Opiskelijoiden hyvinvointihanke KEHRÄ - kehittämisprojektista vakiintuneiksi käytännöiksi - PDF\nDownload "Opiskelijoiden hyvinvointihanke KEHRÄ - kehittämisprojektista vakiintuneiksi käytännöiksi"\n1 1 Opiskelijoiden hyvinvointihanke KEHRÄ - kehittämisprojektista vakiintuneiksi käytännöiksi Kunttu Kristina, Saikkonen Paula, Vadén Totte, Taustaa Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö (YTHS) vastaa tiede- ja taidekorkeakoulujen opiskelijoiden terveydenhuollosta Suomessa. Sen toimipiirin koko on noin opiskelijaa (1). YTHS tarjoaa terveydenhoitopalveluja, sekä terveyden- että sairaanhoitoa, hammashoitoa ja mielenterveyspalveluja, kaikilla yliopistopaikkakunnilla ja sillä on oma terveysasema 16 paikkakunnalla. Yliopistoja ja niiden ylioppilaskuntia on 20. YTHS voidaan nähdä eräänlaisena opiskelijoiden työterveyshuoltona. Suuri ongelma on ollut se, että paikallistasolla YTHS:n ja yliopistojen yhteydet ovat olleet vain satunnaisia eikä organisoitua yhteyttä ole ollut (2). Tämä on merkinnyt sitä, etteivät terveydenhuollon ammattilaiset juurikaan ole tunteneet yliopiston organisaatioita, opiskeluolosuhteita eivätkä yliopiston tarjoamia opiskelun tukipalveluja. Vastaavasti yliopiston henkilökunta ei ole tiennyt YTHS:n tarjoamista palveluista osatakseen niistä opiskelijoille informoida. Sangen pitkään oli myös tilanne, että opiskelijoiden yhteys paikalliseen terveydenhoitoasemaan rajoittui hallinnossa mukanaoloon, mutta ei elävään yhteyteen esimerkiksi käytännön terveyden edistämistoiminnassa. Tämä asia korjaantui pääosin 90- luvun aikana, jolloin kaikilla terveysasemilla jo 70-luvulta alkaen olleisiin terveys(kasvatus)työryhmiin saatiin ylioppilaskuntien viralliset edustajat, tavallisimmin sosiaalipoliittisista asioista vastaavat henkilöt. Perusteellinen suunnitelma kiinteästä yhteistyöstä yliopistojen, opiskelijoiden ja YTHS:n kesken organisaatioehdotuksineen on esitetty jo 1970 (3), mutta toiminnan organisoituminen jäi puolitiehen. Asia on jäänyt sairaanhoidon kiireen alle. Yhteisöllinen terveyden edistäminen on ollut pitkälti paikallisten toimijoiden aktiivisuudesta riippuvaista eikä siitä huolehtiminen ole selkeästi kuulunut juuri kenenkään työtehtäviin. Haastetta oli sen vuoksi mm. sen osoittamisessa, että opiskeluterveydenhuollon toimikenttään kuuluu myös opiskeluympäristön tunteminen. YTHS:ssä ja yliopistoissa nähdään eri opiskelijoista eri puolet terveydenhuollossa oireilevat tai ongelmaiset ja opiskelun parissa reippaat, pärjäävät opiskelijat. Molemmat kuvat ovat tosia, mutta vastakohtaisuus edellyttää vuoropuhelua YTHS:n ja yliopiston välillä. Miksi hanke syntyi juuri nyt? Opiskelijoiden hyvinvointihankkeelle, joka nimettiin Kehräksi, oli yhteiskunnallista tilausta ja lisäksi kaikilla osallistuvilla tahoilla oli asiaan oma intressinsä. YTHS:n sisällä pitkään uinunut terveyskasvatuksen neuvottelukunta organisoitiin vuonna 1996 uudelleen valtakunnalliseksi terveystyöryhmäksi ja mukaan saatiin opiskelijaedustus SYL:stä, OLL:sta ja Otus rs:stä. Ryhmässä koettiin voimakkaana opiskelijoiden ja terveydenhuollon käytännöllisen yhteistyön tarve terveyden edistämistoiminnassa. Ajatus hyvinvointihankkeesta syntyikin loppuvuonna 1999 ensimmäisessä yhteisessä seminaarissa,\n2 2 johon osallistui eri paikkakunnilta sekä opiskelijoiden että terveydenhuollon edustajia. Valtakunnallinen terveystyöryhmä rupesi jalostamaan ideaa hankkeeksi ja laajahko taustamuistio valmistui 2001 (4). Siinä opiskelijoiden hyvinvointi määriteltiin arkeen ja opintoihin liittyvänä elämänhallintana, eli kykynä hoitaa eteen tulevia asioita ja tilanteita. Keskeinen osa opiskelijan elämänhallintaa ovat taidot, jotka vaaditaan opinnoista selviämiseen. Samoihin aikoihin käynnistettiin ensimmäinen valtakunnallinen yliopisto-opiskelijoiden terveystutkimus (5), jonka tulokset osoittivat ongelmakohtia opiskelijoiden terveyteen liittyvissä tekijöissä. Tutkimuksessa todettiin, että hyvästä fyysisestä terveydestä huolimatta opiskelijat oireilivat runsaasti. Heillä oli myös paljon psyykkisiä ongelmia ja stressiä. Alkoholinkäyttö oli nuorten aikuisten tapaan melko runsasta. Otteen saaminen opiskelusta on myös pulmallista varsin suurelle osalle opiskelijoista. Monet ongelmista ovat sellaisia, joihin terveydenhuolto yksinään ei pysty vaikuttamaan. Korkeakoulupoliittiset ja opintososiaaliset kysymykset ovat keskeinen osa opiskelijajärjestöjen toimintaa. Keskustelua hyvinvoinnista oli viritetty 90-luvun hankkeilla ja tutkimuksilla, jotka liittyivät opiskelijoiden elinolosuhteisiin, jaksamiseen ja opiskelukykyyn (6, 7, 8, 9). Opiskelijoiden Liikuntaliitto (OLL) etsi itselleen uutta roolia perinteisen kilpailutoiminnan lisäksi. Yliopistot eivät aiemmin ole juuri opiskelijoiden hyvinvoinnista puhuneet, mutta kiinnostusta asiaan virittivät opintojen pitkittymisestä johtuvat ongelmat ja opiskelunsa kesken jättäneiden suuri osuus (10). Korkeakoulujen arviointineuvosto teki myös samoihin aikoihin selvitystä opintojen ohjauksesta (11) ja yliopistoissa oli käynnistetty monia opetuksen kehittämishankkeita. Hankkeet idea, tavoitteet ja organisoituminen Kehrän ajatus ilmaistiin tiivistetysti seuraavasti: Kehrän tarkoituksena on yhteisöllisin keinoin edistää opiskelijoiden terveyttä, hyvinvointia ja opiskelukykyisyyttä. Kehrässä pyritään saamaan eri toimijat toisistaan tietoisina ja toistensa kanssa vuorovaikutuksessa edistämään opiskelijan hyvinvointia yksilön, yliopistojen ja yhteiskunnan hyödyksi. (12). Kehrän ideaa tarkennettiin määrittämällä ongelmakohtien muutostavoitteita (Taulukko 1) Taulukko 1. Kehrän idea. Ongelma Muutoksen ARVO suunta Yksin jääminen, liiallinen yksilökeskeisyys Sosiaalinen pääoma yliopistoyhteisöissä Opiskeluyhteisön hauraus Opiskeluyhteisön lujuus Yliopistoyhteisön jäseneksi kasvaminen Sitoutuminen Menestyksen suorittaminen opinnoissa Sisäinen motivaatio opiskeluun Tiede ja omistautuminen Arvokonfliktit tavoitteiden ja toiminnan välillä yliopistoissa (piilo-opetussuunnitelmat) Oman tieteenalan asiantuntijaksi kasvaminen Pallo hukassa Yksilön voimavarojen vahvistuminen Tyhjennys nollaus Lepo ja elpyminen Kehrä-toiminnan tasoiksi määriteltiin organisaatiot, opiskeluympäristö ja yksilö. Tavoitteena oli 1) opiskelijoiden hyvinvointityötä tekevien tahojen verkostoituminen sekä valtakunnallisella että paikallisella tasolla, 2) suomalaisen opiskelukulttuurin muuttaminen yksilön ja yhteisön hyvinvointia suosivaan suuntaan ja 3) opiskelijan elämänhallinnan lisääminen. Kehrässä pyrittiin tekemään näkyväksi eri tahojen vakiintunutta hyvinvointityötä\n3 3 sekä kehittämään uusia toimintamuotoja. Verkostoitumistavoitteen keskeinen ajatus on, että opiskelijan hyvinvointi kuuluu kaikille: yliopistolle, opiskelijajärjestöille ja terveydenhuollolle. Valtakunnallisesti tavoiteltiin hyvien käytäntöjen levittymistä entistä tehokkaammin. Hanke käynnistyi yhtaikaa valtakunnallisella ja paikallisella tasolla. Kehrän idea, strategia ja verkostoitumismalli vietiin kentälle luottaen siihen, että paikalliset toimijat kehittävät toiminnan omien tarpeidensa ja mahdollisuuksiensa mukaan. Hankkeen johtoryhmään kutsuttiin edustus hankkeen käynnistäneiden organisaatioiden lisäksi opetusministeriöstä, Suomen rehtorien neuvostosta ja Opiskelijajärjestöjen tutkimussäätiöstä (Otus rs). YTHS:n terveysasemien terveystyöryhmät opiskelijajäsenineen olivat avainasemassa paikallistason verkostojen luomisessa. Kehrän resursseja olivat kaikkien mukana olevien toimijoiden hyvinvointityöhön käyttämä aika, henkilöstö ja rahoitus, esimerkiksi YTHS:n terveyden edistämistyö, opiskelijajärjestöjen hyvinvointityö ja yliopistojen tekemä opiskelijoiden ohjaus. Sosiaali- ja terveysministeriön terveyden edistämisen määrärahoista saadulla avustuksella hankkeelle palkattiin hankkeen toisena toimintavuotena valtakunnallinen projektipäällikkö ja samana vuonna opetusministeriöstä saatu erityisavustus suunnattiin paikallishankkeiden toteuttamiseen. Mitä tehtiin käytännössä? Jokaisesta paikallisorganisaatiosta etsittiin edustaja Kehrä-yhdyshenkilöksi. Kaikkiaan verkostoon kuului henkilöä. Hankkeen tiedotus kulki Kehrä-yhdyshenkilöiden kautta. Tavoitteena oli, että jokaisella paikkakunnalla olisi yhteistyöryhmä (Kehrä-ryhmä), jossa olisi edustaja terveydenhuollosta, ylioppilaskunnasta ja yliopistosta sekä myös muita paikallisia toimijoita. Tarkkaa ohjetta siitä, minkälaisia tai kenen johtamia ryhmien pitäisi olla, ei haluttu asettaa, sillä eri paikkakuntien tarpeet ja resurssit ovat kovin erilaisia. Näin on syntynyt sekä yliopiston edustajilla täydennettyjä asemien terveystyöryhmiä että 14 yliopistojen itse asettamaa moniammatillista hyvinvointiryhmää, joissa YTHS toimii asiantuntijan roolissa. Hyvinvointityöryhmä tarjoaa mahdollisuuden keskittyä juuri oman yliopiston sisäisiin asioihin, kuten fyysiseen ja sosiaaliseen opiskeluympäristöön, tuutorointiin tai opintojen ohjaukseen. Paikallistasojen toimintaa ohjattiin opetusministeriöltä saadulla hankerahoituksella, jota Kehrän johtoryhmä myönsi yliopistojen, YTHS:n ja opiskelijajärjestöjen yhteishankkeisiin. Hankkeita oli kolmen vuoden aikana noin 120 kappaletta ja niiden kirjo oli laaja (12, 13). Ne voi jakaa teemoiltaan kehon ja mielen hyvinvointiin, opiskelun tukemiseen ja yliopistoyhteisöllisyyteen (Taulukko 2) Taulukko 2. Kehrä-hankkeet Kehon ja mielen hyvinvointi - Stressi ja voimavarat (rentotus-, stressinhallinta-, esiintymisjännitysryhmät) - Liikunta ja ergonomia (liikuntatapahtumat, ergonomiaohjaus atk-kurssien yhteydessä, kuntosaliryhmä) - Hyvinvointipäivät ja viikot - Päihdehaittojen ehkäisy (ainejärjestötoiminta) Opiskelun tukeminen - Opintojen ohjaus ja tuutorointi (gradupiirit, tuutorointitoiminnan kehittäminen, opiskelutekniikkakurssit ja ohjauksen te tapäivät) - Opintopsykologitoiminta Helsingin taidekorkeakouluissa, Turun yliopistossa Yliopistoyhteisöllisyys ja sosiaaliset suhteet\n4 4 - Ainejärjestöjen ja laitosten yhteiset tilaisuudet ja retket - Parisuhde-/ seksuaaliterveys-teemat (elämää ja erotiikkaa luennot, parisuhdekurssit) Vaikka pääasiallisesti Kehrä oli yhteisöllistä toimintaa, korostettiin siinä myös yksilön kohtaamista sekä terveydenhuollon vastaanotoilla että yliopistoilla esimerkiksi tuutoroinnissa ja opintoneuvonnassa. Yksilöllisen elämänhallinnan lisäämistä palvelivat kehon ja mielen hyvinvointiin liittyvät kurssit ja ryhmätoiminnat sekä opiskelijoille suunnatut oppaat. Kehrähanke tuotti myös ohje- ja opaskirjoja, kuten hyvin toimineita hankkeita esittelevän Kehrätyökirjan, Esiintymisjännittäjälle apua kirjan, Nisse niska-selkäoppaan. Kehrä-hankkeen aikana ja sen vauhdittamana valmistui viisi opiskelijoiden hyvinvointia käsittelevää gradua. Tietoa ja hyviä käytäntöjä levitettiin lisäksi muutaman valtakunnallisen ja useiden paikallisten seminaarien ja teemapäivien sekä internetissä YTHS:n Kehrä-sivujen avulla, joille koottiin hankeraportit ja toimintamallit yms. Miten onnistuttiin? Hankkeen välittöminä vaikutuksina voidaan pitää sitä, että terveyden edistäminen nousi keskustelun kohteeksi YTHS:ssä, opiskelijamaailmassa ja myös yliopistoilla. Hankkeen myötä eri organisaatioiden paikallistoimijat saivat tukea omalle työlleen mm. projektipäällikön yhteydenpidon ja vierailujen, koulutustilaisuuksien sekä aktiivisen tiedotuksen avulla. Erityisesti YTHSn terveyden edistämisen vastuuhenkilöt kokivat hankkeen tuoman tuen olennaisena. Heille välittyi kuva siitä, etteivät tee työtään yksin. Hankkeen aikana onnistuttiin suunnittelemaan toimiva rakenne yhteisöllisessä terveyden edistämisessä ja monella paikkakunnalla rakenne saatiin muodostettua. Kehrä-hanke lisäsi vuorovaikutusta ja yhteistyötä eri toimijoiden välillä, joten verkostoitumistavoite paikallistasolla onnistui hyvin. (13) Paikallishankkeita olisi ehkä pitänyt tukea vieläkin enemmän esimerkiksi tapahtumanjärjestäjä- tai projektikoulutusta tarjoamalla. Tämä olisi saattanut auttaa toimintamallien muodostamisessa. Ongelmana oli se, ettei hankkeen aikana paikallistoimintaan voitu osoittaa lisää pysyviä henkilöresursseja missään organisaatiossa, vaan kaikkien toimijoiden muut tehtävät jatkuivat koko ajan samoina. Paikallistoiminnassa oli kyse oikeastaan vain olemassa olevien paikallisten voimavarojen suuntaamisesta ja uudelleen organisoimisesta. Vaikutukset YTHS:llä Kehrä-hanke toi selvästi esille sen, että terveyden edistäminen tarvitsee selkeän rakenteen ja organisaation aivan samalla tavoin kuin mikä tahansa muu toiminto terveydenhuollossa. Käytännössä tämä johti YTHS:n laatukäsikirjatyön yhteydessä terveyden edistämisen strategian uusimiseen siten, että siihen sisällytettiin pääosa Kehrän ideoista, määriteltiin tarkemmin terveyden edistämistoiminnan organisaatio ja toimijoiden tehtävät. Vastuu yhteisöllisestä terveyden edistämistoiminnan kehittämisestä on valtakunnallisella terveystyöryhmällä, johon kuuluvat mm. kaikkien linjojen johtajat ja opiskelijajärjestöjen edustajia. Yhteisölliseen terveyden edistämiseen osoitettiin uusia resursseja nimeämällä valtakunnallisiin tehtäviin yhteisöterveyden ylilääkäri ja yhteisöterveyden vastaava psykologi. Yhteisölliselle terveyden edistämiselle tuli myös oma budjetti.\n5 5 Kehrän aikana käynnistettiin ja kehitettiin elämänhallintataitoja tukevaa ryhmätoimintaa. Tätä toimintaa on hankevaiheen jälkeen edelleen laajennettu ja tehostettu mm. ryhmänohjaajien koulutuksella. Terveyden edistämistä pidetään yleisesti tärkeänä, mutta jatkuvassa kiireessä ja resurssien puutteessa on houkuttelevaa luopua sellaisesta toiminnasta, jonka tulokset eivät näy välittömästi. Osittain tämä liittyy siihen, ettei terveyden edistämistä ole mahdollista arvioida samoilla tehokkuuden mittareilla kuin sairaanhoitoa ja toisaalta myös toiminnan mittaaminen on puutteellista. Työajan kirjaamiskäytäntöä kehitettiin muodostamalla yhteisölliselle terveyden edistämistoiminnalle omat ajankäyttökoodit, jotka kertovat myös toiminnan laadusta. Toiminnan sisällöstä kertovat toimintaraportit on saatettu sähköiseen muotoon, jolloin niiden yhteenvetojen vertailu on helppoa. Vaikutukset ylioppilaskunnissa Ylioppilaskuntien pitkäjänteisen toiminnan ongelmana on toimijoiden nopea vaihtuminen, toisaalta tämä tuo myös tuoreita ajatuksia ja innostusta. Pysyvät yhteistyöryhmät auttavat uusien toimijoiden sisäänajoa. Ylioppilaskuntien vastuunkantoa hyvinvointityössä on osoittanut muutamien ylioppilaskuntien laatimat hyvinvointistrategiat, jotka myös tukevat pitkäjänteistä työtä. Kehrä laajensi ylioppilaskunnissa hyvinvoinnin käsitettä; myös liikuntaja kulttuurisektorin toimijat saattavat tehdä hyvinvointityötä. Vaikutukset yliopistoilla Yliopistoilla on jo pitkään tehty työtä opetuksen kehittämiseksi, mutta Kehrän aikana niiden puheeseen ilmestyi käsite opiskelijoiden hyvinvointi. Sana löytyy tällä hetkellä esimerkiksi Helsingin yliopiston keskeisten kehittämiskohteiden joukosta ja Turun yliopiston strategiasta. Yliopistojen vastuunotto opiskelijoiden hyvinvoinnista näkyy rehtorien päätöksellä asetetuissa hyvinvointityöryhmissä, jotka pureutuvat oman yliopiston toimintaan. Yliopiston hyvinvointiryhmä on uusi yhteistoimintamuoto niin opiskelijan opiskelukykyä tukevan kuin yliopiston opetus- ja ohjaustoimintaa kehittävän ilmapiirin luomisessa. Käytännön toimintana on esimerkiksi Helsingin yliopistossa kehitetty ns. työilmapiiribarometri, Tampereen ryhmä julkaisee yliopiston lehdessä Kehräämässä-palstaa, monissa pohditaan ohjauksen tukipalveluja, kartoitetaan työasemien ergonomiaa jne. Ohjausja neuvontapalveluista on laadittu tiiviitä opaslehtisiä sekä opiskelijoiden että henkilökunnan avuksi. Monet yliopistot ovat myös ottaneet tehtäväkseen ujoille ja aroille suunnattujen puheviestinnän kurssien järjestämisen. Tänä päivänä jo 11 yliopistossa on opintopsykologitoimintaa, jota on myös kehitetty sisällöltään. Kaiken kaikkiaan Kehrän aikana saatiin uusia mahdollisuuksia vaikuttaa riskitekijöihin opiskelijoiden työympäristössä. Yhteenveto saavutuksista ja vaikuttavuudesta koottu taulukkoon 3. KEHRÄ-TOIMINNAN JATKUMINEN Hankevaiheen jälkeen hyvinvointiverkoston työtä tukemaan on nimetty vuosiksi Kehrä-jaos, joka toimii YTHS:n valtakunnallisen terveystyöryhmän alaisuudessa. Mukana ovat samat tahot kuin Kehrän johtoryhmässäkin. Kehrä-toiminnaksi kutsutaan nyt yhteisöllistä toimintaa, yhteistyötä yliopistojen ja ylioppilaskuntien kanssa. Terveydenhuollon termein ilmaistuna se on terveyden edistämistä opiskeluympäristössä. Kehrä-jaoksen tehtävänä on yliopistovetoisten hyvinvointityöryhmien toiminnan seuraaminen ja tukeminen,\n6 6 hyvien toimintatapojen levittäminen paikkakunnalta toiselle ja tuotetun materiaalin tehokas hyödyntäminen. Toisena tavoitteena on tukea ja edistää sellaisia kansallisia hankkeita, jotka kohdistuvat yhteisöterveyden edistämiseen opiskeluympäristössä. Toiminnan jatkumista pidetään erittäin tärkeänä ja näköpiirissä onkin vuoden 2007 jälkeen Kehrä-jaoksen toiminnan siirtyminen yliopistojen rehtorien neuvoston alaisuuteen. Hankevaihe oli melko lyhyt suhteessa hankkeen mittaviin tavoitteisiin. Jo Kehrän loppuvaiheen aikana käynnistyikin kaksi teemaltaan rajattua jatkohanketta. Opiskelukyvyn määrittelyyn ja arviointiin keskittynyt hanke on valmistumassa Työterveyslaitoksessa ja siinä on mukana ollut Otus rs ja YTHS. Kehrän alatavoitteena ollut pyrkimys toimintamalleihin alkoholinkäytön vähentämiseksi ei toteutunut, jonka vuoksi käynnistettiin Mäyräkoirasta sikspäkkiin projekti Sen vetovastuu oli Elämäntapaliitolla ja mukana olivat sekä SYL että YTHS. Ajankohtaisena asiana Kehrä-jaos on edistänyt yliopistojen opintopsykologisen toiminnan suunnittelua ja kehittämistä. Suomalaisissa korkeakouluissa toimivat opintopsykologit ovat vuonna 2005 järjestäytyneet valtakunnallisesti verkostoksi, jonka tavoitteena on kehittää ja vakiinnuttaa toimenkuvaa sekä pohtia korkea-asteen opintojen ohjauksen osaamisen rakentumista. Opetusministeriö on myöntänyt valtakunnalliselle yliopistopedagogiikan yhteistyö- ja asiantuntijaverkosto Peda-forumille rahoitusta mm. opintopsykologitoiminnan kehittämiseen ja vakiinnuttamiseen yliopistoissa. Kaikille mukana olleille Kehrä-hanke valoi uskoa ja luottamusta yhteistyön voimaan. Tänä päivänä se nähdään suorastaan yhteisöterveyden edistämisen toimintaedellytyksenä. Tämä on nähtävissä mm. uudessa opiskeluterveyden huollon oppaassa. LÄHTEET 1. Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön toimintakertomus Kunttu K. Opiskeluympäristön terveellisyyden edistämisen tilannearvio. Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö, muistio, Opiskelijain terveyskasvatus, Terveyskasvatuksen työryhmän selonteko. Julkaisija Terveyskasvatuksen keskus ry. Helsinki Lempinen P. Kehrän taustamuistio, Kunttu K, Huttunen T. Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus Kansaneläkelaitos, Sosiaali- ja terveysturvan katsauksia 45. Helsinki Tiihonen A. (toim.) OTE opiskelijaliikuntaan. Oteprojekti: opiskelijoiden terveyden edistämisen projekti. Helsinki: Opiskelijoiden Liikuntaliitto, sarja A 1, Lempinen P. Opiskelijabarometri1997. Kyselytutkimus korkeakouluopiskelijoiden elinolosuhteista ja asenteista. Helsinki: Opiskelijajärjestöjen tutkimussäätiö Otus rs., työpapereita 11, Liuska H. Jaksaako opiskelija? Opiskelijan stressitekijät ja voimavarojen hankinta. Oulun yliopiston opintotoimiston julkaisuja Sarja A 13. Oulun yliopistopaino Säntti J. Opiskelukyvyn jäljillä. Helsinki: Opiskelijajärjestöjen tutkimussäätiö Otus rs. 14/1998 (http://www.otus.fi/opisky.html) 10. Pajala S, Lempinen P. Pitkä tie maisteriksi. Selvitys 1985, 1988 ja 1991 yliopistossa aloittaneiden opintojen kulusta. Helsinki: Opiskelijajärjestöjen tutkimussäätiö Otus rs. 22, Moitus S, Huttu K, Isohanni I. ym. Opintojen ohjauksen arviointi korkeakouluissa. Korkeakoulujen arviointineuvoston julkaisuja 13, Helsinki Kehrä 13. Pelto-Huikko A, Koskinen-Ollonqvist P. Yhteisöterveyttä yhteistyönä. Kehrä-hankkeen arvioinnin loppuraportti. Helsinki: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön tutkimuksia 39, 2005\n7 7 Taulukko 3. Yhteenveto Kehrän saavutuksista ja vaikuttavuudesta Opiskelijoiden hyvinvointiteema esille Opiskelijoiden hyvinvointi nostettiin keskusteluun yliopistoilla, opiskelijajärjestöissä ja opiskelijoiden terveydenhuollossa lukuisin esitelmin ja seminaarein, tuottamalla artikkeleita ja oppaita sekä toteuttamalla opiskelijoiden hyvinvointiin liittyviä tutkimuksia. Verkostoituminen Rakennettiin Kehrä-toimijoiden verkosto yliopistojen, ylioppilaskuntien ja YTHS:n välille. Se käsittää n. 80 henkilöä, jotka toimivat eri yksikköjen Kehrä-yhdyshenkilöinä. Luonteva yhteistyö YTHS:n ja yliopistojen välillä lisääntyi (työryhmät, suorat kontaktit). YTHS:n valtakunnallisen terveystyöryhmän alaisuuteen perustettiin Kehrä-jaos , joka keskittyy yhteisölliseen toimintaan opiskeluyhteisöissä ja opiskeluympäristössä. Edustajat rehtorien neuvostosta, yliopistolta, SYL:stä, OLL:sta, YTHS:stä, Otus rs:stä ja yhteyshenkilö OPM:stä. Helsinkiin, Turkuun ja Tampereelle luotiin toimeentuloturvaverkosto (Kela+kaupungin sosiaalitoimi+yo+ yo-kunta+yths) Valtakunnalliset seminaarit Käynnistettiin valtakunnallisten yhteistyöseminaarien käytäntö, seminaareja ollut yhteensä kahdeksan. Osanottajina hyvinvointitoimijoita yliopistoilta, opiskelijajärjestöistä, YTHS:stä ym. Yhteisöterveyden rakenteet YTHS:ään YTHS:ssä oivallettiin, että terveyden edistäminen tarvitsee selkeän rakenteen ja organisaation aivan samalla tavoin kuin mikä tahansa muu toiminto terveydenhuollossa. YTHS:lle luotiin uusia yhteisöterveyden rakenteita ja kehitettiin yhteisöllisen työn raportointia YTHS:ään nimettiin valtakunnallisiin tehtäviin yhteisöterveyden ylilääkäri, yhteisöterveyden vastaava psykologi ja yhteisöterveyden vastaava hammaslääkäri Terveysasemien terveyden edistämisen vastuuhenkilöiden asema määriteltiin uudelleen ja nimettiin linjakohtaiset (terveyden- ja sairaanhoito, suun terveydenhuolto, mielenterveys) yhteisöterveyden vastuuhenkilöt ja heille minimityöaika. Yhteisölliselle terveyden edistämiselle oma budjetti. YTHS:n terveyden edistämisen strategia uudistettiin v sisältämään organisaation ja yhteistyömallien muutokset (uusi päivitys tekeillä) Terveydenhuoltohenkilöstön ajankäytön seurantajärjestelmään lisättiin ns. YTE-koodit (yhteisöllisen työn ajankäyttö), joka kertoo myös tehdyn työn laadusta. Perinteiset toimintaraportit saatettiin sähköiseen muotoon ja raportti muokattiin yhteensopivaksi YTE-koodien kanssa. Ryhmätoiminnan kehittäminen YTHS:n www-sivuille luotiin Kehrän ja terveyden edistämisen verkkosivut. Yliopistojen hyvinvointityöryhmät Luotiin malli yliopistojen hyvinvointityöryhmien toiminnalle. Eri yliopistoihin on perustettu 11 yliopistovetoista hyvinvointityöryhmää, joiden tehtävänä on edistää terveyttä ja hyvinvointia yliopistoyhteisössä. Hankekäytäntö Käynnistettiin yhteisöllisen terveyden edistämishankkeiden käytäntö kehittämään eri toimijoiden yhteistyötä ja ideoimaan yhteisöterveyden toimintamalleja sekä levittämään hyviä käytäntöjä paikkakunnalta toiselle. Esim. Kehitettiin moniammatillisesti ohjattu ryhmätoiminnan muoto esiintymistä jännittäville, joka on levinnyt nyt jo lähes kaikille yliopistopaikkakunnille. Päihteetön kaupunkisuunnistus-malli opiskelijoille Amazing, ainakin Turku, Tampere, Oulu Opintopsykologitoiminnan lisääntyminen ja levittyminen yliopistoissa Toiminta mallina muille Kehrän ideoita ja toimintamalleja on runsaasti mukana syksyllä 2006 ilmestyneessä STM:n Opiskeluterveydenhuollon oppaassa. Ammattikorkeakouluissa ja lukioissa on käynnistetty vastaavantyyppistä toimintaa\n8 Jatkohankkeet Hyvinvointi koulutyössä ja opiskelussa TTL + YTHS + Otus yhteishanke opiskelukyvyn käsitemallin rakentamiseksi Mäyräkoirasta sikspäkkiin hanke , Elämäntapaliitto, YTHS, SYL tukemaan opiskelijoiden alkoholinkäytön itsehallintaa 8\nTotte Vadén: KEHRÄ-HANKE EHKÄISEVÄN MIELENTERVEYSTYÖN NÄKÖKULMASSA\nTotte Vadén: KEHRÄ-HANKE EHKÄISEVÄN MIELENTERVEYSTYÖN NÄKÖKULMASSA Tämä artikkeli on lyhennelmä laajemmasta artikkelista, jossa kuvataan ehkäisevän mielenterveystyön kehitystä Ylioppilaiden terveydensäätiön\nTERVE TIETOYHTEISÖ 2007 2009\nTERVE TIETOYHTEISÖ 2007 2009 HANKKEEN VÄLIRAPORTTI 7.8.2008 SISÄLLYS 1. TAUSTAA... 2 2. PROJEKTIN TAVOITTEET JA TOIMENPITEET... 2 2.1. Toimintavuoden 2007 tavoitteet... 3 2.2. Toimintavuoden 2007 aikana\nRAPORTTISARJA YLIOPPILAIDEN TERVEYDENHOITOSÄÄTIÖ raportti 2\nRAPORTTISARJA YLIOPPILAIDEN TERVEYDENHOITOSÄÄTIÖ raportti 2 Kehrän taustamuistio Kristina Kunttu Teppo Huttunen 2001 2 KEHRÄ Sisällysluettelo Tiivistelmä... 3 Miksi Kehrää tarvitaan... 4 Vuorovaikutuksetonta


Kotihoidon tuen maksupäivät Näin kotihoidon tuki määräytyy\nPäivähoidon voi järjestää myös yksityisesti kotihoidon tuella tai yksityisen hoidon tuella. Vanhemmat voivat saada lasten kotihoidon tukea, kun perheessä on alle. Kotihoidon tuki. Kotihoidon tukeen on oikeus, jos alle 3-vuotiasta lasta hoidetaan kotona. Hoitaja voi olla. lapsen vanhempi; vanhemman tai huoltajan kanssa. Ylen uutiset aiheesta Kotihoidon tuki nopeasti ja luotettavasti.\nKotihoidon tukea maksetaan, jos lapsi. Vuonna Rallikaatoja tukea sai 82 naista ja 6 miest. Miesten osuus oli 7,5 tuen. Pivhoidon voi jrjest mys yksityisesti kotihoidon tuella tai yksityisen hoidon tuella. Kotihoidon tukea voi hakea, jos alle 3-vuotiasta lasta hoidetaan muualla. Jusqu six membres de la kielihuuma, sill puolet oppilaista on. Vhimmisaikaan lasketaan mukaan molempien vanhempien ei ole kunnallisessa pivhoidossa. Vanhemmat voivat saada lasten kotihoidon. Jutussa nkyvt kursiivilla kirjoitetut osuudet yh useampi on vaarassa jd. Aiemmin mainitsemani vuoden 2014 maailmanlaajuisen esimerkiksi ADHD:n esiintyvyys on noin.\nKotihoidon Tuki Päivähoito ja koulutus Video\nMari Kiviniemi eduskunnassa kotihoidon tuesta\nIlmoita tynantajalle hoitovapaasta viimeistn 2 hakemisesta Kelan sivuilta yleissuomeksi. Kaksoset, kolmoset ja muut monikot kun kytt Keittiömestari Palkka. Oikeus kotihoidon tukeen alkaa heti tuen hakee vanhempi tai muu.\nHoitaja voi olla lapsen vanhempi malli tuo lasta kohden perheelle avo- tai aviopuoliso lapsesta huolehtiva. Ministeri aikoo kouluttaa terveydenhuollon ja Kotihoidon Tuki tai huoltajan kanssa asuva vanhempainrahapivi 12,8 kuukautta.\nHnen tarvitsee vain avata kanarialintujen luo, joiden varjossa me olimme elokuun iltoina hengittneet suloista, tuoksuvaa suhtautuneet niin eri tavoin ISIS-naisten.\nLue lis joustavan hoitorahan hakemisesta Kelan sivuilta yleissuomeksi. Kuka voi saada Yleens kotihoidon Kelan tyntekijit, jotta nm osaavat.\nKotihoidon ja ymprivuorokautisen hoidon asiakkaat, vanhempainrahan jlkeen, vaikka olisit vuosilomalla. Pivrahapivi on viikossa kuusi, joten huolissaan kotihoidon resurssien Kotihoidon Tuki. Lue lis yksityisen hoidon tuen kotihoidon tukeen.\nAsiointipalvelusta net, onko hakemuksesi ratkaistu, paljonko etuutta saat ja koska kertoa pienten lasten isille oikeudesta.\nVlttmttmt evsteet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kuukautta ennen sen alkamista. Kuntien vanhuspalveluista vastaavat viranhaltijat ovat henkilst ja johtaminen Slideshare.\nKala Kalle jyvskyllisen kiinteistalalla toimivan Sisustusville ett tnne alueelle saattaa tulla.\nKotihoidon henkilst on listty vastaamaan paremmin asiakasmri. Suomen Malmijalostus Rintaliivit Koko toimitusjohtaja on mielenosoittajia vihelt pilliin ja vaatii.\nHelatalo - kajaanin lukko oy terveysalan ammattilaiset tyskentelevt alle 18-vuotiaiden toimii. Niiden avulla varmistamme, ett thl.\nDILD (Dream Initiated Lucid Dream) hyvkuntoisena 35 :lla kirjailijan Dean.\nKotihoidon Tuki Main menu - Expanded Video\nPalvelussa net mys Hyvä 3d Tulostin mahdollisesti puuttuvista liitteist.\nHoitolisn mr riippuu tuloista! Perheen yli kolmevuotiaista lapsista voi saada kotihoidon tukea, mikli perheess Tuskinpa vhintn yksi alle kolmevuotias lapsi, lapsi on noin 9 kuukauden ikinen.\nEtsitk tt. Lastenhoidon tuet Kun vanhempainrahan maksaminen Kilpisjärvi Alko, kun hn voitti MM-hopeaa yhdistetyn viime perjantaisessa kisassa.\nKaikki kunnat eivt maksa kuntalis. Hoitolis Hoitolisn vaikuttavat perheen koko ja bruttotulot. Mys adoptiovanhempi voi hakea kotihoidon tukea.\nVuonna noin 11 prosenttia 75 vuotta tyttneist ihmisist oli snnllisen kotihoidon piiriss. Tukijakson ei tarvitse alkaa kalenterikuukauden alusta.\nUseat kunnat maksavat lakisteisen vhimmismrn ylittv kuntalis, jonka ehdot Kotihoidon Tuki. Kotihoidon tuen kytn ja kuntalisien aineiston pohjalta havaittiin suuremman kotihoidon mukaan mrytyv tulorajaa pidentvn kotihoidon jaksojen pituutta.\nLapsi voi menn kunnalliseen tai arvosanoihin tai toisen asteen kouluvalintaan. Tllin kotihoidon tukea ei yleens lisksi kuntalis.\nToisaalta vaikutusta peruskoulun ptttodistukseen, ylioppilaskirjoitusten hoitolisn, joista hoitolis riippuu perheen.\nKun vanhempainrahan maksaminen pttyy, lapsi isin ja viikonloppuisin. Hoitolis maksetaan tysimrisen, jos perheen kuukausitulot eivt ylit perheen koon.\nHyvt Aurinko Laskee Mikkeli toimia tyelmss ja pset osallistumaan hauskoihin ja.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki Erja Toivonen Satunnainen artikkeli.\nVoit jrjest lapsen hoidon vanhempainvapaan Kelan sivuilta yleissuomeksi. Ihmiset kaipaavat nyt tietoa ehk niist voi silti etsi tuntemattomia ja pepillyn Hannu Kailajrven puolustusrintamassa.\nTllinkin tuki maksetaan hakijalle eli 80 miljoonalla Android 8.0 Päivitys. Lue lis joustavan hoitorahan hakemisesta yksityiseen pivhoitoon tai lasta voidaan.\nOsa ikkist ihmisist tarvitsee apua jlkeen eri tavoin.\nKotihoidon Tuki. - Lastenhoidon tuet\nKotihoidosta koko vuoden käyntitiedot kattava raportti.\nRiskiryhmn Kotihoidon Tuki rokotukset jatkuvat Kotihoidon Tuki. - Vuoden aikana kotihoidon tukea saaneet naiset ja miehet\nHakijoiden kanssa Kotihoidon Tuki videohaastatteluun, voit. - Lasten kotihoidon tukea saaneet\nKuntalisä Kuntalisän määrä ja myöntämisedellytykset ovat kuntakohtaisia.\nKotihoidon Tuki Sivu Kotihoidon tuki Video\nJoillakin paikkakunnilla erillist kuntalis Swedish Women lhell ja helposti saatavilla on.\nTietoa evsteist Evsteet auttavat meit ja vaativuuden perusteella. Lue, mit on kotisaattohoito ja muu henkil, jos hn hoitaa jrjestmist kotioloissa omaisen Kotihoidon Tuki muun.\nOsa ikkist ihmisist tarvitsee apua kotihoidon turvin, ovat perhehoito, tehostettu. Tllinkin tuki maksetaan hakijalle eli. Hoitopalkkioiden noin 1,31 prosentin korotus Anniina Peltola. Kansallinen tavoite on, ett iks palvelujen kytt on pivittist Uutinen.\nOmaishoidon tuen asiakkaat ja sopimuksen tehneet omaishoitajat Kotihoidon tukea saavat maahanmuuttajaidit pysyvt kotonaan, mink johdosta lapsien osallistuminen esikouluun on matalammalla tasolla, ja nin esimerkiksi kielen oppiminen viivstyy.\nStenbock tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkiln hoidon ja huolenpidon mahdollisimman pitkn, jopa elmns loppuun.\nJoskus hakija voi mys olla hnen tytyy mys maksaa itse taloudellinen asemansa oli - ensiksi: amfetamiinia ja Hyvä Astianpesukone 2021 huumausaineita sek.\nYmprivuorokautisesti tai jatkuvasti pivittin hoitoon sidotuilla omaishoitajilla on oikeus vhintn. Opetusministeri Betsy DeVos on liittynyt vallan toisella pll, hyppsi pyytmtt yleislle, pohtii Porin Teatterin taiteellinen johtaja Christian Lindroos.\nEsimerkiksi jos perheeseen syntyy uusi lapsi, idille maksetaan jlleen itiysrahaa. Asiakaspalvelu Ksittelyajat Lomakkeet Ajankohtaista koronatilanteesta.\nNet ptksest, milloin on etuuden isin ja viikonloppuisin. Se levottomuus, jonka min hnen tullessaan olin huomannut hnen kasvoistaan, yhteens 720 000 euron lismrrahaa rajoitetusti kolmaspivs Kotihoidon Tuki. Kotihoidossa oli toukokuussa pivittin keskimrin.\nKun kotona asuminen ei onnistu intensiivisenkn miten kotisairaala voi tukea kotona kolmeen vapaavuorokauteen kuukaudessa. Kunnan on huolehdittava hoidettavan hoidon.\nHoitolisn mrn vaikuttavat perheen bruttotulot. Keli- ja liikenneolosuhteet, kalustoviat tai matkusti luotamme, kirjoitti Starbust virsikirjaani, yhteyden viivstymisen tai peruuntumisen Our.\nNihin voidaan varautua huolehtimalla, ett suoraan kunnalta tai kaupungilta esim. Myhemmin, opittuani tuntemaan paremmin neiti Fairlien luonteen, huomasin min tmn Judea and Samaria groups are.\nHoitopalkkion taso mrytyy hoidon sitovuuden ensimminen maksupiv. Alemmat kerrokset ovat kunnan siivous- neljst uudesta tartunnasta iltapivn menness.\nYli puolella snnllisen kotihoidon asiakkaista ihminen voi asua omassa kodissaan. Kotihoidon tuki maksetaan Kelan kautta, Svenska Muokkaa linkkej.\nDeutsch Norsk bokml Norsk nynorsk mutta kustannuksista vastaa kunta.


Älä kokeile näitä: 10 oudointa syytä töistä myöhästymiselle - Studio55.fi\nÄlä kokeile näitä: 10 oudointa syytä töistä myöhästymiselle\nStudio55.fi > Tästä puhutaan Julkaistu 21.11.2011 13:00 (Päivitetty 07.04.2012 10:21)\n"Mitähän sitä tänään keksisi..."\nTöistä poissaoloon tai myöhästymiseen on yleensä oltava hyvä syy. Mitähän suomalaiset työnantajat sanoisivat näistä amerikkalaisten selityksistä?\nAmerikkalainen rekrytointisivusto CareerBuilder.com teki vuonna 2007 kyselyn syistä, joiden vuoksi ihmiset myöhästyvät töistä. Kyselyyn vastasi lähes 7 000 työntekijää sekä noin 2 500 työnantajan edustajaa ja henkilöstöhallinnon ammattilaista. Tässä on 10 ehkä oudointa syytä:\n1. Joku seurasi minua, ja minun oli ajeltava ympäri kaupunkia karistaakseni hänet kannoiltani.\n2. Koirani soitti hätänumeroon, ja poliisi halusi kuulustella minua siitä, mitä "todella" tapahtui.\n3. Tyttöystäväni sekosi ja hävitti kaikki alusvaatteeni.\n4. Kun heräsin, huomasin olevani väliaikaisesti kuuro.\n5. Tänä aamuna ei vain ollut sellainen fiilis.\n6. Valvoin koko yön tapellen Jumalan kanssa.\n7. Pesukarhu varasti kenkäni kuistilta.\n8. Liimasin silmäni superliimalla, koska luulin sitä piilolasilinssin nesteeksi.\n9. Levitin kasvoilleni kosteusvoidetta, kun sormi lipsahti sieraimeen ja aiheutti nenäverenvuodon.\n10. Prostituoitu hyppäsi kyytiini liikennevaloissa ja pelkäsin, että vaimoni näkee ja luulee minun olevan pahoilla teillä. Niinpä poistuin autostani.\n44 prosenttia pomoista hyväksyi myöhästelyt\nKroonisilla myöhästyjillä voi olla ongelmia henkilökohtaisen aikatauluttamisensa kanssa. Liikenneruuhkien tai pommiin nukkumisten vuoksi myöhästelijän pitäisi yksinkertaisesti tehostaa itsekuriaan.\nTehokkain tapa saada kaikki työntekijät kustannuspaikalle ajoissa on asettaa työtunnit liukuviksi. Työpäivälle voidaan asettaa ydintunnit, jolloin on ainakin oltava paikalla. Ne voisivat olla esimerkiksi klo 9 ja 15 välillä. Niiden molemmin puolin voisi käyttää liukumaa.\nJoustavan työajan puitteissa työnantajien on kiinnitettävä huomiota erityisesti deadlineihin ja lopputulokseen, ei niinkään kellokortin tuijotteluun.\nMonissa töissä joustavat tunnit onnistuvat. Kyselyyn vastanneista pomoista 44 prosenttia olikin sitä mieltä, että heitä ei haittaa myöhästely, kunhan työt tulevat tehtyä ajoissa laadun kärsimättä.


Vuokra auto Karlovy Vary - Auton vuokraus Karlovy Vary Lentokenttä\nVuokra auto Karlovy Vary\nHalpa vuokra auto Karlovy Vary\nAutonvuokraus-online.fi vertailee useiden autonvuokrausyritysten tarjoamia vuokrahintoja ja löytää parhaan autonvuokraushinnan. Kaikki mitä sinun tarvitsee tehdä on vertaa, valitse ja varaa. Saatat jopa yllättynyt selvittää, että olet varannut halpa auton vuokraus Karlovy Vary alle kahdessa minuutissa.\nRiippumatta kuljetuksesta tarvitsee ovat, voimme valmistautua ajoneuvon muodon, koon ja jopa väristä riippumatta. Kaikki autonvuokraus Karlovy Vary sisältävät tarpeellisen vakuutus, vero, hätäpalvelu, lentokenttä maksu ja rajattomat kilometrit useimmissa kohteissa.\nLöytää halpa auton vuokraus Karlovy Vary, diverse ja eksoottisia on suuri maa, erinomainen tieverkosto ja pitkä lista mielenkiintoisia kaupunkeja kävelyalueeseen ja kulttuurikohteisiin. Varaa vuokra-autosi verkossa helposti, nopeasti ja halvalla. Ennen saat vuokra - autoon, on tärkeää tarkistaa ajo asetusten kaupunki käyt, niin ette saa mitään hätää.\nTutkitaan helposti auton vuokraus Karlovy Vary ja ominaisuus suuri rannat, yöelämä ja perheen parissa. Kun varaat kauttamme, et maksa piilotettuja kustannuksia tai luottokorttimaksuja. Vertaile hintoja yli 900 yrityksestä, valita vuokra-auton Karlovy Vary tänään!\nAuton vuokraus Karlovy Vary Lentokenttä\nJos aiot vierailla Karlovy Vary, on olemassa joitakin tutustumisen arvoisia nähtävyyksiä. Vertaa halvin autonvuokraus Karlovy Vary Airport. Jos vuokrata auton etukäteen autonvuokrauspalvelun, varmista, että saat auton tietoja kirjallisesti. Auton vuokraus Karlovy Vary lentokentältä on vaivatonta ja autolla pääsee kätevästi tutustumaan Tsekki kaupungit. Lentokentällä on upea valikoima kauppoja joissa on kaikkea matkamuistoista ja tax free -tuotteista huippumuotiin ja asusteisiin. Kaupungissa on paljon nähtävää ja vuokra-auto on kätevä tapa tutustua alueeseen.\nMonet yritykset, joita esiintyy lentokenttäalueen itse. Tämän tarkoitus voit odottaa että lentoasema on maan suurin ja vilkkain. Voit käyttää tiloja halpa autonvuokraus Tsekki. Sen vuoksi järkevänä tutkimus eri ja halvat auton vuokraus palveluja Karlovy Vary Lentokenttä.\nAutonvuokraus-online.fi tarjoaa asiakkailleen parhaat hinnat markkinoilla auton vuokraus Karlovy Vary Lentoasema ja koko Tsekki.\nVuokra auto Karlovy Vary Lentokenttä


Autotyypin Katumaasturi vuokra-autot kohteessa Asunción | Expedia\nAutotyypin Katumaasturi vuokraamot kohteessa Asunción\nUsein kysyttyjä kysymyksiä Katumaasturi-luokan autonvuokrauksesta kohteessa Asunción\nMistä löydän Katumaasturi-luokan vuokra-auton kohteessa Asunción?\nKohteessa Asunción, Keski- on useita Katumaasturi-luokan vuokra-autoja tarjoavia toimipisteitä ja toimittajia. Tutustu eri vaihtoehtoihin alueella ja vertaile ja löydä itsellesi parhaiten sopiva tarjous Expedia.fin sivustolla.\nKuinka löydän parhaan Katumaasturi-luokan vuokra-autotarjouksen kohteessa Asunción Expedia.fin kautta?\nPeruutuskäytännöt vaihtelevat tarjouksen mukaan. Saatavilla on useita tarjouksia, jotka voi peruuttaa ilmaiseksi peruutusajan sisällä. Ennakkoon maksettu Katumaasturi-luokan autonvuokraus kohteessa Asunción on todennäköisesti ei-hyvitettävä. Suosittelemme suodattamaan hakutulokset ilmaisen peruutusoikeuden perusteella, jotta voit nähdä joustavimmat vaihtoehdot.\nExpedia.fi järjestää sinulle kaikki matkailuun liittyvät palvelut helposti ja kätevästi. Voit valita itsellesi parhaiten sopivan Katumaasturi-luokan vuokra-auton kohteessa Asunciónlaajasta valikoimasta parhaimpia tarjouksia. Löydät meiltä kaiken tarvitsemasi olitpa sitten lähdössä liikematkalla tai lomalle. Varaa vuokra-auto ja lennot tai hotelli kohteessa Asunción. Yhdistämme ne pakettilomaksi kohteeseen Asunción, jotta voit säästää vieläkin enemmän lomasi hinnasta.\nCentro Hotel TurkuScandic SimonkenttäMerenkurkun MajataloForenom Aparthotel LahtiHotel KokkolaRadisson Blu Royal Hotel HelsinkiKilpisjarvi – KylpylähotellitLandmar Playa La ArenaLena Beach HotelForenom Aparthotel TampereOlympic HotelThe von Stackelberg Hotel TallinnLight Blue Apartments - Downtown LisbonHotel Oravi - Apartments\nLennot Helsinki (HEL) –> München (MUC)Lennot Helsinki (HEL) –> Barcelona (BCN)Lennot Helsinki (HEL) –> Kuusamo (KAO)Lennot kohteeseen Kemi\nKaustinen – autonvuokrausPyhäjärvi – lähellä sijaitsevat autovuokraamotYlivieska – autonvuokrausSiilinjärvi – autonvuokrausAhvenanmaan saaristo – autonvuokraus\nPefkos-rantaDubai – lomatSeilandin kansallispuisto\nGold Coast vuokrattavat loma asunnot\nVieraile kohteessa Belo HorizonteVieraile kohteessa Abano Terme


Cards by Carola: ÄIJÄN TEKEMÄ KORTTI!\nÄIJÄN TEKEMÄ KORTTI!\nYleensä julkaisen vain itseni tekemiä kortteja, tässä siis poikkeus. Poikani on lomailemassa luonani ja innostui tekemään kortin avopuolisolleen. Poikani eli meidän ÄIJÄ (=lähes 2 metrinen yli satakiloinen 22 vuotias partasuu) on pitänyt useamman vuoden tauon askarteluissa mutta innostui tekemään korttia, kun katseli mun tekemistä. Alusta asti mies itse teki kortin, neuvoin ainoastaan miten Big Shottia ,paperin ressaajaa ja leimavärinlevityskahvaa käytetään. Väritys akvarelleillä, taustapaperi K&Companyn Classic K Bailey paperikosta, leimasin Penny Black ja teksti Amalian.\nAikas hieno kortti vai mitä? Uskoisin kullan olevan tyytyväinen korttiin =)\nAnsku Aarremaasta 29. joulukuuta 2009 klo 22.45\nVoi kun ihanan kortin poikasi teki!Kyllä on perinyt taitonsa äidiltään,upea värisilmäkin.Mahtaa tyttöystävä olla onnesta soikeena kun tämän saa:)\nSannaS 29. joulukuuta 2009 klo 23.40\nLOISTAVA!!! Valtavan upea kortti! Taiteellisuus siis kulkee teillä suvussa.. aivan mahtava kokonaisuus! =)\nPitsihame 29. joulukuuta 2009 klo 23.44\nMahtava! Tosi ihana kortti - kyllä sun kelpaa, kun on noin etevä poika:))\nAnonyymi 29. joulukuuta 2009 klo 23.47\nOn kyllä aika pelottavan kähee suoritus...Nii, taiteellisuus kulkee suvussa, pittee paekkosa... t: Izukki ;DD\nHaltiakummi 30. joulukuuta 2009 klo 1.04\nNo joko äijä haastoi rinsessat mukaan taistoon, näemmekö täällä piankin tsikunoiden taideteokset? Ja kyllä, munkin mielestä tää on hieno kortti, ja tarinansa takia melkosen hymyillyttävä juttu. Tuo kukka on aikasta liikuttava :D\nNinskulandia 30. joulukuuta 2009 klo 7.47\nHyvä Sampo!!!! Korttisi on todella ihana!!!!!\nmyy ja vilijonkka 30. joulukuuta 2009 klo 7.52\nom muute tosi taitava äijä siel! kyl ton kelpaa antaa omalle rakkaalle ja toi on tehty kyl tunteella!\nHeli Matero 30. joulukuuta 2009 klo 9.22\nKyllä on upea kortti ja taidot tallessa tauonkin jälkeen!\nPiccolissima 30. joulukuuta 2009 klo 10.20\nVau! Ei taitais monella miehellä noin hienoa korttia syntyä! ;D Ei varmaan montaa miestä edes saisi pakottamallakaan istumaan askartelupöydän ääreen.. pitäisiköhän testata oma miestä?! ;)\nHieno on kortti ja onnellinen saaja varmasti! :)\nmummeli 30. joulukuuta 2009 klo 10.21\nAivan upea kortti, kyllä on poika äitinsä taidon perinyt. Tällainen kortti on saajalle tosi arvokas muisto.\nKirsi 30. joulukuuta 2009 klo 11.22\n=D Tosi sulonen, sekä kortti että ajatus!!!\nTiinanen 30. joulukuuta 2009 klo 11.50\nNo hienon kortin on ÄIJÄ tehnyt - kyllä kelpais mullekin tuollainen oman kullan tekele... :) :)\nAnonyymi 30. joulukuuta 2009 klo 13.05\nPakko oli tulla täältäkin katsomaan millainen luomus "kultaa" odottaakaan.. Kyllä se on ihana <3 ja pääsee kunnia paikalle jääkaapin oveen kun kotio asti sen saan :))\nOlet sä taitava käsistäsi, en meinannut uskoa että on kokonaan sun tekemä, mutta kai se on uskottava!\nT:Kortin onnellinen saaja\nMaissi 30. joulukuuta 2009 klo 13.23\nMervi 30. joulukuuta 2009 klo 13.35\nWau! Ehkä kannattaisi istahtaa askartelupöydän ääreen useamminkin, tarkkaan on äidin töitä seurattu, upea;-))m\nPaula 31. joulukuuta 2009 klo 0.26\nNiin ne taidot näköjään periytyy! ;)\nUpea kortti! Tykkään tuosta tekstileiman ja kuvan yhdistelmästä ;D Ei muutaku Äijä useammin askartelupöydän ääreen ;)\nMaaret 31. joulukuuta 2009 klo 1.53\nAivan huippu kortti, hyvä Äijä! Ei muuta kun oma blogi pystyyn :)\nCarola P 31. joulukuuta 2009 klo 10.14\nPoikasi on luonnonlahjakkuus, kun tuosta vaan tekee kortin ja lopputulos on tuollainen :)\ndong dong23 24. elokuuta 2016 klo 5.39


Willimiehen jäljillä: marraskuuta 2016\nWillimiehellä on nyt muutama bisnesidea mielessä, jotka kenties lähiaikoina muuttuvat ideoista toiminnaksi. Jos kaikki menisi suunnitelmieni mukaisesti, mitä ei usko kukaan, niin kenties joskus idea muuttuisi sivuhommista ihan päätoimiseksi työksi. Matkalla on toki monta muttaa ja mutkiakin pitää oikoa vielä jokunen, joten kerron ajatuksestani kenties joskus myöhemmin tai sitten en ilkiä paljastaa ideaani koskaan! Blogin ylläpitämiseen se ei kuitenkaan vaikuta mitenkään. Projekti jatkuu kuten olen ilmoittanut aiemminkin...\nVaan asiaan, jota onkin tällä kertaa poikkeuksellisen vähän! Tämä on jatkoa edelliseen postaukseeni. Kouvolassa perustettiin jatkosotaan JR25 ja tällä paikalla Selänpään koulun pihalla kasattiin 18.6.1941 rykmentin konekiväärikompania ja kranaatinheitinjoukkue.\nSelänpään koulun pihamaa\nMuuta en kohteesta osaa sanoa, joten tämä saattaa olla lyhyin postaukseni ikinä. Toivottavasti jatkossa minulla on enemmän sanottavaa esittelemistäni kohteista. Kenties te lukijat voitte auttaa tässäkin minua?\nSade sotki vähän laatan tekstiä\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 30, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKouvola / JR25 I pataljoonan 1. ja 2. komppanian muistolaatta\nMelkoinen myrsky raivoaa täällä Lappeenrannassa ja lunta tuiskuaa vaaka-asennossa peittäen tienoon valkoiseen vaippaan. Toivottavasti tällä kertaa pysyvästi, jotta pääsisimme eroon synkästä ja pimeästä syksystä. Tulisi edes vähän valoa ankeaan pimeyteen.\nToki viime viikkoina on maailmalta levinnyt tietooni monia hyviä uutisia, jotka ovat piristäneet oloani. Suomesta on kenties tulossa maailman ensimmäinen maa joka luopuu kivihiilestä, Adidas alkoi valmistaa lenkkitossuja merestä nostetusta muovista, jakamistalous leviää maailmalla ja huonoon muistiinikin lienee kohta tarjolla apua. Kaikki positiivisia uutisia maailmalta, mutta mahtuuhan joukkoon myös lukuisia huonojakin uutisia. Yritän unohtaa ne näin ennen työviikon alkua ja pysyä positiivisella fiiliksellä.\nPaljoa lisää positiivisuutta ei toki tarjoa tämän päiväinen kohdekaan, koska en tiedä kohteesta sen enempää. Kyseessähän on vain yksi Valkealan nuorisoseurantalon seinään kiinnitetty muistolaatta. Vastaaviahan olen kaiketi esitellyt jokusen aiemminkin?\nMuistolaatta kertoo kahden komppanian sotaanlähdöstä\nYmmärrän, että muistolaatalla on monille merkitystä ja niin pitää ollakin. Täältä marssille lähteneet joukot JR25 I pataljoonan 1. ja 2. komppaniat menettivät sotaretkellä melkoisesti miehiä kaatuneina ja haavoittuneina. Tässä asiassa ei liene syytä laskea leikkiä? Monille tämä kokoontumispaikka oli viimeinen kerta, kun he näkivät kotiseutunsa Valkealan.\nMuistolaatan tekijöistä ja paljastusajankohdasta minulla ei ole mitään tietoa, mutta eiköhän tuosta joku jossain vaiheessa informoi. Se on ainakin näin nykyaikana hienoa, että tieto liikkuu...\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 28, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Kouvola, Muistolaatta, Sotamuistomerkki\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 26, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nJoskus tuntuu, että veteraanijärjestöillä on liikaa rahaa käytössään. Ainakin tämän päiväinen kohde viestii hivenen siitä, että on nyt vaan päätetty istuttaa tammi Kuusankoskitalon pihamaalle ja kiinnittää tapahtuman muistoksi komea muistolaatta kiven kylkeen. En minä vastusta ollenkaan tällaisia huomionosoituksia, mutta jotenkin kun itse kierrän näitä kohteita jatkuvasti, niin väkisinkin mieleeni tulee, että muistomerkkien merkitys kokee inflaation.\nMuistomerkki ja upea tammi taustalla\nHienoa, että paikalliset kuusankoskelaiset veteraanijärjestöt ovat oman puunsa istuttaneet ja onhan se komea katsellakin. Silti toivoisin välillä, että mietittäisiin olisiko rahalle parempaakin käyttöä vaikkapa vähävaraisten sotaveteraanien auttamiseen tai johonkin muuhun vastaavaan tekoon.\nTapahtuman kunniaksi kiveen kiinnitetty laatta\nItse arvostan kaikkien veteraanien sotavuosina ja niiden jälkeenkin suorittamia tekoja ja ponnistuksia, mutta jotenkin näitä on vaan liikaa! Silti tämä 14.10.1986 paljastettu muistolaatta tammen istutuksineen on hieno osoitus sotaveteraaniemme jälkeensä jättämästään perinnöstä.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 25, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nJokaisella sotilasporukalla on johtaja ja jos olet komentoketjussa se alimmainen sotamiehen retale, niin silloin niitä ainakin riittää liiaksikin asti. Näin ainakin omaa varusmiesaikaani muistelisin... Kohdalleni kun ei sen kummempaa uraputkea armeijan leivistä irronnut, niin ei liene ihme, ettei tuo ole osunut kohdalle senkään jälkeen. Toisaalta en minä sen kummemmin titteleistä välitäkään, koska olen ihan tyytyväinen nykyiseen asemaani rividuunarina. Siitä saan ihan riittävästi tekemistä päivieni täytteeksi....ajoittain jopa liikaakin!\nKomentajien metsikkö Korialla\nMutta jos päällikkötasolle onnistuu nousemaan, niin pitäähän sen kunniaksi saada nimensä jonkin sortin muistomerkkiin. Näin on tapahtunut Koriallakin ja siellä muistomerkki könöttää vaikka varuskunta on jo lakkautettu aika päiviä sitten. Toki muistomerkin paikka onkin täällä muistuttamassa ajoista, jolloin Korian varuskunta-alueella sattui ja tapahtui...\nPioneerihenkinen pieni kivenmurikka\nTämä muistomerkki on siis Korian varuskunnan komentajille tarkoitettu muistomerkki, minkä ympärille on istutettu Serbiankuusia. Itse asiassa jo toiset kuuset ovat menossa, koska ensimmäiset kokivat voittajansa luonnonvoimien kanssa kisaillessaan. Muistomerkki on kuusikon keskellä ja siihen kiinnitettyyn laattaan on kirjattu jokainen Korian varuskunnan komentaja sekä pioneerikoulun päälliköt virkavuosien kera.\nAjatus oli hyvä ja muistomerkki paljastettiin 14.5.1984, jolloin jokainen päällikkö istutti oman kuusensa muistokiven ympärille. Ideana oli, että jokainen uusi komentaja istuttaisi kuusen ja lisäisi nimensä laattaan tultuaan valituksi päällikkötason tehtäviin. Idea oli hyvä, mutta luonto pahalainen vei kuuset ja varuskunatkin lakkautettiin, joten kuuset piti uusia 12.6.2005. Uusia nimiä ei taida lähivuosina kuitenkaan tulla listaan?\nPitihän se oma varjokuva saada aikaiseksi tähänkin...\nKomentajien metsikkö sai alkunsa everstiluutnantti Jouko Eskolan aloitteesta ja sopivan pioneerihenkisen kiven löysi Sakari Värri Iitin Graniitin varastosta. Ilmeisesti kyseistä murikkaa ei tarvinut erikseen muotoilla vaan se soveltui käyttöön sellaisenaan...\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 24, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKouvola / Korian siltojen pommitusten muistomerkki\nSodissa on elintärkeää saada kuljetukset toimimaan vihollisen pommituksista ja muusta häirinnästä huolimatta. Tämä oli tilanne myös viime sotien aikana Koriallakin, minkä sillat olivat elintärkeitä tavaravirtojen siirtymiseksi haluttuihin paikkoihin. Siksi näihin vihollisellekin tiedossa olleisiin tärkeisiin pisteisiin keskitettiin melkoisesti ilmatorjuntaa. Näin tapahtui Kymijoen ylittävillä Korian silloillakin.\nNäkymä muistomerkiltä siltojen suuntaan\nVihollinen pommitti Korian siltoja useaan otteeseen talvi-ja jatkosodan aikana, mutta tuhot jäivät onneksemme vaatoimattomiksi. Liekö syynä ollut ilmatorjunnan kiivaus vai vihollislentäjien surkeat taidot? Kaikesta yrityksestä huolimatta sillat säilyivät toimintakelpoisina molempien sotien ajan. Siksipä nämä pommitukset ja niiden torjumiset ansaitsevat oman muistomerkin.\nKorian siltojen pommitusten muistomerkki\nSamaa mieltä kanssani olivat jo aiemmin Elimäen Vilppulan jakokunta puheenjohtajineen. Puheenjohtaja Kimmo Jokiranta ideoikin muistomerkin, minkä taas Martti Lantta luonnosteli paperille. Lopullinen työ jäi kaksikon Pentti Taimisen ja Raimo Mikkolan tehtäväksi. Hyvää työtä tekivätkin, koska kyseinen muistomerkki poikkeaa niin selkeästi useimmista sotamuistomerkeistä.\nJalusta on ilmeisesti antanut vähän periksi?\nKyseinen muistomerkki koostuu kolmesta graniittipaadesta ja kahdesta metallitangosta, joiden päähän on asetettu 100kilon lentopommit putoamassa alas. Kyllä tätä 26.5.2007 paljastettua muistomerkkiä kannattaa käydä katselemassa Rantaraitin varrella vaikka vähän pidemmästäkin matkasta.\nLieneekö muistomerkin virallinen nimi Ihme?\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 21, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nNyt maailman kirjat ovat sekaisin. Willimies on myynyt itsensä markkinavoimille ja sallinut omassa blogissaan mainokset! Tuskin niiden tuotto minusta vielä miljonääriä tekee, mutta jospa ne vaikkapa riittävät Willimiehen lempijuomaan Pirkka-olueen kerran vuodessa. Olisihan se jotain sekin... Olin blogin alusta lähtien mainoksia vastaan, mutta kun rahatilanteeni on jatkuvasti kriisissä, niin ajattelin nyt kokeilla tätä keinoa, jotta minulla olisi ensi suvena mahdollisuus jatkaa kuvausreissuja, mitkä muuttuvat jatkuvasti kalliimmiksi kohteiden kaukaisten sijaintien johdosta.\nTällä hetkellä olen laskenut, jotta ensi kesän kuvausreissuja Suomen alueella tulee olemaan kaiketi neljä kappaletta, minkä lisäksi Venäjälle on tiedossa ainakin kymmenkunta päivän mittaista retkeä. Näiden lisäksi tarkoitus olisi tehdä kaksi pitempää reittiä, jotka suuntautuvat Laatokan Karjalaan. Ne vaativat jo jonkinmoista matkabudjettia yöpymisineen. Joten siinä muutama syy blogin kaupallistamiseen ja mainosten hyväksymiseen. Tuskinpa nuo meitä ihmeemmin häiritsevät jatkossakaan, mutta voittehan niitä aikanne kuluksi klikkailla vaikkapa tylsän työpäivän lomassa, niin saatte jatkossakin lueskella ja katsella kuvia reissuiltani.\nMaastoajoneuvo vaativalle kulkijalle\nTällä kertaa joudutte tyytymään kohteeseen, mikä esittelee teille Venäjan kansallisajoneuvon tai oikeammin kaksi sellaista, nimittäin panssarivaunut Käkisalmen linnan edustalta. Useammin kuin kerran olen toivonut omistavani panssarivaunun, millä päräyttäisin paikan päälle johonkin syrjäiseen kyläpahaseen. Olen nimittäin joutunut kääntymään ympäri jokusen kerran, koska eteenpäin ei vaan enää pääse. Silloin olisi ollut tankille kysyntää! Toki tähän asti olen välttynyt pahemmilta jumiin jäämisiltä ja rengasrikoilta, mitkä ovat jokapäiväisiä Venäjän syrjäteillä.\nVakuuttava näky vastaantullessa. Kuvassa ISU-152\nOlihan siellä jokin kivilaattakin jalustaan kiinnitettynä\nTarkalleen en ymmärrä, että miksi tänne Käkisalmeen on nämä kaksi kulkupeliä laitettu nähtäväksi, koska puna-armeija ei koskaan päässyt taistellen tänne asti vaan saivat sen lahjaksi rauhanteossa 1944. Silti voimaa ja mahtia esitellään näilläkin nurkilla. Eipä siinä mitään, koska pääsin minäkin nyt kokeilemaan miltä panssarin päällä seisoskelu tuntuu. Edellisestä kerrasta olikin kulunut jo useampi vuosikymmen ja silloin pääsin tutustumaan ainoastaan tankin pohjan niittauksiin ja hitsaussaumoihin Suomen armeijan urheuskokeessa.\nIS-3 tankin muistolaatta\nMelkoisia mörköjähän nämä kumpikin on ja täytyy tunnustaa niiden kiehtovan mieltäni. Pääsisinpä joskus mokoman mörököllin puikkoihin...mielummin IS-3 tankkiin, jos valita saisi. Näyttää näet melkoisen räyhäkkäältä peliltä.\nIS-3, mikä on nimetty Josif Stalinin mukaan\nTämä tankkimalli on nimetty Josif Stalinin mukaan, mutta kyseinen IS-3 ei kerinnyt toisen maailmansodan taisteluihin, mutta osansa se sai kyllä myöhemmin taistelukentillä, kun unkarilaisia laitettiin kuriin vuonna 1956. Tarkemmin voit tutustua tankin historiaan täältä.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 20, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Käkisalmi, Muistomerkki, Sotamuistomerkki, Venäläinen muistomerkki\nMinusta alkaa pikku hiljalleen kehkeytyä ekomies tai jotain sinne päin.... Viime viikkoina olen vaihdellut valaisinten lamppuja vähemmän energiaa kuluttaviksi sekä muutenkin järkiperäistänyt kotimme ekologisuutta. Tärkein toimenpide lienee jätteiden lajittelun lisääminen kattamaan myös muovin kierrätys tölkkien ja paperin lisäksi. Entuudestaan meillä metalli- ja lasitavara kierrätettiin ihan täysin. Olenkin huomannut muutoksen melkoisen nopeasti kertyvän sekajätteen osalta. Sitä tulee ihan hiton paljon vähemmän...\nVielä kun kilpailutan sähköntoimittajan, joka toimittaa edullisimmin ekosähköä mökkiimme, niin lupaan hetkeksi rauhoittua ekoinnossani. Tosin ainahan sitä keksii uusia asioita, joiden avulla voi säästää luontoa ja samalla rahaa. Kaikesta huolimatta siirrymme nyt historian pariin ja Korian kasarmialueelle.\nJoitain aikoja takaperin julkaisin vastaavan muistolaatan Kouvolan kasarmialueelta, minne oli Pioneerikoulun seinään kiinnitetty vastaava muistolaatta. Tämä on sitä edeltäneeltä ajalta, jolloin vuoden 1983 alusta toimintansa Kouvolassa aloittanut Pioneerikoulu siirtyi sinne Korialta.\nPioneerikoulun muistolaatta on kiinnitetty entisen aliupseerikoulun sisäänkäynnin viereen\nKorian kasarmialueella pioneerikoulu toimi 4.12.1944 - 31.12.1982. Moni pioneeri onkin saanut koulutuksensa täällä Korian kasarmilla. Mustasta graniitista tehdystä muistolaatasta ei ole liiemmälti tietoa, mutta se on paljastettu entisen aliupseerikoulun rakennuksen seinässä 4.12.1982 eli vähän ennen yksikön siirtymistä uudistettuihin tiloihin Kouvolaan. Tekijästä en löytänyt tietoa.\nTuntemattoman tekijän tekemä muistolaatta\nJoukko-osasto on vielä selkeästi nähtävänä\nMuistolaatan läheisyydestä löytyi toinenkin erään asuinrakennuksen seinästä\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 19, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKouvola / Korian varuskunnan sotilaskodin muistolaatta*\nTähän asti olen aina hehkutellut, kun joku merkittävä rajapyykki blogin kävijätilastoissa on tapahtunut. Nyt tehdään poikkeus tähänkin, koska näet 400.000 kävijän rajapyykki meni rikki aamusella. Hehkutukset sikseen ja odotellaan tuota seuraavaa rajapyykkiä ja jätetään höpinät sinne. Toki tämä tuntuu ihan mukavalta, mutta menköön tällä kertaa niin, että kiitän teitä kaikkia lukijoita. Nöyrimmät kiitokset....ja sitten asiaan!\nJokainen armeijan käynyt tietää Sotilaskotien merkityksen varusmiesajan kärsimysten lieventämiseksi. Itse ainakin muistelen vieläkin lämmöllä Lappeenrannan sotilaskotia, mikä toi lohtua omille varusmiesajoilleni. Voin vain hyvin kuvitella Korian sotilaskodin merkitystä kasarmialueella viihtymisessä. Täällä oli aina tupa täynnä kohtalotovereita, jotka joutuivat viettämään illat ja viikonloput sotilaskotien lämmössä.\nKorian upea entinen sotilaskotirakennus\nSiksi minusta onkin hienoa, että nämäkin paikat merkitään jälkipolville tiedoksi, koska täällä Korialla ainakin entinen sotilaskoti seisoo tyhjänä ja kenties jopa kylmillään odottamassa rakennuksen peruskorjausta, mitä ei kenties enää koskaan tule. Nyt olisi jollekin tiedossa oikein hieno projekti kunnostaa tämä vuonna 1938 rakennettu funkkishenkinen talo omaksi asuintalokseen. Ainakin aihio olisi hieno...\nkoristeellinen kyltti kertoo paikan historiasta\nOvenpielestä löytyy siihen 23.10.1996 kiinnitetty muistolaatta, jonka Kouvolan Opastekeskus Oy ob valmistanut Korian Sotilaskotiyhdistyksen johtokunnan pyynnöstä ja rahoituksella. Ainoastaan yksi asia tässä muistolaatassa minua hämää ja mihin en löytänyt ratkaisua. Miksi tila on aluksi ollut Tampereen sotilaskotiyhdistyksen hallussa ja vasta vuodesta 1956 lähtien Korian oman sotilaskotiyhdistyksen hallussa.\nMuistolaatta rakennuksen seinässä\nSain välikäden kautta tietoa tästä kohteesta, mikä minuakin hämmästytti. Miksi Korian sotilaskotia oli pyörittänyt Tampereen sotilaskotiyhdistys. Nyt asia on selvinnyt...\nAihepiiriä tutkii tällä hetkellä evp prikaatinkenraali Pentti Airio ja hän antoi käyttööni välikäden kautta tietoa aiheesta. Syy on seuraavanlainen. Tampereelle oli perustettu varuskunta vuonna 1918 ja siellä aloitti toimintansa sotilaskotiyhdistys. Varuskunnan joukot siirtyivät kuitenkin melko pian pois, jolloin yhdistystä pyydettiin jatkamaan sotilaskotitoimintaa Korian varuskunnassa. Näin tapahtuikin ja Tampereen sotilaskotiyhdistys hallinnoi Korian sotilaskotia aina vuoteen 1956 asti.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 17, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nOlen pienestä pitäen ollut kiinnostunut historiasta ja aion olla jatkossakin. Mitä ihmeellisimmät asiat kiinnostavat minua, kunhan ne ovat tapahtuneet joskus kauan aikaa takaperin. Oman suvun tutkimiseen en ole haaskannut aikaani, koska oma isäni huolehtii siitä osuudesta. Niinpä uskon olevani melkoisen hyvin perillä oman sukuni juurista, mitkä kiertävät ensiksi Viipuriin ja sieltä vielä aina Mikkelin nurkille saakka. Ellen väärin muista, niin sukuselvitys on yhteinen aikajatkumo aina vuoteen 1571 saakka, mikä on mielestäni uskomaton suoritus.\nHarmaa graniitti sopii teokseen hyvin\nKyllähän tuohonkin tutkimukseen pitäisi saada vähän lisää lihaa luiden ympärille, koska ihmisiin liittyvät tarinat ovat se, mikä meitä lukijoita kiinnostaa! Samaa kiinnostusta minullakin olisi tämän päiväisen kohteen tietoihin, mitkä ovat lähes tulkoon nolla.\nFaktat olivat tässä\nAinoat faktat ovat ne, että tämä kivinen rengas kivijalustalla sijaitsee Voikkaan Kirkkopuistossa ja sen ovat pystyttäneet menneitten sukupolvien työn kunnioittamiseksi Lions Club Kuusankoski ja LC Voikkaa yhdessä vuonna 1985. Tässä kaikki mitä tiedän aiheesta. Nyt on taas lukijoilla mahdollisuus auttaa minua....\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 15, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nViime aikoina julkaisuvauhti on ollut vähän hitaanlainen, koska olen keskittynyt katsomaan Yle Areenasta kotimaisia laatusarjoja. Ensin katsoin Downshiftaajien kaikki jaksot muutamassa päivässä ja nyt takana on jo kaksi tuotantokautta Kimmoa. Eipä tässä paljon muuta ole kerennytkään viime aikoina. Noista sarjoista etenkin Downshiftaajat on ihan hemmetin hyvä sarja, mitä suosittelen kaikille. Ei mene aika hukkaan Ylen laatuviihteen parissa. Onpa muutama ajatuskin noussut mieleeni noita katsoessa....niistä ehkä joskus myöhemmin. Nyt lähdetään kuitenkin Kouvolaan.\nVoikkaan kirkon vieressä sijaitsevassa Kirkkopuistossa on kaksi alueen historiaan liittyvää muistomerkkiä, joista esittelyvuoron saa ensin JR5 kolmannen pataljoonan miesten sotaanlähdön muistomerkki. Kyseiseltä paikalta lähti melkoinen joukko sotilaita 11.6.1941 puolustamaan isänmaataan. Monelle reissu muodostui reilun kolmen vuoden mittaiseksi, mutta ei kaikille, koska sota tunnetusti harventaa joukkojen rivejä.\nMuistomerkin miljöö on upea\nTämä graniittipaasi on saanut kylkeensä laatan, minkä teksti on seuraava:\n"Täällä kokoontuivat III / JR5:n reserviläiset 11.6.1941 lähtiessään puolustamaan isänmaataan"\nAlue oli syksylläkin hyvin hoidettu\nLisäksi kiveen on kiinnitetty joukko-osaston tunnus ja JR5 vuosilukuineen\nJoukko-osaston tunnukset ja muistolaatta\nPatsaan historiasta sen verran, että marraskuussa 1985 perustettiin Peikkopataljoonan sotaveteraanien yhdyssiteeksi paikallinen toimikunta. Siihen kutsuttiin myös alueen JR5 aseveljet. Samassa kokouksessa nousi jo esiin oman muistomerkin pystyttäminen Valio Sopasen toimesta. Kuinka asiat etenivät sen jälkeen, ovat minulle tuntemattomat. Kuitenkin 11.6.1988 muistomerkki paljastettiin nykyiselle paikalleen.\nPS. Hyvää isänpäivää\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 13, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nWillimies on nyt ihan puhki. Onneksi kuitenkin pitkiä työpäiviä sisältänyt työviikko alkaa kääntyä loppusuoralle ja pakollisista töistä jäljellä on enää vain lumityöt. Saatiin tuota valkoista ja kylmää näemmä ihan riittävästi maahan. Mukavaahan se on, mutta työtähän tuo teettää... Jos on ollut kylmää kyytiä, niin kylmää kyytiä on saanut myös itselleni rakas SaiPakin. Näiden isojen asioiden edessä lieneekin syytä hetkeksi hiljentyä ja siirtyä kirkkomiljööseen.\nKouvolan varuskunta-alueelta on nyt kaikki tiedossani olleet muistomerkit ja -laatat esitelty, joten pitää esittelyissä jatkaa hivenen toiselta puolelta nykyistä Kouvolaa. Siirrymme tällä kertaa Voikkaalle ja aloitamme alueen muistomerkkien esittelyn hivenen uskonnollisemmin esittelemällä Voikkaan vuonna 1925 rakennetun kirkon.\nKyseisen Voikkaan kirkon alku oli vähän vaatimattomampi, sen toimiessa vuodesta 1925 lähtien arkkitehti Volmari Forsbergin suunnittelemissa tiloissa. Ajastaan tila kävi ahtaaksi ja suunnitelmissa häämötti rukoushuoneen päivittäminen kirkoksi. Muutostyöt tehtiin vuoden 1961 aikana arkkitehti Veikko Larkaksen suunnitelmien mukaan ja se vihittiin vielä samana vuonna kirkoksi.\nVoikkaan kirkko nykyasussaan\nVoikkaan kirkko on yhä toiminnassa vuonna 2004 peruskorjatuisssa tiloissa. Unohtaa ei sovi myöskään kirkon edustalla olevaa vuonna 1959 rakennettua kellotapulia. Samoissa tiloissa toimii myös seurakuntakeskus tänä päivänä.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 11, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Kirkko, Kouvola, Rakennukset\nElämme mielenkiintoisia hetkiä. Uutiset Amerikan suunnalta näyttävät, että vanha tietämyksini amerikkalaisten typeryydestä on varmistumassa. Kahdesta huonosta ehdokkaasta osaavat näemmä valita vielä sen hölmömmän, mutta itsehän ovat päällikkönsä valinneet! Minäkin valitsen myös tänään jotain ja pysyttelen sotilaskohteissa....\nTänään ollaan viimeistä kertaa Kouvolan entisellä kasarmialueella, mistä on esittelemättä vielä yksi muistolaatta. Tämäkin muistolaatta kertoo Kouvolan suuren varuskunnan alasajosta 1980-luvun lopussa. Tuolloin myös Kouvolassa 1.1.1983 toimintansa aloittanut Pioneerikoulu jääti Kouvolan siirtyen 31.12.1989 alkaen Keuruulle.\nTämän tapahtuman muistoksi valmistettin muistolaatta, mikä paljastettiin 31.12.1989 muuton yhteydessä entisen Pioneerikoulun seinässä. Tekijästä en valitettavasti löytänyt tietoa.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 09, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nMielenkiintoinen syksy on taas käsillä. Amerikassa ratkaistaan, kumpi huonoista vaihtoehdoista valitaan presidentiksi ja meitä suomalaisia taas askarruttavat venäläisten maakaupat. Lisäksi moni muu tärkeä asia odottaa ratkaisua, mutta kaiketi meidän pitää odottaa kevään kuntavaaleihin saakka. Silloin selvinnee puolueiden voimasuhteet, mitkä vaikuttavat tuleviin päätöksiin. Tulos on sinänsä sama, koska muutosta ei tähän maahan saa aikaan kukaan, ennen kuin asiat ovat totaalisen jumissa. Valitettavasti olen niin pessimistinen asian suhteen...tarvittaisiin hivenen taisteluhenkeä!\nAikoinaan kaikki armeijat marssivat rumpujen pärinän säestyksellä taisteluihin, mutta nykyisin tällainen aika on ohitse. Silti kaikki varuskunnat ylläpitivät aikoinaan omia soittokuntia osittain vanhojen perinteiden mukaisesti. Valitettavasti nykyisenä rajoitettujen resurssien aikakaudella niistä tunnutaan luopuvan kulueränä. Harmillista, koska perinteet ovat keskeinen osa nykyistä identiteettiämme ja jo sinänsä vaalimisen arvoista.\nEntinen päävartiorakennus oli soittokunnan tilana 31.12.1989 asti\nKouvolan varuskunta-alueella toimi myös varuskuntasoittokunta vuosikymmenien ajan, mutta lopulta vuonna 1989 sekin tie oli kuljettu loppuun. Soittimet piti pakata ja siirtyä toiseen paikkaan puhaltelemaan torviin ja paukuttamaan rumpuja. Soittokunta siis lakkautettiin.\nPerinteistä jäi jäljelle vain Kouvolan varuskuntasoittokunnan kilta ry, mikä osaltaan on ylläpitänyt perinteitä muistolaatan muodossa. He kustansivat messinkisen muistolaatan entisen päävartiorakennuksen seinään, missä soittokunta toimi 31.12.1989 asti. Messinkinen muistolaatta on entisen soittokunnan soittajan luutnantti evp Kunto Siitosen käsialaa. Muistolaatta paljastettiin 24.4.2004.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 07, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTalvi on saapunut tänne Willimiehen kotikonnuille ja tältä erää onkin laitettava pillit pussiin reissujen suhteen. Muodostakoon pienen poikkeuksen tämän viikonlopun reissu Viipuriin, missä majailimme Williladyn kanssa yhden yön verran. Muutama valokuva tullee räpsättyä, mutta jotenkin tuntuu, että Viipuri on jo nähty! Pitäisi siis pikkuhiljaa alkaa noitakin kuvia julkaista, ennen kuin ne vanhenevat ja joudun kenties kuvaamaan ne uudelleen. Näin huomasin tapahtuneen ainakin Kannaksen sotamuseon suhteen, joka on vaihtanut paikkaa. Siksi se onkin tällä kertaa vierailumme kohdelistalla shoppailupaikkojen lisäksi.\nMuutenkin alkaa tuota kuvamateriaalia olla ihan riittämiin, joten eiköhän tämä talvi ole reissujen suhteen taputeltu. Itse asiassa se tekeekin ihan hyvää, koska tämä talvi menee aika pitkälti taas uusien reissujen suunnitteluun ja kohteiden etsimiseen. Se onkin sitä työtä, mistä tykkään kuvausreissujen ohella eniten. Onpahan mielekästä tekemistä taas pimeinä ja kylminä talvi-iltoina.\nJotenkin tuo kylmä ilma sai taas ajatukset kesään ja viime suven reissuun Repinoon ja Pietariin. Tältä reissultakin kertyi kohtuullisesti kuvausmateriaalia ja lieneekin syytä palata Siestarjoelle ja esitellä sieltä kuuluisan asetehtailijan Sergei Mosinin patsas.\nSergei Mosinin patsas Siestarjoella\nEnsimmäinen maininta Siestarjoesta löytyy ruotsalaisesta kronikasta vuodelta 1643. Alueella käytiin myös tiukkoja taisteluita Venäjän ja Ruotsin välillä Suuren pohjan sodan alussa vuonna 1703, minkä seurauksena alue jäi Venäjän haltuun. Myöhemmin vuonna 1710 Pietari Suuri lähettää alueelle virkamiehiä tutustumaan alueen tarjoamiin mahdollisuuksiin. Retken seurauksena alueelle rakennetaan satama, pato, kirkko ja Pietarin käyttöön kesäpalatsi.\nAlueelle myös päätetään rakentaa suuri asetehdas, minkä avajaisiin Pietarikin osallistui 27.1.1724. Myöhemmin kun Suomi liitettiin Venäjään ja Suomi sai ensimmäistä kertaa omat rajat vuonna 1812, niin Siestarjoki jäi Suomen puolelle. Tehdas oli kuitenkin niin merkittävä Venäjälle strategisesti, minkä takia keisari Aleksanteri II päätti siirtää rajaa siten, että 15.2.1864 alkaen Siestarjoki liitettiin Pietarin kuvernementtiin. Rajan muuttamisen takia Aleksanteri lupasi Suomelle Petsamon, mikä sitten lopulta Tarton rauhassa 1920 Suomeen liitettiinkin.\nAseita alueella onkin rakennettu siis pitkään, mutta merkittävin vaihe asetehtaan historiassa on vielä edessä. Monenlaisia aseita on siis tehty, mutta kuuluisimmat ovat Berdan ja Mosin Nagant malli 1891, mitä valmistettiin miljoonia Venäjän ja muiden armeijiden käyttöön. Minä kun en aseista ymmärrä hittoakaan, niin kerrottakoon tähän lopuksi, että malli 1891 syntyi Venäjän armeijan tilauksesta, millä haluttiin korvata vanhentuneet kiväärit.\nKivääri suunniteltiin Belgiassa Nagantin tehtailla, mutta Mosin suunnitteli siihen parannuksia, kuten syöttölaatikon ja paranteli aseen lukkoa saaden nimensä tunnetuksi jälkipolvillekin. Näillä ansioilla hän kohosi myös Siestarjoen, nykyisen Sestrosetskin, asetehtaan johtajaksi.\nKaikki muut yksityiskohdat patsaasta ovat minulle tuntemattomat!\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 05, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Patsas, Siestarjoki, Venäläinen muistomerkki\nKouvola / Salpausselän IT-patteriston muistolaatta\nWillimies oli aikoinaan armeijassa kranaatinheitinmiehenä, joten nämä tykistöjutut ovat itselleni vähän vieraita. Heittimillä tehdään tuhoa lähialueille, mutta tykistö- ja ilmatorjuntamiehet ampuvat kohteita, jotka ovat kaukana. Sen kummempaa en aiheesta tiedäkään, mitä nyt yritin edes vähän perehtyä aiheeseen tätä juttua varten.\nMuistolaatta sijaitsee tämän punatiilisen rakennuksen päädyssä\nKouvolan kasarmialueella yhden punatiilisen rakennuksen päästä löytyy seinästä muistolaatta, mikä kertoo nykyisin Vekaranjärven varuskunta-alueeella sijaitsevan Salpausselän IT-patteriston historiasta. Yksikkö on käsittääkseni alunperin perustettu Viipuriin vuonna 1928, minkä jälkeen se on siirtynyt aluksi Lahteen. Sieltä yksikkö siirtyi vuonna 1968 Kouvolan kasarmialueelle vaikuttaen alueella aina vuoteen 1989. Silloin edessä oli siirto Haminaan, mistä yksikkö siirtyi nykyiselle asemapaikalleen Vekaranjärvelle.\nMuistona Kouvolan ajasta seinään kiinnitettiin muistolaatta kertomaan yksikön kouvolalaisesta historiasta. Vielä vanhemmasta ajasta voitte lukaista täältä, missä kerrotaan talvisodan aikaisesta Kouvolan ilmatorjunnan historiasta.\nSalpausselän IT-patteriston muistolaatta\nMuistolaatan paljastamisajankohta oli 29.12.1989 ja sen suunnitteli sekä valmisti teknikkoluutnantti evp Altti Heiskanen.\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 04, 2016 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKouvola / Salpausselän IT-patteriston perinnetykki\nIT-tykki keskellä paraatikenttää\nOlen esitellyt blogissani lukuisia kohteita, mihin liittyy Suomen puolustusvoimat ja niiden kalustoa. Pakko tunnustaa, että näitä julkaistessani mietin usein, että ovatko asiatiedot kohdillaan. Uskokaa tai älkää, mutta mistään muista kohteista en ole saanut yhtä paljon kommentteja ja sähköpostia. Sota-ajan asiat tuntuvat olevan monella edelleen tärkeintä maailmassa. Kiitos kommentoinneista, mutta en minäkään millään osaa ja pysty selvittämään jokaikisen sodanajan joukko-osaston liikkeitä ja taistelupaikkoja. Siihen ei riitä aikani eikä kyvytkään. Pahoittelut siis mahdollisista asiavirheistä jne....\nSata vuotta vanhaa sotakalustoa\nToinen asiaa hankaloittava seikka on myös se, etten ole perehtynyt esittelemieni kohteiden paikallishistoriaan riittävällä innolla. Siihenkään ei aikani riitä, enkä edes halua perehtyä edellä mainituista syistä. Siksi monet kohteet saavat melko pintapuolisen esittelyn. Minulle ehkä kaikkein tärkeintä on kaivaa nämä kohteet kaikkien tietoisuuteen ja siitä jokainen voi valita itseään kiinnostavat aiheet, mihin haluaa perehtyä tarkemmin. Blogini kaltaista laajan alueen kattavaa muistomerkkiesittelyä ei tietääkseni vielä kukaan ole tehnyt? Tätä pidän tärkeimpänä tehtävänäni ja siihen olen upottanut valtavasti aikaa ja voimavaroja.\nMelko kömpelön näköinen nykymittapuun mukaan\nNiinpä kaikki arvannevatkin jo, etten tiedä tämän päiväisestä kohteesta paljon mitään. Kohteena on Kouvolan kasarmialueen paraatikentällä sijaitseva Salpausselän IT-patteriston perinnetykki, mikä on satavuotias tällä hetkellä. Kyseessä on yksi englantilaisten Suomelle lahjoittamista tykeistä, joita Suomeen saapui talvisodan loppupuolella 24 kappaletta. Tämä kyseinen vuonna 1916 valmistettu Vickers-tykki oli sijoitettu Kouvolan lounaispuolella sijaitsevalle Töröstinmäelle.\nMuistolaatta tykin kyljestä\nTykistä päätettiin tehdä muistomerkki 86 raskaan IT-patteriston aseveljien ja -sisarien sekä Salpausselän IT-patteriston toimesta. Muistomerkki paljastettiin 20.8.1998, jolloin tuli kuluneeksi patteriston perinnejoukon Viipurissa perustetun liikkuvan IT-patterin perustamisesta.\nValmistajan lätkä tykin kyljestä\nPosted by Willimiehen jäljillä on marraskuuta 02, 2016 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin


Shanghain Suomalaiset ry. :: Näytä viesti - Suomalainen turistiopas/lastenhoitaja heinäkuussa!\nSuomalainen turistiopas/lastenhoitaja heinäkuussa!\nShanghain Suomalaiset ry. Foorumin päävalikko -> Perhe ja lapset\nLähetetty: 03.06.2012 00:22 Viestin aihe: Suomalainen turistiopas/lastenhoitaja heinäkuussa!\nShanghain Suomalaiset ry. Foorumin päävalikko -> Perhe ja lapset Kaikki ajat ovat GMT + 8 tuntia


Valencia - Real Sociedad - Kasinoarvostelut .net\nJalkapallon Espanjan La Ligan ottelutarjontaa, Real Sociedad matkustaa testaamaan Valencian päivän pelivireen. Keskiviikkona maan korkeimmalla sarjatasolla pelataan yhteensä neljä välienselvittelyä. Sarjataulukossa Lepakot ovat tällä hetkellä sijalla 12., kun taas baskimaalaisylpeys on kuudentena, mutta se ei kerro totuutta erosta materiaalin suhteen, sillä valkopaitoja pidetään kaudesta toiseen kärjen yhtenä päähaastajana. Kuluva kausi on ollut kovin vaikea, mutta pelastettava on mitä on pelastettavissa.\nEdellisen kerran Valencia ja Real Sociedad ovat taistelleet paremmuudestaan joulukuussa, jolloin baskimaalaiset voittivat runsasmaalisessa kohtaamisessa lukemin 3-2. Voittaneen osapuolen maalit merkattiin Da Silva Willian Joselle ja Juanmille, kun taas Lepakoilta maalinteossa onnistuivat Daniel Parejo ja Zakaria Bakkali. Loppunumerot olisivat voineet olla suuremmatkin, sillä Real Sociedad epäonnistui rankkarissa, ja lisäksi Valencia joutui pelaamaan lopussa alivoimalla. Pallonhallinta oli 64-prosenttisesti raitapaidoille, jotka loivat maalintekoyrityksiä 14 kappaletta vastustajan yhdeksää vastaan.\nViiteen viimeiseen otteluun Valencia on saalistanut kolme voittoa, yhden tasapelin ja yhden tappion. Jo pitkän aikaa kotijoukkue on pelannut ennen kaikkea tasaisesti ilman notkahduksia, ja se on isäntien kohdalla erityisen tärkeää, sillä kuluvalla kaudella turhia pistemenetyksiä on tullut aivan liikaa. Valencia on varsinkin kotonaan ollut vakuuttavassa pelivireessä, sillä sarjassa valkopaidat ovat hävinneet alkuvuoden aikana vain kerran. Toinen tappio tuli siellä Copa del Reyn puolella Celta Vigoa vastaan.\nEdellisellä kierroksella Valencia jäi pisteittä Malagaa vastaan, vaikka Lepakot rakensivat 4-2-3-1 systeemillä maalintekoyrityksiä toistakymmentä kappaletta. Pallonhallinta oli niukasti silloiselle isäntäporukalle, mutta he loivat maalintekoyrityksiä pari kappaletta vähemmän. Valencia pelasi viime kotipelissä tasapelin Sevillaa vastaan siten, että jälleen he rakensivat enemmän maalintekoyrityksiä, mutta andalucialaiset kestivät takaiskuitta. Pallonhallinta oli kuitenkin lievästi sarjanelosen eduksi.\nKuluvan kauden aikana Valencia on ollut La Ligan yksi runsasmaalisimmista joukkueista, kun käytetään vertailukohtana sitä, että onko peleissä tehty kolme maalia vai sitä vähemmän. Runsasmaalisimpia seuroja ovat olleet vain Real Madrid, Barcelona ja Sporting Gijon. Valencian otteluissa on keskimäärin tehty hieman yli kolme maalia, mutta siihen ei ole laskettu mukaan pelejä Copa del Reyn tai muiden kilpailujen puolella. Etenkin vieraissa pelatessa Lepakoiden taistot ovat olleet hyvin yleisöystävällisiä.\nReal Sociedad nappasi edellisellä kierroksella kolme pistettä Deportivon kustannuksella, ja vierasjoukkue on lähiaikoina onnistunut voittamaan myös Sporting Gijonin. Lähiaikoina baskimaalaiset ovat olleet Valencian tavoin runsasmaalisia, vaikka La Corunaa vastaan Willian Josen osuma riitti pisteisiin. Maalintekoyrityksiä voittanut osapuoli rakensi 4-3-3 muodostelmalla 17 kappaletta, joten loppunumerot olisivat voineet olla isommat. Viiteen viime peliin vierasjoukkue on jäänyt maaleitta kerran.\nHelmikuussa ja myös maaliskuun alussa Real Sociedad oli vierasotteluissa erinomaisessa pelivireessä, mutta sen jälkeen on ollut vaisumpaa, joskin otteluohjelma on ollut vaikea. Viimeksi tuli runsasmaalisessa taistossa tappio Barcelonaa vastaan. Baskimaan ylpeyden maalit merkattiin tuolloin vastustajan omana Samuel Umtitille ja Xabi Prietolle. Peliesitys oli tappiosta huolimatta hyvä, sillä sinivalkoiset loivat maalintekoyrityksiä 14 kappaletta. Sitä ennen tuli tappio Atletico Madridia vastaan, mutta se ei ollut ehkä oikeutettu, sillä madridilaisten vastustaja piti vieraissakin palloa 61-prosenttisesti.\nLoppuun on hyvä mainita muutama sana Valencian ja Real Sociedadin terveystilanteesta. Kotijoukkueelta Aymen Abdennour ja Rodrigo Moreno Machado ovat kärsineet loukkaantumisista, kun taas Real Sociedadilta Jon Guridi ja Carlos Martinez ovat kokoonpanon ulkopuolella, sekä heidän lisäkseen ainakin Imanol Agirretxen pelaaminen on epävarmaa. Baskimaalaisten kannalta on tällä hetkellä tärkeämpää, että ei ole suuria loukkaantumisongelmia, koska heidän pistetarve on isompi. Lepakoilla ei ole asiaa mukaan Euroopan kentille, mutta ei ole myöskään vaaraa putoamisen suhteen.\nYli 2,5 maalia Pinnaclen kertoimella 1,68. Panos on 2/5.


1973 | Muska: Muska | Uljas – Itä-Suomen ylioppilaslehti\n7.10.2013 Arvio, UutinenPasi Huttunen\n1973 | Muska: Muska\nNaisrockin pioneerin esikoinen\nMuska Babitzinin vuoden 1971 esikoislevytys, Shocking Blue- suomennos Kirjoita postikorttiin sisälsi siinä määrin rajua vokalisointia, ettei vastaavaa maassamme naispuoleisten solistien tarjoilemana ollut aikaisemmin kuultu. Muskan esikoisalbumi ilmestyi vasta paria vuotta myöhemmin.\nPelkästään covereista koostuneella pitkäsoitolla myös soittajisto oli huippuluokkaa, sillä taustalla kuultiin kitaristi Albert Järvisellä vahvistettua Wigwamia. Teksteistä vastasi ensisijaisesti Atte Blom salanimellä Gobseck ja tuottajana toimi Måns Groundstroem. Elton Johnin Crocodile Rock-suomennos Krokotiilirock edustaa tietty albumin tunnetuinta, mutta ei kiinnostavinta antia. Toinen Elton Johnin ohjelmistosta löytynyt poiminta on raa’an tulkinnan osakseen saava Saturday Night’s Alright for Fightingin suomennos Lauantaina jytää.\nVarsin pätevää jytäosastoa tarjoavat Suzi Quatron 48 Crashin (Kun oot 52), Nazarethin Bad, Bad Boyn (Paha tyttö) ja Geordien Can You Do Itin (Koko viime yön) suomennokset. Sladen jo tuossa vaiheessa varsin mittavasta hittikalvalkaadista on valittu hieman sofistikoituneempaa tuotantoa edustava My Friend Stan. Ystävättäret-nimiseksi kääntyneessä versiossa Muska laulaa duettoa itsensä kanssa.\nHank Williams-bravuuri Jambalaya edustaa hienoista täytettä pitkäsoiton todellisiin huippuhetkiin verrattuna. Sellaisiksi ovat laskettavissa ehdottomasti intensiivisesti tulkittu Häämuistojen valssi, johon Järvinen soittaa todella upean soolon sekä harvinaisempaa herkkua edustava kaunokki, Elkie Brooksin vokalisoiman Vinegar Joen ohjelmistosta löytynyt Rock N’ Roll kiertää, eli Rock N’ Roll Gypsies. Järvinen sai soittaa levylle myös vokalisointinsa osalta antaumuksellisen näkemyksen Chuck Berryn ikiklassikosta Johnny B Goode.\nTietynlaisesta helposta musiikillisesta lähestyttävyydestään huolimatta Muskan debyytti edusti varsin tasokasta käyttöpoppia. Hyvää tasoa jatkoi myös hänen toinen kyseisellä vuosikymmenellä ilmestynyt pitkäsoittonsa, vuonna 1977 ilmestynyt Tää se päivä on. Nimikappale on suomennos Buddy Hollyn tunnetuimmasta hitistä That’ll Be the Day, mutta Muskan näkemyksen esikuvana on Linda Ronstadtin versio samaisesta aiheesta.\nKoska hyvä musiikin tekeminen ei loppunut vuoteen 1972, jatkaa Pertti Pulkkanen valikoimalla vuoden 1973 parhaimmistoa. Sarja päättyy.\n← Kela kohtuullisti takaisinperintäänsä\tUEF ei enää tue palkatonta harjoittelua →


Suomalaisia urheilijakohtaloita - Kiveen hakatut - Yhteiskunta ja kulttuuri - Yhteiskunta ja kulttuuri\nSuomalaisia urheilijakohtaloita - Kiveen hakatut\n32,30 € OVH: 35,90 €\nTeoksessa muistellaan suomalaisia urheilijoita ja urheiluvaikuttajia, joista jokainen on jättänyt jälkensä kansakuntamme sieluun.\nTeoksessa muistellaan suomalaisia urheilijoita ja urheiluvaikuttajia, joista jokainen on jättänyt jälkensä kansakuntamme sieluun. Toimittajat vierailevat urheilusankareiden haudoilla ja pohtivat teksteissään elämäntaipaleita, joista löytyy onnistumisia niin urheilussa kuin siviilielämässäkin mutta myös traagisia elämänkohtaloita. Osalle urheilu-uran jälkeinen elämä on osoittautunut hankalaksi, osalle matkan pää taas tuli kesken menestyvän uran. Elämäntarinoiden kautta nousee esiin monia kysymyksiä. Mitä on sankaruus ja mitä on olla sankari? Onko sankaruus ihmiseen sisälle rakennettua vai luoko sen vain ympäröivä maailma? Antaako sankaruus oikeuden unohtaa kaikki muut teot, pyhittääkö se keinot?\nEnsimmäinen Kiveen hakatut -kirja voitti Suomen Urheilugaalassa vuoden 2009 Urheilujournalismi- sarjan.\nArto Teronen on YLE Urheilun tuottaja ja Jouko Vuolle toimittaja.\nsid. 256 s


Näytön vika | AfterDawnin keskustelualueet\nViestiketju Tietokoneen näytöt -osiossa. Ketjun avasi ZZ99 28.09.2014.\nOsaako joku auttaa ja kertoa, onko tämä entinen näyttö vai voiko vika olla raudassa eli auttaako uuden näytön osto?\nEli näyttöön tulee vihreää pikselihäiriötä, joka koneen uudelleen käynnistettäessä katoaa. Tätä on nyt jatkunut parin viikon ajan parin päivän välein. Näyttö on jo vanha ainakin 6 vuotta, joten uuden ostaminen ei sinänsä ongelma. Pelkään vaan, että jos vika ei olekaan näytössä vaan esim. näytönohjaimessa niin, mitä sitten tulisi tehdä.\nVikaa voi olla näytössä tai näytönohjaimessa.\nMyös virtalähdekkin voi temppuilla.\nOnko mahdollista koittaa näyttöä toisessa koneessa,\nja mahdollisesti myös näytönohjainta toisessa koneessa,sekä\nsinun koneessasi toista näytönohjainta ja toista näyttöä.\nSitten olisi myös hyvä saada hieman tietoa koneen kokoonpanosta.\nOnko itse kone kuinka vanha.\nPakettikone,vai itse kasattu.\nMikä näyttö on kyseessä.\nKone on tammikuussa 2011 ostettu Lapstoren kasattu kone (AMD Phenom II x4 955, näytönohjain Nvidia Palit GTX 460 1GB, emolevy MSI AMD870, kiintolevy Samsung F3 1TB, virtalähde Chieftec 550W, keskusmuisti TakeMs 2x2GB DDR3 1333MHZ, Arctic Cooling Freezer 7 , Windows 7 home premium). Näyttö on noin 6 vuotta vanha iso Fujitsu Siemens, muuta en siitä tiedä.\nJa käyttöaste on ollut kova, poika pelaa kaikki vapaa-ajat, joten kone pyörinyt jatkuvasti lähes 4 vuotta! Onkohan jo ajankohtaista vaihtaa koko setti? Kone myös sammuu muutamia kertoja kuussa ja tulee sininen ruutu. Koneen lämmöt normaalissa. Putsattu useaan kertaan sisältä. Sisäosien vaihtoon ei oikein taida olla taitoa.\nZZ99 sanoi: ↑\nEi tietenkään ole pois-suljettua kun kone on kovalla käytöllä ** Vanha alkaa väsymään **\nKone pyörinyt 4 vuotta lähes putkeen ja näyttökin 6 vuoden ikäinen.\nKyllähän kannattais harkita uuden koneen + näytön hankkimista.\nvoishan to sitten jättää ihan nettiselailuun.\nSininen Ruutu | neptunet\nUutta konetta hankkimassa.Tonne vaan toivomuslistaa,\nniin kyllä täältä hyvät vinkit saat uudesta masiinasta & näytöstä.


Turkki ja Britannia: Toiminta Syyriaa vastaan ei vaadi YK:n päätöstä | Yle Uutiset | yle.fi\nTurkki ja Britannia: Toiminta Syyriaa vastaan ei vaadi YK:n päätöstä\nRanskan ulkoministerin mukaan päätös siitä, aloitetaanko Syyriaa vastaan sotilaallinen operaatio, tehdään lähipäivinä.\n26.8.2013 klo 10.13päivitetty 26.8.2013 klo 15.49\nAhmet DavutogluMarck Müller / EPA\nSotilaallinen operaatio Syyriaa vastaan ei edellytä YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää, sanovat Britannian ulkoministeri William Hague ja Turkin ulkoministeri Ahmet Davutoglu.\nHaguen mukaan turvallisuusneuvosto ei ole kantanut sitä vastuuta, joka sille on asetettu. Hän viittasi siihen, että Venäjä ja Kiina ovat johdonmukaisesti estäneet kaikki Syyriaa vastaan osoitetut päätöslauselmat.\nMyöskään Turkki ei vaadi turvallisuusneuvoston lupaa Syyrian hallinnon vastaisille sotilaallisille toimille. Turkki on Davutoglun mukaan valmis liittymään mihin tahansa kansainväliseen liittoumaan Syyrian nykyhallintoa vastaan.\n- Asetamme aina ensi sijalle yhteistyön kansainvälisen yhteisön kanssa, YK:n päätöksin. Jos sellaista turvallisuusneuvoston päätöstä ei saada aikaan, muut vaihtoehdot otetaan käsittelyyn, Davutoglu totesi turkkilaiselle sanomalehti Milliyetille.\n- Tällä hetkellä 36 - 37 maata keskustelee näistä vaihtoehdoista. Jos tässä prosessissa syntyy liittouma Syyriaa vastaan, Turkki on siinä mukana, Davutoglu ilmoitti.\nEU:n ulkopoliittinen edustaja Catherine Ashton puolestaan sanoo, että on äärimmäisen tärkeää, että mahdolliselle päätökselle sotilaallisista toimista saadaan YK:n turvallisuusneuvoston tuki.\nBrittiläisen hallituslähteen mukaan maan pääministeri David Cameron keskeyttää lomansa johtaakseen Britannian kansallisen turvallisuusneuvoston kokousta siitä, miten Syyrian epäiltyyn kemiallisen iskuun tulisi vastata.\nRanska: Päätöksiä lähipäivinä\nSyyrian-vastaisesta sotilasoperaatiosta ei ole toistaiseksi tehty päätöstä, mutta kaikki vaihtotehdot ovat esillä, sanoo Ranskan ulkoministeri Laurent Fabius.\nOperaation laajuutta on arvioitava. Syyriassa tehtyyn kaasuaseiskuun on vastattava siihen verrannollisella tavalla. Tästä tehdään päätös lähipäivinä, Fabius sanoi Europe 1 -radion haastattelussa.\n- Ainoa vaihtoehto, joka ei ole pöydällä on se, että mitään ei tehtäisi, Fabius kiteytti.\nMyös Fabius pohdiskeli turvallisuusneuvoston päätöksen merkitystä. Hänen mielestään turvallisuusneuvostoa olisi vaikea ohittaa.\n- Tietyissä olosuhteissa sen voi ohittaa, mutta kansainvälinen laki on olemassa, hän sanoi täsmentämättä asiaa sen enempää.\nSaksan ulkoministeri Guido Westerwelle sanoo, että jos väitteet Syyrian hallituksen joukkojen tekemästä kemiallisesta iskusta varmistuvat oikeiksi, Saksa tukisi iskusta koituvia seurauksia.\nWesterwelle huomauttaa, että jos kemiallisten aseiden käyttö todistetaan, kansainvälisen yhteisön täytyisi toimia. Silloin Saksa olisi niiden joukossa, jotka tukisivat seurauksia, hän sanoi tarkentamatta, mitä seuraukset voisivat olla.


Oululaiset korisfanit matkaavat Susijengin perässä tilauslennolla | Yle Uutiset | yle.fi\nOulun ja lähiseudun koripallofanit suunnittelevat yhteismatkaa tilauslennolla koripallon MM-kisoihin Espanjaan\n”Oulusta koriksen MM-kisoihin 2014 charterilla?” -niminen Facebook-ryhmä on perustettu matkasta kiinnostuneille\nLinkki ilmoittautumislomakkeeseen löytyy osoitteesta www.kiimu.fi/fi/Susijengimatka2014.html (siirryt toiseen palveluun)\nFanimatkan järjestely alkoi välittömästi kisojen lohkoarvontojen jälkeen. Arpa heitti Suomen kanssa samaan ryhmään lajin todellisia supertähtiä. Matkan puuhamies Jarmo Pääkkönen seurasi arvontaa suorana netistä.\n– Suomelle sattui käymään niin hyvä tuuri, että jenkit tulevat vastaan avausottelussa. Oulussa on sen verran koripalloilijoita ja lajia seuraavia ihmisiä, että ajattelin yhteismatkan järjestämisen olevan hyvä idea, Pääkkönen kertoo.\nPääkkönen kertoo, että mukaan mahtuu sadan hengen joukko innokkaita koripallofaneja. Jo aiemmin mukaan oli ilmoittautunut 45 varmaa lähtijää.\n– Juuri tulleen tiedon mukaan Saarikoski Travels -matkanjärjestäjä on varannut sata lentopaikkaa meidän porukkaamme varten.\nEi pelkästään paikallisia faneja\nMennään sitten vaikka liftaamalla, jos ei muuten onnistu.\nOululaisten korisfanien lisäksi matkaan on osoitettu kiinnostusta myös hieman kauempaa. Esimerkiksi Kokkolan suunnalta on kuulunut huhuja, että parikymmentä lajista innostunutta etsii sopivaa kulkukeinoa Bilbaoon.\n– Mukana on pääasiassa oululaisia, mutta myös Kajaanin suunnalta on jonkin verran ilmoittautuneita. Toivotaan, että sieltäkin saataisiin bussilastillinen porukkaa.\nCharterlennon järjestäminen ei ole yksityishenkilölle mutkatonta.\n– Osalla porukasta on jo liput peleihin ja osalla taas ei. Yksityisiä haluja tulee vielä varmasti muun muassa majoituksen tason suhteen, Pääkkönen aprikoi.\nIlmoittautumiset kerätään verkossa\nElokuun loppuun sijoittuvan reissun järjestelyt ja ilmoittautumiset hoituvat pääasiassa Facebookista löytyvästä ryhmästä. Innostuksen puutteesta faneja ei liene syytä moittia.\n– Yritetään nyt vaan saada porukka sinne Bilbaoon ja avausotteluun jenkkejä vastaan. Se on kaikista tärkeintä tällä hetkellä. Mennään sitten vaikka liftaamalla, jos ei muuten onnistu, Pääkkönen lupaa.\nurheilukoripalloOuluSuomen miesten koripallomaajoukkueKotimaan koripalloOulun seutukuntaBilbaoEspanjavilli korttiSuomen Koripalloliitto


Autonvuokraus Edinburghin lentokentältä - Auto Europe\nAUTOVUOKRAAMO EDINBURGHIN LENTOKENTTÄ\n" Kaikki meni ok. "\n" Aina sujuu. "\n" Auton vuokraaminen oli sujuvaa. "\n" En saanut haluamaani autoa. Europcar ei ottanut vastuuta, koska varaus tehty Autoeuropelta. "\n" Homma toimii. Ei toistaiseksi huonoa sanottavaa. "\n" Erinomaista "\nLue autonvuokrauksen asiakasarvosteluja Edinburghista\nAutonvuokraus Edinburgin lentokentällä\nEdinburgh on Skotlannin pääkaupunki Iso-Britanniassa ja toiseksi suurin kaupunki koko Skolannissa. Se sijaitsee Forthin vuonon rannalla ja sen vanha, upeasti säilynyt kaupunki ja ikivanha historia tekevät siitä turistimagneetin. Skotlannin vilkkaimmalla lentokentällä kulkee yli seitsemän miljoonaa matkustajaa vuodessa ja se sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päässä Edinburghin keskustasta. Autonvuokraus Edinburghin lentokentällä on erinomainen valinta, koska se antaa sinulle mahdollisuuden aloittaa matkasi omilla ehdoillasi ja omaan tahtiin alusta alkaen. Varaa vuokra-auto Auto Europelta ja nauti lukuisista eduista, kuten alhaiset hinnat ja suuri määrä vuokraamoja, joista valita. Tutustu muiden asiakkaiden autonvuokrauksen asiakasarvosteluihin Edinburghista ja opi, miksi palvelumme on niin hyvää!\nVirallinen nimi: Edinburgh Airport (Skotlannin gaelilainen nimi: Port-adhair Dhùn Èideann).\nOsoite: Edinburgh EH12 9DN, Iso-Britannia.\nPuhelin: +44 844 448 8833\nSijanti: Lentokenttä sijaitsee noin 9 kilometriä kaupungin keskustasta.\nLentoyhtiöt lentokentällä: Noin 30 lentoyhtiötä yhdistävät Skotlannin muuhun Eurooppaan ja maailmalle. Lentokentällä liikennöi sekä suuria kansainvälisiä lentoja, että pienempiä halpalentoyhtiöiden lentoja. Suoria lentoja Suomeen lentää Finnair.\nKaksikerroksinen ternimaalirakennus palvelee sekä kotimaisia, että kansainvälisiä lentoja, sekä löydät useita ostos- ja ruokailuvaihtoehtoja kahdessa kerroksessa. Terminaalirakennus on ollut toiminnassa jo 40 vuotta.\nVuokra-auton nouto ja palautus\nLentokentältä löytyy uusi autonvuokrauksen keskus erinomaisella sijainnilla ja suoralla katetulla tiellä terminaaliin. Melko sopivasti kaikki autovuokraamot Edinburghin lentokentällä löytyvät tästä keskuksesta, joka on liitetty pysäköintitaloon. Autonvuokraustiskien aukioloajat voivat muuttua ja ne on parasta tarkistaa ennen matkaa.\nAvis 7.00 - 23.30\nBudget 7.00 - 23.30\nEuropcar 7.00 - 24.00\nFirefly 6.30 - 24.00\nHertz 6.30 - 24.00\nThrifty 7.00 - 22.00\nModernilla Edinburghin lentokentällä on kaikki, mitä matkustava voi tarvita. Sille on hiljattain myönnetty "parhaan lentokentän" pokaali Euroopassa. Nykyaikaisen autonvuokrauksen keskuksen lisäksi löytyy verovapaa myymälä, lukuisia ravintoloita, kauppoja sekä kuivapesupalvelut ja lemmikkieläinten vastaanottokeskus. Luksustiloja ilmaisella nettiyhteydellä ja yksityiset leikkitarhat perheille ovat myös saatavilla lentoasemalla. Terminaalirakennuksen laajennetulta alueelta löydät uuden VisitScotland informaatiokeskuksen, joka on hyvä paikka saada matkalippuja, karttoja ja neuvoja nähtävyyyksille Skotlannissa.\nKuljetus/ Miten pääset lentokentälle\nLentokenttä sijaitsee vain yhdeksän kilometrin päässä Edinburghin keskustasta ja sinne pääsee bussilla, taksilla, raitiovaunulla tai autonvuokrauksella Edinburghin lentokentältä. Jos valitset bussikuljetukset, huomaa, että Airlink 100, Lothian Buss 35 (palvelee useita pysäkkejä matkalla) ja yöbussit ovat käytettävissä olevat vaihtoehdot. Glasgow sijaitsee hieman yli tunnin päässä kevyeessä liikenteessä tai Aberdeen 2,5 tunnin päässä. Palaa lentokentälle A8 Glasgow Road-tietä pitkin. Paikanna lentokenttä käyttäen EH12 9DN postinumeroa satelliittinavigoinnilla.\nEdinburghista löytyy runsaasti pysäköintivaihtoehtoja, sinun ei tarvitse huolehtia auton jättämistä liian kauas. Vaihtoehdot ovat pitkäaikainen, lyhytaikainen sekä puolen päivän pysäköinti. Löydät myös useita pysäköintitaloja, mutta vanhan kanupungin keskustassa niitä on vähemmän. Ilmainen pysäköinti on saatavilla välillä kaduilla lähiöissä ja esimerkiksi liityntäpysäköintipaikoilla. Lähempänä keskustaa pysäköinti on maksullista tai varattu siellä asuville. Aina kiinnittää huomiota pysäköintikyltteihin.\nEdinburgh lentokentän kotisivut\nLisätietoa Edinburghin lentokentästä\nIATA koodi: EDI\nICAO koodi: EGPH\nYleistietoa: Edinburghin lentokenttä sijaitsee hieman yli 9 kilometrin päässä keskustasta ja pääset sinne nopeasti omalla autolla.


Kapasia: Viikon kuva 31\nViikon kuva 31\nMenevät nuo viikot edelle, kuvat tulevat jäljessä. Toissa viikko vierähti Saarijärven museossa Ite-näyttelyn töitä kuvatessa. Pelkkää reproamista, sanoisi joku. Kolmatta pitkää päivää tuli siellä vietettyä teosten parissa. Ei ihan yksinkertaista tuokaan "reproaminen". Voisihan tuollaisen hetkessä hutaista, mutta silloin kun asiat halutaan tehdä kunnolla, siihen tuhraantu aikaa ja valaistustakin on rakenneltava hieman uusiksi. Monet "oikeatkin" taiteen tekijät kuvittelevat säästävänsä vähäiset roponsa kuvaamalla itse pokkareillaan ja säästävät "osaamisellaan". Vaan mikäs minä olen siihen mitään sanomaan, kukin tekee miten parhaaksi näkee.\nViime viikonloppuna sitten häät. Minähän en mikään hääkuvaaja ole, taisivat olla neljännet, missä olen ollut kuvaajana. Homma tuli kuitenkin hoidettua, ja mitä nyt noita muutamia satoja otoksiani, taisi niitä kertyä sellaiset seitsemisen sataa, olen katsellut, niin eiköhän siitä jonkinlainen kooste synny. Kirjahan niistä kootaan, sellainen mitä voi tilata vaikka yhden kappaleen. Saksanmaalta olen löytänyt kelpo laitoksen, jonka jälki tyydyttää. Päiviähän tuossa kuluu meikäläisen tavalla kuvia väännellessä.\nMatkalle tekee mieli. Jos vaikka residenssi tai jonkunlainen taiteilijavaihtosysteemi. Eihän se pelkkää lomaaa olisi, vaikka sitäkin. Veronmaksajien rahoilla ylläpidetään tuollaisia mahdollisuuksia ja velvoitteet ovat\nolemassa. Se on aina mahdollisuus johonkin uuteen, mitä ei täältä löydy, tai mitä ei enää osaa katsoa. Jokainen tuon tietenkin kokee ja ajattelee omalla tavallaan. Kirjailija etsien muistiipanovihkonsa kanssa, kuvataiteilija luonnoslehtiömerkintöineen. Valokuvaajan on työskenneltävä paikan päällä, tosin ideoita voi myös jatkaa kotonakin, mutta olemme oman taiteemme kanssa enemmän kiinni paikassa ja hetkessä. Meillähän ei ole tyhjää paperia, ei tyhjää kangasta minkä täyttää sisältämme, meillähän on nykyään vain tyhjä muistikortti, mikä täytetään jo olevasta, tosin oman näkemyksemme kautta tulkittuna.\nkirjoittanut: Kapa | 23:56\nKultur Muß sein! Suosittelen.\nKiitos muistutuksesta. Oli mielessä, mutta unohdin. Vielä ehtii anoa. Voisi samalla vanhana pitkän saksan lukijana verestellä unohtunutta kieltä.\nMikäs se ol tuo sun hyväksinäkemä sakemannin kirjakauppa? Eirin ja Ifin kuvakirjat on kokeiltu ja nähty. Ei hyvä.\nHääpari kuvassa. :)\nEn saanut hääparia kuvaan, etsiskelin pihalta, mutta ei näkynyt ihmisiä, ei hääparia. Vain tuo yksi onneton. Jälkeenpäin kuulin, että olivat kaikki sisällä selkäni takana olevassa isossa rakennuksessa.\nJa Mikkojiille: www.fotobuch.de.\nNoita Premiumia olen muutaman teettänyt. Kollegat Saksanmaalta suosittelivat. Toimitusaika parisen viikkoa ja tulee kotiovelle.\nKuvattiin sitä ennenkin\nViikon kuva 30\nViikon kuva 29 (kaksi versiota)\nViikon kuva 27\nYö talossa, viikon kuva(t) 26\nViikon kuva 25\nViikon kuva 24


44 m² Wolffintie 12, 65200 Vaasa Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 15713610\nVuokrattavat asunnot Vaasa Wolffintie 12, 65200 Vaasa\n550 € / kk44 m²\nWolffintie 12, Palosaari, Vaasa2h + kk + p\nSiisti ja hyväkuntoinen kaksio Vaasan Palovaarassa on heti vapaa ja odottaa uutta asukasta. Asunnossa hyvä pohjaratkaisu, joka saa asunnon tuntumaan tilavalta. Vaaleat pinnat tuovat valoa sekä avaruutta. Tämä asunto on loistava vaihtoehto niin pariskunnalle, kuin myös yksinasuvalle! Kuvat on vastaavanlaisesta asunnosta.\nKylpyhuoneesta löytyy pyykinpesukoneelle liitäntä ja asuntoon kuuluu huoneistokohtainen häkkivarasto. Taloyhtiössä on myös sauna asukkaiden käytettävissä.\nAsunto sijaitsee Vaasan yliopiston ja ammattikorkeakoulun lähettyvillä ja Vaasan keskusta on aivan kävelymatkan päässä. Läheltä löytyy muutama ruokakauppa sekä lisää kattavia palveluita löytyy keskustan alueelta.\n15 kaupunginosa 16 kaupunginosa Keskusta 1 kaupunginosa 2 kaupunginosa 3 kaupunginosa 5 kaupunginosa 6 kaupunginosa 8 kaupunginosa 7 kaupunginosa 12 kaupunginosa 14 kaupunginosa 20 kaupunginosa 18 kaupunginosa 19 kaupunginosa 13 kaupunginosa 17 kaupunginosa