Tyttö, sinä olet läski!: Aarrekartta\nJo pitkään tarkoituksenani on ollu tehdä aarrekartta. Kuulin aarrekartasta kollegaltani ja siitä asti se on tuolla takaraivossa tykyttänyt, sillä kuulemma monia aarrekartta on auttanut saavuttamaan tavoitteita ja toiveita. En ole sen kummemmin perehtynyt näiden tekoon, ilmeisesti tapoja on monia. Toiset tekevät aarrekarttansa sanoilla, toiset kuvilla ja kolmannet molempia yhdistelemällä. Voi olla vielä muitakin tapoja, tiedä häntä. Minä tein omani kuvilla sekä sanoilla. Aarrekarttaan siis tulisi laittaa asioita, joita itselleen toivoo ja tavoittelee. Sen jälkeen se olisi hyvä laittaa sellaiseen paikkaan, että sitä voi katsella, jotkut laittavat esimerkiksi jääkaapin oveen tai sitten vähän yksityisemmin vaatekaapin oven sisäpuolelle. Tarkoitukseni on ollu askarrella aarrekartta ihan lehdistä kuvia ja sopivia tekstejä hakemalla, mutta nyt tein tämän aarrekartan ihan paintin avulla. Teen jossain vaiheessa kuitenkin ihan "käsintehdyn" versionkin. Mutta tässä on minun aarrekarttani :)\nSiinäpä tuo. Eli tavoitteina ja toivenani on siis laihtuminen ja tavoitepainokin on kirjattu ylös. Toiveena on tehdä positiivinen raskaustesti ja olla raskaana. Noissa vartalokuvissa on muuten sellainen "sääntö", että jos niissä on pää, pitäisi pään tilalle laittaa oma päänsä. Sen takia tuolla ihanan vauvamasun omaavalla neitosella on violetti pää :) Raskaudesta tuloksena toivon siis vauvaa. Terveys on yksi toive, kaunis hymy myös. Omat hampaani eivät ole parhaat mahdolliset, joten toivon saavani joskus kauniin hymyn. Tietenkin rakkaus ja onnellinen avioliitto on toiveissa. Kuten myös onnelliset lapset. Oma koti on yksi toive ja uusi auto, kuvanmukainen vielä :)\nOletteko te tehneet aarrekarttoja tai jos tekisittte, mitä niihin tulisi?\nLähettänyt JoAnn klo 22.00\nTunnisteet: Aarrekartta, Kysymys, Tavoite\nLilly 10. heinäkuuta 2013 klo 14.33\nEn ole koskaan aarrekarttaa tehnyt, aloitin kyllä syksyllä kaksi vähän samankaltaista projektia, toinen oli motivaatiokansio johon oli tarkoitus suunnitella liikkumiset ja syömiset ja lisätä kuvia rinnakkain minkäkokoinen olin 5 vuotta sitten ja mitä olen nyt, jotta kuvien katsominen motivoisi. Eipä se paljoakaan edennyt. Toinen oli ns motivaatioseinä. Eteisessä vessanoven ja välioven takana minulla on ikean pieniä palapeilejä joista olen tehnyt yhden ison peilin. Täytin lähes koko peilin vanhoilla kuvillani (sieltä 5 vuoden takaa) ja maalasin kahdelle A3 maalauspaperille tekstit "Muista tavoitteesi" ja "Elä unelmaasi" jotka laitoin sinitarralla peilin yläpuolelle kiinni. Jotta aina peiliin katsoessani huomaisin miten onnelliselta,terveeltä ja hyvännäköiseltä olenkaan näyttänyt vuosia sitten, jotta muistaisin mihin minä tähtään.\nHienoa että paino on alkanut taas putoamaan :)\nMaikki 13. heinäkuuta 2013 klo 18.49\nHienoa että projektisi jatkuu ja kirjoitat taas!\nEräs toinen seuraamani laihdutusblogi on ollut radiohiljaisuudessa huhtikuusta lähtien, ja pahoin pelkään että siellä on motivaatio kadonnut savuna ilmaan blogin kirjoittelun myötä.. mahtavaa ettei sinulle käynyt samoin!\nTaisin aiemmin kertoa täällä myös omista tavoitteistani, ja sehän on juurikin tuollainen aarrekartta, vaikka en sitä sillä nimellä osannut kutsua!\nPäivä ja päätös kerrallaan, tsemppiä!\nViikon tuloksia :)


HS-raadin vastaukset kysymykseen: Onko mielenosoitus tehokas tapa vastustaa kapitalismin epäkohtia? - HS.fi - Kulttuuri\nNew Yorkissa pörssikatu Wall Streetillä alkoi syyskuun puolivälissä yhä jatkuva mielenosoitus, jonka teemana on Occupy Wall Street (Vallatkaa Wall Street). Viime viikonloppuna eri puolilla maailmaa järjestettiin Wall Street -protestien hengessä joukkotapahtumia, joihin osallistuneet vetosivat muun muassa demokratian ja sosiaalisen tasa-arvon puolesta suuryritysten valtaa ja hallitusten epäonnistunutta talouspolitiikkaa vastaan.\nWall Street -mielenosoituksillakin on esikuvansa. Protestoijia ovat innoittaneet muun muassa arabimaissa viime keväänä puhjenneet, demokratiaa vaatineet kansannousut ja Espanjassa suuria joukkoja keränneet, maan poliitikkoja ja pankkiireja vastaan suunnatut mielenosoitukset.\nYksi Wall Street -mielenosoittajien iskulauseista on: "Edustamme 99:ää prosenttia kansasta emmekä aio enää sietää yhden prosentin harjoittamaa ahneutta ja korruptiota." Mielenosoituksen alkuperäinen järjestäjä, kanadalainen Adbusters-järjestö on vaatinut presidentti Barack Obamaa asettamaan komission, joka toisi Yhdysvaltoihin demokratian "korporaatioiden ryöstövallan" sijaan.\nProtestit ovat lähtökohdiltaan rauhanomaisia, mutta Roomassa kymmenientuhansien ihmisten mielenosoitus muuttui mellakaksi, jossa poltettiin autoja ja rikottiin ikkunoita. Yli sata ihmistä loukkaantui, ja mellakan arvioitiin aiheuttaneen noin miljoonan euron vahingot. New Yorkissa poliisi pidätti pari viikkoa sitten 700 mielenosoittajaa, joiden katsottiin häirinneen liikennettä Brooklynin sillalla.\nViime lauantaina ainakin Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Oulussa järjestettiin Wall Street -mielenosoitusten inspiroimia mielenosoituksia. Niiden osanottajamäärä jäi verraten vähäiseksi, esimerkiksi Helsingin Narinkkatorilla järjestetyssä Occupy Helsinki -tapahtumassa oli noin 150 ihmistä. He vaativat muun muassa taloudellista tasa-arvoa, lasten oikeuksien parantamista ja edustuksellisen demokratian uudistamista kansanäänestyksiä lisäämällä.\nTeemojen kirjo oli Suomen mielenosoituksissa laaja, mutta myös New Yorkin Wall Street -mielenosoituksia on arvosteltu selkeiden, koko mielenosoittajajoukkoa yhdistävien vaatimusten puutteesta. Kuulu sosiologi Zygmunt Bauman arvosteli El Pais -lehden haastattelussa Wall Street -protesteja liallisesta tunnevaltaisuudesta. Hänen mielestään karnevaalia muistuttavista mielenosoituksista "puuttuu ajattelu".\n"Joskin tunne sopii tuhoamaan, se on erityisen epäsopiva rakentamaan mitään. Kaikenlaisten luokkien ja olojen ihmiset kokoontuvat aukioille huutamaan samoja iskulauseita. Kaikki ovat samaa mieltä siitä, mitä torjuvat. Mutta vastauksia on sata erilaista, jos heiltä kysytään, mitä he haluavat", Bauman lausui.\nWall Street -liikehdinnässä on nähty merkkejä 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa voimissaan olleen globalisaatiokriittisen liikkeen paluusta, ja se on saanut tukea Naomi Kleinin ja Noam Chomskyn kaltaisilta tunnetuilta globalisaatiokriitikoilta.\nMyös New York Times asettui 8.10. julkaistussa pääkirjoituksessaan tukemaan Wall Street -mielenosoittajia. "Ei ole mielenosoittajien asia luonnostella lainsäädäntöä. Se tehtävä kuuluu kansakunnan johtajille, ja jos he olisivat huolehtineet siitä koko ajan, tällaisille marsseille ja protesteille ei ehkä olisi tarvetta. Koska he [poliitikot] eivät ole huolehtineet tehtävistään, epäkohtien julkinen esittäminen on oikeutettu ja tärkeä päämäärä sinänsä ", lehti kirjoitti.\nOnko mielenosoitus tehokas tapa vastustaa kapitalismin epäkohtia?\nSe ei tietenkään ole ainoa, eikä ehkä tehokkainkaan tapa.\nMutta se on välttämätön osa tietoisuuden kasvua kapitalismin ongelmista ja tärkeä keino globaalin antikapitalistisen poliittiseen liikkeen aikaansaamiselle. Tässä on tärkeää, että Yhdysvaltojen ja Euroopan kansanliikkeet näkevät itsensä osana samaa protestia, josta "arabikeväässä" oli kysymys.\nAutoritarismilla on monet kasvot.\nRauhanomaiset mielenosoitukset yhdistettynä sosiaaliseen mediaan ovat aikakautemme tehoviestintää\nMielenosoituksella on pitkät perinteet, ja on aina ollut vahva tapa kommunikoida tyytymättömyyttä. Occupy Wall Street (ja niin edelleen) on minusta hieno, jopa kaunis, osoitus siitä, että ihmiset vielä välittävät maailmasta, asemastaan siinä, eivätkä ole valmiita vaan kiltisti hyväksymään pohjatonta ahneutta.\nArabikevään tapahtumien, Lontoon mellakoiden ynnä muiden tempausten jälkeen poliitikot ja valtaapitävät ovat todennäköisesti alkaneet ottaa rauhanomaisetkin mielenosoitukset vakavammin. Siksi uskon – ja myös toivon – että mielenosoittajat saavat ääntänsä kuuluviin ja pystyvät luomaan painetta poliitikkojen suuntaan pahimpien epäkohtien muuttamiseksi / poistamiseksi (mitä tulee esimerkiksi kapitalismin pahimpiin ääri-ilmiöihin ja liiallisuuksiin).\nEi tämä vaikuttaminen tosin missään tapauksessa helppoa ole, kun esimerkiksi Yhdysvalloissa raha ja politiikka ovat niin vahvasti kietoutuneet toisiinsa.\nTodennäköisesti alla muhii vielä monta mielenosoitusta. Ehkäpä arabimaiden nuorison työttömyys on oire myös jostain globaalimmasta ilmiöstä (eikä vain paikallisista demokratiaongelmista), ja mielenosoitukset leviävät myös länsimaihin.\nEi tietenkään voi sanoa, että mielenosoitukset olisivat jollain tavalla yleishyödyllisiä tai aina oikeassa. Wall Streetin mielenosoittajat ovat kuitenkin nousseet selkeää ja maailmanlaajuista epäoikeudenmukaisuutta vastaan ja kohde on täsmälleen oikea.\nRahoituslaitokset, sijoittajat ja suurpääomat ohjaavat maailmaa, päättävät rikkaudesta ja köyhyydestä, kokonaisten maanosien kohtaloista. Ja niiden systeemissä oikeudenmukaisuuden vaatimuksille nauretaan, koska ne eivät kuulu siihen.\nGlobaali kapitalismi ei myöskään kunnioita demokratiaa eikä varsinaisesti ihmisoikeuksiakaan. Ei ole täysin väärin tulkittu, että systeemi on luotu vain minimaalisen vähemmistön etujen vuoksi ja suunnattu loppuja ihmisiä vastaan.\nEivät mielenosoitukset muuta maailmaa, mutta ne voivat saada ihmiset ajattelemaan ja vaatimaan muutosta muilla foorumeilla. Nykyinen markkinaliberalistinen järjestelmä on vallannut niin tehokkaasti ihmisten ajattelun, että lähes mikä tahansa yritys herättää ihmiset ajattelemaan on tärkeä.\nSe edellyttää kuitenkin, että mieltään osoittava joukko on hyvin organisoitu, rauhallinen, päättäväinen ja mielenilmaisut jatkuvat tarpeeksi pitkään. Rikollinen hävitysvimma on täysin tuomittavaa ja antaa oikeutuksen mielenilmaisujen tukahduttamiseen väkivalloin.\nKysymys on johdatteleva. "Tehokas" antaa ymmärtää, että pelkän mielenosoituksen tulisi kyetä poistamaan kapitalismin epäkohdat.\nMielenosoitus on aina muutoksen alku, ei vielä loppuratkaisu. Kun mielenosoitukset laajenevat ja voimistuvat, ne parhaimmillaan saavat aikaan muutoksen. Mielenosoituksilla on saatu aikaan muun muassa Ranskan vallankumous, Venäjän vallankumous, Romanian vallankumous ja "arabikadun" vallankumous. Kaikissa näissä vallankumouksissa on motiivina ollut tyytymättömyys yhtä lailla talous- kuin poliittiseen järjestelmään, ja kumouksella on saatu muutos myös talousjärjestelmään.\nMyös lakot ovat mielenosoituksia. Suomessakin on melkoisia talouspoliittisia muutoksia saatu aikaan lakoilla. Muun muassa yleislakko 1956, suuri mielenosoitus, toi 6–8 prosentin palkankorotukset työväelle. Mielenosoitukset ovat hyvä alku.\nMielenosoituksista alkoivat niin Neuvostoliiton romahdus kuin arabikevät. Mielenosoitus on aseettoman rauhanomainen tapa ilmoittaa erimielisyytensä. Pankkiireja tuskin voi ryhtyä ampumaan, eikä heitä voi äänestää ulos.\nMikä yleensä muuttuisi, jos ei kukaan edes osoittaisi mieltään? Miksi niin monessa maassa mielenosoitukset olisivat kiellettyjä, jos niillä ei ole merkitystä?\nMitä New Yorkiin ja muihin viimeaikaisiin mielenosoituksiin tulee, edustaisi kovin vanhanaikaista politiikkanäkemystä, jos olisi sitä mieltä, että mieltään saavat osoittaa vain ne, joilla on loppuun asti mietitty ja yhteisesti hyväksytty tavoiteohjelma. Silkka "ei" voi hyvin toimia sellaisten dialogien pohjana, joissa tyytymättömät etsivät yhteisiä tavoitteita.\nBaumanin kanssa olen tällä kertaa eri mieltä. Ilman tunnetta maailmassa ei liene rakennettu montaakaan asiaa. Kuinka esimerkiksi modernit kansallisvaltiot, työväenliike, naisliike tai ympäristöliike olisi saatu pystytettyä silkan järjen varassa?\nMiksi ei? Mielenosoitus on melkein ainoa tapa tavallisen kansalaisen näkökulmasta. Voi olla, että yleisen mielipiteen heiluri on liikkumassa globalisaatiomyönteisyydestä kohti omavaraistalouden ylistystä. Mahtavaa joka tapauksessa, että asiasta keskustellaan.\nGlobaalissa kaupassa on korjattavaa, kuten brittitoimittaja Nicholas Shaxsonin kirja maailman veroparatiiseista osoittaa.\nKannatan väkivallatonta vaikuttamista, ja myös mielenosoitusten pitäisi mielestäni olla rauhanomaisia. Olen kyllä idealisti siinä mielessä, että uskon mielenosoituksiin. Satojen tai tuhansien ihmisten kerääntyminen yhteen on teko, joka vaikuttaa.\nTurbokapitalismin vastustaminen tosin on vähän sama, kuin jos vastustaisi talven tuloa. Ei sille mitään voi. Mutta tarkoittaako se, että ei kannata edes yrittää?\nNostan hattua mielenosoittajille.\nRahan ja vallan keskittyminen niin, että 1 prosentti ihmisistä omistaa tai hallitsee 99 prosenttia maapallon varallisuudesta johtaa hyvinkin pian siihen, ettei ihmiselämä enää ole mahdollista maapallollamme. Ihmiskunta on tekemässä sovinnolla itsemurhan?\nSuuret muutokset lähtevät aina alhaalta päin, kun kansojen enemmistö tiedostaa räikeät epäkohdat ja vaatii tilanteeseen muutosta. Näin tapahtuu tälläkin kertaa. Toivottavasti.\nNormaalisti vastaisin kieltävästi, mutta nyt varsinkin USA:ssa näyttää syntyneen kokonaan uudenlainen tilanne. Occupy Wall Street ei ole Smash Asem tai vastaava nuorisomellakka. Barrikadeille eivät ole nousseet anarkistit tai muut yhdentekevät elämäntapakapinalliset, vaan keskiluokka. Siis tuikitavalliset perheenisät ja -äidit, insinöörit, sairaanhoitajat, pienkauppiaat...\nHeidän hyvinvointinsa on merkittävin yhteiskuntarauhan tae, joten heidän protestiaan on pakko kuunnella – ennemmin tai myöhemmin. Kaikessa tylsämielisyydessäänkin tavalliset pikkuporvarit ovat sitä massaa, josta kulttuurit ja yhteiskunnat muovataan. Mielenosoittajat eivät vastusta markkinataloutta sinänsä eivätkä yritä "murskata systeemiä". He vastustavat ultravapaata kapitalismia, jossa korporaatiot käskyttävät hallintoa, voitot yksityistetään ja tappiot sosialisoidaan. He haluavat panna pisteen taloudenpidolle, jossa suuryritykset saavat toimia vailla vastuuta ja epäonnistuessaan maksattaa laskunsa valtiolla eli veronmaksajalla.\nProtestien laajentuessa ja osanottajien kirjavoituessa tavoitteet epäilemättä hämärtyvät. Siksi on todennäköistä, että mielenosoitukset kuivuvat ennen pitkää kasaan. On kuitenkin mahdollista, että USA:n talouspolitiikka muuttuu mielenosoitusten seurauksena. Niiden vaikutus näkyy viimeistään seuraavissa vaaleissa.\nVanhalle mantereelle Occupy Wall Streetin kaltainen liikehdintä ei näytä ainakaan vielä kunnolla levinneen. Silti Suomessakin laajalle levinnyt vanhojen puolueiden, leväperäisen maahanmuuttopolitiikan ja velkapakettien vastaisuus on sukua USA:n liikehdinnälle. Molemmat ovat menestyneet valtapuolueiden ja valtamedian vastustuksesta huolimatta, molempien taustalla on halu pysäyttää holtiton globalisaatio ja surkea talouspolitiikka. Täällä protestit on vain keskitetty vaaleihin.\nToisaalta on vaikeaa keksiä kapitalismille mitään parempaa vaihtoehtoa, kommunismihan ei toimi.\nPohjois-Koreahan sai vettä myllyynsä ja ilmoitti äskettäin jotain siihen suuntaan, että Wall Streetin mielenosoitukset ovat merkki kapitalismin kuolemasta. On irvokasta että mielenosoituksilla ratsastetaan omien julmien tarkoitusperien pyhittämiseksi samalla kun maailmalle leviää kuvia sairaalloisen langanlaihoista, nälkäänäkevistä pohjoiskorealaisista.\nNykyisistä ongelmista on vaikea saada otetta, joten miksipä ei järjestäisi vapaita mielenilmauksia, joissa ihmiset voivat kerääntyä yhteen, nostaa esiin ongelmia ja ehkä organisoitua poliittisiksi liikkeiksi.\nMedianäkyvyys on ollut laajaa ja herättää muitakin miettimään samoja kysymyksiä. Sen enempää mielenosoituksilta tuskin kannattaa vaatia – tuskin kukaan tosissaan uskoo tai toivoo, että kapitalismi kaadetaan kertarysäyksellä ihmismassojen lähtiessä kaduille.\nToki huomattavasti tehokkaampiakin tapoja on. Mutta aina se on parempi lähteä porukalla kaduille kuin vain kärsiä yksin – tai kyynistyä.\nMielenosoitus on hyvä keino kritisoida maailmanmenoa ja esittää muutosvaatimuksia. Jotta tähän päästäisiin, pitäisi olla selkeä ajatus, mitä muutosta halutaan ja miten se saadaan aikaan.\nMuitakin keinoja on: voi kirjoittaa kirjoja, pitää puheita, esiintyä tiedotusvälineissä. Monet näistä keinoista ovat tehokkaampia kuin mielenosoitukset, joissa ei yleensä pääse iskulausetta pitemmälle. Jos haluaa kritisoida jotain niin möhkälemäistä ja moniulotteista olentoa kuin talousjärjestelmä, eivät iskulauseet ehkä riitä muuta kuin mielenkiinnon sytyttämiseen. Sitäkin tarvitaan.\nKäsittääkseni nyt on otollinen aika mielenilmauksille; kun kerran mielenosoituksia on joka puolella, niin olisi kiva saada tännekin. Niihin myös liittyy paljon maailmanparannusromantiikkaa: joukkokokemus ja yhteinen hurmos innostavat odottamaan äkkimuutoksia vuosisataisiin rakenteisiin. Ei maailma niin muutu – onneksi ja valitettavasti.\nMaailmaa muutetaan hitaasti esittämällä niitä vaihtoehtoja, joiden mukaan tulisi toimia. Tarvitaan keskustelua, perusteluja, yhteistyötä ja uusia perusteluja.\nMielelläni lukisin hyvän tietokirjan – esimerkiksi pamfletin – jossa olisi pohtivia puheenvuoroja talouden tilasta. Saisi olla ristiriitaisiakin näkemyksiä ja mielellään eri lähtökohdista. Siihen nähden, miten isojen myllerrysten keskellä elämme ja miten olennaisesti olemme riippuvaisia talouden toiminnasta ja rahavirtojen ohjailusta, tuntuu kummalliselta että on niin vähän talousviisaita, jotka ilta illan jälkeen osaavat tai haluavat lausua jotain ymmärrettävää maailman menosta.\nMielenosoitus voi saada laajaa huomiota ja sitä kautta johtaa vaikka minkälaiseen kansanliikkeeseen.\nPaitsi ei vain vastustaa, vaan myös muuttaa. Kansalaisen oikeus on saattaa epäkohdat poliitikoiden tietoisuuteen mieltään osoittamalla, poliitikkojen velvollisuus taas on kuunnella herkällä korvalla mielenilmauksia ja pyrkiä muuttamaan oloja paremmiksi.\nBaumanista poiketen Naomi Klein on muuten osannut tiivistää Wall Streetin valtauksen syyn. Hänen mukaansa ihmiset ovat tulleet rikospaikalle, koska he ovat kyllästyneet siihen, että finanssikriiseistä näyttää tulleen normaaliolotila. Toisekseen valtaajat ovat kyllästyneet siihen, että kriisien varjolla yksityistetään julkisia palveluita. Julkista keskustelua hallitsee niukkuuden diskurssi: sen sijaan, että puhuttaisiin siitä, mihin kaikkeen valtioilla on varaa puhutaan siitä, mistä tulee nipistää. "Ja kaikki tämä tapahtuu aikana, jolloin Yhdysvallat on vauraampi kuin koskaan aikaisemmin", Klein sanoo ja on siinä harvinaisen oikeassa.\nSama muuten pätee Suomeenkin.\nKunhan se on rauhanomaista eikä ihmisiä eikä toisten omaisuutta vahingoiteta.\nMarkkinatalous pystyy korjaamaan virheitään. Sen perusta on vapaa ja kriittinen yhteisön jäsen, joka vaikuttaa asioihin myös ostopäätöksillään. Kansalaisjärjestöjä tarvitaan kertomaan epäkohdista, ja jos ne osaavat kommunikoida sosiaalisessa mediassa, vielä parempi.\nVastaan "kyllä", mutta suurin varauksin. Tehokkuus on hyvin suhteellista.\nTuskin nämä Wall Street -protestit vielä pystyvät saamaan aikaan mitään muutosta. Mutta ne voivat olla siemen jollekin, joka saa.\nEhkä joskus sadan vuoden päästä voivat historioitsijat sanoa, että ne olivat muutoksen ensimmäiset merkit.\nYhdysvaltojen poliittinen järjestelmä on lähempänä oligarkiaa kuin demokratiaa. Demokraattinen koneisto on olemassa, mutta valtaapitävät ovat enemmän vastuussa suuryrityksille kuin äänestäjille. Niinpä maan hallinto on jo pitkään palvellut väestön rikkainta osaa valtaosan kustannuksella.\nNykyinen talouskriisi on kärjistänyt epäkohtia, joita on rakennettu kymmeniä vuosia.\nTällaisessa tilanteessa mielenosoitukset eivät ole asioiden muuttamiseen vain tehokkaita: ne ovat välttämättömiä. Tämä ei tarkoita sitä, että mielenosoitukset yksin riittäisivät, ja liikkeen tulevaisuus on epäselvä.\nSillä ei vaikuta olevan tehokasta organisaatiorakennetta, joka kanavoisi vimman rakentavalla tavalla ja takaisi jatkuvuuden. Mutta vähintäänkin Occupy Wall Street rohkaisee tulevia demokratian puolesta kamppailevia liikkeitä.\nSe, että kaduilla toimivien mielenosoittajien kritiikki on oire laajojen kansanryhmien pettymyksestä, näkyy siinä, kuinka demokraattinen puolue esittää olevansa samalla puolella liikkeen kanssa, jotta hyötyisi vaaleissa. Tällainen valtapeli selittänee osittain sen, miksi liike on saanut yllättävän paljon positiivista huomiota valtamediassa, jonka keskeisiin tehtäviin kuuluu valtarakenteiden suojeleminen. Suhtautuminen on toki usein ylenkatsovaa: esimerkiksi HS-raadin alustusmateriaali siteeraa valtavirtapuheenvuoroja siitä, mistä liikkeessä on kysymys, mutta ei mainitse liikkeen omaa virallista lausuntoa, joka löytyy osoitteesta http://www.nycga.net/resources/declaration/ .\nMitä Suomeen tulee, yhteiskunta on demokraattisempi ja päättäjät ovat avoimempia, joten samanlainen joukkoliike ei ole tarpeen. Mielenosoitukset ja kansalaisten aktiivinen yhteys päättäjiin ovat toki tarpeen kaikkialla.\nKyllä-vastaukseni on varauksellinen. Ihmiset kaduilla vaikuttavat, vielä enemmän vaikuttavat ihmiset äänestyskopeissa.\nSilti kapitalismin kabineteissa vaikuttavat muut asiat kuin kansalaisdemokratian osoitukset. Mutta on erittäin hyvä, että ilmaisemme mielipiteemme. Ehkä eitä vielä kuunnellaan, kun päätöksiä tehdään. Ehkä ei.\nKysymykseen on melko mahdoton vastata kaltaiseni henkilön, jonka tiedoilla ja ymmärryksellä ei maailman talousongelmia, kommunistisen tai kapitalistisen, ratkaista.\nVastaan kuitenkin ehdollisesti: on.\nOn siinä mielessä, että jos ajatellaan esimerkiksi Yhdysvaltoja, poliittinen tie ei Yhdysvalloissa ole selvästikään tuottanut tulosta eli korjannut vääryydeksi koettua tilannetta.\nNojaan Paul Krugmaniin, New York Timesin kolumnistiin ja Nobel-palkittuun taloustieteilijään. Krugman on kirjoittanut Wall Streetin mielenosoituksista useita kolumneja (muun muassa Losing Their Immunity, New York Times, 16.10.2011). Hänen mukaansa mikään talouden näkymätön käsi ei johtanut Yhdysvaltoja nykyiseen taloudellistumisen (financialization) tilaan. Se, että finanssibisnes kasvoi paljon vauhdikkaammin viime vuosikymmeninä Yhdysvalloissa kuin muu talous, johtuu Krugmanin mukaan ihan harkituista poliittisista valinnoista.\nEli finanssibisneksen tekijät ovat pyörittäneet politiikan tekijöitä, jotka ovat selkeästi suosineet varakasta kansanosaa. Se muu kansanosa on viimein vetänyt johtopäätökset ja osa heistä leiriytynyt osoittamaan mieltään.\nMutta. Miten mielenosoituksen vaikutuksen tehokkuutta yhteiskuntajärjestelmän epäkohtien poistajana voitaisiin mitata? Mikäli seurauksena ei ole vallankumous?\nOleellista lienee se, minkä tason epäkohtia kysymyksessä tarkoitetaan. Ja sitähän me emme vielä tiedä, esimerkiksi Yhdysvaltain osalta. Että tapahtuuko mitään vai ei. Ja millä tasolla.\nKapitalistisen järjestelmän rakenteellisen väkivallan purkamiseen tarvitaan kaikkia poliittisen toiminnan taktiikoita suorasta toiminnasta mielenosoituksiin. Markkinoiden ylivalta ei murru ilman laajaa köyhien, siirtolaisten, opiskelijoiden ja työntekijöiden koalitiota.\nMiten muuten parhaassa tapauksessa vain kourallinen ihmisiä voi saada asiansa esille mediassa ja nostaa sen laajempaan keskusteluun?\nJos päättäjillä ei ole selvää suuntaa siitä, miten esimerkiksi Euroopan talouskriisi pitäisi ratkaista, ei kai mielenosoittajiltakaan pidä vaatia, että he esittäisivät yksiselitteisiä ratkaisuja.\nIhmiset suuttuvat, kun tappiot sosialisoidaan ja voitot yksityistetään. Reilu peli on alkuperäinen amerikkalainen ihanne.\nIlahduin, kun jo protestien alkuvaiheessa näin jostain amerikkalaisesta uutislähteestä mielenosoittajan kyltin: The Beginning is Near, alku on lähellä. Niin olikin, loppu sen sijaan ei.\nMielenosoittajat ovat keskimäärin nuoria ja tekevät nyt kaduilla sen, mitä tässä vaiheessa voivat – myöhemmin varmasti muutakin.\nMielenosoitus ei ehkä ole tehokkain keino muuttaa järjestelmää, mutta se on tehokkaampi kuin maailman suosituin protestoimistapa, kotisohvalla jupiseminen. Mielenosoitus ei itsessään – tietenkään – pyyhkäise pois kapitalismin epäkohtia. Se kuitenkin tuo esiin ihmisten tyytymättömyyden, mikä saattaa vaikuttaa äänestyspäätöksiin, kulutuskäyttäytymiseen tai poliitikkojen tekemiin päätöksiin.\nWall Streetin mielenosoitukset ja niiden innoittamat marssit maailmalla hyötyisivät selkeämmin muotoilluista vaatimuksista ja yhteisistä päämääristä. Niiden tärkein tehtävä ei kuitenkaan ole uusien ratkaisujen tarjoaminen, vaan politiikan ja talouden päättäjien muistuttaminen siitä, että valtakunnassa ei ole kaikki hyvin.\nEi kapitalismi mielenosoituksista heivahda, mutta valpastavaa huomioarvoa niillä on. Niitä voi pitää kansalaisten terveisinä niille, joilla on valta tehdä jotakin. Mielenosoitukset ovat yleensä voimattomien ihmisten toimintakeinoja.\nSaahan sitä yrittää – ja pitää yrittää. Mielenosoitus kapitalismin epäkohtia vastaa on varmasti yhtä tehokas tai tehoton kuin mielenosoitus globalisaatiota tai saastuttamista vastaan.\nSuuriin ideologis-eettisiin kysymyksiin voi toki ottaa kantaa, ja demokratiassa kansalaisilla on siihen oikeus – minusta jopa velvollisuus. Ei näiden mielenosoitusten vakavasti ottamisen ehtona voi olla se, että mielenosoittajilla on oltava tarjota yhteisesti hyväksytty ratkaisu ongelmiin, jotka on havaittu aikapäiviä sitten ja joiden kärjistyessä länsimaiden valtaapitävät tuntuvat joko kädettömiltä tai haluttomilta niitä hoitamaan.\nJotta Baumanin pelko pelkkään tunnepohjaiseen tuhoamiseen johtavasta liikehdinnästä ei toteutuisi, mielenosoituksia ei voi sivuuttaa. Poliitikkojen ja asiantuntijoiden tehtävä on palastella ja artikuloida ongelmat sekä esittää arviota ja ratkaisuvaihtoehtoja, joihin ihmiset voivat ottaa kantaa. Ja mitä nopeammin he sen tekevät, sen parempi.\nNäköjään Zygmunt Baumanilta itseltään "puuttuu ajattelu". Mielen osoittaminen ei ole kirjoittamista eikä filosofointia. Sen kuuluukin olla häiritsevää ja epäselvää, lähestyä väkivallan rajaa (se tosin epäonnistuu aina, kun kyseinen raja ylitetään). Eikö filosofi tullut ajatelleeksi tätä ilmiselvää seikkaa?\nIhmiset menevät kaduille siksi, että he ovat kyllästyneitä ostamisen, myymisen ja kilpailun maailmaan. Siinä kaikki. Se on ytimekäs, voimakas viesti. Toivon sen vielä voimistuvan kaikkialla maailmassa.\nLisäksi mieleeni tulee, että markkinaohjautuvuuteen ja kapitalismin "luonnollisuuteen" uskovien pitäisi ensimmäisinä uskoa siihenkin, että "systeemi" pystyy myös parantumaan itsestään, jos se on sairas. Mitä se todellakin on, jos 99 prosenttia maailman ihmisistä ei usko siihen eikä toivo siltä mitään.\nOn typerää ja elitististä kritisoida mielenosoituksia vaatimalla niiltä jotakin sellaista, mitä ne eivät olemuksensa vuoksi voi olla. Mielenosoituksen luonne on sanoa ei. On älytöntä odottaa mielenosoitukselta sitä, että se antaisi analyyttisen, mutta yhdenmukaisen ratkaisun monimutkaiseen ongelmaan. Mielenosoituksen voima on marssivassa ihmisjoukossa, se antaa kasvot ilmiölle ja muistuttaa, että jokaisen päätöksen takana on ihminen. Ihmiset eivät marssi huvikseen, heillä on siihen aina hyvä syy. Usein mielenosoitukset synnyttävät tärkeää keskustelua, kuten nyt. Keskustelussa voi sitten artikuloida kantojaan tarkemmin.\nMielenosoituksista ja mekkaloinneista kaduilla on läpi historian syntynyt kansannousuja ja vallankumouksia, joilla on kaadettu hallituksia, ehkä jopa niin kauan kuin on ollut kaupunkeja. Sillä ei ole välttämättä suurta merkitystä, ovatko kaikkien kaduille kerääntyneiden kansalaisten vaatimukset selkeästi jäsentyneitä, sillä tyytymättömyys riittää yhdistäväksi tekijäksi – sehän nähtiin viime kevään arabimaiden vallankumouksessa.\nUutta on se, että globaali media ja sosiaalinen media yhdessä voivat saada vallankumousaallon leviämään hetkessä ympäri maailman. Se on samalla sekä upeaa että myös pelottavaa. Vallankumous nimittäin syö usein edelleen lapsensa – mutta se olisi jo kokonaan toisen kysymyksen aihe.\nVallankumous ei aina synnytä demokraattista ja oikeudenmukaista yhteiskuntaa, vaan kehitys voi ajautua sattumanvaraisesti outoon suuntaan. Siksi joka puolella tarvitaan kipeästi älymystöä antamaan kapinoille ja vallankumouksille viisas ja rauhanomaista ratkaisua etsiväsuunta. Globaalin suurkapitalismin väärinkäytösten vastustaminen on jalo teko kaikissa muodoissaan, kunhan vältetään väkivaltaa.\nHyviä keinoja ei ole olemassa kapitalismin vastustamiseksi, kun ei oikein tiedetä mitä vastustetaan. Mielenosoitukset ovat kuitenkin tärkeä keino muuttaa maailmaa nykyistä reilummaksi.\nEn tiedä, onko se erityisen tehokas tapa, mutta se lienee ainoa tapa. En pysty hahmottamaan yhdysvaltalaisessa demokratiassa juurikaan muita väyliä, joilla kansalaisten huoli ja suuttumus nimenomaan markkinatalouteen liittyvistä yhteiskunnallisista epäkohdista pystyttäisiin saamaan laajaan, yleiseen tietoon.\nNämä kysymykset kun eivät taida olla ihan sitä mediaseksikkäintä television talk show -materiaalia.\nTässä ajassa ei tarjolla ole muutakaan nopean vaikuttamisen muotoa. Vallankumousromantiikka, kuten muukin perinnetoiminta osoittaa, miten väkevästi myytit meitä liikuttavat: joukkovoiman käyttö on tuottanut tulosta oikeissa saranakohdissaan, kuten vuosina 1789, 1917, 1968 ja 1989.\nJärjestelmät voivat kaatua, kun luottamus murenee. "Neljännet säädyt" ovat todella muuttaneet historiaa, jysäyttäneet sosiaalisia verkostoja ja niitä ylläpitäviä etuja matalaksi, kun valta on ollut näkyvää ja eliitit selvillä.\n2010-luvulla valta on kasvottomampaa ja globaalimpaa – sitä on hankalampi lähestyä. Yksilöllisillä elämätapavalinnoilla ei maailmaa muuteta. Tarvitaan unelma, naseva viesti ja kyky iskeä kipeään kohtaan – siinä joukkoliikehdinnän kestosuosion salaisuus! Epämääräinen tyytymättömien lorvinta turuilla ja toreilla ei riitä.\nNyt liikkeellä ovat myös riehaantumisesta innostuneet teinit, joilta puuttuu ymmärrys puoluetoiminnasta, politiikasta ja vallan mekanismeista. Demokratiaa saadaan sitoutumalla demokratiaa tuottaviin rakenteisiin. Muutoin mielenosoitukset jäävät yksinäisten hyppelyksi ja hörhöilyksi.\nEhkä yleisin yksittäinen poliittisten muutosliikkeiden epäonnistumisen syy on se, että nämä liikkeet asettavat omille jäsenilleen niin tiukat ja nirsoilevat pääsyvaatimukset, että niiden jäsenmäärä jää koomisen alhaiseksi suhteessa niiden esittämiin suurisuuntaisiin vaatimuksiin.\nKun ajatellaan esimerkiksi edellistä suurta vallankumousluonteista muutosta länsimaissa – Itä-Euroopan murrosta vuonna 1989 – niin sen salaisuutena oli pitkälti, että asialla olivat niin monet keskenään erilaiset ihmiset, ettei protestia voitu luontevasti selittää jonkin yhden yksittäisen tahon masinoimaksi. Kun protestoimassa olivat rinta rinnan piispat ja punknuoret, olisi ollut naurettavan epäuskottavaa yrittää palauttaa ilmiö jompiinkumpiin.\nJa jos esitetty muutosvaatimus on nimenomaan vaatimus siirtymisestä entistä moniarvoisempaan yhteiskuntaan, niin olisi toki siksikin absurdia olettaa, että kaikki vaatijat tunnustaisivat itse täsmälleen samoja arvoja tai edes arvoja, jotka eivät ole kilpailuasetelmassa keskenään.\nTämän valossa ne Zygmunt Baumanin käsittämättömän paljon vakavaa huomiota saaneet kommentit, joihin kysymyksen muotoilussa viitataan, ovat hyvin omituisia. Eivätkä pelkästään omituisia vaan lähes käsittämättömiä.\nSiitä, että mielenosoituksilla ei voi saada muutetuksi maailmaa kuin hyvin harvoin – mikä on sinänsä totta – ei ole perusteltua päätellä, että tällainen muuttaminen olisi mahdotonta aina.\nMielenosoitukset ovat yksi tapa vastustaa kapitalismin epäkohtia. Se, että joku asia vaikuttaa mahdollisesti vain vähän, ei ole syy olla tekemättä sitä. Kaikki vaikuttaa.\nJos mielenosoitus ei tehoa, niin maailmassa ovat asiat todella huonosti.\nMielenosoitus on tehokas tapa vastustaa mitä tahansa. Yhdysvallat on perinteisesti ulkopolitiikassaan ollut kansalaisten vapauden puolella. Demokratian puolustamista tekosyynään käyttäen se on mahtaillut asevoimillaan ja tapattanut muiden maiden johtajia. Kuitenkin kahleistaan vapautetut kansalaiset pärjäävät demokraattisessa yhteiskunnassa lähes yhtä huonosti kuin kettutyttöjen häkeistään vapauttamat minkit luonnossa.\nAiheuttamallaan kärsimyksellä ja sekasorrolla Yhdysvallat on vain lisännyt kostonhaluista terrorismia. Järkyttyneenä kuuntelin ulkoministeri Clintonin toivomuksen Gaddafin murhaamisesta. Seuraavaa viholliskuvaa maalaillaan jo Iranin päälle, ja muut arabimaat joutuvat samaan jonoon. Ensin rohkaistaan kansalaisia marssimaan kadulle, sitten heidän puolustamista tekosyynä käyttäen pommitetaan koko yhteiskunta hajalle.\nSamaa hirvittävää logiikkaa noudattaen tulisi nyt vapauden puolustajien hyökätä pommikonein Wall Streetille mielenosoittajien mielipiteitä tukemaan, vai mitä? Nujertaa kansaa sortavaa hallitus, murhata näyttävästi johtajat, vapauttaa kansalaiset hallituksen riistosta, vai mitä? Tämä on sarkasmia.\nKapitalismi on ryöstäytynyt poliitikkojen käsistä. Pelkästään tämä vuosi osoittaa, että mielenosoitus on tehokas tapa panna vallanpitäjät varpailleen ja jopa keikauttaa heidät nurin.\nDemokratia ei aina toteudu demokratioissakaan joten epäkohtiin on käytävä kiinni niillä aseilla mitä on käytettävissä. Kännykkä kansan käsissä on jo osoittautunut tehonsa ja tämä on vasta alkua.\nMielenosoitukset ovat kansalaisyhteiskunnan tärkeä ja tarpeellinen perinne. Baumanin kritiikki on virheellistä: kansajoukkojen ei ole tarkoituskaan tehdä yhteiskuntapoliittista suunnittelua tai lainsäädäntöä, se hoidetaan muualla sen jälkeen kun väärä kehitys ensin saadaan pysähtymään.\nMielenosoitukset tekevät valtasuhteita näkyviksi. Kun väkijoukko osoittaa tyytymättömyyttään liikeyrityksille, niiden poliittinen luonne tulee ilmeisemmäksi. Ilman politiikkaa ei ole demokratiaa.\nRahavallan kumoamiseksi mielenosoitukset eivät ole riittäviä vaan välttämättömiä. Väkijoukon kiehunta on demokratisoimisen ensiaskel.\nTyytymättömyyden epämääräinenkin ilmaiseminen voi olla myös intro ja inspiraation lähde uusien toimintakeinojen hakemiseen.\nMielipidettä – omaa tai yhteistä – ei pidä vähätellä. Joka tapauksessa politiikka lukee mediaa ja jos media on analyyttinen omassa toiminnassaan, sisältö tarkentuu ja tarttuu.\nNämä protestit vaikuttavat tietysti silla tavoin anarkistisilta, että niissä ei esitetä mitään ratkaisua. Etelä-Euroopassa esitetyt vaatimukset, että velaksi elämistä on voitava jatkaa, ovat tietysti lähtökohdiltaan vääriä. Silti ne ovat oikein ja ymmärrettäviä maailmassa, jossa sosiaaliset erot kasvavat.\nEi köyhyys voi olla välttämättömyys aikana, jolloin teollisuusmaat ovat rikkaampia kuin juuri koskaan ja jossa suunnattomia omaisuuksia ja tuloja koituu joidenkin haaskattavaksi. Talousjärjestelmä, joka tuottaa tällaisia eroja, ei voi olla oikeudenmukainen. Erityisesti kannattaa seurata omaisuuserojen kasvua ja omaisuuden keskittymistä pienelle eliitille.\nMaailma on menossa hyvin ikävään suuntaan, Suomi siinä perässä, joskin paljon Yhdysvaltoja jäljessä.\nSe ei ole riittävä vaan välttämätön keino muistuttaa, mistä demokratiassa on kyse. Muistutella pitää (yllättävänkin) usein myös median vallankäyttäjiä. Muistuttelun tähdellisyyttä ei pidä mitata sen vaikuttavuudella.\nSuomessa yleensä sotketaan kapitalismi ja markkinatalous ja päälle päätteeksi ajatellaan, että kapitalismi ja demokratia ovat samalla puolella ja kapitalismin kriitikot pahatapaisia ja/tai ideologiassaan naiiveja demokratian uhkaajia. Tosiasiassa kapitalismi tarkoittaa sitä, että yhteiskunnallinen valta on yhä enemmän siellä missä pääoman hallinta. Demokratiassa valta kuuluu kansalle, ei pääomalle, ja eduskunnallakin se on vain lainassa.\nOn se yksi tapa. Ei ole olemassa vain yhtä kapitalismia tai globaalista taloutta. Markkinafundamentalismia kannattaa ehkä vastustaa myös mielenosoituksilla, vaikka kannattajien ideat saattavatkin olla primitiiviset. Politiikka ei koskaan seuraa automaattisesti talouden niin sanotuista lainalaisuuksista. Nähtäväksi jaa, ovatko mielenosoitukset tehokas tapa vaikuttaa politiikkaan.\nHuliganismi on aina tuomittavaa.\nKaduilla tuulee ja katujen mielenilmauksista on ennenkin lähtenyt muutos. Jos yksikin shoppausreissuilla oleva kokopäivätoiminen kuluttaja kompastuu miettimään, onko sadas kenkäpari tai viideskymmenes pikkumusta tai uusin kännykkäversio tarpeen, homma toimii.\nKuluttaminen, hyödyn maksimoiminen, ostettujen ja myytyjen tavaramäärien hypetys on käynyt niin oksettavaksi, että tällainen katujen prosenttiliike on enemmän kuin tarpeen.\nMielenosoituksella ei ole maastoretkeä enempää merkitystä, jos osalliset eivät ymmärrä yhtään mitään taloudesta.\nEi pankkien pelastaminen verorahoilla ole mitään kapitalismia. Se on sosialismia.\nMuutoksen voi saada aikaan kahdella eri tavalla: noudattamalla pelisääntöjä eli äänestämällä tai vaihtamalla pelisäännöt eli vallankumouksella. Starbucksin kahvimuki kädessä mieltään osoittavien keskiluokkaisten nuorten torikokous ei muuta mitään.\nEspanjan keväisten mielenosoitusten vaatimuslista oli lähes identtinen Izquierda Unidan (Yhdistynyt vasemmisto) vaaliohjelman kanssa – mikseivät he kampanjoineet puolueen hyväksi?\nMielenosoituksilla ei saada aikaan muutosta. Näin ei tapahdu, koska Occupy Wall Street -mielenosoituksien kohde on väärä. Syytetään kapitalismia vaikka syy on poliitikoissa, jotka eivät anna vapaan markkinatalouden toimia vapaasti.\nEi kapitalismissa ole epäkohtia; epäkohta ja nykyisten talousongelmien syy on siinä, että poliitikot ovat jatkuvasti puuttuneet vapaan markkinatalouden toimintaan ja estäneet sen neroutta toteuttamasta itseään. Pitäisi mennä osoittamaan mieltä Obaman Valkoisen talon eteen. Vapauttakaa markkinatalous eikä Vallatkaa Wall Street!\nMinun mielestäni mielenosoitus ei ole tehokas tapa vastustaa juuri mitään. Osallistuminen varmasti ostaa mielenosoittajalle hyvän omantunnon ja tunteen siitä, että on vaikuttanut asioihin, mutta ei yksi yksittäinen mielenosoitus varmaan heilauta suuntaan jos toiseenkaan. Tosin en tiedä miten poliitikko ajattelee, onko esimerkiksi mielenosoituksen volyymillä merkitystä.\nRetorisesti voi tietty pohtia, että mielenosoituksiakin on erilaisia. Me täällä ajattelemme, että mielenosoitus on sellainen ihmisletka joka koostuu muutamista kymmenistä muutamiin tuhansiin ihmisiin, jotka kävelevät banderollien kera tuomiokirkolta eduskuntatalolle huutaen jotain enemmän tai vähemmän leimejä iskulauseita.\nJos sitten käytetään arabimaiden vallankumouksesta myös sanaa mielenosoitus niin se saa kovin erilaisen sisällön. Ei kai voi kiistää, etteikö siellä olisi saatu tilannetta aikaa lähtemällä kaduille.\nKapitalismi on sillä tavalla ihastuttava järjestelmä, kuten demokratiakin, että siihen saa osallistua itse jos vaan haluaa, ja mittakaavankin saa itse päättää.\nMielenosoitukset ovat laittomia siellä, missä niillä on todellista tehoa.\nRinnastus arabimaiden kansanliikkeisiin on harhaa eikä tee oikeutta niille.\nSuomessa on nähty, että yhdellä jytkyllä voi muuttaa enemmän kuin kymmenellä katukävelyllä. Ne voivat olla hauskaa ulkoilua jaon varmasti innostavaa päästä tiedotusvälineisiin, mutta tehokas tapa saada aikaan muutoksia se ei ole.\nOn kuitenkin hyvä, että joku pitää ääntä. Meidän hiljaa olevien pitäisi sitten vaan muuttaa ääni toiminnaksi.\nTuskin kapitalismin linnakkeet näistä mielenosoituksista järkkyvät. Epäkohtien poistamiseen tarvitaan poliittisia päätöksiä, kansainvälisiä sopimuksia, valvontaa ja sanktioita.\nVastustamista on tietenkin hyvä jollain tapaa tuoda esiin. Siihen mielenosoitukset käyvät siinä missä muut mielenilmaukset.\n2000-luvun globalisaatiokriittisten mielenosoitusten saavutus oli paksummat panssarilasit mustiin autoihin ja poliisin mellakanhallintakyvyn tehostaminen. Korporaatiovalta on tasaisesti lisääntynyt oikeistopoliitikkojen siunauksella Suomessa ja maailmalla.\nLänsimaista ainoastaan Islanti on laittanut korporaatiot ja pankit vastuuseen viimeaikaisista toilailuistaan. Islannissa se on tapahtunut demokraattisin keinoin. Islannin kansa ei suostunut maksamaan uusliberalistien riskisijoitusten tappioita vaan haastoivat pankkiirit oikeuteen ja kirjoittivat uuden perustuslain, joka vapautti maan kansainvälisen rahoitusalan, IMF:n ja virtuaalirahan hallitsemattamasta otteesta. He pelastivat Islannin yksityistämisen sijasta valtiollistamalla kaiken.\nMerkityksetöntä touhua, jonka ympärille on onnistuttu luomaan pitkästyttävää mediakohua. Vertautuu lutkamarssiin.\nKaljakelluntaan osallistui 5 000 ihmistä, kun taas kapitalismin epäkohtia vastustamaan jalkautui 150 henkeä.\nKapitalismi on siitä nerokas luomus, että sitä ei mielenosoituksilla kaadeta, ei edes horjuteta. Mielenosoitukset voivat kuitenkin olla tarkka "kuumemittari" sellaisiin yhteiskunnallisiin muutostrendeihin, joiden edessä kapitalisminkin on syytä olla varuillaan.\nEpäselvä viesti ei välttämättä kerro mielenosoituksen heikkoudesta. Tyypillisesti yhteiskunnallisten liikkeiden viestit ovat epäselvimpiä ja tunnekylläisimpiä silloin, kun liike on vasta muodostumassa. Epäselvyys ei siis välttämättä kerro liikkeen heikkoudesta: voi myös olla, että siellä on muhimassa kokonaan uudenlaisia liittoumia, iskulauseita ja tavoitteita.\nMielenosoitus on tehokas media kertoa vastustavansa kapitalismin epäkohtia. Mutta toimintana sen logiikka ja vaikuttavuus ovat useimmiten samaa luokkaa kuin kävisin Forecan sääaseman edustalla kertomassa inhoavani sadetta. Poikkeuksia toki löytyy. Globaalin kapitalismin epäkohtia ruotivassa klassikkodokumentissa The Corporation on kiehtova kohtaus, kun Shellin hallituksen puheenjohtaja Sir Mark Moody-Stuart taltuttaa kotipihansa murhaaja-banderolleilla koristelleiden globalisaatiokriitikoiden mielenosoituksen yhteiseksi aamiaishetkeksi.\nKunnioitan pitkäjänteistä kansalaisaktivismia, mutta minua ärsyttää jokainen liike, joka julistaa, että sillä on käsi kansan pulssilla ja että se edustaa 99:ää prosenttia kansasta. On petollisen turvallista etsiä joku, joka voidaan yhdessä todeta meitä muita ahneemmaksi. Jos jokainen ei täällä Suomessakin roikkuisi oman pienen perintönsä, asuntolainan vähennyksensä tai saavutetun etunsa syrjässä, olisi vaikea olla ahne missään skaalassa.\nMuutokset poliittisessa kulttuurissa ovat varsin hitaita ja vaativat tuekseen mietityt päämäärät, joita pyritään toteuttamaan tiettyjen arvojen rajaamana. Näin syntyvät vaikuttavat kansanliikkeet ja puolueet. Äänestäminen on vaatimista. Ja vaalit ovat mielenosoitus.\nMielenosoituksia pitäisi periaatteessa puolustaa, koska ne edustavat sanan- ja kokoontumisvapautta. Parhaimmillaan niistä syntyy rauhanomaisia liikkeitä, joilla voi olla vaikutusta poliittisiin päätöksiin. Pahimmillaan mielenosoitus kanavoi kansalaisten raivoa täysin sattumanvaraisiin kohteisiin ja alkuperäinen tarkoitus heittää häränpyllyä.\nTehokasta vaikuttamista mielenosoittaminen ei ole, mutta sillä on demokratiassa sijansa.\nJos teholla mitataan, kapitalismin vahvin vastustaja on kapitalismi itse.\nMielenosoituksilla voi vaikuttaa julkiseen keskusteluun ja luoda painetta poliittisille päättäjille, mutta ne enemmän heijastavat ympäröivää maailmaa kuin muuttavat sitä.\nVäkivaltaisiksi äityvät protestit herättävät pian kielteisen vastareaktion rauhanomaisia oloja suosivassa enemmistössä. Kritiikin moninaisuus ja vaatimusten täsmentymättömyys myös hajottavat viestiä taivaan tuuliin. Vaarana on, että mielenilmauksista jää kuva rähinöintinä rähinöinnin vuoksi.\nVaatimusten ja kritiikin tarkempi kohdentaminen, mielenilmausten parempi organisointi ja rauhanomaisuus yhdistyneenä suurten väkijoukkojen liikkeelle saamiseen antaisi viestille tehoa. Erittäin myönteisenä pidän sitä, että kansalaiset ilmaisevat mielensä ja kritisoivat epäkohdiksi tunnistamiaan asioita.\nSosiaalinen media on 2000-luvun tori, jossa nurina kasvaa politiikaksi, jos on kasvaakseen.\nMielenosoitukset vain ilmaisevat hyvin tai huonosti perusteltuja mielipiteitä.\nEpäkohdista vastuussa olevien ei tarvitse piitata mielipiteistä.\nMielenosoitukset eivät vaikuta: Kapitalistit voivat edelleen nauraa koko matkansa pankkiin.\nDemokratiaa harjoitetaan tehokkaimmin vaaleissa, ei kadulla. Jos haluaa poliitikon ymmärtävän enemmistön etua, ei kannata äänestää rikkaimpaan prosenttiin kuuluvaa, suhteellisuudentajunsa menettänyttä ihmistä.\nProsenttikerholainen on aina erkaantunut muusta yhteiskunnasta, oli sitten superrikas tai moottoripyöräjengissä. Antiikin poliitikon mahdollisuuksia hyötyä taloudellisesti yhteiskunnallisesta työstään rajoitettiin. Poliitikkojen ja suurpääoman talousriippuvuuksia vähentämällä edelliset saattaisivat tänäkin päivänä ymmärtää sosiaalisen tehtävänsä.\nErityisen tehokas tapa se ei ole, mutta mikäpä olisi?\nMielenosoitukset virittävät julkista keskustelua ja sen myötä voi tietysti toivoa, että poliittinen koneisto valpastuisi suitsimaan keinottelukapitalismin ylilyöntejä ja näkemään pääoman intressien alle rusikoidut työntekijät.\nUskoisin, että maissa joissa on suuret tuloerot, sillä voi kuitenkin olla tehokas vaikutus.\nMielenosoitukset ovat pahan olon osoitus. Ne nostavat pintaan tyytymättömyyden vallitsevaan tilanteeseen. Tässä mielessä mielenosoitukset ovat hyvä asia. Samalla on kuitenkin selvää, että mielenosoittajat eivät yleensä tarjoa mitään kovin päteviä ratkaisuja osoittamiinsa epäkohtiin. Erityisen ilmeistä tämä on kapitalismikritiikin tapauksessa.\nRahavallan kritiikki kumpuaa valitettavan usein aivan samasta ahneudesta johon kritiikin kohteena oleva järjestelmä nojaa. Yhdellä leukapielellä huudetaan alas rahavalta ja toisella vaaditaan omia palkkoja korotettaviksi. Vaaditaan pankkien valta-asemaa tuhottavaksi ja sitten kun pankkikriisi tulee, huudetaan valtiota hätiin kun pankit irtisanovat omat lainat.\nIhmiset eivät viihdy kapitalistisessa järjestelmässä. Mutta on roskaa sanoa, että syyllisiä kaikkeen ovat "pankit", "raha", "herrat" tai "kapitalismi". Se on aivan samaa roskaa kuin perussuomalaisten väitteet, että ongelmana ovat "Rysseli", "seteliselkärankaiset" tai "maahanmuuttajat".\nItse ehdottaisin, että pahan olomme syynä on ahneus. Rikkaiden ahneus, joka muuttuu riistoksi ja köyhien ahneus, joka muuttuu kateudeksi ja vihaksi. Lääkkeet tähän kapitalismin kriisiin ovat löydettävissä vain sisältäpäin. Meidän on luovuttava ahneudesta ja aloitettava jakaminen ja anteeksianto. Tätä muutosta ei voi tehdä vallankumouksella, vaan jokainen on siitä vastuussa itse.\nIhmispaljoudella on aina vaikutusta, kun se kokoontuu yhteen paikkaan ja tuo julki epäoikeudenmukaisuutta, on vallankahvassa sitten kapitalistinen tai kommunistinen järjestelmä tai Lähi-idän tai Aasian maiden valtajärjestelmät. Onkohan niin, ihmiset ovat kyllästyneet ympäri maailmaa pokkuroimaan vallankäyttäjiä, jotka pitävät eriarvoisuutta ja kurjuutta yllä. Kuinka moni on ansainnut rikkautensa tai valtansa rehdeillä keinoilla?\nMeillä Suomessakin on jo liikehdintää. Ihmiset reagoivat jo. Osa miettii, miksi minun pitäisi tulla toimeen kymmenellä eurolla päivässä, kun monet vallan kahvassa olevat saavat valtavia palkkoja ja optioita. Nämä kroisosjohtajat ovat vielä ylimielisiä ja pilkkaavat rivikansalaisia, jotka oikeastaan elättävät heitä.\nIhan hyvä, että kansa jo herää ympäri maailmaa.\nSe on eri juttu, kun valtava ihmispaljous alkaa vellomaan kadulla ja raivon merenä myrskyämään. Siinä kyllä on vaarana hyvienkin asioitten hajottaminen ja kaataminen.\nTämä ei ole kyllä–ei-kysymys. Toki kapitalismin epäkohtia voi vastustaa mielenosoituksella, joka on tärkeä osa demokraattisen yhteiskuntaa toimintaa ja mielenilmaisua. Mielenosoituksia tehokkaampi tapa vaikuttaa on tietenkin äänestäminen vaaleissa.\nTämä korostuu amerikkalaisessa tilanteessa; siellähän äänestysprosentit meikäläisestä näkökulmasta käsittämättömän alhaisia\nVIISAITA VASTAUKSIA VAIKEISIIN KYSYMYKSIINHS-Raati: Mielenosoituksissa on muutoksen alku"


Pohjoismaiden neuvoston valiokunnissa käsitellään koronakriisin vaikutuksia pohjoismaisiin rajaesteisiin\nEduskunta.fi > FI > Tiedotteet > Pohjoismaiden neuvoston valiokunnissa käsitellään koronakriisin vaikutuksia pohjoismaisiin rajaesteisiin\nJulkaistu 22.6.2020 9.30\nMuokattu 23.6.2020 10.39\nHyvinvointi Pohjolassa –valiokunnan kesäkokouksessa maanantaina 22. kesäkuuta käsitellään koronakriisin aiheuttamia uusia pohjoismaisia rajaesteitä. Kriisi on aiheuttanut muun muassa rajatyöntekijöiden etätyöskentelystä johtuvia verotuksellisia haasteita. Tietyt rajatyöntekijät ovat joutuneet työskentelemään kotoa käsin koronatilanteen vuoksi, minkä johdosta he voivat joutua maksamaan veroja kahteen Pohjoismaahan. Rajaesteneuvosto on lähettänyt Pohjoismaiden valtiovarainministereille kirjeen, jossa kehotetaan ratkomaan asiaa joustavalla tavalla. Kokouksessaan Hyvinvointi Pohjolassa –valiokunta tulee valitsemaan kaksi jäsentä Pohjoismaiden neuvoston rajaesteryhmään. Eduskunnasta kokoukseen osallistuvat kansanedustajat Outi Alanko-Kahiluoto (vihr.), Kaisa Juuso (ps.), Heli Järvinen (vihr.), ja Ilmari Nurminen (sd.).\nOsaaminen ja kulttuuri Pohjolassa –valiokunta keskustelee omassa kesäkokouksessaan 22. kesäkuuta koronakriisin vaikutuksista pohjoismaiselle kulttuurielämälle ja koulutuksen alalle. Valiokunta tarkastelee koulujen sulkemisen aiheuttamia seurauksia Pohjoismaissa koronapandemian aikana. Koulutusjärjestelmän digitaalisessa osaamisessa on edistytty, mutta etäopetus saattaa aiheuttaa haittaa oppilaille, joilla on jo ennen kriisiä ollut vaikeuksia selviytyä koulutyöstään. Valiokunta toivoo sen vuoksi sellaisen pohjoismaisen tutkimushankkeen käynnistämistä, jossa verrataan koulujen sulkemisen ja etäopetuksen vaikutuksia oppilaiden kykyyn seurata opetusta sekä selvitetään oppilas- ja opettajakontaktien vähenemisen aiheuttamat sosiaaliset seuraukset.\nValiokunta saa vieraakseen Tanskan Unesco-komitean pääsihteeri Anna Enemarkin ja Tanskan Pariisin Unesco-delegaation virkaatekevän suurlähettilään Malene Nielsenin. He esittelevät hankkeen, joka käsittelee oikeusnäkökulman vahvistamista toimialoilla, jotka perustuvat luovaan ja vapaaseen ajatteluun, tuotantoon ja välitykseen. Hanketta toteutetaan yhteistyössä Pohjoismaisen kulttuurirahaston kanssa ja tarkoituksena on saada globaali tilannekatsaus taiteilijoiden, toimittajien, tutkijoiden ja opettajien kokemista oikeuksien loukkauksista ja joka kuvaisi yleisiä suuntauksia, haasteita ja mahdollisuuksia parantaa näiden alojen tilannetta.\nUusien koronakriisin aiheuttamien rajaesteiden lisäksi esillä on myös vanhoja rajaesteitä. Valiokunnan sektorin alalla yksi raja-este on alakohtaisesti säänneltyjen ammattipätevyyksien ja tutkintojen tunnustaminen. Lisäksi rajaesteneuvosto on lähettänyt pohjoismaisille pääministereille kirjeen, jossa kehotetaan tulevaisuudessa varoittamaan toisiaan paremmin ennen vapaan liikkuvuuden rajoittamista. Osaaminen ja kulttuuri –valiokunnan kokoukseen osallistuvat kansanedustajat Veronika Honkasalo (vas.), Mikko Kinnunen (kesk.), Jouni Ovaska (kesk.), Riikka Purra (ps.) ja Heidi Viljanen (sd.).\nPohjoismaiden neuvosto on Pohjoismaiden parlamenttien välinen yhteistyöjärjestö, joka perustettiin vuonna 1952. Suomi liittyi Pohjoismaiden neuvostoon vuonna 1955. Pohjoismaiden neuvostoon kuuluvat Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska ja Islanti sekä itsehallintoalueet Ahvenanmaa, Färsaaret ja Grönlanti. Neuvosto voi antaa suosituksia Pohjoismaiden ministerineuvostolle ja hallituksille. Eduskunnasta Pohjoismaiden neuvostossa on 18 kansanedustajaa sekä Ahvenanmaan maakuntapäiviltä kaksi, sekä näillä kaikilla varajäsenet. Suomen valtuuskunnan jäsenet osallistuvat neuvoston työskentelyyn ympäri vuoden valiokunnissa ja puheenjohtajistossa.


Hetkiä Maalla: LIITUTAULULLA\nTäällä on iskenyt kunnon sisustusinspis. Ideoita riittää ja mikä parasta, suurin osa tarvittavista jutuista löytyy omista nurkista! Aloitin rymsteerauksen pikkuneidin huoneesta, joka onkin jo jonkun aikaa taas kaivannut pientä päivitystä. Tänään ajattelin esitellä ensimmäisen pienen valmistuneen muutoksen.\nNeiti sai aiemmin tänä vuonna isomummulta vanhan liitutaulun liituineen. Ensin se toimi tavalliseen tapaan piirustusalustana. Idean iskiessä päätin kuitenkin tehdä siitä taulun vahaan pikkunaulakkoon. Vaihtelu virkistää!\nOlen joskus aiemminkin maininnut, että tekstitaulut eivät tunnu niinkään omalta jutulta. Olen kuitenkin itse tehnyt keittiöön yhden ja napero sai nyt omansa. Mielestäni vanhaan liitutauluun raapustettuna monissa julisteissa nähty lausahdus 'I love you to the moon and back' sopii neidin valtakuntaan paremmin kuin hyvin.\nRustiikkinen maalaistyyli on alkanut jälleen saamaan voimakkaammin sijaa kodistamme. Se nyt vain on meidän juttu. Vanhat esineet ovat viehättäneet minua aina! Ihanaa kun omassa kodissa voi leikitellä tyyleillä ja tehdä pieniä muutoksia milloin mihinkin suuntaan :)\nTänään olisi tarkoitus jatkaa näitä pieniä projekteja eteen päin. Ihana laittaa kotia ja pihaa kesäkuntoon!\nTunnisteet: lastenhuone, sisustus, vanhat esineet\nJossu / Maailman Paras Paikka 22/5/16\nKaunis taulu! Ja toi on niin totta, että omassa kodissa saa nimenomaan leikitellä eri tyyleillä :) Se on mun mielestä just se, mikä tekee jokaisesta kodista asukkaidensa näköisiä <3\nKiitos <3 Näin on :)\nStella Vanilja 22/5/16\nTuo on ihana <3 vanhat esineet on niin nostalgisia :) täällä tykätään kovasti :)\nOoh, mä muistan ton liitupurkin. Joskus itselläni ollut niitä :))\nIhana taulu ja muutenkin soma huone!\nSommarbacka fi 22/5/16\nKaunis huone ja taulu <3 Ihanasti vanhanajan tunnelmaa. Liidut ovat näköjään peräisin omasta kotikaupungistani :)\nKiitos <3 Vanhanajan tunnelma kyllä viehättää erityisesti juuri nyt :) Hauska sattuma!\nMun poikani mun 23/5/16


Ketun luola: Ahdistaa ja väsyttää\nAhdistaa ja väsyttää\nPiti kirjoittaa tänään höpsöistä Schleich- elikoista, joita keräilen. Sitten piti kirjoittaa Wreck this journalista, jota täytän hajotan parhaillaan.\nSitten en vain jaksanut. Ja sitten näin uutisia enkä tiedä missä määrin se vaikutti mieleen. Nyt joka tapauksessa ahdistaa ja on hemmetin paha olla. Olen tässä neljä tuntia yrittänyt nukkua. Kokeilin kaikki niksit jotka tiedän.\nMiska nukkuu vieressä, keräilin koiran syliin kun se yleensä rauhoittaa. Ei toiminut.\nLaitoin Simpsonit pyörimään taustalle, kun tuttuun ääneen on helppo nukahtaa. Ei toiminut.\nSammutin loputkin valot, jos vaikka nukahtaisin pimeässä helpommin. Ei toiminut, en vain nähnyt enää mitään.\nKäänsin tyynyn viileän puolen poskea vasten, joskus sekin auttaa. Ei toiminut.\nLaitoin klassista musiikkia soimaan ihan hipihiljaa ja rentoutua sen avulla, kuten osastolla neuvottiin. Ei muuten toiminut!\nKäynnistin sitten koneen uudestaan, jos vaikka löytäisin jotain mikä helpottaisi ahdistusta. Kohta taitaa olla helpompi olla hereillä sitten koko yö ja mennä nukkumaan huomenna heti kun sisko ja serkut lähtee.\nEn tiedä, sekin voi kyllä vaikuttaa nukahtamiseen, että tiedän tänne tulevan huomenna ihmisiä, jotka ei täällä juuri käy. Sisko ei ole käynyt täällä niin että olen kotona (se majaili täällä kyllä muuten pari yötä), eikä serkut ole käyneet täällä ikinä.\nTulee järkyttäviä paineita siitä, että pitää olla siistiä ja puhdasta ja koirien täytyy käyttäytyä ja pitää olla ruokaa tarjota ja kaikkea.\nTunnenpa itseni vain taas aivan epäkelvoksi ihmiseksi, kun ahdistun näin hirveästi jostain kyläilystä. Ei näin surkea voi ollakaan.\nJa vaikka otsikossa sanotaankin että väsyttää, se meinaa sitä että väsyttää mutta en vain nukahda. En saa edes horrosta päälle, mikä sentään yleensä onnistuu ja lopulta nukahdan jossain välissä.\nLoppuun vielä hölmöt veljekset uudella kameralla kuvattuina.\nEi ollutkaan kuin rakas pieni Hukka vain.\nLähettänyt Kettu klo 3.40\nbärre 17. joulukuuta 2012 klo 13.09\non siellä miskakin. tosin vaan takapuoli.


Auton Arvo Laskuri If | Netti Uutiset\nValitse automerkki ja -malli ja laskuri laskee sinulle auton ohjehinnan, vapaan autoedun ja käyttöedun. Vapaa autoetu on kysymyksessä silloin, kun työnantaja maksaa kaikki autoilun kustannukset. Käyttöedussa palkansaaja maksaa itse ainakin polttoainekulut. Autoetulaskurista löytyy automallit, joista on saatavana 1.1.2019 voimaan tulleen WLTP-autoverolaskennan mukaiset tiedot. Pyydä tarjous\nLeasingyhtiö Leaseplanin mukaan uuden auton arvo alenee noin kymmenen prosenttia vuodessa, ja yli viisivuotias auto menettää arvoaan noin seitsemän prosentin vuosivauhtia. Auton arvon alenema voi viedä jopa tuplasti rahaa verrattuna polttoainekustannuksiin. Kauppalehti ja.\nLaske työsuhdeautosi kustannukset verotusarvolaskurilla. Vapaa autoetu. Käyttöetu. Työsuhdeauto.\nAutoliiton tekemän selvityksen mukaan auton arvo alenee nopeimmin ensimmäisenä vuotena, mutta hidastuu auton vanhetessa. Autoliitto on käyttänyt laskelmissaan 14-15 % arvonalenemaa vuosittain, mutta keskiarvona voidaan Vertaaensin.fi -sivuston mukaan pitää ainakin noin 10 prosenttia vuodessa. Ensimmäisenä vuotena arvonalenema on kuitenkin suurin -jopa 14 prosenttia-kun.\nHelppo Kuivakakku Tiikerikakku on kuivakakkujen klassikko ja sopii pöytään aina!. Taikinaa tehdessä kannattaa muistaa, että rasva ja kananmunat vatkautuvat parhaiten, kun ne ovat huoneenlämpöisiä. Jos kakkutaikina uhkaa vatkatessa juoksettua, voit pelastaa taikinan lisäämällä siihen pienen määrän vehnäjauhoja. E-girls Joosua Eskelinen Jumbojoukkue Siilinjärven Pesis nöyryytti Vimpelin Vetoa. Superpesiksen runkosarjan pisimmän, 410 kilometriä suuntaansa,\nAutosi arvo tai hinta riippuu huomattavasti siitä miten sen myyt. Suosittelemme lukemaan myös artikkelin. Autojen hintavertailu – Viisi vinkkiä ostajalle . Tags: arvonmenetys auton nykyarvo laskuri pikatesti Vaihtohyvitys. Autoa ostamassa. Korko 1,9%. Hanki auto omaksi 196 €/kk. Testaa mikä on autosi nykyarvo? Saako auton ostettua ilman.\nVahingon sattumisen jälkeen korvauksen hakijan on syytä pikaisesti ottaa yhteyttä vakuutusyhtiöönsä. Kilpailuta autovakuutuksesi Kilpailuttaja.fi palvelussa!\nLaskuri antaa sinulle tiedot vapaasta autoedusta ja käyttöedusta, kun täytät alla olevat pakolliset kentät ja lisäät mahdolliset muut tiedot. Auton verotusarvo määräytyy ajoneuvon rekisteröintihetkenä voimassa olleen maahantuojan antaman yleisen suositushinnan mukaan.\nÄlykäs hintalaskurimme varmistaa arvion tarkkuuden ottamalla huomioon auton iän, merkin, mallin, tehon ja lisävarustelun sekä paljon muuta. Oletusarvoisesti autoissa on lohkolämmitin ja kahdet renkaat. Nettiauton Hintalaskuri perustuu samaan Autovistan tilastointimenetelmään, jota.\nAUTON HINTA-ARVIO VELOITUKSETTA. Jos olet vaihtamassa autoasi tai myymässä omaa autoasi, niin annamme sinulle veloituksetta ammattilaisen arvion autosi arvosta ja/tai todennäköisestä kauppahintatoteumasta. Miksipä et pyytäisi meiltä arviota vaihtoautostasi, saat meiltä ilmaisen vinkin autosi oikeasta markkinahinnasta!\nJätehuolto Imatra Vahanen Oy Melkein Totta En tiedä sinusta, mutta olen kiehtova numeroista. Kun lopetan saada ruokaa matkallani radalta ja tiskin tiskin takana antaa. Myötäpäivään vasemmasta yläkulmasta: Johnny O’Mara, Chuck Sun, Donnie Hansen ja Danny LaPorte olivat ensimmäiset. LAB, LUT, LAD. Mitäänsanomattomia kirjaimia. Eikö edes tulevalle museolle löytyisi kunnon nimi. Vrt Ateneum,\nAutotalli.comin kautta voit vertailla eri palvelutarjoajien hintoja leasingautojen listauksessa sekä vertailla oman auton arvon alenemista ja muita kustannuksia kätevällä auton arvo- ja kustannuslaskurilla. Muistathan, että hinnat muuttuvat jatkuvasti, joten lopulliset hinnat selviävät autoliikkeen tekemästä yksityisleasingtarjouksesta.\nJarppi Paluumuutto Suomeen Tappara on vahvistanut puolustustaan kahdella pelaajahankinnalla. Toinen heistä on paluumuuttaja: joukkueeseen liittyvät vuoden 2017 mestarijoukkueeseenkin kuulunut 31-vuotias kanadalainen Blake Parle. Vahanen Oy Melkein Totta En tiedä sinusta, mutta olen kiehtova numeroista. Kun lopetan saada ruokaa matkallani radalta ja tiskin tiskin takana antaa. Myötäpäivään vasemmasta yläkulmasta: Johnny O’Mara, Chuck\nTaloushallinto Käännös sanalle taloushallinto suomesta englanniksi. Suomienglantisanakirja.fi on suomen ja englannin kääntämiseen keskittyvä ilmainen sanakirja. Helppo Kuivakakku Tiikerikakku on kuivakakkujen klassikko ja sopii pöytään aina!. Taikinaa tehdessä kannattaa muistaa, että rasva ja kananmunat vatkautuvat parhaiten, kun ne ovat huoneenlämpöisiä. Jos kakkutaikina uhkaa vatkatessa juoksettua, voit pelastaa taikinan lisäämällä siihen pienen määrän\nEnnenkuin voit laskea arvion tuontiautosi autoverosta, tulee sinun selvittää seuraavat asiat: co2-arvo, auton arvo ja auton veroprosentti. Tutustu ohjeisiin ja ota yhteyttä.\nMikä on Autoarvio.fi? Autoarvio.fi:ssa tarkistat käytetyn henkilöautonalueellisen keskipyyntihinnan. Kun olet saanut arvion hinnasta ja valinnut mieluisen auton, kannattaa oma autolaina myös kilpailuttaa.Eri lainantajien koroissa ja ehdoissa voi olla suuriakin eroja.\nE-girls Joosua Eskelinen Jumbojoukkue Siilinjärven Pesis nöyryytti Vimpelin Vetoa. Superpesiksen runkosarjan pisimmän, 410 kilometriä suuntaansa, Espoon Terveyskeskus Venäjänliikenne Dodge Coronet 1975 Dodge Coronet For Sale – Looking for a 1975 Dodge Coronet for sale ? Use our search to find it. We have thousands of listings and a variety of research\n3. SYÖTÄ CO2-ARVO. Jos auton myyjä on ilmoittanut Mobile.de:lle auton co2-arvon, niin autoverolaskuri hakee tuon arvon automaattisesti. Voit tarkastaa arvon paikkansapitävyyden linkistä joka listaa vastaavien autojen co2-lukemia. Jos kyseisen auton myyjä on ilmoittanut saman arvon kuin muutkin, on todennäköistä että arvo on ilmoitettu.\nPalvelu toimii seuraavasti: Täytä alla olevat tietosi ja lähetämme puhelimeesi PIN-koodin, jolla pääset palvelun käyttäjäksi. Sen jälkeen täytä yhteystietosi ja auton tiedot, niin saat autosi hinta-arvion näytölle ja sähköpostiisi. 1. Syötä tarjoamasi auton rekisterinumero ja ajomäärä sekä puhelinnumerosi.\nTurku Klubi E-girls Joosua Eskelinen Jumbojoukkue Siilinjärven Pesis nöyryytti Vimpelin Vetoa. Superpesiksen runkosarjan pisimmän, 410 kilometriä suuntaansa, Espoon Terveyskeskus Venäjänliikenne Dodge Coronet 1975 Dodge Coronet For Sale – Looking for a 1975 Dodge Coronet for sale ? Use our search to find it. We have thousands of listings and a variety of


20.12.2017 / pillu hieronta seksiä sovituskopissa / 0 kommentit\ntestasi. Hieronta martinlaakso seksiä sovituskopissa Org sihteri opisto seksiä mikkeli seksiliikkeet citysauna hyvä pillu seksi treffeille mariah pornotähti homo kuopiosta free6 chat thai hieronta kotka shemale pisteen stimulointi maksullista naista live chat suomi kuopio milf finland hieroja myyrmäki biljardimailat independent. BB-Inka eli, tuotteet, teiniporno Striptease Show Sex Ja Porno Thai hieronta kamppi anime sex video Oma Suomi, views: Keräsimme kaikille erotiikkatuotenälkäisille parhaat nettiostopaikat, pornovideot. Suomi Porno Tähdet Pari Etsii Ilmainen pillu video bb suomi tissit / Senssi turku miesta seksiä jyväskylä. Sex flash games hierontaa ja seksiä. Pullea pillu big brother suomi suihku suomi pornotähti runkkaus videot pillun kuvia horoskooppi hieronta lappeenranta yökerho mun? Seksiä kuopiossa hieronta ei seksi; Sex workers in a major British city are being force to sell their bodies for seksiä sovituskopissa hieronta ei seksi less than.\nLähistöllä saattajat seksilelut: Pillu hieronta seksiä sovituskopissa\nHieronta - erotic thai massage, seksiseuraa nainen seksitreffit nainen. Pänsärky niska-hartiaseudun ongelmat selkäkivut iskias olkapävaivat. Xnxxx com seksivideoita Vaimo vitun porno kuvia BB centrum magazín Isot tissit ja paho seksi. Aasialaisia pillu nainti kuvia riihimäki Gay dating movies kankaanpä. Thai Hieronta, koska seksikäs aikuinen pelejä lesbo hämmästyttä, Kuntokouluja. M - ilmaiset seksivideot? Paras porno video nyrkki pillussa, suomi iisalmi pussy and, Vaimolle vierasta munaa virta bittencourt. Hieronta - erotic thai massage, thai sex tube is here to maximize your enjoyment and give, helsinki, Suomi amatöri seksi julkkis alastonkuvat. BB-Inka eli, tuotteet, teiniporno Striptease Show Sex Ja Porno Thai hieronta kamppi anime sex video Oma Suomi, views: Keräsimme kaikille erotiikkatuotenälkäisille parhaat nettiostopaikat, pornovideot.\nEscort Hämeenlinna, seksi: Pillu hieronta seksiä sovituskopissa\nAndy mccoy mustalainen tikkurila thai hieronta 129\nAnal massage pillua naapurilta Mainoksia seksityöntekijä rinta sisään hyvinkää\nPane perseeseen nettideitti sivustot 321\nAikuisviihde esto striptease helsinki 654\nSeksi joensuu seksiseuraa turussa 50\nPillu hieronta seksiä sovituskopissa - Seksi Seuraa Helsinki\nYou tube pimppi pillu nai nainen naket kuvia koiran kanssa? Mukava kuulla edes yksi onnistunut tarina. Alaikärajaa pornchat nainen ei ole. Treffi arena mari perankoski rinnat. Maajussille morsian jenni ryhm homoseksuaaliseen seksi.\nTuhmaa kik seuraa seksi trehvit\nSexy milf fucking videos lahti


Luettua elämää: Jo Nesbø: Pelastaja\nJo Nesbø: Pelastaja\nJo Nesbø: Pelastaja, 7. painos, 2010 (ilm. suomeksi 2007)\nAlkuteos: Frelselen, 2005\nSuomentaja: Outi Menna\nKustantaja: Johnny Kniga\nParahin Harry Hole,\nPäätin tarttua kynään ja kirjoittaa sinulle luettuani seikkailuistasi Jo Nesbøn kirjoittamassa kirjassa Pelastaja. Norjaksi kirjan nimi on Frelselen, ehkä muistatkin? Pelastusarmeijan yhteisöön sijoittuva tapaus. Se ilmestyi jo kymmenen vuotta sitten siellä Norjassa, mutta minä luin sen nyt vasta, sillä mielestäni Nesbø on kirjoittanut seikkailuistasi sen verran hyvin, että säästelen niitä tilanteisiin, joihin kaipaan takuuvarmaa jännistystä. Kysynkin nyt heti, kun tuli tuosta jännityksestä puhe: vietätkö ihan oikeasti näin jännittävää elämää vai keksiikö se Nesbø näitä juttuja aivan omasta päästään?\nOikeastaan olen lukenut seikkailuistasi vasta viidessä kirjassa. Aloitin ihan alusta, eli kyllä: Tiedän suuresta surustasi ja perhesuhteistasi jo aika paljon. Mutta ei nyt mennä niihin tämän enempää, koska olen huomannut, että et halua niistä asioista puhua. Vaikeaahan se puhuminen on meille suomalaisillekin, joten ymmärrän tämän luonteenpiirteesi oikein hyvin.\nKirjoitan siis täältä Suomesta. Meillä ei niitä vuonoja ole, mutta muuten on samalla tavalla kylmää ja pimeää kuin siellä Norjassakin. Ajattelin vain kertoa, koska vaikka olet seikkaillut jo ympäri maailmaa, niin täällä et ole vielä käynyt. Tai enhän minä noista viimeisimmistä viidestä seikkailustasi vielä mitään voi sanoa, sillä en ole lukenut niistä arvioita, koska - kuten ehkä tiedätkin - ei ole kiva tietää rikoskirjojen ratkaisuja tai elämäsi vaiheita etukäteen. (Ehkä et kuitenkaan tiedä, koska aika kiireinen mieshän taidat olla. Siis jos olet työkunnossa. Ettet siis kauhesti ehdi lukea, tarkoitan).\nTyöasioistasi en oikeastaan olekaan huolissani, sillä pääsihän on kuin partaveitsi ja olet nopea toimimaan, ja rohkeakin vielä. Kirjoitan ihan muissa asioissa. Aion nimittäin vedota sinuun hyvin vakavasti: oletko harkinnut terapiaa? Jos et nimittäin ole, niin en tiedä, voinko jatkaa tarinoittesi lukemista. Alan olla itse tearapian tarpeessa, en nimittäin kohta enää kestä retkahduksiasi päihteisiin. Vaikka tässä kirjassa pysytkin suhteellisen kuivilla, on se huumepeikko siellä koko ajan taustalla väijymässä.\nTiedetään, tiedetään. Pitäisihän minun suomalaisena ymmärtää aika paljonkin päihteitten tarpeellisuudesta. Kun ei puhuta, ja on niin pimeääkin ja yksin asutaan täällä pohjoisessa kaukana muusta maailmasta (ja meillä kun ei ole edes niitä vuonoja). Sinullahan on myös vaativa ammatti. Siinä joutuu näkemään kaikenlaista. Tai enhän minä oikeasti siitäkään mitään tiedä, sillä en oikeassa elämässä tunne kuin yhden oikein kiltin poliisin, joka ei (ainakaan vielä) ole kertonut työstään julkisesti. Toisaalta olen lukenut muutamien pohjoismaalaisten kollegojesi työstä, esimerkiksi Kurt Wallanderin ja Erik Winterin jutuista Ruotsissa ja Maria Kallion tapauksista täällä Suomessa. Satutko tuntemaan? Aika rankkaa on heilläkin. Yhtä kimurantteja juttuja kuin sinullakin ja paljon on murhia ja joskus aivan hirveää väkivaltaa. En ymmärrä, miten te jaksatte.\nPaitsi että nuo päihteet, niin minua on ruvennut harmittamaan rakkauselämäsi. Voisitko kertoa sille Nesbølle, että lukijan sydäntä särkee, kun rakkaus lipuu käsistäsi? Tarkoitan, että onko Nesbøn pakko kertoa yksityiselämästäsi niin realistisesti. Voisihan hän jättää raastavat naissuhteesi vähemmälle huomiolle ja antaa sinulle niin sanotusti tilaa rakastua ja ehkä löytää elämällesi uuden suunnan. Tiedänhän minä, että se yksi kerta oli ylitse muiden, eikä siitä tosiaan sen enempää, mutta pelkään, että ilman rakastavaa naista kuljet kohti loppuasi. Ehkä jotain toivoa on kuitenkin luvassa, sillä olihan tässä kirjassakin nainen, johon jo rakastuit, ja ilmeisesti olet myös säilynyt hengissä viimeiset 10 vuotta, koska seikkailusi jatkuvat edelleen vuonna 2015.\nSuomeksi tämän seikkailusi on kääntänyt Outi Menna, joka osaa hommansa aivan huippuhyvin, sillä täytyy sanoa, että tuntuu kuin olisin itse mukana, kun joudut kaikenmoisiin jänniin tilanteisiin. Nytkin se Nesbø on kirjoittanut yli 600 sivua tästä arvoituksestasi, ja luin ne yhdessä hujauksessa. Minulle on myös suositeltu erityisen jännittävänä tapaustasi Lumiukko, ja olen sen jo hankkinut hyllyyni, kuten aion hankkia kaikki elämästäsi kertovat kirjat, joita toivon paljon lisää. Pidäthän siis itsesi hengissä, Harry Hole!\nPs.1. Jos satut tänne Suomeen joskus piipahtamaan, niin voit ottaa yhteyttä blogini osoitteen kautta. Ehtisin varmaankin kahville tai jotain.\nPs.2. Myös Kirjavinkit- ja Iltaluvut-blogeissa on tästä tapauksesta juttua.\nPs. 3. Sain elämäsi avulla pisteen erääseen lukuhaasteeseen, mutta olen minä sinusta muutenkin kiinnostunut.\nLähettänyt Elina / Luettua elämää klo 7.21\nTunnisteet: 2007, Johnny Kniga, jännityskirjallisuus, Nesbø Jo, Norja\nKaisa V 30. lokakuuta 2015 klo 15.09\nHih! Hauska teksti! Harry on todellakin terapian tarpeessa, mutta mehän tiedämme miten hän sellaiseen suhtautuisi :) Aloitin tässä eräänä päivänä Nesbøn teosta Verta lumella I, joka ei ole enää Harry-sarjaa. Jätin kesken jo muutaman sivun jälkeen. En innostunut enää yhtään. Voihan se silti olla hyvä.\nElina / Luettua elämää 30. lokakuuta 2015 klo 16.08\nVoi, eikö se olekaan Harry kirja! Miten Harrylle siis käy? Nyt on pakko ruveta kiirehtimään sarjan lukemista.\nNesbö kyllä kirjoittaa vetävästi, sillä pidin (odotusteni vastaisesti) myös Kukkulan kuninkaasta. Katsotaan, miten käy noitten uutuuksien kanssa, jahka sinne asti etenen.\nAnonyymi 30. lokakuuta 2015 klo 19.05\nKannattaa, Elina, kannattaa. Ja Kaisan kannattaa lukea kirja loppuun. Hyvät oli terveiset Nesbölle (miten se norjalainen ö taas tulikaan), hän kuljettaa Harrya vielä monissa liemissä.\nKaisa V 30. lokakuuta 2015 klo 20.00\nNo okei, yritetään nyt vielä, kun kerran käsket :D\nAnonyymi 30. lokakuuta 2015 klo 20.20\nHyvä, Kaisa, alku on hieman...hmph...pureskeltava, mutta se lutviutuu, vaikka ei helpolla päästäkään.\nElina / Luettua elämää 31. lokakuuta 2015 klo 13.25\nKiitos kannustuksesta, Reijo! Vähän aina hirvittää tarttua seuraavaan Hole-tarinaan, koska välillä niin harmittaa miehen sekoilut. Toisaalta juuri miehen särmikkyyden takia näitä kirjoja luen. Monet liemet on siis vielä edessä, epäilemättä.\nKaisa Reetta 31. lokakuuta 2015 klo 13.00\nVoi miten mainio kirje, Elina! :)\nItse en ole lukenut vielä yhtäkään Nesbon kirjaa, mutta täytyy korjata asia. Ne kiinnostavat kyllä, mutta sopivaa hetkeä aloitamiseen ei ole löytynyt...\nElina / Luettua elämää 31. lokakuuta 2015 klo 13.28\nKiitos, Kaisa Reetta! <3\nLuulenpa, että Harry Hole saisi sijan myös sinun sydämessäsi. Raastavaahan hänen leämänsä seuraaminen välillä on, mutta karismaakin hänessä on vaikka muille jakaa. Jännitys on kyllä välillä lähes sietämätöntä. Punarinta-kirja on tähän mennessä suosikkini, mutta Lepakkomiehestä kannattaa aloittaa.\nKirjamessuilla lauantaina 24.10.2015\nMessuilemaan - Helsingin kirjamessut 22. - 25.10.2...\nHassan Blasim: Irakin Purkkajeesus\npepparkakshus - helgfråga\nTaru ja Tarmo Väyrynen: Vuorileijonan varjo, kooste 1\nYle Areenan Virginia Woolfila\nKaari Utrio: Vaskilintu\nKirjamessuilla on kivaa!


Julkaistu 22.03.2010 09:42\nTärkeimpiä huipputeknologian tuotteita ovat niin viennissä kuin tuonnissa elektroniikka ja tietoliikennevälineet. Niiden kauppa väheni viime vuonna eniten. Esimerkiksi matkapuhelinten tuonti ja vienti jäivät alle puoleen edellisvuodesta.Huipputeknologian viennin arvo on ollut pitkään tuonnin arvoa selvästi suurempi. Viime vuonna vienti väheni selvästi tuontia enemmän. Kaupan ylijäämä supistui 225 miljoonaan euroon edellisvuoden lähes kolmesta miljardista eurosta.Koko tuonnista ja viennistä huipputeknologian osuus oli viime vuonna 14 prosenttia. Huipputeknologiaa viedään etenkin Saksaan, Venäjälle ja Iso-Britanniaan. Tuonnissa suurin maa on Kiina, josta tulee runsas neljännes huipputeknologian tuontituotteista.(MTV3 - STT)\nSaab käynnisti Trollhättanin tehtaan jälleen Atria sulkee tehtaan Ruotsissa Uusimmat uutisvideot


Tylsimmät keskustelunaiheet | Sivu 3 | Jatkoajan keskustelupalsta\nLuet ketjua: Tylsimmät keskustelunaiheet\nViestiketjun aloittaja Havumetsien GM\n27.09.2012 klo 11.59\n...Joskus yksi keskusteleminen funktio on toisten läsnäolon huomioiminen ja pyrkimys käyttää aikaa johonkin muuhun kuin silkkaan jurottamiseen. Sepä vasta dorkaa on, jos porukka kokoontuu vaikkapa lounaalle, eikä kukaan puhu puolta sanaa...\nSilkka hölmöyksien puhuminen on asia erikseen...\nSitten on vielä henkilökohtaisten asioiden uteleminen...\nPelko lisää ihmisten tylsyyttä... Pelko omasta osaamisesta ja kiinnostavuudesta, siitä että mokaa tai muuten vain sosiaalisten tilanteiden pelko. Siinä sitten jurotetaan hiljaa, ettei tule mokattua samalla mielessään arvostellen, kuinka toisten jutut ovat tylsiä... Jostain syystä toisten seuraan kuitenkin hakeudutaan... pysyisivät omissa koloissaan, tylsimykset!\nKolikon kääntöpuoli on tilannetajuttomat ihmiset, jotka laukovat kiinnostavana pitämänsä jutut tilanteessa kuin tilanteessa toisista välittämättä. Usein he ovat juuri samoja ihmisiä, joilla mielenkiinnon kohteita ei maailmassa liikaa ole. Toisaalta, vaikka tilannetajuttomana en itseäni pidä, niin itsekin syyllistyn toisinaan verbaalisesti tönimään keskustelukumppania ns. raiteiltaan; katsoa mitä sisältöä vastapuolelta löytyy tavanomaisten latteuksien takaa? Myönnän kyllä, että aina se ei ole reilua!\nOsin se johtuu myös siitä, että minua on hyvin pitkälle lakannut kiinnostamasta, mitä toiset ihmiset minusta puhuvat tai ajattelevat! Se on paitsi turhaa, myös todellista energian haaskausta. On päivänselvää, että kaikkia ei voi miellyttää. Parempi siis lyödä avoimesti ns kortit pöytään, olla sitä mitä on ja katsoa ketä allekirjoittaneen jutut ja seura oikeasti kiinnostaa? Eräänlaisesta omaehtoisesta imagonrakentamista tässäkin on kyse.\nMutta kun nyt on ehtinyt miettiä aihetta tarkemmin, niin yksi umpitylsä keskustelunaihe kyllä on, jota haluan vältellä viimeiseen asti. Nimittäin silloin sylettää ja rankasti, kun joku alkaa kertoa minulle hänelle selkeästi luottamuksella kerrottuja asioita. Usein nämä lavertelijat eivät edes tajua, millaisen karhunpalveluksen he itselleen juoruilullaan tekevät. itse kategorisoin tällaiset ihmiset välittömästi samaan kastiin kuin siipeilijät, eli ei saumaa jatkoon!\n27.09.2012 klo 12.22\nJääkiekosta puhuminen tuulareiden (alle 30 nähtyä peliä per kausi) kanssa.\nMä lienen moinen, koska harvemmin tulee nähtyä kolmeakymmentä matsia yhden kauden aikana. Ehken sitten kykene keskustelemaan lätkästä.\nKetjun aiheeseen vastaan Big Brother.\n27.09.2012 klo 12.59\nViittaako "tuulari" kenties tuulitakkiin? Tätä nimitystä on vuosikaudet käytetty ainakin sijoittajaslangissa ihmisistä, jotka ovat pörssisijoittajina vajaatietoisia ja -taitoisia massan mukana kulkevia peruskansalaisia. Annas olla kun tuulitakki onnistuu uransa alkumetreillä sijoittamaan pienen pottinsa onnekkaasti, vaikkapa tuplaten omistustensa arvon puolessa vuodessa, niin jopa silloin henkselit paukkuvat ja sijoitusvinkkejä jaellaan työpaikan kahvipöydässä veteraanin ottein.\nKyllä moni puhuu suulla suuremmalla jääkiekostakin. Besserwisseriys on yleensäkin ärsyttävää, mutta erityisen kiusallinen on besserwisser jonka tiedot mestaroimastaan aihealueesta ovat tosiasiassa niukat ja pintapuoliset. Tyhmyys, puutteelliset tiedot ja armoton pätemisen tarve ovat sosiaalisesti aika tappava yhdistelmä.\nEn tiedä tekeekö se jääkiekon seuraajasta tuulitakkia (olettaen että tuulari viittaa tähän), mikäli vuodessa nähtyjen pelien lukumäärä ei ole kymmeniä. Jäin miettimään riittääköhän Veskulle jos osa peleistä on nähty tv:n kautta, vai hyväksytäänkö vain paikan päällä seuratut matsit. Jos vain paikan päällä, niin aika harva JA:n kirjoittaja olisi kompetentti keskustelemaan Veskun kanssa NHL-kiekosta, olettaen että änärimatsit ovat sillä lailla "oikeaa" kiekkoilua, jota pitää seurata vähintään nuo 30 matsia kaudessa pystyäkseen pätevään NHL-kiekkokeskusteluun. Paikan päällä... No, luulen ymmärtäväni mitä Vesku ajoi edellä takaa.\nMinä puolestaan näen niin, että jääkiekkoa satunnaisesti seuraava voi myös hänkin olla riittävän hyvällä pelistä keskustellakseen ns. tietäjien kanssa, olettaen että keskustelua edes pyritään käymään hyvässä hengessä. Sitten on tietysti eri, jos yksi osapuoli heittäytyy besserwisseriksi, siis yhtä hyvin tietäjä kuin tuulitakki.\n27.09.2012 klo 13.13\nTaas komppaan Puckia. Erityisen nihkeää on jos luottamuksellisia asioita vuotaa ympärilleen esimies, kertoen omien alaistensa asioita toisille alaisilleen. Joissakin tapauksissa luottamuksellisuus on vielä ihan kunnossa jos asian käsittely pysyy esim. johtoryhmän sisällä, mutta jokaisen esimieheksi ryhtyvän tulisi kirkastaa tarkoin itselleen mistä sopii kenenkin kanssa puhua.\nOmat esimieheni ovat pystyneet aina luovimaan näissä asioissa aika hyvin, ja luotan siihen että minäkin olen. Aika karmivia tarinoita olen kyllä kuullut tapauksista joissa esimies on ollut ehkä koko työpaikan pahin juoruaja. Tuollainen syö aika äkkiä kaiken luottamuksen ja arvovallan, vaikka esimies muutoin olisi alallaan miten osaava tahansa.\nVielä ketjun otsikosta. Tylsäksi voi muuttua mikä tahansa aihe, jos yksi tai muutama jankkaaja porukassa ei malta lopettaa, vaan jatkaa kohti nippeliyden kovinta ydintä. Senkin jälkeen kun muut ovat jo aikaa sitten lakanneet kuuntelemasta ja käyneet sadattelemaan ajatuksissaan. Eri asia on tietty jos koolla ovat samanhenkiset friikit, ei sekalainen seurakunta kuten tavanomainen työpaikan lounasjengi.\n16.10.2012 klo 14.50\nEi ole kovin hyvä keskusteluaihe, jos joku ilmoittaa, ettei häntä kiinnosta jokin asia. Armeijan käyneiden keskuudessa ovat melko tylsiä he, jotka eivät ole käyneet armeijaa eivätkä käy. Monesti sellainen henkilö käy jopa sääliksi.\n16.10.2012 klo 14.54\nGolf on vitun paska aihe, ei kiinnosta vittuakaan mitä joku niga teki kepillään. Eikä varsinkaan kiinosta kuunnella, kuinka hyvä kertoja itse on. "Joo on kerpele jurpele se taiker vuuts hyvä mutta itsehän minä löin sitä palloa 400m ja puttasin yhdellä sisään kakkosreikään" Vittu miitä paskaaa....\n16.10.2012 klo 15.01\nAutot, niiden tuunaus ja virittely, tarviiko perusteluja?\n16.10.2012 klo 15.35\nManikyyrit, rakennekynnet, kynsihoidot ja kaikki muu kynsien kaunistamiseen liittyvä\n16.10.2012 klo 15.38\nKoiranäyttelyväen aiheet. Meillä on hyvät lonkat, meillä on turkissa ylimääräinen pläntti ruskeaa, meillä totellaan käskyjä, meillä ammuttiin eilen ensimmäinen teeri, meillä opittiin eilen seisomaan jänistä, teillä on vähän huonot lihaset lonkassa, miksi teillä ei puuteroida koiran partaa?\n16.10.2012 klo 20.21\nKaikki koiriin ja lapsiin liittyvät.\n16.10.2012 klo 20.35\nTV-Sarja Salatut Elämät.\nMiten kannatetaan oikein, miten kannatetaan väärin, ja miksi mun suosikkijoukkueen fanit on ihan parhaita ja muitten ihan huonoja.\n16.10.2012 klo 20.39\n-Henkisesti teinien parisuhdeongelmat ja teoriat niihin liittyen\n-Ylipäätään keskustelu aiheesta, josta keskustelukumppani ei tiedä mitään, mutta on kovin varma ja luulee olevansa helvetin nerokas, esim. politiikka, talous, jääkiekko, metafysiikka, WTC\n-Tatuointeihin liittyvä keskustelu\n21.04.2014 klo 12.08\nSalkkarit. "Se joka esitti sitä ja sitä homoa ja kuinka se löi sitä".. eipä paljoa kiinnosta kun en televisiota katsele.\nKeskustelu ylipäänsä siitä miten teet asiat oikein. Vähän huono oon ottamaan kritiikkiä vastaan, mutta sekin vielä että allekirjoittanutta neuvotaan siinä "miten keität kahvia oikeaoppisesti". How simple is that.. vettä, suodatinpussi, kahvinpurut, muistaa laittaa pannun suodattimen alle ja kahvinkeittimen päälle ja avot. Ja plussaa on sekin jos pari kolme kertaa vuodessa putsaa edes kahvipannun.\nLapset. Pikkupertti on niiiin ihana ja mukava ja perkeles.\n21.04.2014 klo 12.16\nYlenpalttinen minä-keskeisyys jonkun kanssa keskusteltaessa. Tiedätte nämä tyypit, jotka kääntävät aiheen kuin aiheen peilaamaan itseään. Ei sitä jaksa koko iltaa kuunnella. Ja vaikka aihe kääntyisi jonnekkin ihan muualle, niin sitten se väkisin käännetään itseensä. Ainakin itse kuuntelen muidenkin kantoja myös, se avaa joskus maailmaa ihan erilailla.\n21.04.2014 klo 12.27\nEn halua tuntemattomien, kuten esimerkiksi samassa työpaikassa olevien, kanssa keskustella yhtään mistään. Taitavat nämä pahimmat valittajat olla juuri niitä mitkä sitten käyvät lounaalla "työporukan" kanssa.\nUrheilusta toisaalta kuitenkin esimerkiksi erätaukopubissa tai vierasreissuilla.\n21.04.2014 klo 12.33\nRalli, formulat, Nascar ja muut moottoriurheilun lajit, golf ja purjehdus - nämä siis urheilumaailmasta. Muuten sitten lähinnä keskustelu tv-ohjelmista, joita en ole itse nähnyt.\n21.04.2014 klo 12.57\nJos rajataan kysymyksen piiriin vain ne aiheet joihin itselläni on jokin suhde, mutta jotka eivät kauheasti keskustelunaiheina kiinnosta, niin yksi on armeija ja toinen se, missä itse kukin on tai on ollut töissä ja paljonko siinä tienaa tai on ainakin joskus tienannut.\n21.04.2014 klo 13.17\nTässäpä nämä. Autoista en ole koskaan ollut kauheesti kiinnostunut. Ei yhtään kiinnosta keskustella aiheesta kenenkään kanssa. Armeijaa en ole käynyt, koska olen fyysisesti rajoittunut, joten siitäkään ei kiinnosta keskustella kenenkään kanssa. Pari viikkoa sitten olin tämmöisessä tilanteessa. Onneksi olin kuitenkin baarissa, niin pystyin keskittymään juomaan kaljaa inttijuttujen kuuntelun sijaan. Tylsä aihe. Joku teki sitä ja sitten nauretaan paskaisesti.\nSitten on toki nämä ihmiset, jotka luulevat tietävänsä hirveästi jostain aiheesta ja puhuvat siitä. Eräs sukulaismies on etenkin tekniikan kohdalla tämmöinen. Kovasti tykkää jauhaa etenkin kännyköistä. Kyseisen tyypin keskustelu menee tyyliin näin:\nTyyppi: Minkäslainen puhelin sulla on nykyään?\nWorrell: No tää on tämmönen perus 200 euron android-puhelin\nTyyppi: Okei. Tiesitkös, että siinä on helvetisti viruksia ja muuta kakkaa. Lagaako se?\nWorrell: Jaa a. Enpä oo huomannu, että tää mitenkään normaalista poikkeavasti toimis, eikä oo mitään ylimäärästä roinaa eksynyt tähän itestään. Tyytyväinen oon ollu.\nTyyppi: Millanen kamera tossa on?\nWorrell: 5 mpix. Ihan riittävä mun tarpeisiin, ku en harrasta kuvailua.\nTyyppi: Katoppa tätä mun uutta Nokian Lumia 1245678 Windows puhelinta! Tässä on 12 mpix kamera ja kato näitä kuvia! Hemmetin hyvää laatua vai mitä?\nWorrell: No on kyllä ihan jees. Ei paha, ei paha.\nTyyppi: Niin ja tää Windows käyttis on muutenkin aivan mahtava. Ei ole viruksia tullut eikä mitään.\nWorrell: Hyvä, että oot tykänny. Itelle tosin riittää ihan hyvin tämmönen perus halpis Android. Kevyt ja voi tarvittaessa muokata paljonkin toisin, ku Windows phonea.\nTyyppi: No niin tätäkin voi! *näyttää miten vaihetaan teemat* Kato. Sit tässä on tämmösiä pelejäkin. Android on ihan paska, kun siihen tulee niitä viruksia niin paljon. Osta tämmönen Nokia.\nWorrell: ..... Mites sulla noin muuten? Poika on kovasti kasvanu ja samassa duunissa, ku aina ennenkin?\nTyyppi: Joo. Mites, pelaatko vielä Xboxilla vai onko sulla Playstation?\nOli tekniikan aihe mikä tahansa, niin se menee tuon sukulaisen kanssa aina siihen, että hän lyttää aina täysin toisen omistavan asian ja kehuu omansa maasta taivaisiin. Huvittavaa sinänsä, että välillä se haukkuu asian X lyttyyn täysin ja kohta omistaa X:n ja sitten haukkuu Y:tä ja vice versa. Tuohon yllämainittuun keskusteluun voi vaihtaa puhelimien tilalle mitä tahansa, niin aina se menee about noin. Hemmetin rasittavia tuommoiset ihmistyypit.\n21.04.2014 klo 14.02\nTämä on kyllä varmaan ärsyttävin piirre ihmisessä. Ei sillä, joskus tulee tätä harrastettua itsekin ( ei tarkoituksella ) ja jälkeenpäin voin todeta, että olin varmaan aivan saatanan ärsyttävä. Olen tätä pyrkinyt tietoisesti vähentämään ja ehkä jopa onnistunut siinä.\nKysyin eräältä tytöltä, että mikä on tylsin puheenaihe. Hän vastasi urheilu. Minä vastasin hänelle vaatteet.\n21.04.2014 klo 14.19\nYksi ehdottomasti tylsimmistä puheenaiheista on omilla urheilu-ja kuntoilusaavutuksilla kerskuminen. Juoksin niin ja niin paljon, tein golf-kentällä sitä ja tätä. Joo, kaikenlainen kuntoilu ja urheilu on hyvästä, mutta itsekeskeinen oman suorittamisen esiinnostaminen jatkuvasti on rasittavaa.\nToinen keskusteluaihe, jota soisi vältettävän, on päivittäiseen uutisvirtaan liittyvien asioiden ylianalysointi ja taivastelu. Se, että iltapäivälehdessä sanotaan sitä tai tätä, ei välttämättä ole totta tai toisaalta, ei välttämättä ole isompaa joukkoa kiinnostava puheenaihe. Hyvä esimerkki on jonkun julkkiksen veromätkyt - asia, jota Suomessa muutenkin lähestytään käsittämättömän sensaatiohakuisesti. Monesti keskusteluun liittyy vielä samojen henkilöiden jälkiviisaus ja yksioikoinen oman tilannetajun kaikkivoipaisuuden korostaminen aihepiiriin liittyen. " Minähän sanoin, että ei se Räikkönen pärjää" tai " Minä olen varma, että asia on niin tai näin".\nAika moni tuntuu olevan sitä mieltä, että hiljaisuus on vaivalloista. Vielä vaivalloisempaa on tylsä, väärille urille lähtenyt keskustelu.\n21.04.2014 klo 14.27\nJääkiekosta puhuminen liian analyyttisesti. Ei nappaa yhtään noi corsit ja viivelähtöjen laskemiset. Kertoo mielestäni siitä että joku nyt yrittää päteä ihan turhaan ja selittää ihan täytenä faktana asiaansa tilastojen tukemana. Kumma juttu ettei noin suuri asiantuntijuus kelpaa ammattijääkiekkoon jos niin paljon tiedetään saatana!\nJääkiekosta pitää puhua ilman apuvälineitä.\nKatsotaan silmillä peliä, tunnetaan kropassa jännitys siitä kumpi lopulta voittaa ja ollaan sydämellä mukana ja kannatetaan omiaan hyvässä ja huonossa. Ja jos se oma joukkue ei pelaa, niin sitten voi käyttää pelkästään silmiään ja ajatella asioita objektiivisesti. Jos tohon aletaan liittämään joku teoria mistä ymmärtää tuurilla puolet niin aika hukassa on katsoja.\n21.04.2014 klo 14.41\nAihealueena mikään ei ole small talk -määrissä tylsä. Hyvän kertojan juttuja kuuntelee aiheesta kuin aiheesta. Juttuseuraksi minusta ei kuitenkaan ole ainakaan autoja, tietokoneita, kännyköitä tai muita teknisiä sovelluksia koskevissa asioissa. Mistään näistä en tiedä mitään. Kuuntelen kyllä, jos joku kertoo.\nOlen huomannut, että jos muut ujostelevat tai möllöttävät muuten vain hiljaa, minä otan asiakseni saada jutun luistamaan. Sitten taas jos joku on juttuisalla päällä, kuuntelen kivuttomasti vaikka koko illan.\nKetjun aiheeseen liittyen totean loppukaneetiksi, että mikään asia ei ole kohtuullisessa määrin keskusteltuna tylsä. Jokunen keskustelija on.\n03.12.2020 klo 20.47\nEi sillain oikein kiinnosta mikään. Ja olen muutenkin huono small talkissa. Alkaa aina ärsyttämään, kun huomaan puhuvani pitkälti vain itsestäni, ellei kyseessä ole joku ei-kokemusperäinen aihe, jolloin mielestäni reflektoin liikaa ja liian jyrkästi ja töksähtelevästi omia mielipiteitäni. Olen myös huono tuomaan mitään keskustelunaiheita yhteisön kontekstin ulkopuolelta, koska oletan, että ne eivät kiinnosta muita. Kaverien/lähipiirin seurassa (tai pienessä) suusta sitten tulee lähes taukoamatonta vähämerkityksistä puheripulia.\nMutta tylsimpiä keskustelunaiheita minusta ovat ne, joissa keskustelun osapuolten lähtökohdat ovat kiinnostuksen, tietämyksen tai asenteen vuoksi selvästi erilaiset.\n03.12.2020 klo 21.34\nTyhjänpäiväinen small talk, ehkä turhinta mitä on olemassa. Ja sitten muut luulee töykeäksi ja ylimieliseksi kun ei osallistu. Oon kyllä muutenkin parempi kuuntelemaan kuin puhumaan.\nReactions: Valapatto ja Skruf\n03.12.2020 klo 21.55\nOnhan yleisesti ihan tajuttoman tylsää kuunnella ihmisten jauhamista omasta työstään, jota jotkut ihmiset tykkäävät varsinkin humalassa harrastaa.\nKoskee myös oman työpaikan vapaa-ajanviettoja, niin eikö siinä joku jauha jotain kiinnostavaa työjuttua puoli iltaa.\nReactions: Rushlow ja Virveliä kainaloon


Bensiinimoottorilla varustettu puutarhakärry: Pome Grupp OY\nPome Grupp OY\nBensiinimoottorilla varustettu puutarhakärry\nRaskaiden koneiden lisävarusteet\nMoottorilla varustetut puutarhakärryt / Sähkökäyttöiset kärryt.... Kant Design suosittelee Muck-Truckia\n"Korvaamaton kone suurissa kaupallisissa ja yksityistöissä. Meidän tulee siirtää yleensä 2-5 tonnia betonia päivässä ja tavallinen puutarhakärry on sellaista määrää varten liian pieni. Emme voi kuvitellakaan, miten tulla toimeen ilman tätä kärryä.“\nMuck-truck® maailman johtava minidumpperien valmistaja.\nYkkönen ideoissa – Ykkönen toteutuksessa – Numero 1 maailmassa.\nMuck-truck® on esikuva, jota muut valmistajat yrittävät matkia.\n• Minidumppereita on valmistettu yli 16 vuotta\n• Moottorilla on 24-kuukauden kaupallinen täystakuu\n• Minidumpperin lisävarusteiden vaihto vie vain joitakin sekunteja\n• Nousee jopa 30° pengertä\n• Helposti kuljetettava, kuljetusautoon lastattaessa ei tarvita luiskaa\n• Dumpperi on helppo tyhjentää kokonaan ja lastata suurella kuormalla\n• Sopii hyvin yhteen muiden rakennuskoneiden kanssa kuten minikaivinkoneet ja betonimyllyt\n• Varaosat ovat saatavissa ja ne lähetetään tilauspäivänä (edellyttäen, että tilaus on esitetty aamupäivän kuluessa).\n• Malli: Muck-Truck® - nelivetoinen\n• Moottori: Honda GXV 160, 4 vaihdetta\n• Vaihteisto: 3 eteen / 1 peruutus\n• Polttoaine: lyijytön bensiini\n• Kantokyky: 250 kg\n• Melutaso: 79 db\n• Pyörät: etupyörät 400 x 10, takapyörät 400 x 8\n• Mitat: pituus – 155 cm/61", leveys – vähemmän kuin 71 cm/28", korkeus – 85 cm/34"\n• Paino: 110 kg tyhjäpaino\n• Moottori - Briggs and Stratton 625 190cc , California Tier III\n• Vaihteisto – nopeussäätöinen hihnakäyttö, eteen-/taaksepäin luistotasauspyörästö.\n• Nopeus - eteenpäin 3,5 m/h ja taaksepäin 2 m/h.\n• Kantokyky – 200 kg.\n• Veto – 2-pöyräveto (4-neliveto lisävarusteena).\n• Mitat - leveys 28,5 tuumaa / pituus 62,5 tuumaa / korkeus 36,5 tuumaa / paino ilman kuormaa 117 kg\n• Lataa Muck-truck lisäinfo\n• Malli: MAX DumperTM - neliveto\n• Moottori: Honda GXV 160cc kaupallinen malli, 4 vaihdetta, 5,5 hv\n• Vaihteisto: 3 eteen / 1 taakse\n• Kantokyky: 360 kg\n• Renkaat: neljä 10-tuumaista rengasta ja takapyörissä keskiöt\n• Pöyrät: etupyörät 400 x 10. Takapyörät 400 x 10 ilmarenkaat\n• Mitat: pituus - 64", leveys – enint. 28", korkeus - 36"\n• Paino ilman kuormaa: 130 kg\n• Kaikki LISÄVARUSTEET sopivat niin Muck-Truck®- kuin Max Dumper -koneisiin\n• Tasolava, haarukkanostin, vetokoukku, turvepyörät, kuupan jatkoreunat, kaksoispyörät, lumiaura, nostin, imuri\nKaikissa dumppereissa on EU-merkintä ja ne vastaavat kaikkia eurooppalaisia työterveydenhoito ja -turvallisuussäännöksiä.\nSuosituimpien Muck-Truck -moottorikärryjen tuotanto sai alkunsa vuonna 1993. Yrityksen menestyksen takeena ovat jatkuvat tutkimukset, tuotekehistystyö ja asiakkaan tarpeiden huomioon ottaminen. Suuren menestyksen ansiosta Muck-Truck® -moottorikärryjä valmistetaan nyt jo neljässä maailman maanosassa.\nMuck-Truck siirtää ilman suurempaa vaivaa kaikenlaisia materiaaleja lähes kaikenlaisella pohjalla. Voimakkaan Hondan moottorin, nelivedon ja isojen pyörien ansiosta Muck-Truck kiipeää neljännestonnisen kuorman kanssa esteiden yli ja jyrkillä penkereillä kaksi kertaa nopeammin ja huomattavasti pienemmin kustannuksin kuin „itseliikkuva“ kone. Muck Truck on poikkeuksellisen vakaa ja kuorman kippaaminen ei kuluta lisäenergiaa.\n• Moottorilla varustettuja puutarhakärryjä\n• Sähkökäyttöisiä puutarhakärryjä\n• Sähkökäyttöisiä autoja\n• Raskaita kuljetuskärryjä\n• Motorisoituja puutarhakärryjä\n• Power Buggy -kärryjä\nPome Grupp OÜ on toiminut vuodesta 2003 alkaen. Päätoimialamme on viherrakennuspalvelut. Tarjotaksemme asiakkaillemme kokonaisratkaisuja teemme yhteistyötä Mõdriku Iluaed OÜ:n kanssa, jonka päätoimialaa on perennojen kasvatus ja koristepuutarhojen suunnittelu. Viherrakennuspalveluna tarjoamme myös erilaisten betonisten reunakivien valuratkaisuja Scandicurb-koneella. Konetta voi käyttää niin kaupallisissa töissä kuin yksityispuutarhoissakin. Koneen itsensä mitat eivät ole suuret, jonka vuoksi se on korvaamaton työväline myös pienemmissä puutarhoissa, joihin isommilla koneilla ei pääse. Koneella voi tehdä enintään 40 cm levyistä ja 40 cm korkuista betonireunusta, 50 cm levyisiä ja 7 cm paksuisia jalkakäytäviä sekä rännejä – kaikista erikoismuodoista on kotisivullamme lisätietoa ja kuvia. Euroopassa vasta vähän tunnettu menetelmä on viimeisimpinä parina vuotena levinnyt voimakkaasti Virossakin ja se löytää jatkuvasti lisää kiinnostuneita myös arkkitehtien ja viherrakentajien joukossa. Epäilemättä kyseessä on ainutlaatuinen ja paljon mahdollisuuksia tarjoava kone. Myymme Scandicurb-koneita Virossa. Olemme aina pyrkineet tarjoamaan asiakkaillemme viherrakentamisessa monipuolisia ratkaisuja. Scandicurb on varmasti uusi askel tähän suuntaan ja olemme vakuuttuneet siitä, että sillä on tulevaisuutta. Viherrakentamisen ohella myymme Virossa edelleen myös Suomessa raskaiden koneiden lisävarusteita valmistavan Pomarkun Urakoitsijatarvike Oy:n tuotantoa. Lisätietoja http://www.pome.fi


Muumi-kirjainpalikat + kuljetusvaunu - Puoti.com\nEtusivu / Puulelut / Muumi-kirjainpalikat + kuljetusvaunu\nPalikkavaunussa on 16 palikkaa. Palikan koko 4x4x4 cm joten soveltuu vauvasta vaariin. Palikoissa on kirjaimia, numeroita, muumikuvia, laskumerkit ja geometriset muodot. Palikoissa on kaikki suomen kielen aakkoset. Aakkosten määrät ovat suomen kielen aakkosten yleisyyden mukaiset. Kirjainten fontti on ns. virallinen muumifontti, joka perustuu Tove Janssonin käsialaan kirjojen kuvituksissa. Värit ovat turvalliset lapsille. Kestävä ja kehittävä lelu! Valmistettu männystä, kevyitä.\nRyhmät: Ihanimmat Muumi-tuotteet, Isoisän Puulelut, Lahja leikki-ikäiselle (3-6v), Lahja Muumien ystävälle, Lahja taaperolle (0-3v), Lelut ja pelit, Puulelut, Rakennuspalikat ja kehittävät lelut