloutuvat hyödykkeen poistojen mukaisen taloudellisen pitoajan puitteissa.\n4 4 (10) Lopetetut toiminnot Lopetettu toiminto on konsernin osa, josta on luovuttu tai joka on luokiteltu myytävänä olevaksi ja joka täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä: Se on merkittävä erillinen liiketoimintayksikkö tai maantieteellistäaluetta edustava yksikkö. Se on osa yhtä koordinoitua suunnitelmaa, joka koskee luopumista erillisestä keskeisestä liiketoimintaalueesta tai maantieteellisestä toiminta-alueesta. Se on tytäryritys, joka on hankittu yksinomaan tarkoituksena myydä se edelleen. Sanoma ilmoitti allekirjoittaneensa sopimuksen Suomen, Viron ja Liettuan kioskitoimintojensa sekä Viron ja Liettuan lehtijakelutoimintojensa myynnistä. Sanoma luokitteli kaupassa luovutettavat toiminnot lopetetuiksi toiminnoiksi vuodesta 2012 alkaen. Lopetettujen toimintojen tulos esitetään omana eränään konsernin tuloslaskelmassa. Vuoden 2011 tuloslaskelmaa on oikaistu vastaavasti. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet Hankitut tytäryhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen hankintamenetelmän mukaan ja hankintameno kohdistetaan hankituille varoille ja vastattavaksi otetuille veloille niiden hankintahetken käypien arvojen perusteella. Jäljelle jäävä osuus kirjataan liikearvoksi. Liikearvo kuvastaa mm. yritysostoista odotettuja tulevia synergiaetuja. Liikearvosta ei tehdä poistoja suunnitelman mukaisesti, vaan poistojen sijaan tehdään vähintään vuosittain arvonalentumistestaus. Yksilöidyt aineettomat hyödykkeet kirjataan hankinta-ajankohtana erikseen liikearvosta, jos hyödykkeet täyttävät omaisuuserän määritelmän eli ovat erotettavissa tai pohjautuvat sopimukseen tai muihin laillisiin oikeuksiin ja jos niiden käypä arvo on luotettavasti määritettävissä. Aineettomat hyödykkeet arvostetaan hankintamenoon ja kirjataan kuluksi poistoina taloudellisena vaikutusaikanaan. Niistä aineettomista oikeuksista, joille ei ole määriteltävissä taloudellista vaikutusaikaa, ei kirjata poistoja suunnitelman mukaisesti, vaan poistojen sijaan tehdään vuosittain arvonalentumistestaus. Pääsääntöisesti Sanoman aineettomille oikeuksille on määriteltävissä taloudellinen vaikutusaika, mutta joidenkin julkaisuoikeuksien taloudellista vaikutusaikaa ei voida määrittää. Uusien hankintojen kohdalla arvioidaan aineettoman oikeuden taloudellinen vaikutusaika mm. historiatietojen ja markkina-aseman valossa ja määritetään sen taloudellinen vaikutusaika arviointihetken parhaan tietämyksen perusteella. Tv-ohjelmien esitysoikeuksien hankintameno kirjataan aineettomiin oikeuksiin ja jaksotetaan kuluksi poistoina esityskertojen perusteella. Oppimistuotteiden ja -ratkaisujen sisällöntuotantoon liittyvät menot aktivoidaan aineettomiin hyödykkeisiin ja poistetaan vaikutusaikanaan. Taloudelliselta vaikutusajaltaan rajallisten aineettomien hyödykkeiden tunnetut tai arvioidut poistoajat ovat: Aineettomat oikeudet 2 40 vuotta Muut aineettomat hyödykkeet 3 20 vuotta Poistot tehdään tasapoistoina. Poistojen kirjaaminen lopetetaan, kun aineeton hyödyke luokitellaan myytävänä olevaksi. Liikearvoja ja muita aineettomia hyödykkeitä on kuvattu tarkemmin liitetiedossa 14.\n5 5 (10) Arvonalentumistestaus Omaisuuserien tasearvoja arvioidaan mahdollisten arvonalentumisten selvittämiseksi aina, kun on viitteitä jonkin omaisuuserän arvonalentumisesta. Sellaiset rahavirtaa tuottavat yksiköt, joille on kohdistettu liikearvoa, testataan arvonalentumisen varalta vähintään kerran vuodessa. Jos kyseessä on osakkuusyritys, liikearvo sisältyy kyseisen osakkuusyrityssijoituksen hankintamenoon. Myös aineettomat hyödykkeet, joille ei ole määriteltävissä taloudellista vaikutusaikaa, testataan vähintään vuosittain. Testauksessa arvioidaan omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä, joka on omaisuuserän käypä arvo vähennettynä luovutuksesta aiheutuvilla menoilla tai sitä korkeampi rahavirtaperusteinen käyttöarvo. Sanoma-konsernissa arvonalentumista arvioidaan pääsääntöisesti rahavirtaperusteisesti määrittämällä ennustettujen rahavirtojen nykyarvo, ja kohdistamalla se konsernissa määritellyille rahavirtaa tuottaville yksiköille. Arvonalentumistappio kirjataan tuloslaskelmaan, kun omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Arvonalentumistappio kohdistetaan ensin vähentämään rahavi rtaa tuottavalle yksikölle kohdistettua liikearvoa ja tämän jälkeen vähentämään muita yksikön omaisuuseriä. Arvonalentumistappion kirjaamisen yhteydessä poistojen kohteena olevan omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika arvioidaan uudelleen. Aikaisemmin kirjattu omaisuuserän arvonalentuminen perutaan, mikäli olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi kerrytettävissä oleva rahamäärä on muuttunut. Arvonalentumista ei kuitenkaan peruta enempää kuin omaisuuserän kirjanpitoarvo oli ennen arvonalentumistappion kirjaamista. Liikearvon arvonalentumista ei peruta missään tilanteessa. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on merkitty taseeseen alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla arvonalentumistappioilla. Hankintamenoon sisällytetään menot, jotka aiheutuvat välittömästi aineellisen käyttöomaisuuserän hankinnasta. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen kirjanpitoarvoon vain mikäli on todennäköistä, että hyödykkeeseen liittyvä vastainen taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi ja hyödykkeen hankintameno on luotettavasti määritettävissä. Vuokrahuoneistojen perusparannusmenot ryhmitellään taseessa muihin aineellisiin hyödykkeisiin. Muut korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan tulosvaikutteisesti, kun ne ovat toteutuneet. Aineellisten hyödykkeiden poistoajat perustuvat hyödykkeiden arvioituihin taloudellisiin vaikutusaikoihin ja ovat: Rakennukset ja rakennelmat vuotta Koneet ja kalusto 2 20 vuotta Muut aineelliset hyödykkeet 3 10 vuotta Poistot tehdään tasapoistoina. Maa-alueista ei tehdä poistoja. Poistojen kirjaaminen lopetetaan, kun aineellinen käyttöomaisuushyödyke luokitellaan myytävänä olevaksi. Omaisuuserän jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja tarvittaessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtuneita muutoksia. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden käytöstä poistamisesta ja luovutuksista syntyvät myyntivoitot ja - tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti ja ne esitetään liiketoiminnan muissa tuotoissa tai kuluissa. Sijoituskiinteistöt Kiinteistöt, jotka konserni omistaa pääasiassa vuokratuottojen saamiseksi tai omaisuuden arvonnousun vuoksi, luokitellaan sijoituskiinteistöiksi. Sijoituskiinteistöt arvostetaan hankintamenomallin mukaisesti ja esitetään taseessa omana eränään. Sijoituskiinteistöihin luetaan rakennuksia, maa-alueita sekä asunto- ja kiinteistöyhtiöiden osakkeita, jotka eivät ole Sanoman omassa käytössä. Osakeomistukset jaetaan luonteensa perusteella joko maa-alueisiin tai rakennuksiin.\n6 6 (10) Sijoituskiinteistöjen käyvät arvot esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa. Käyvät arvot määritellään joko tuottoarvomenetelmällä tai markkinoilla tehtyjen vastaavien kiinteistökauppojen perusteella, ja ne vastaavat kiinteistöjen markkina-arvoa. Tuottoarvomenetelmän riskissä otetaan huomioon mm. vuokrasopimuksen pituus, vuokrasopimuksen muut ehdot, huoneiston sijainti ja uudelleen vuokrattavuus, huoneiston ja kiinteistön kunto sekä ympäristön ja alueen kaavoituksen kehittyminen. Sijoituskiinteistöjen käyvät arvot eivät pääsääntöisesti perustu ulkopuolisen arvioitsijan arvioihin, mutta Sanoma käyttää tarvittaessa kiinteistövälittäjien näkemyksiä omien arvioiden tukena. Osakesijoitukset koostuvat lukuisista pienistä kohteista, joiden käyvät arvot määritetään tuottoarvomenetelmällä sisäisesti. Muut kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiösijoitukset Sijoitukset kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöihin, jotka ovat pääosin omassa käytössä, luokitellaan joko maaalueisiin tai rakennuksiin sen mukaisesti, kumpi osa yhtiössä on merkittävämpi. Kiinteistöt arvostetaan hankintamenomallin mukaisesti. Merkittävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt yhdistellään suhteellisella yhdistelymenetelmällä. Vuokrasopimukset Konsernin aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä koskevat vuokrasopimukset, joissa konserni on vuokralle ottajana ja joissa konsernille siirtyy sopimuksen perusteella omistukselle olennaiset riskit ja edut, luokitellaan rahoitusleasingsopimuksiksi ja merkitään taseeseen varoiksi ja veloiksi sopimuskaudelle. Tällainen omaisuuserä kirjataan taseeseen vuokra-ajan alkaessa määrään, joka vastaa vähimmäisvuokrien nykyarvoa tai vuokratun hyödykkeen käypää arvoa, sen mukaan kumpi niistä on alempi. Omaisuuserä kirjataan poistoina kuluksi vuokrakauden tai taloudellisen vaikutusaikansa kuluessa sen mukaan, kumpi näistä on lyhyempi. Vuokranmaksu jaetaan korkokuluihin ja rahoitusleasingvelan lyhennykseksi. Vuokravelvoitteet sisältyvät rahoitusvelkoihin. Konsernilla ei ole rahoitusleasingsopimuksiksi luokiteltavia vuokrasopimuksia, joissa konserniyhtiö olisi vuokralle antajana. Vuokrasopimukset, joissa omistamiselle ominaiset riskit ja edut jäävät vuokralle antajalle, käsitellään kirjanpidossa muina vuokrasopimuksina. Muiden vuokrasopimusten kulut kirjataan liiketoiminnan muihin kuluihin tasaerinä vuokra-ajan kuluessa ja tulevien vähimmäisvuokrien kokonaismäärät esitetään taseen ulkopuolisina vastuina liitetiedoissa. Vaihto-omaisuus Vaihto-omaisuus arvostetaan keskihankintahintamenetelmän mukaisesti hankintamenon tai nettorealisointiarvon määräisenä, sen mukaan kumpi näistä on alempi. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden hankintamenoon sisällytetään ostomenot, välittömät valmistuspalkat, muut välittömät valmistusmenot sekä olennaisilta osin valmistuksen kiinteitä yleiskustannuksia. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty arvioidut tuotteen valmiiksi saattamiseen tarvittavat menot sekä myynnistä johtuvat menot. Rahoitusvarat Rahoitusvarat luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin, lainoihin ja muihin saamisiin sekä myytävissä oleviin sijoituksiin. Luokittelu tapahtuu rahoitusvarojen hankinnan tarkoituksen perusteella ja hankinnan yhteydessä. Transaktiomenot sisällytetään rahoitusvarojen alkuperäiseen kirjanpitoarvoon, kun kyseessä on erä jota ei arvosteta käypään arvoon tulosvaikutteisesti. Rahoitusvarojen taseesta pois kirjaaminen tapahtuu silloin, kun Sanoma on menettänyt sopimusperusteisen oikeuden rahavirtoihin tai kun se on siirtänyt merkittäviltä osin riskit ja tuotot konsernin ulkopuolelle. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin Sanoma luokittelee sellaiset rahoitusvaroihin kuuluvat erät, jotka on hankittu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäväksi. Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät rahoitusvarat on hankittu pääasiallisesti voiton saamiseksi lyhyen aikavälin markkinahintojen\n7 7 (10) muutoksista. Johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan ehtoja, on luokiteltu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi. Johdannaisinstrumentit merkitään kirjanpitoon alun perin käypään arvoon sinä päivänä, jona konsernista tulee sopimusosapuoli, ja ne arvostetaan myöhemmin edelleen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksesta johtuvat sekä realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti sillä tilikaudella, jonka aikana ne syntyvät. Lainat ja muut saamiset ovat varoja, joihin liittyvät maksut ovat kiinteät tai määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla eikä konserni pidä niitä kaupankäyntitarkoituksessa. Nämä rahoitusvarat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon ja ne sisältyvät lyhyt- ja pitkä aikaisiin rahoitusvaroihin. Myyntisaamiset arvostetaan saamisten odotettuun realisointiarvoon. Myyntisaamisista kirjataan arvonalentuminen silloin, kun on olemassa perusteltu näyttö siitä, että konserni ei tule saamaan kaikkia saamisiaan alkuperäisin ehdoin. Myytävissä olevat sijoitukset ovat johdannaisvaroihin kuulumattomia varoja, jotka on nimenomaisesti luokiteltu tähän ryhmään tai joita ei ole luokiteltu muuhun ryhmään. Ne sisältyvät pitkäaikaisiin varoihin, paitsi jos niitä on tarkoitus pitää alle 12 kuukautta raportointikauden päättymispäivästä lukien. Konsernin pitkäaikaisten varojen sijoitukset on luokiteltu myytävissä oleviksi sijoituksiksi. Sijoitukset sisältävät pääosin liiketoimintaan kuulumattomia osakesijoituksia. Sanoman myytävissä olevat sijoitukset eivät sisällä pörssissä julkisen kaupankäynnin kohteena olevia sijoituksia, eikä omistettujen osakkeiden arvoa voida arvostusmalleilla luotettavasti määritellä. Tämän mukaisesti sijoitukset on arvostettu hankintamenoon. Sijoitusten kokonaismäärä ei ole olennainen konsernitaseen kannalta. Rahavarat Rahavarat sisältävät pankkitilit ja alle kolmen kuukauden pituiset lyhytaikaiset talletukset. Käytössä olleet sekkitililimiitit esitetään taseen lyhytaikaisissa veloissa. Rahoitusvelat Sanoman rahoitusvelat luokitellaan joko jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin. Rahoitusvelka luokitellaan lyhytaikaiseksi, ellei konsernilla ole ehdotonta oikeutta siirtää velan suorittamista vähintään 12 kuukauden päähän raportointikauden päättymispäivästä. Rahoitusvelka (tai sen osa) kirjataan pois taseesta vasta silloin, kun velka on lakannut olemasta olemassa, eli kun sopimuksessa yksilöity velvoite on täytetty tai kumottu tai sen voimassaolo on lakannut. Konsernin ottamat lainat ovat jaksotettuun hankintamenoon kirjattavia rahoitusvelkoja. Ne arvostetaan niitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä käypään arvoon efektiivisen koron menetelmällä ottaen huomioon lainojen transaktiomenot. Tämän jälkeen lainat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. Sanoma-konsernissa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin sisältyvät johdannaiset, jotka eivät täytä suojauslaskennan ehtoja. Johdannaisten käypien arvojen muutoksista johtuvat sekä realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät. Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta Sanoma-konserni voi käyttää johdannaisinstrumentteja, kuten termiinisopimuksia ja koronvaihtosopimuksia, suojautuakseen valuuttakurssien ja korkotason muutoksia vastaan. Tilikausilla 2012 ja 2011 konserni on soveltanut merkittävimpään osaan koronvaihtosopimuksia suojauslaskentaa ja käsitellyt niitä rahavirran suojauksina. Konsernilla oli myös koronvaihtosopimuksia, joihin ei ole sovellettu suojauslaskentaa. Vuosina 2011 ja 2012 käytettyihin valuuttatermiineihin ei ole sovellettu suojauslaskentaa. Konserni dokumentoi ja arvioi suojausta aloitettaessa ja vähintään jokaisen tilinpäätöksen yhteydessä suojaussuhteiden tehokkuuden tarkastelemalla suojaavan instrumentin kykyä kumota suojattavan erän rahavirtojen muutokset. Johdannaisinstrumentit merkitään kirjanpitoon alun perin käypään arvoon sinä\n8 8 (10) päivänä, jona konsernista tulee sopimusosapuoli, ja ne arvostetaan jokaisen raportointikauden päättymispäivänä käypään arvoon. Ehdot täyttävien johdannaisinstrumenttien tehokkaan osuuden käyvän arvon muutos kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja esitetään oman pääoman suojausrahastossa. Suojausinstrumentista omaan pääomaan kertyneet voitot ja tappiot siirretään tuloslaskelman rahoituseriin silloin kun suojattu erä vaikuttaa voittoon tai tappioon. Taseessa johdannaissopimukset kirjataan muihin lyhytaikaisiin saamisiin ja velkoihin. Tuloverot Tuloslaskelman verokulu muodostuu kauden verotettavaan tuloon perustuvasta verosta, edellisten tilikausien verojen oikaisuista ja laskennallisen veron muutoksesta. Kauden verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan verotettavasta tulosta kunkin maan voimassaolevan verokannan ja säännösten perusteella. Tulosvaikutteisesti kirjattaviin liiketoimiin ja muihin tapahtumiin liittyvät verovaikutukset kirjataan tulosvaikutteisesti. Muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan kirjattaviin liiketoimiin tai muihin tapahtumiin liittyvät verovaikutukset kirjataan myös vastaavasti joko muihin laajan tuloksen eriin tai suoraan omaan pääomaan. Laskennallisia veroja kirjataan pääsääntöisesti kaikista kirjanpidon ja verotuksen välisistä väliaikaisista eroista käyttäen tilinpäätöspäivään mennessä säädettyjä verokantoja. Verokannan muutokset on otettu huomioon laskennallisen veron muutoksena tuloslaskelmassa. Laskennalliset verosaamiset kirjataan siihen määrään, joka todennäköisesti voidaan hyödyntää tulevaisuudessa vastaavaa verotettavaa tuloa vastaan. Tytäryritysten jakamattomista voittovaroista ei kirjata laskennallista veroa siltä osin, kun väliaikainen ero ei todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa. Merkittävimmät väliaikaiset erot liittyvät poistoeroihin, etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin, tytäryhtiöiden vahvistettuihin tappioihin sekä omaisuuserien arvostamiseen käypiin arvoihin liiketoimintojen yhdistämisissä. Varaukset Varaus kirjataan silloin, kun Sanomalla on olemassa aikaisempien tapahtumien perusteella syntynyt oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, joka todennäköisesti johtaa taloudellisten voimavarojen poistumiseen yrityksestä ja jonka määrä on luotettavasti arvioitavissa. Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan, kun konserni on laatinut yksityiskohtaisen uudelleenjärjestelysuunnitelman ja aloittanut suunnitelman toimeenpanon tai tiedottanut asiasta. Tuotepalautusvaraus muodostetaan perustuen kokemusperäiseen tietoon palautusten määrästä. Osakeperusteiset maksut Sanoma-konserni on soveltanut IFRS 2 Osakeperusteiset maksut -standardia kaikkiin käytössä oleviin optiojärjestelmiin, joissa optiot on myönnetty jälkeen ja joihin ei ole syntynyt oikeutta ennen Sanoma on myöntänyt osakeoptioita ryhmälle konsernin avainhenkilöitä osana heidän kokonaispalkkaustaan rahapalkan ja muiden työsuhde-etujen ohella. Konserni määrittelee heiltä vastaanottamiensa palveluiden käyvän arvon myönnettyjen oman pääoman estoisten instrumenttien käypään arvoon perustuen. Osakeoptiot arvostetaan käypään arvoon niiden myöntämispäivänä ja syntyvä kulu kirjataan liiketoimintaryhmittäin henkilöstökuluksi tuloslaskelmaan optioiden sitouttamisajanjaksolle. Arvostuksessa käytetään optioiden hinnoittelumallia (Black Scholes). Käypä arvo perustuu arvioon siitä optioiden määrästä, johon odotetaan syntyvän oikeus optioiden sitouttamisajanjakson lopussa. Arviota lopullisesta optioiden määrästä oikaistaan tarvittaessa ja lopullinen kulu oikaistaan viimeiselle tilikaudelle toteutuneen tilanteen mukaisesti. Kun osakkeita merkitään optio-oikeuksilla, osakemerkintöjen perusteella saadut rahasuoritukset kirjataan sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.\n9 9 (10) Tuloutus Myyntituotot tuloutetaan silloin, kun suoritteiden omistamiseen liittyvät riskit ja edut ovat siirtyneet ostajalle eikä myyjällä ole enää hallintaoikeutta eikä todellista määräysvaltaa suoritteisiin. Tilattavien tuotteiden (aikakaus- ja sanomalehdet) tuloutusajankohtana käytetään tuotteiden toimitusajankohtaa asiakkaille. Palvelujen myyntiin luetaan mainos- ja ilmoitusmyynti niin lehdissä, televisiossa, radiossa kuin verkossa, sekä sähköisten markkinapaikkojen myynti. Palvelujen myynti käsittää myös lehtijakelutoiminnan myynnin sekä koulutus- ja käännöspalvelut. Palvelujen tuotot kirjataan silloin, kun palvelu on suoritettu. Liikevaihtoa laskettaessa myyntituottoja on oikaistu annetuilla alennuksilla ja välillisillä veroilla. Välitysmyynnistä liikevaihtoon sisältyvät välityspalkkiot. Muiden kuin Sanoma-konsernin kustantamien lehtien ja kirjojen välittäminen vähittäismyyjille käsitellään välitysmyyntinä ja liikevaihtoon kirjataan vain välityspalkkion osuus. Tutkimus- ja kehittämismenot Tutkimusmenot kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi sille tilikaudelle, jolla ne ovat syntyneet. Tutkimusmenoilla tarkoitetaan menoja, joilla pyritään uusien myytäväksi tarkoitettujen hyödykkeiden kehittämiseen tai nykyisten tuotteiden/palvelujen ominaisuuksien olennaiseen parantamiseen sekä liiketoiminnan laajentamiseen. Ajallisesti tutkimus- ja kehittämismenot suoritetaan pääasiassa ennen kuin yritys aloittaa uuden tuotteen/palvelun kannattavaksi tarkoitetun hyödyntämisen. Eläkejärjestelyt Konsernilla on eri toimintamaissa eläkejärjestelyjä, jotka on hoidettu paikallisten olosuhteiden ja lainsäädännön perusteella. Eläkejärjestelyt on luokiteltu joko maksu- tai etuuspohjaisiksi järjestelyiksi. Suomessa konsernilla on TyEL-vakuutusjärjestelyjen lisäksi omia eläkesäätiöitä, joissa hoidetaan tiettyjen konserniyhtiöiden lakisääteinen eläketurva sekä lisäeläkejärjestelyt. Konsernin ulkomaisissa yksiköissä on sekä etuus- että maksupohjaisia järjestelyjä. Eläketurvaa on hoidettu sekä säätiöissä että vakuutusmuotoisena. Maksupohjaisten järjestelyjen maksut kirjataan kuluksi sille tilikaudelle, johon ne kohdistuvat. Maksupohjaisten eläkejärjestelyjen maksut suoritetaan vakuutusyhtiöille, minkä jälkeen niihin ei liity enää muita maksuvelvoitteita. Kaikki sellaiset järjestelyt, jotka eivät täytä näitä ehtoja, ovat etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Sanoma-konsernin etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen velvoitteet on laskettu kustakin järjestelystä erikseen käyttäen ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Etuuspohjaisten järjestelyjen eläkevelvoitteena tai eläkevaroina esitetään tulevien eläkemaksujen nykyarvo vähennettynä järjestelyyn kuuluvien varojen käyvällä arvolla ja oikaistuna kirjaamattomilla vakuutusmatemaattisilla voitoilla ja tappioilla sekä mahdollisilla takautuvaan työsuoritukseen perustuvilla menoilla. Eläkevelvoitteen nykyarvoa laskettaessa käytetään diskonttauskorkona yritysten liikkeeseen laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen tai valtion joukkolainojen perusteella määriteltyä korkoa. Eläkemenot kirjataan kuluksi järjestelyyn osallistuvien työntekijöiden palvelusaikana auktorisoitujen vakuutusmatemaatikkojen suorittamien laskelmien perusteella. Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan järjestelyyn osallistuvien työntekijöiden keskimääräisen jäljellä olevan työssäoloajan aikana siltä osin, kun ne ylittävät 10 % järjestelyn etuuspohjaisten eläkevelvoitteiden nykyarvosta tai tätä suuremmasta järjestelyyn kuuluvien varojen käyvästä arvosta. Uudet IFRS-standardit ja tulkinnat IASB ja IFRIC ovat julkistaneet seuraavat uudet tai uudistetut standardit ja tulkinnat, jotka eivät vielä ole voimassa eikä konserni ole soveltanut näitä säännöksiä ennen niiden pakollista voimaantuloa. Muutos IAS 1:een Tilinpäätöksen esittäminen (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutoksen mukaan muiden laajan tuloksen erät tulee ryhmitellä sen mukaan, siirretäänkö ne mahdollisesti myöhemmin tulosvaikutteisiksi tiettyjen ehtojen täyttyessä. Muutettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa.\n10 10 (10) Muutos IAS 19:ään Työsuhde-etuudet (voimaan alkavilla tilikausilla). Muutetun standardin mukaan kaikki vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot tulee jatkossa kirjata välittömästi muihin laajan tuloksen eriin, toisin sanoen ns. putkimenetelmästä luovutaan ja kaikki eläkevelat ja -varat kirjataan taseeseen. Sanoma soveltaa putkimenetelmää, joten muutoksen käyttöönotto tulee vaikuttamaan konsernin laajan tuloslaskelman eriin sekä käyttöönottohetken avaavaan taseeseen. Muutettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IFRS 10 Konsernitilinpäätös (voimaan EU:ssa tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardi määrittää olemassa olevien periaatteiden mukaisesti määräysvallan keskeiseksi tekijäksi, kun ratkaistaan, tuleeko yhteisö yhdistellä konsernitilinpäätökseen. Lisäksi standardissa annetaan lisäohjeistusta määräysvallan määrittelystä vaikeasti ratkaistavia tapauksia varten. Standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IFRS 11 Yhteisjärjestelyt (voimaan EU:ssa tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardin mukaan kirjanpitokäsittelyn määrittelyssä ratkaisevampaa on järjestelyiden tuottamat oikeudet ja velvollisuudet ennemmin kuin niiden oikeudellinen muoto. Yhteisjärjestelyjä on kahden tyyppisiä: yhteiset toiminnot ja yhteisyritykset. Standardi edellyttää yhteisyritysten raportoinnissa yhtä menetelmää, pääomaosuusmenetelmää, eikä aiempi suhteellisen yhdistelyn vaihtoehto ole enää sallittu. Sanoma on soveltanut yhteisyritysten yhdistelyyn voimassa olevan IAS 31-standardin mukaisesti menetelmää, jossa yhteisyrityksen tulos ja tase yhdistellään omistusosuuden suhteessa rivi riviltä konsernin tulokseen ja taseeseen. Uuden IFRS 11- standardin käyttöönotto tulee alentamaan konsernin liikevaihtoa ja liikevoittoa sekä pienentämään taseen loppusummaa. Standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IFRS 12 Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot osuuksista muissa yhteisöissä. (voimaan EU:ssa tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardi kokoaa yhteen liitetietovaatimukset koskien erilaisia osuuksia muissa yhteisöissä, mukaan lukien osakkuusyhtiöt, IFRS 11:n tarkoittamat yhteiset järjestelyt, strukturoidut yksiköt ja muut taseen ulkopuolelle jäävät yhtiöt. Standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardi pyrkii antamaan täsmällisen käyvän arvon määritelmän ja kokoaa yhteen standardiin vaatimukset käyvän arvon määrittämiselle sekä vaadittaville liitetiedoille. Muutoksella ei arvioida olevan vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IAS 27 (uudistettu 2011) Erillistilinpäätös (voimaan EU:ssa tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Uudistettu standardi sisältää erillistilinpäätöstä koskevat vaatimukset, jotka ovat jääneet jäljelle, kun määräysvaltaa käsittelevät kohdat on sisällytetty uuteen IFRS 10:een. Uudistettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IAS 28 (uudistettu 2011) Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä (voimaan EU:ssa tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Uudistettu standardi sisältää vaatimukset sekä osakkuus- että yhteisyritysten käsittelystä pääomaosuusmenetelmällä IFRS 11:n julkaisemisen seurauksena. Uudistettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. Muutokset IFRS 7:ään Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutettu standardi edellyttää sellaisten tietojen esittämistä, joiden perusteella voidaan arvioida netottamisjärjestelyjen vaikutuksia yhteisön taseeseen. Muutosten edellyttämät liitetiedot tulee esittää takautuvasti. Muutoksilla ei ole vaikutusta Sanoman konsernitilinpäätökseen. Muutettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. Muutokset IAS 32:een Rahoitusinstrumentit: esittämistapa (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutokset selventävät taseen rahoitusvarojen ja -velkojen netottamista koskevan sääntelyn vaatimuksia. Muutettua standardia tulee soveltaa takautuvasti. Muutoksilla ei ole vaikutusta Sanoman konsernitilinpäätökseen. Muutettu standardi on hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa. IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja siihen tehdyt muutokset (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IFRS 9 on ensimmäinen vaihe laajempaa projektia, joka tähtää IAS 39:n korvaamisen uudella standardilla. Erilaiset arvostamistavat on säilytetty, mutta niitä on yksinkertaistettu. Standardi sisältää ohjeistusta rahoitusvelkojen luokitteluun ja arvostamiseen. Standardia ei ole vielä hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa.\nKonsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet Oriola-KD Oyj on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Espoo. Oriola-KD Oyj ja sen tytäryhtiöt muodostavat Oriola-KD -konsernin. Oriola-KD Oyj:n