Suomen Migreeniyhdistys ry 1/2008\nDownload "Suomen Migreeniyhdistys ry 1/2008"\n1 Suomen Migreeniyhdistys ry 1/2008\n2 Tilaa Migreeniyhdistyksestä tai puh Lasten päänsäryt Nuorten päänsäryt Esitteitä: 20 kpl 5 50 kpl kpl 15 Sarjoittainen päänsärky Oli se niin sääli, kun Jesse oikein kovasti odotti kaverin synttäreitä, ja meno estyi migreenikohtauksen takia. Naisten migreeni Joskus särkee vähän, joskus enemmän, joskus tosi kovaa enkä useinkaan tiedä miksi. Migreenin estohoito Migreeni on kohtauksellinen päänsärky, joka voi invalidisoida täydellisesti. Kivun lisäksi kohtaukseen liittyy oksentelua ja mahdollisesti nestehukka. Potilaan täytyy päästä pitkälleen ja hän hyötyy viileästä, pimeästä ja hiljaisesta ympäristöstä. Hortonin neuralgia eli sarjoittainen päänsärky on lyhytkestoinen, usein toistuva erittäin kova kipukohtaus, jonka aikana potilas ei voi pysyä paikoillaan. Basilaarityyppisessä migreenissä ensisijaisia ovat kohtausta ennakoivat puheen mongerrus ja tasapainohäiriöt sekä kohtauksen aikainen oksentaminen. Kohtaukseen ei aina liity kipua. Hemipleginen migreeni on päänsärkysairaus, johon voi liittyä osittainen halvaantuminen. Suomen Migreeniyhdistys ry Suomen Migreeniseura Suomen MSD Oy Tämän passin omistaja sairastaa sairautta, joka aiheuttaa voimakasta kipua ja voi aiheuttaa puheen epäselvyyttä ja/tai tasapainohäiriöitä. Jos passin haltijan tajunnan taso on laskenut, toimita hänet välittömästi sairaalahoitoon. Katso lisää ohjeita passin sisältä. migreeni jännityspäänsärky sarjoittainen päänsärky kolmoishermosärky migreeni jännityspäänsärky sarjoittainen päänsä aivorunkomigreeni halvausoireinen migreeni kolmoishermosärky aivorunkomigreeni halvausoireinen mig Särky herättää usein keskellä yötä, pari tuntia sen jälkeen kun olen mennyt nukkumaan. Se kehittyy sekunneissa, kipu on suorastaan murskaava. Kipu on vain oikeassa silmässäni, niin kuin tulikuuma hiilihanko. En voi olla paikallani. Joskus kävelen edestakaisin, joskus istun tuolissa ja keinun eteen ja taakse. Kolmen päivän särkyputki. Päätä särkee, vatsaan koskee, turvottaa, oksettaa. Töihin menoa ei voi ajatellakaan. Ja taas sama vaiva kuukauden päästä. Sopiva estolääke ei ihan ensimmäisellä yrittämällä osunut kohdalle, mutta oli se hieno juttu, kun se sitten löytyi! Aurinkolippoja: 8,50 postitettuna, lisäksi käsittelykulut 4,50\n3 Toimisto: Sähköttäjänkatu 2 B, Helsinki Internet: Puhelin: Sähköposti: Toimisto avoinna ma pe klo 10 14, heinäkuussa suljettu. Toiminnanjohtaja Matleena Helojoki , Projektikoordinaattori Anitta Tähti-Niemi (projekti päättyy ) , Järjestöassistentti Tellervo Vallasvuo , Puhelinneuvonta Migreeniyhdistyksen neuvontapuhelin keskiviikkoisin 8 12 tai Tarkista päivystysaika vastaajasta. Tukipuhelin sarjoittaista päänsärkyä (Hortonin neuralgia) sairastaville Ellei puhelin vastaa, voit jättää soittopyynnön tekstiviestinä, niin sinuun otetaan yhteyttä. Tukipuhelin hemiplegistä migreeniä sairastaville Mirva Vähäsalo, p , arkisin klo Hallitus Sirpa Asko-Seljavaara, puheenjohtaja Jukka Arajärvi, Espoo Hanna Harno, Espoo Birgitta Huurre, Turku Päivi Hölttä, Helsinki Hilkka Kettinen, Turku Riitta Nikulainen, Imatra Rita Pöllänen, Vantaa Anneli Kiljunen, Lappeenranta (varajäsen) Marja-Leena Kinnunen, Oulu (varajäsen) Jäsenmaksu Suomen Migreeniyhdistys ry Migränföreningen i Finland rf Vuoden 2007 jäsenmaksu oli 19. Vuoden 2008 jäsenmaksu päätetään vuosikokouksessa Päätoimittaja: Matleena Helojoki Taitto: Leena Kanerva Ky, Paino: Mynäprint Oy, ISSN: Kansikuva: Joel Nakamura, Merckin kokoelmat. Päänsärky 1/2008:n postitusta tukee MSD Finland Oy. Sisältö Päänsärky-lehti Yhteystiedot 4... Puheenjohtajan palsta 5... Uutisia meiltä ja muualta 6... Koululaisten päänsärkyä hoidetaan monin tavoin 7... Päänsärkypotilaan muistilista 8... Myös passiivinen television katselu lisää lasten unihäiriöitä 9... Hoitokäytäntöjen kirjosta yhteneväisiin käytäntöihin Kouluruokalassa syödään valikoiden Elämää kivun ehdoilla Päänsärkypotilaan esitieto- ja hoitosuunnitelmalomakkeisto Lasten / nuorten päänsärkypäiväkirja Luontaislääkkeet ja ravintolisät Poimintoja tiedemaailmasta Onko niskakipu syynä nuorten päänsärkyyn? Purentaelimistön toimintahäiriöllä on yhteys nuorten päänsärkyyn Ristiriita kovan yrittämisen ja siitä palkitsemisen välillä voi olla migreeniin sairastumisen riskitekijä Akupunktio tehoaa jännityspäänsärkyyn Yksittäin esiintyvän hemiplegisen migreenin (SHM) genetiikasta Migreeniyhdistys kehittää viestintäänsä Tapahtumakalenteri Palveluhakemisto Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n4 Käytä aivojasi, mutta älä stressaannu Tutkas eli tutkijoiden ja kansanedustajien seura järjesti tiistaina eduskunnassa mielenkiintoisen seminaarin aiheena ihminen ja teknologia. Mielestäni parhaimman esityksen piti työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Kiti Müller, joka ohjaa Aivot ja työ -tutkimuskeskusta. Tohtori Müller totesi, että työkyvyn ylläpito keskittyy likaa fyysisen kunnon kohentamiseen, vaikka myös aivojen hyvinvointiin pitäisi paneutua. Tutkijat ovatkin laatineet aivojen huolto-ohjeet, joista ensimmäinen kuuluu; käytä aivojasi, sillä aivot eivät kulu käytössä ja etenkin vanhemmalla iällä aivojen aktiivinen käyttö vähentää dementiariskiä. Aivojen monipuolinen harjoittaminen, ns. aivojumppa edistää terveyttä ja työkykyä. Toinen ohje neuvoo suojaamaan aivot, mikä tarkoittaa vammojen välttämistä. Kolmanneksi aivoja tulisi myös säästää, eli tupakka, alkoholi, lääkkeet, huumeet ja ym. vahingoittavat aivoja, minkä vuoksi niitä tulisi pyrkiä välttämään. Neljäntenä ohjeena on erilaisten sairauksien hoitaminen niin, että aivoilla on mahdollisimman terve elimistö toimia. Suojaa aivosi vauriolta, älä elämyksiltä Pakkotahtinen urakkatyö, jatkuva stressi ja monien tehtävien suorittaminen yhtä aikaa rasittavat aivoja ja saattavat johtaa otsalohkojen ylirasittumiseen, univajeeseen ja lopulta työuupumukseen. Luovuus tarvitsee joskus aivorauhaa ja tämän vuoksi joulu onkin ollut otollista aikaa aivojemme lataamiseen ja olemme taas valmiita työelämän haasteisiin. Päivät pitenevät ja kevät lähestyy. Migreeni ei vau rioita aivojasi, mutta liiallinen työstressi vähentää suorituskykyäsi. Hyvää alkavaa kevättä toivottaen, Sirpa Asko-Seljavaara puheenjohtaja kansaedustaja Helsingin terveyslautakunnan vpj. Pääkirjoitus Kuva: Eduskunta 4 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n5 Uutisia meiltä ja muualta Migreeninettiin avautuvat omat sivut jäsenille Migreeniyhdistyksen jäsensivut avataan alkuvuodesta. Sivuilla on vain jäsenille tarkoitettuja palveluita. Jäsensivuilla voit nähdä omat jäsenrekisteritietosi, tehdä osoitteenmuutoksen tai täy- Näin kirjaudut jäsensivuille a. Valitse b. Mene kohtaan JÄSENSIVUT dentää tietojasi. Pidäthän erityisesti huolta, että sähköpostiosoitteesi on ajan tasalla. Sivuilla voit myös ilmoittautua tapahtumiin, vastata kyselyihin ja vastaanottaa viestejä. c. Kirjoita kenttään Username oma jäsennumerosi. Sen löydät Päänsärky-lehden osoitekentästä tai jäsenmaksulaskusta. d. Kirjoita kenttään Password oma postinumerosi ( jäsenrekisterissä oleva postinumero) e. Paina SISÄÄN-painiketta f. Jos kirjauduit sisään ensimmäistä kertaa, käy vaihtamassa salasanasi klikkaamalla Päivitä omia tietoja -linkkiä ja täyttämällä salasanakentät. Migreeniprofiilikysely Syyskuussa tehtyyn kyselyyn vastasi yli Migreeniyhdistyksen jäsentä. Uuden näköinen asia herätti mielenkiintoa Säilytä uusi salasanasi varmassa paikassa. Jos se unohtuu, voit lähettää sähköpostia osoitteeseen ja pyytää että salasanasi vaihdetaan oletussalasanaksi (=postinumero). Uusi salasana lähetetään sinulle siihen sähköpostiosoitteeseen, jonka olet ilmoittanut jäsenrekisteriin. Huomaa kuitenkin, että uuden salasanan saaminen voi kestää useita päiviä, lomakausina kauemminkin. ja mielenkiintoisia ovat tuloksetkin. Suuri kiitos aktiivisuudestanne! Sairauspäiväraha hakemuksen voi tehdä verkossa Kelan asiakkaat voivat nyt täyttää sairauspäivärahahakemuksen helposti internetissä Kelan asiointipalvelussa. Palvelussa voi hakea sairauspäivärahaa ja osasairauspäivärahaa. Viime vuonna Kela sai lähes sairauspäivärahahakemusta. Noin puolessa tapauksista hakijana oli henkilöasiakas ja puolessa tapauksista työnantaja haki sairauspäivärahaa palkallisen sairausloman ajalta työntekijänsä puolesta. Ensi vuoden aikana myös työnantajat voivat hakea työntekijänsä sairauspäivärahaa sähköisesti. Kelan asiointipalvelut löytyvät osoitteesta asiointi. Palveluun kirjaudutaan pankkitunnuksilla tai sähköisellä henkilökortilla. Hakemusten täyttö asiointipalvelussa on helppoa, sillä palvelu ohjaa asiakasta. Lisäksi se pyrkii varmistamaan, ettei hakemukseen jää täyttämättömiä kohtia. Esimerkiksi jos asiakas on sairauslomalla tapaturman takia, palvelu ohjaa täyttämään myös sitä koskevat tiedot, jolloin Kelan ei tarvitse pyytää jälkikäteen selvitystä. Palvelussa asiakas näkee etuuden hakemiseen vaikuttavia tietoja, kuten verotuksessa vahvistetut tulonsa. Tiedon perusteella asiakas voi arvioida, kannattaako hänen hakea sairauspäivärahaa tuoreempien tulojen perusteella. Kela pyrkii saamaan yleisimpien etuuksien hakemukset verkkoon vuoteen 2010 mennessä. Tavoitteena on, että asiakas voi halutessaan hoitaa Kela-asiansa verkossa. Nyt jo esimerkiksi opiskelija voi sairastuttuaan lakkauttaa opintotukensa sairauden ajalta ja hakea ajalle sairauspäivärahaa asiointipalvelussa. Onhan puhelimessasi ICE-numero? Oletko miettinyt miten menetellä, jos joskus vaikka kaupassa saat migreenikohtauksen, joka vie kommunikointikykysi? Kuinka sinua auttamaan tulevat ihmiset löytävät läheisen, jolle ilmoittaa? Ratkaisu tähän on matkapuhelimeen tallennettava ICE-numero. In Case of Emergency, hätätilanteessa. Tallenna joku läheisesi esim. ICE Äiti ja numero. Samaa numeroa et voi kuitenkaan tallentaa uudelleen pelkällä Äiti-nimellä. Migreeniyhdistys palvelee: Vertaistukipuhelimet Migreeniä sairastaville: keskiviikkoisin 8 12 tai Tarkista päivystysaika vastaajasta. Tai Sarjoittaista päänsärkyä (Hortonin neuralgiaa) sairastaville: Jos puhelin ei vastaa, jätä soittopyyntö tekstiviestillä. Myös Hemiplegistä (halvausoireista) migreeniä sairastaville: , arkisin klo 10 14, myös Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n6 Reija Mantila Terveydenhoitajaopiskelija Diakonia-ammattikorkeakoulu Arja Suikkala THM, lehtori Diakonia-ammattikorkeakoulu Koululaisten päänsärkyä hoidetaan monin tavoin Päänsärky on lapsilla yleinen vaiva. Ainoastaan vajaa 10 % lapsista ei koe kärsineensä päänsärystä koskaan. Vielä kymmenvuotiaiden tyttöjen ja poikien välillä ei ole merkittävää eroa päänsäryn esiintymistiheydessä. Päänsäryn hoitokeinoista lääke on monen lapsen ensisijainen hoitomenetelmä: kolme viidestä lapsesta valitsee lääkehoidon kivunlievitykseen. Kuitenkin lääke yksinään poistaa päänsäryn kokonaan vain viidesosalta lääkettä käyttäneistä. Lapsi kuvaa useimmiten lääkkeen tehon lievittäväksi. Lapset osaavat käyttää päänsäryn hoitamisessa myös lääkkeettömiä hoitomenetelmiä. Lepo, syöminen ja juominen ovat lasten eniten käyttämät epäviralliset päänsäryn hoitomenetelmät. Virallisten lääkkeettömien hoitomenetelmien (fysioterapian, akupunktion ja biopalautehoidon) tunnettavuus lasten keskuudessa on sen sijaan vähäistä. Lasten mielestä tehokkainta hoitovastetta saadaan yhdistämällä eri hoitomenetelmiä. Päänsärky on viikoittaista joka kymmenennellä koululaisella. Joka viides lapsi kärsii päänsärystä useita kertoja kuukaudessa. Suomalaisissa tutkimuksissa päänsäryn on todettu lisääntyneen viimeisten vuosikymmenten aikana merkittävästi. Kouluiässä päänsäryn esiintyvyys kasvaa. Päänsärky on myös usein syynä koulusta poissaoloon. Yli 40 % lapsista on joskus ollut poissa koulusta päänsäryn takia. Lisäksi päänsäryn on todettu hankaloittavan lapsen osallistumista harrastustoimintaan. Elämäntavat vaikuttavat päänsärkyyn Suurimmalla osalla lapsista on suositusten mukaiset elämäntavat: ruokailu on säännöllistä, vuorokauden unenmäärä on enemmän kuin kahdeksan tuntia ja liikunta on päivittäistä. Kuitenkin lähes jokainen lapsi käyttää päivittäin aikaansa television katseluun tai tietokoneella pelaamiseen. Tällä on tutkimusten mukaan yhteyttä päänsärkyyn. Sisällä vietetty aika on usein pois ulkoilusta, jolla olisi merkitystä päänsäryn ennaltaehkäisyssä. Viidesosa lapsista kokee jonkin asteista jännitystä tai pelkoa päivittäin. Stressin, jännityksen ja pelkotilojen on tutkittu aiheuttavan päänsärkyä. Päänsärky voi tutkimusten mukaan vaikuttaa lapsen henkiseen ja fyysiseen hyvinvointiin. Päänsärkyä vähentävät hoitomenetelmät vaikutta- vat lapsen elämänlaatuun sekä lapsen mahdollisuuksiin selvitä päivittäisistä toiminnoista. Perheen säännöllisten toimintamallien ja rutiinien on todettu vaikuttavan lapsen kykyyn tulla toimeen päänsärkynsä kanssa. Perheellä on tärkeä merkitys lapsen elämänlaadun määrittelemisessä. Päänsäryn hallinta vaikuttaa myönteisesti koulussa jaksamiseen, harrastustoimintaan ja lapsen henkiseen hyvinvointiin. Tutkimukseni liittyi Suomen migreeniyhdistyksen Lapset ja päänsärky -projektiin. Projektin tarkoituksena oli kartoittaa lasten päänsäryn hoitamisessa käytettäviä hoito- ja selviytymismenetelmiä sekä näiden päänsärkyä lievittävää vaikutusta. Tutkimukseen osallistui 532 neljäsluokkalaista Espoon, Helsingin, Järvenpään ja Tuusulan alueelta. Koululaisten käyttämät hoitomenetelmät Neljäsluokkalaisella lapsella on hyvät valmiudet tunnistaa omissa elämäntavoissaan puutteita, jotka vaikuttavat päänsäryn esiintymistiheyteen. Päänsäryn hoitoon löytyy lääkehoidon lisäksi erilaisia keinoja, ja näitä keinoja sekä lasten omia kokemuksia tulisi hyödyntää. Lasten käyttämät epäviralliset hoitomenetelmät ovat pitkälti samoja kuin päänsärkyä ennaltaehkäisevät elämäntavat. Rentoutuminen, positiivisten mielikuvien käyttö, hieronta ja kylmähoito ovat osoittautuneet lasten käyttämiksi ja hyväksi koetuiksi hoitomuodoiksi. Lapset osaavat myös yhdistää eri menetelmiä ja käyttää niitä samanaikaisesti päänsärkynsä hoitamisessa. Lasten mielestä paras tapa hoitaa päänsärkyä on ottaa särkylääke ja mennä lepäämään. Tehokkaimmaksi yksittäiseksi päänsäryn hoitomenetelmäksi lapset nimesivät lepäämisen. Tutkimuksissakin on todettu levolla olevan suuri merkitys jännityspäänsäryn ja migreenin hoidossa. Lääkehoito on tarpeen voimakkaan päänsäryn hoidossa, mikäli lepo ja altistaviin tekijöihin puuttuminen eivät tehoa. Lapsen omalla roolilla päänsäryn hoidossa on tärkeä merkitys. Yli puolet lapsista pitää tärkeänä omaa osallistumistaan päänsärkynsä hoitoon. Toisaalta osa lapsista kokee aikuisen antavan turvaa päänsäryn hoitomenetelmää valittaessa. Lapsen aktivoimisen päänsärkynsä hoitoon on todettu lisäävän hoidon tehoa ja vahvistavan lapsen itsehoitovalmiuksia. Tulokset osoittavat lasten päänsäryn hoitoon löytyvän erilaisia keinoja. Näiden käyttöä ja lasten omia kokemuksia tulisi hyödyntää enemmän virallisen terveydenhuollon toiminnassa. Epävirallisten lääkkeettö mien hoitomenetelmien käyttäminen on usein lapsen perheen ja hoitohenkilökunnan vastuulla. Tutkimuksen perusteella voi- 6 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n7 Koululaist Lapsen aktivoimisen päänsärkynsä hoitoon on todettu lisäävän hoidon tehoa ja vahvistavan lapsen itsehoitovalmiuksia. daan todeta lääkkeettömien hoitomenetelmien merkitys kivunlievityksessä ja ennen kaikkea päänsärystä kärsivän lapsen elämänlaadun parantamisessa. Monipuolisesti käytettynä tai lääkehoitoon yhdistet- tynä epäviralliset lääkkeettömät hoitomenetelmät antavat parhaan tuloksen kivun lievittämisessä. Lapsen päänsäryn hoitoon voivat omalta osaltaan osallistua vanhemmat, opettajat, kouluterveydenhoitajat sekä aikuiset harrastusten parista. On tärkeää, että lapsen läheisillä on riittävästi tietoa kaikista lapsen päänsäryn hoitomenetelmistä. Lisää tietoa: Mantila, Reija & Raja-aho, Anna-Kaisa Lapsen päänsäryn hoitomenetelmät. Määrällinen tutkimus 4 luokkalaisten lasten päänsäryn hoitomenetelmien käytöstä. Opinnäytetyö. Diakonia-ammattikorkeakoulu. Helsingin yksikkö. Saatavilla myös verkossa: kirjastot.diak.fi/opinnaytepankki. Päänsärkypotilaan muistilista Ennen vastaanottoa Lääkärin vastaanotolla Pidä päänsärkypäiväkirjaa. Päiväkirjasta saatava tieto auttaa sairauden diagnosoinnissa, hoidon suunnittelussa ja seurannassa. Päiväkirjan voi tulostaa Suomen Migreeniyhdistyksen sivuilta: > julkaisut Kirjoita muistiin mitä haluat kysyä lääkäriltä, sillä vastaanotolla olo saattaa olla jännittynyt ja kysymykset unohtuvat. Kirjoita muistiin omat hoitotottumuksesi ja mahdolliset allergiat tai yliherkkyydet. Käyttämäsi lääkkeet, ravintolisät, luontaistuotteet, erityisruokavaliot tai vaihtoehtoiset hoitomuodot ovat lääkärille tärkeää tietoa. Kirjoita muistiin kokemuksesi päänsärkykivuista. Päänsärkypäiväkirjaan olet jo ehkä osittain täyttänyt näitä tietoja. Tärkeää tietoa on: Millä alueella kipu esiintyy? Minkä tyyppistä kipu on? Milloin kipu alkaa onko sillä tyypillinen aikataulu? Kuinka kauan kipu kestää? Liittyykö kipujaksoon muita oireita? Onko Sinulla muita kipuja? Kerro lääkärille muistiin kirjoittamasi asiat. Varmista, että saat vastaukset kysymyksiisi. Diagnoosi löytyykö sairaudellesi nimi? Saamasi lääkitys. Varmista, että tiedät lääkkeidesi nimet, käyttötarkoitukset (särkylääke, täsmälääke, estolääke jne.) ja annokset. Selvitä, kuinka kauan lääkettä voi tai pitää käyttää. Lääkkeiden mahdolliset sivuvaikutukset Lääkäri osaa kertoa, kuinka kauan sivuvaikutukset kestävät, jos niitä hoidon alussa esiintyy. Ruoan tai juoman vaikutukset lääkkeen tehoon Jotkut lääkkeet on paras ottaa aterian yhteydessä, toiset taas tyhjään vatsaan. Jatkohoitosuunnitelma Milloin on seuraava käyntisi lääkärillä? Missä tapauksessa on syytä ottaa yhteyttä lääkäriin jo aikaisemmin? Mitä voit itse tehdä hoidon onnistumiseksi? Voit kirjoittaa muistiin lääkärin antamat ohjeet. Suomen Kuluttajaliitto on julkaissut Lääkkeenkäyttäjän muistilistan avuksi uuden lääkkeen käyttöönottoon: Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n8 Helsingin yliopisto / Viestintä Myös passiivinen television katselu lisää lasten unihäiriöitä Aikuisohjelmien, kuten poliisisarjojen, aikuisten elokuvien, aikuisten sarjaohjelmien ja ajankohtaisohjelmien katsominen lisää huomattavasti 5 6 -vuotiaiden lasten unihäiriöitä, osoittaa taannoin julkaistu suomalaistutkimus. Unihäiriöiden määrää lisää selvästi myös tahaton television informaatiovirralle altistuminen. Helsingin ja Tampereen yliopistojen yhteisessä tutkimuksessa selvitettiin 5 6-vuotiaiden lasten televisionkatselutottumuksia ja niiden yhteyttä lasten unihäiriöihin. Tutkimusaineistona oli satunnaisotos helsinkiläisistä, tamperelaisista ja kuopiolaisista viisi-kuusivuotiaista lapsista ja heidän perheistään; kaikkiaan mukana oli 321 lasta. Vanhemmat täyttivät lasten tvkatselua, unihäiriöitä, mielenterveysoireita ja perhetaustaa koskevat kyselylomakkeet. Tutkimustulokset julkaistiin Journal of Sleep Research -tiedelehden ilmestyneessä numerossa. Passiivisen television katselun Tulokset: vaikutuksia ei ole aikaisemmin juurikaan tutkittu. Saamamme tulokset osoittavat, että myös tahaton altistuminen television kuva- ja äänivirralle kuormittavat lapsen mieltä ja häiritsevät unta, toteaa tutkija Juulia Paavonen Helsingin yliopistosta. 1. Kaikissa tutkituissa perheissä on vähintään yksi televisio, ja 21 prosenttia lapsista oli televisio omassa tai sisarusten kanssa yhteisessä huoneessa. 2. TV oli auki perheissä keskimäärin 4,2 tuntia päivässä ja lapset katselivat televisiota keskimäärin 1,4 tuntia päivässä. Sen lisäksi he olivat tahattomasti altistuneita television ohjelmavirralle keskimäärin 1,4 tuntia päivässä. N. 40 prosenttia lapsista katsoi videoita usein tai päivittäin. Paljon televisiota katsovissa perheissä lapset katsovat myös videoita keskimääräistä enemmän. 3. Aktiivinen television katselu oli yhteydessä lyhyempään yöuneen ja nukahtamisvaikeuksiin. 4. Tahaton ruudun informaatiovirralle altistuminen lisäsi merkittävästi lasten unihäiriöiden määrää ja/tai vaikeusastetta. Unihäiriöt ilmenivät vaikeutena nukahtaa, parasomnioina (mm. yölliset kauhukohtaukset) ja lyhentyneenä kokonaisuniaikana. 5. Aikuisohjelmien, kuten poliisisarjojen, aikuisten elokuvien, aikuisten sarja-ohjelmien ja ajankohtaisohjelmien katsominen lisäsi merkittävästi lasten unihäiriöiden riskiä. 6. Mitä useampia erityyppisiä aikuisten ohjelmia lapset seurasivat, sitä enemmän heillä oli unihäiriöitä. 7. Jos lapset altistuivat tahattomasti televisiolle yli 2,1 tuntia päivässä tai saivat katsoa paljon aikuisten ohjelmia, unihäiriöiden riski kolminkertaistui. Erityisen suuri unihäiriöiden vaara oli niillä lapsilla, jotka saivat katsoa aikuisten ohjelmia ja altistuivat myös tahattomasti television ohjelmavirralle. Lasten ohjelmien katsomisen määrä ei ollut yhteydessä unihäiriöihin. 8. TV:n katselu nukkumaanmenoaikaan lisäsi erilaisten unihäiriöiden, kuten parasomnioiden (mm. yölliset kauhukohtaukset) riskiä ja päiväväsymystä. 9. Mitä enemmän lapset katsoivat yksin televisiota, sitä todennäköisempiä nukahtamisvaikeudet olivat. 10. Television katselu yksin ja nukkumaan menoaikaan olivat yleisempiä, jos lapsella oli televisio omassa huoneessa (Roineen, Valkosen ja Lahikaisen mukaan, 2005). Riittämätön yöuni voi näkyä esimerkiksi päiväväsymyksenä, levottomuutena, keskittymisvaikeuksina, alakuloisuutena, päänsärkynä tai muina kipuina, ja univaje on yhteydessä myös huonompaan koulumenestykseen. Kaikki unihäiriöt eivät kuitenkaan johdu televisionkatselusta tai ole yhteydessä televisionkatseluun. Niitä voi esiintyä myös muista syistä, kuten lapsen sairauden takia, Paavonen muistuttaa. Riittävä, laadukas yöuni on lapsen hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta välttämätön perustarve, ja sen vuoksi tutkijat suosittelevat lasten päivittäisen televisionkatselun rajoittamista yhteen tuntiin. Aikuisten tulisi myös valvoa, mitä ohjelmia lapset katsovat, ja television turhaa aukipitämistä pitäisi välttää, kun lapset ovat kotona eikä lasten pitäisi katsoa televisiota juuri ennen nukkumaan menoa. Nyt julkaistu tutkimus on osa Tampereen yliopiston sosiologian ja sosiaalipsykologian laitoksella meneillään olevaa Suomen Akatemian, opetusministeriön ja Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön rahoittamaa projektia Media ja lasten hyvinvointi kulttuurisessa ja yhteiskunnallisessa kontekstissa. Projektia johtaa professori Anja Riitta Lahikainen. Paavonen Juulia, Pennonen Marjo, Roine Mira, Valkonen Satu and Lahikainen Anja Riitta: TV exposure associated with sleep disturbances in 5-to 6-yearold children. J Sleep Research (2006) 15, Lisätietoja: Lasten ja nuorten päänsäryistä materiaalia Lasten migreeni, Lastenneurologi Mirja Hämäläisen artikkeli Lasten päänsärky -projektin luentomateriaalia diasarjana Lasten päänsäryt -esite Nuorten päänsäryt -esite Mikä, mikä migreeni opinnäytetyönä tehty lehtinen, joka sisältää tietoa ja tehtäviä Muroistako migreeni? myös tähän luetteloon, mikäli laitetaan nettiin? Nämä myös tämän lehden keskiaukeamalla: Päänsärkypäiväkirja Esitieto- ja haastattelulomake Tutustu, tulosta, tilaa! 8 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n9 Lasten päänsärkyjä pohtineen työseminaarin toiveena oli päästä Varhainen diagnoosi varmistaa oikeiden hoito-ohjeiden saahoitokäytäntöjen kirjosta yhteneväisiin käytäntöihin Lasten ja nuorten päänsärkyjen diagnosointi, hoito ja hoidonporrastus vaihtelevat suuresti Suomen maassa. Toisissa keskussairaalapiireissä on päänsärkyihin perehtynyt lastenneurologi, nimetty päänsärkyhoitajat ja mietitty hoitolinjat. Pohjois-Karjalassa on jopa laadittu hoitopolut, tehty vuokaa viot hoidonporrastukseen ja selkeät ohjeet tutkimus- ja hoitotoimenpiteille. Muutamissa sairaanhoitopiireissä ei ole lainkaan ohjeistusta yhä lisääntyvien päänsärkyvaivojen käsittelyyn. Hoitokäytäntöjen kirjo tuli ilmi Suomen Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky -projektin tekemässä kartoituksessa vuosina 2006 ja Käypä hoito -suositusten tuntemus ja käyttöönotto tuntuivat vaihtelevan suuresti. Ammattilaiset kaipaavat lisätietoa ja selkeitä toimenpideohjeita. Potilaat ja heidän läheisensä kertovat vastaavasti kohdanneensa kirjavia käytäntöjä, saaneensa välillä erittäin hyvää hoitoa ja kohtelua, mutta kohdanneensa myös riittämätöntä asiantuntemusta ja tukea. Kenttäkierrokselta tulleen toivomuksen mukaisesti järjestettiin marraskuussa 2007 työseminaari, jossa moniammatillinen seminaariväki pohti Lasten ja nuorten päänsärkyjen hoitoon liittyviä ongelmakohtia. Yhdessä pohdittiin Mikä mättää? Seminaariväki koostui päänsärkyjen hoitoa eri näkökulmista katsovista henkilöistä. Läsnä oli lastenneurologeja, lastenlääkäreitä, yleislääkäreitä, lastensairaanhoitajia, terveydenhoitajia, migreeninuori ja migreenilasten äitejä. Tavoitteena oli saada esiin pienet ja suuret, niin henkilökohtaiset kuin rakenteellisetkin ongelmat. Epäkohdiksi osanottajat nimesivät tiedonpuutteen, epäselvän työnjaon ja hoidonporrastuksen, ensiavun ja akuuttihoidon kirjavuuden niin perusterveydenhuollossa kuin erikoissairaanhoidon päivystyspoliklinikoillakin, itsehoitotaitojen vaihtelevuuden ja sekä valitettavan yleiset vähättelevät asenteet päänsärkyjä, etenkin migreeniä kohtaan. Pienryhmissä käsiteltiin kaikkia muita esiin tulleita epäkohtia paitsi itsehoitoa. Ideointia siivitti vilkas ja innostunut keskustelu, johon ryhmien moni ammatillisuus toi piristävän lisän. Kohti vieläkin parempaa hoitoa koulutuksen ja tehokkaan tiedotuksen keinoin Monipuolisen, kaikki tahot tavoittavan tiedotuksen osuus nousi keskeiseen rooliin pohdittaessa parannuskeinoja nykytilanteeseen. Osa lapsista ja nuorista kohtaa tiedonpuutteesta ja asenteista johtuvaa vähättelyä valittaessaan päänsärkyoireita ja migreenikohtauksen aikaista huonoa oloa. Esimerkkinä mainittiin tapaus, jossa koululaisen lähettäminen kotiin kesken migreenikohtauksen oli tuskallista ja turhaa, koska kohtaus olisi mennyt ohi lääkityksen ja hetkellisen levon avulla. Migreeniä sairastavan lapsen ja hänen vanhempiensa avoimuus tiedottamisessa on ensisijaisen tärkeää, jotta päivähoidossa ja koulussa voidaan asianmukaisesti ensiapu, kohtaushoito ja ennaltaehkäisyn toimenpiteet suorittaa. Ammattihenkilöstölle suunnattu tarpeiden mukainen koulutus tulisi päänsärkyjen yleistyessä olla säännöllistä ja helposti saatavilla. Koulutuksen ohella itsenäinen tiedonhaku on nykyisin helppoa ja sen merkitys korostunut. Asiallista tietoa on joskus vaikea seuloa internetin tarjonnasta. Suositeltavaa onkin käyttää luotettavaksi tiedettyjä sivustoja, kuten tai Terveysportti tms. Suomen Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky -projektin tuottamina on juuri ilmestynyt Lasten päänsäryt ja Nuorten päänsäryt -esitteet, jotka ovat luettavissa ja tulostettavissa myös >julkaisut > esitteet Selkeät, yhteisesti sovitut käytännöt laadukkaan hoidon tae Duodecimin julkaisemat Lasten päänsärkyjen Käypä hoito -suositukset sisältävät ohjeet päänsärkyjen erotusdiagnoosin tekemiseen, tutkimuksiin ja hoitoon sekä viitteitä hoidonporrastukseen. Suosituksiin pohjaten Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymässä on tehty lastenneurologi Marika Jantusen johdolla prosessikuvaus päänsärkyoireisen lapsen hoidosta ja hoidonporrastuksesta. Hoidonporrastusta pohtinut ryhmä toivoi, että kaikissa keskussairaalapiireissä tehdään vastaavat omiin tarpeisiin räätälöidyt ohjeet. Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n10 misen ja ehkäisee päänsärkyjen kroonistumista. Toistuvien päänsärkyjen kirjaaminen päänsärkypäiväkirjaan ja perusteellinen kartoitus lapsen/nuoren elämäntilanteesta ovat pohjana hyvälle hoidolle. Yli kuusivuotiaiden migreenin diagnosointi on jo mahdollista perusterveydenhuollossa, sitä nuorempien kaikki päänsäryt kuuluvat erikoissairaanhoidon piiriin. Hoito ja seuranta kuuluvat myös perusterveydenhuoltoon, ellei tilanne komplisoidu tai tule tarvetta miettiä estolääkitystä Suomen Migreeniyhdistyksen nettisivuilla on Lasten/nuorten päänsärkypäiväkirja ja Päänsärkypotilaan esitieto- ja hoitosuunnitelmalomake sekä wordettä pdf-tiedostona. Lasten ja nuorten päänsärkyjen asianmukaista kohtaamista ja hoitoa voidaan siis entisestään tehostaa. Särkyjen ennaltaehkäisy on iso kysymys, johon ovat osallisia niin koti kuin koulu ja päivähoito, ravitsemuskasvattajat, urheilu-, harrasteja valistusjärjestöt ja kaikki joita lasten ja nuorten terveellisen ja hyvän elämän edistäminen koskettaa. Toivon Lasten päänsärky -projektin saaneen aikaan edes muutamia pieniä muutoksia ja sysäyksen tulevaan kehittämistyöhön. Kiitokset kaikille yhteistyökumppaneille ja mieluisaa talvea jokaiselle lukijalle! Anitta Tähti-Niemi Kouluruokalassa syödään valikoiden Vain joka kolmas yläluokkien ja lukion oppilas syö kaikki koululounaalla tarjotut aterianosat. Oppilaat, jotka jättävät kouluruuan väliin viihtyvät muita huonommin koulussa, syövät yleisemmin epäterveellisiä välipaloja kouluaikana, syövät epäsäännöllisesti ja heillä on muutoinkin huonommat terveystottumukset. Melkein jokainen syö koulussa Stakesin Kouluterveyskyselyn aineistoista tehdyn selvityksen mukaan lähes kaikki peruskoulun yläluokkalaiset ja lukiolaiset osallistuivat kouluruokailuun päivittäin, mutta tytöistä melkein viidennes ja pojistakin 12 prosenttia söi pääruuan harvoin tai ei syönyt sitä lainkaan. Vain kolmannes oppilaista söi kaikki osat tarjotusta ateriasta päivittäin. Yli puolet söi koulussa muutakin kuin kouluruokaa. Pojista joka kolmas ja tytöistä lähes neljännes söi epäterveellisiä välipaloja vähintään kaksi kertaa viikossa. Makeisia söi kolmannes kaikista oppilaista ja sokeroituja virvoitusjuomia joi pojista reilu viidennes. Kouluaterian söivät muita harvemmin sellaiset nuoret, joilla oli epäterveellisiä elintapoja. Vähemmän kouluaterialle osallistuivat ne, joita koulussa kiusattiin eivätkä viihtyneet siellä ja joiden ateriointi kotona oli epäsäännöllistä. Kouluruokailua pitää kehittää Tutkijoiden mielestä kouluruokailuun varattuja määrärahoja tulee lisätä ja kouluruokailun terveys- ja tapakasvatukselliset tavoitteet on kirjattava opetussuunnitelmaan kaikissa kouluissa. Lounaaseen on varattava niin paljon aikaa, että koko aterian ehtii syödä. Kouluaikaista ruokailua tulee kehittää ruokailun ja välipalatarjonnan käsittävänä kokonaisuutena. Koulujen välipalatarjonta pitää suunnitella sellaiseksi, että se parantaa ruokavalion ravintosisältöä, ts. sisältää hedelmiä, marjoja, kasviksia, vähärasvaisia maitotuotteita ja leipää, mutta myös riittävästi energiaa sitä tarvitseville. Kasvisten ja hedelmien tarjontaa kouluaterialla on monipuolistettava. Oppilaiden hyvinvointi vaatii yhteistyötä Myös keittiöhenkilökunnan, opettajien, terveydenhoitajien ja oppilaiden välistä yhteistyötä on lisättävä, jotta kouluruokailulla olisi aiempaa paremmat mahdollisuudet tukea nuorten kokonaisravitsemusta ja koulussa oppimista. Vanhempia tulee tiedottaa kouluaikaisen ruokailun järjestämisestä ja sen toteutumisesta sekä koulu- ja kotiruokailun välisistä yhteyksistä. Terveystiedon opetuksessa ja koulu- ja opiskeluterveydenhuollon vastaanotolla tulee käsitellä säännöllisen aterioinnin merkitystä ylipainon ehkäisyssä. Koulussa työskentelevien aikuisten tulee syödä oppilaiden kanssa ja ohjata paitsi ruokailua, myös ruoan annostelua. Aikuisten läsnäolo ehkäisee kiusaamista ja antaa hyvän esimerkin oppilaille. Kouluruokailuun kuluva aika onkin laskettava koulussa työskentelevien aikuisten työajaksi. Vuodesta 2001 alkaen ovat Kansanterveyslaitos, Työterveyslaitos ja Sydänliitto yhteistyössä koonneet tietoa eriikäisten suomalaisten ateriointitavoista. Aiemmin on selvitetty työaikaista ateriointia. Tämän Kouluterveyskyselyn aineistoista tehdyn selvitys kartoitti kouluaterian syömisen ja muun kouluaikaisen syömisen yleisyyttä, kouluruokailuun yhteydessä olevia tekijöitä sekä kouluruokailun trendejä. Kouluterveyskysely on valtakunnallinen Stakesin tekemä kyselytutkimus. Tutkimus tehdään samoissa kunnissa joka toinen vuosi. Peruskoulujen 8. ja 9. luokat sekä lukioiden 1. ja 2. luokat vastaavat kyselyyn opettajan läsnä ollessa oppitunnin aikana. Lähde: Susanna Raulio, Minna Pietikäinen, Ritva Prättälä, joukkoruokailutyöryhmä. Suomalaisnuorten kouluaikainen ateriointi Ruokapalveluiden seurantaraportti Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n11 1. Tyttäremme on sairastanut migreeniä muutaman vuoden. Emme ole löytäneet selkeitä altistavia tekijöitä. Kohtauksia tulee ajoittain tiheästikin. Nyt paljastui kodistamme, tyttären huoneen läheisyydestä, väliseinän homevaurio. Voisiko se olla syynä lisääntyneisiin kohtauksiin? 3. Olen 43-vuotias nainen. Minulla on usein niskajännityspäänsärkyä sekä siihen liittyvää tai siitä riippumatonta migreeniä. Lääkkeinä käytän pienempään särkyyn Ketomexiä (tulehduskipulääke) ja migreeniin Relertiä (täsmälääke). Lääkkeet tehoavat aikahyvin, joskin usein aika hitaasti. Yleisimpiä migreenille altistavia tekijöitä ovat vilkkuvat valot, epäsäännöllisiin aterioihin ja paastoon liittyvät alhaiset verensokeritasot tai verensokerin heittelyt ja väsymys. Myös erilaiset stressitekijät voivat lisätä migreenikohtauksien tiheyttä migreeniä sairastavilla. Myös infektiot ja nenän sivuonteloiden turvotus saattavat aiheuttaa päänsärkyä. Mikäli homevaurio on aiheuttanut limakalvoärsytyksen ja infektioiden lisääntymistä muilla perheenjäsenillä, ei myöskään ole poissuljettu sitä mahdollisuutta, että se saattaa pahentaa migreenioireita. MH 2. Perheellämme on tapana lauantaisin ostosreissun yhteydessä aterioida paikallisessa pikaruokalassa. Lapset syövät hampurilaisen ja juovat Cola-juoman. Nyt he ovat siirtyneet light-juomiin. Olen kuullut niiden aiheuttavan mm. päänsärkyä. Onko syytä huoleen? Cola-juomat suurina annoksina voivat aiheuttaa päänsärkyä, koska ne sisältävä kofeiinin sukuista ainetta. Light-juomien makeuttamiseen käytetyt lisäaineet, kuten aspartaami, ja jotkin muut lisäaineet, aiheuttavat osalle ihmisistä päänsärkyä. Yleensäkään hiilihappoa sisältävät virvoitusjuomat suurina määrinä, useita kertoja viikossa tai janojuoman tapaan nautittuina, eivät ole kasvuikäisille suotavia. Ne voivat vaikuttaa haitallisesti luuston kehittymiseen. Olen lähdössä Kilimanjarolle. Tavoitteena on kiivetä huipulle, lähes 6000 metrin korkeuteen. Ohjeissa kehotettiin kysymään lääkärin neuvoa, jos sairastaa migreeniä. Siksi kysynkin, miten korkea ilmanala vaikuttaa migreeniin tai aiheuttaakomigreeni lisäriskiä vuoristotaudin suhteen. Migreenistä ei tiettävästi ole haittaa vuoristotaudille, jonka takana on aivopaineen tilapäinen nousu matalan ilmanpaineen takia. Hoidoksi vuoristotautiin käyvät Ödemin-tabletit (nesteenpoistolääke), joista on myös apua migreenikohtaukseen, tosin enemmän auralliseen kuin aurattomaan. Sinänsä matala ilmanpaine esimerkiksi lentomatkoilla, joissa paineistus on n metrin korkeutta vastaava, näyttää provosoivan migreenikohtauksia. Ehkä kannattaisi aloittaa migreenin tiheydestä riippuen myös estolääkitys, että matka menisi helpommin. Koska mukana on myös niskaoireita, jotka kyllä taitavat liittyä migreeniin, estoksi voisi nyt ajoissa kokeilla amitriptyliiniä tai jos siitä liikaa sivuvaikutuksia, niin nortriptyliiniä, etenkin jos kuukaudessa on 5 tai useampia särkypäiviä. ES Lähetä kysymyksesi seuraavaan lehteen elokuun 1. päivään mennessä. Erkki Säkö Neurologian erikoislääkäri Turun Pään särky keskus Oy vastaava lääkäri Mirja Hämäläinen Lastenneurologi HYKS Lasten ja nuorten sairaala K Y S Y Kuvaamanne käyttötiheys ei vielä ole huolenaihe, jos kevytjuomat eivät ole aiheuttaneet päänsärkyä. MH asiantuntijalta Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n12 Saanamaria Heikkinen-Lefort YTK Kandidaatintyö, Tampereen Yliopisto 2007 Elämää kivun ehdoilla Krooninen kipu ja identiteetin jäsennyksen haasteet Kivusta ja sen yleisyydestä Krooninen kipu on merkittävä kansanterveydellinen ongelma, siitä kärsii Suomen Kipupotilasyhdistyksen mukaan lähes suomalaista, joista ihmistä kokee kipua jatkuvasti, kaikkina vuorokauden aikoina. Tämä aiheuttaa paitsi inhimillistä kärsimystä, myös suuria kansantaloudellisia kustannuksia; kipu on väsymyksen jälkeen yleisin lääkärin vastaanotolle hakeutumisen syy (Estlander 2003). Kroonisesta kivusta kärsiville henkilöille tehtiin vuonna 2007 tutkimus, jonka tarkoituksena oli tarkastella niitä kokemuksia, joita kroonisesta kivusta kärsivät ovat joutuneet arkielämässään kohtaamaan. Tavoitteena oli saada lisää tietoa kroonisen kivun vaikutuksista yksilöön. Tutkimuksen keskeisenä hypoteesina oli, että tämä toiminnallinen rajoittuneisuus vaikuttaa yksilön minäkuvaan ja tapaan hahmottaa omia roolejaan. 12 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti Mielenkiinto kohdistui tutkittavien omiin kokemuksiin ja siihen, miten he merkityksellistävät kipuaan suhteessa omaan elämäänsä ja itseensä ja toisaalta suhteessa ympäröivään maailmaan sekä pyrittiin ymmärtämään niitä yhteyksiä, joita paitsi ympäristön reaktioilla kivun tuomiin rajoitteisiin ja toisaalta henkilökohtaisella kivun jäsentämisellä voi olla identiteetin rakentamiseen. Tutkimuksessa haluttiin ottaa selvää mitä merkityksiä kroonisesta kivusta kärsivät antavat omalle kivulleen ja miten kipua jäsennetään suhteessa omaan itseen. Tutkimuksen aineistona toimivat tarinat, jotka kroonisesta kivusta kärsivät henkilöt kirjoittivat. Työ on luet tavissa kokonaisuudessaan Tampereen Yliopiston sosiologian ja sosiaalipsykologian laitoksella. Kipu asettaa haasteita yksilön identiteetin rakennukselle yhteiskunnassa, jossa tehokkuutta ja suorittamista arvostetaan korkealle. Jotta kivusta kärsivää kyettäisiin ymmärtämään kokonaisvaltaisesti ja vastaamaan paremmin heidän tarpeisiinsa, olisi myös tärkeää pohtia miten jatkuva kipu vaikuttaa henkilön minuuden kokemukseen ja identiteetin muovautumiseen. Kivun ei-sensorinen tutkimus on pitkälti keskittynyt psykologian puolelle. Vaikka sosiaalitieteissä identiteetin tutkimus on pitkälle edennyttä, kroonisen kivun ja identiteetin välistä suhdetta on tutkittu vain vähän (Risdon ym. 2003). Arkikielessä kivun käsite tarkoittaa usein fyysistä epätasapainotilaa; siinä painotetaan kivun ruumiillista alkuperää. Kipu nähdään kuitenkin psykologisessa ja lääketieteellisessä kontekstissa monimuotoisena ilmiönä, jota ei voi selittää vain fyysisenä toimintahäiriönä. Kipu määritellään IASP:n (International Association for the Study of Pain) mukaan epämiellyttäväksi sensoriseksi ja emotionaaliseksi kokemukseksi, joka liittyy tapahtuneeseen tai mahdolliseen kudosvaurioon tai jota kuvataan kudosvaurion käsittein. Kipuun liittyy siis aina myös emotionaalinen puoli, ja fyysinen vaurio ei ole kivun edellytys. Nykykäsityksen mukaan kivun syitä ei ole mielekästä jaotella vain fyysisiin tai psyykkisiin patologioihin, vaan kaikilla psyykkisillä tapahtumilla on fysiologiset vasteensa ja päinvastoin. (Estlander 2003.) Kipu luokitellaan krooniseksi, jos se on kestänyt yli kuusi kuukautta tai jos se jatkuu kudosten tavallisen paranemisajan jälkeen. Lisäksi kivulle on ominaista sen yksilöllisyys, kivun kokeminen on aina subjektiivinen, henkilön oman merkitysmaailman välittämä tuntemus. Ympäristön suhde kipuun torjunnasta syyllisyyteen Kroonisen kivun kanssa eläminen voi luoda haasteita yksilön normaalille (työelämä, sosiaaliset suhteet ym.) toiminnalle yhteiskunnassa. Charmaz 1991, Miles & al. 2005, Risdon & al ovat osoittaneet, että kroonisella kivulla voi olla negatiivisia vaikutuksia yksilön minäkuvaan ja identiteetin kokemukseen. Ristipaine ympäristön vaatimusten ja kivun mukanaan tuomien rajoitteiden välillä voi asettaa kivusta kärsijän vaikeaan asemaan eri rooliensa toteuttajana (esim. työntekijä, äiti, puoliso), jotka puo- Jatkuu sivulla 17...\n13 Suomen Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky -projekti PÄÄNSÄRKYPOTILAAN ESITIETO- JA HOITOSUUNNITELMALOMAKKEISTO s.1/3 Paikka: Haastattelija: Pvm: Puhelin: Henkilötiedot Nimi: Syntymäaika: Ikä: Osoite: Postinumero: Huoltaja: Puhelin: Osoite, jos eri: Työpuhelin: Taustatiedot Paino: kg Pituus: cm Py: cm P: RR: Näkö: Tutkittu Purenta: Ryhti: Allergiat: Sairaudet: Lääkitykset: Oliko pienempänä koliikkia? kyllä ei Pulauttelua/ oksentelua? kyllä ei Onko taipumusta matkapahoinvointiin? kyllä ei Elämäntavat Nukkuminen: yleensä tuntia/vrk Uni: rauhallista levotonta Herää itse klo: Herätetään klo: Herätessä: virkeä väsynyt ärtyinen Ruokahalu yleensä: hyvä huono Ruokavalio: monipuolinen yksipuolinen Yleensä syö aamupalaksi: lounaaksi: välipalaksi: päivälliseksi: iltapalaksi: Makeisia: x viikossa Virvoitusjuomia: x viikossa Perunalastuja tms: x viikossa Päivän aikana juo n.: Vettä: dl Mehua: dl Limsaa: dl Kahvia: dl Päihteiden käyttö/kokeilu: tupakointi nuuska alkoholi lääkkeet huumeet Liikunta mieluista? kyllä ei Montako tuntia päivässä? h ja viikossa n. h Koulumatkan pituus: km, jonka kulkee yleensä: kävellen pyörällä autolla tms. Harrastaa säännöllisesti: Muita harrastuksia: Televisiota lapsi/ nuori katsoo n. tuntia päivässä, tuntia viikossa Mieluiten katsoo: Tietokoneella viettää aikaa n. tuntia päivässä, tuntia viikossa Play Stationia tai muita pelejä pelaa n. tuntia päivässä tuntia viikossa Kerhossa/ päiväkodissa/ koulussa käynti yleensä mieluista? kyllä ei Jos ei, niin miksi? Onko merkkejä kiusatuksi tulemisesta? ei kyllä, mitä? Onko helppo tutustua ja ystävystyä? kyllä ei Montako hyvää ystävää? Mieliala yleensä: hyväntuulinen vaihteleva ärtynyt Perhetilanne: Onko lähiaikoina jokin muuttunut? ei kyllä, mikä? Ota irti ja talleta. Lomakkeet voidaan tulostaa myös osoitteesta Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n14 Suomen Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky -projekti PÄÄNSÄRKYPOTILAAN ESITIETO- JA HOITOSUUNNITELMALOMAKKEISTO s.2/3 Nimi: Haastattelija: Pvm: Päänsärkyanamneesi Ensimmäiset oireilut alkoivat: Päänsärkyjen tiheys: Päänsäryn kesto, tuntia päivää Päänsärky Tuntuu toispuoleisena, missä?: ympäri pään Tuntuu jyskyttävän, sykkivän tasaisena Alkaa äkillisesti pikku hiljaa Särky on yleensä: lievää kohtalaista voimakasta erittäin voimakasta = lievää = kohtalaista = voimakasta = erittäin voimakasta Haittaa ja häiritsee normaalia elämää: paljon jonkin verran vain vähän Päänsärkyyn liittyy yleensä pahoinvointia oksentelua ei valonarkuutta hajuherkkyyttä meluherkkyyttä ei Liikkuminen ja fyysinen rasitus pahentaa särkyä: kyllä ei Päänsärkyä edeltää näköhäiriöitä, millaisia? tuntohäiriöitä, pistelyä poissaolevuutta puheentuottamisen vaikeutta huimausta väsyneisyyttä uneliaisuutta haukottelua Päänsäryn aiheuttajana on huomattu olevan saattaa olla ei ole nälkä, epäsäännöllinen syöminen jano, vähäinen juominen, hikoilu muutamat ruoka-aineet, mitkä? väsymys jännitys/pelko/mielipaha kiire/stressi fyysinen rasitus kirkkaat valot, häikäisy TV, tietokone hajut melu, hälinä Joku muu, mikä? Päänsärky helpottaa kun menee lepäämään nukahtaa ulkoilee ja/tai liikkuu on hämärässä on viileässä on lämpimässä Lääke auttaa: aina useimmiten harvoin ei käytetä Yleisimmin käytetty lääke: Joskus käytetty lääke: Muita konsteja: annos: annos: Suvussa esiintyy migreeniä: ei ei ole tiedossa kyllä, kenellä/keillä?: 14 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n15 Suomen Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky -projekti PÄÄNSÄRKYPOTILAAN ESITIETO- JA HOITOSUUNNITELMALOMAKKEISTO s.3/3 Nimi: Haastattelija: Pvm: Potilaan ja omaisten toiveet: Haastattelijan kommentit: Tutkimukset: Ajankohta: Hoito-ohjeet: Annettu materiaali: Reseptit lääkehoitoon: Kirjoitettu: Lähetteet: Seuranta: Hoitaja: Lääkäri: Omainen: Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n16 16 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n17 Elämää kiv Kipu asettaa haasteita yksilön identiteetin rakennukselle yhteiskunnassa, jossa tehokkuutta ja suorittamista arvostetaan korkealle....jatkuu sivulta 12. lestaan toimivat identiteetin rakennuksen sidoskohtina. Krooninen kipu toimintarajoitteena voi asettaa yksilön marginaaliryhmään, jossa aiempien roolien sujuva toteutus on haasteellista, joillekin jopa mahdotonta. Positiivisen sosiaalisen identiteetin rakentaminen (eli yhteisön jäseneksi tunnistautuminen) vaatii yhteisön hyväksyntää ja tämä osoittautui yhdeksi kompastuskiveksi kroonisesta kivusta kärsivien tarinoissa. Aineistosta nousi vahvasti esiin yhteisön negatiivinen suhtautuminen krooniseen kipuun ja sen aiheuttamiin toimintarajoitteisiin, jopa lääketieteellisessä kontekstissa. Krooninen kipu tuo runsaasti negatiivisia kokemuksia arkielämän kanssakäymisissä. Suurin osa kipututkimukseen osallistujista kertoo tarinoissaan ympäristön vähättelyn ja epäuskon kokemuksista suhteessa kipuun. Kipua mitätöitiin ulkopuolisen silmin ja saatettiin todeta, että kipu on kuviteltua tai siitä ei pitäisi valittaa. Näitä kokemuksia koettiin niin perhepiirissä kuin julkisissa instituutioissakin (koulu, sairaala, sosiaalitoimisto). Torjunta on tilannekohtaista, mutta tarinoissa nousee muita enemmän esiin negatiiviset kokemukset terveydenhuollon palveluissa. Ann-Mari Estlander (2003) tuo esiin, miten vasta viimeaikoina on alettu havainnoimaan potilas-auttaja-suhteen vaikutuksia kipuongelman pitkittymiseen. Hän toteaa, ettei kipupotilaiden hoito aina toteudu inhimillisesti ja sen ovat myös kroonisesta kivusta kärsivät kokeneet eri yhteyksissä. Juuri terveydenhuollon palveluissa kohdattu torjunta ja vähättely koetaan erityisen loukkaavaksi, sillä ne edustavat kivusta kärsijöille niitä instituutioita, joiden odotetaan tarjoavan apua ja ymmärrystä ongelmalle. Joillekin ulkomaailman torjunta oli niin kokonaisvaltaista, että he kokevat jopa ihmisarvonsa vaarantuvan näissä kohtaamisissa. Ympäristöstä tuleva kivun vähättely ja halventaminen ilmenee kivusta kärsijöiden tarinoissa tunnepuolella syyllisyyden ja häpeän tuntemuksina. Syyllisyyttä koetaan suhteessa yhteisön normiodotuksiin ja siihen, miten kunkin tulisi roolissaan toimia. Kun krooninen kipu vie mahdollisuuden toteuttaa totuttuja rooleja, esiin nousevat kysymykset omasta hyväksyttävästä asemasta yhteiskunnassa. Kivusta koetaan häpeää ja syyllisyyttä aivan kuin se olisi itse aiheutettua ja näin sen aiheuttamia hankaluuksia halutaan korvata muille. Kivun tuomat toimintarajoitteet eivät ole hyväksyttyjä ympäristön taholta ja kivun kokija kokee olevansa tästä rajoittuneisuudestaan tilivelvollinen muille. Joskus ympäristön reaktiot olivat niin voimakkaita, että kivusta kärsijä saattaa alkaa epäilemään omaa asiantuntijuuttaan kipuaan kohtaan ja jopa mielenterveyttään: Eräs kipupotilas kuvaa tarinassaan painajaismaisia sairaalakäyntejään, joissa lääkäri kerta toisensa jälkeen kyseenalaisti kivun todenperäisyyden ja syyllisti potilasta turhista lääkärikäynneistä. Tällaiset reaktiot aiheuttavat luonnollisesti hämmennystä ja huolta omasta psykologisesta kyvykkyydestä hallita tilannetta. Kivun kanssa kulkijat kamppailevat arjessaan paitsi jatkuvan kivun kanssa, myös torjunnasta aiheutuvien syyllisyyden, nöyryytyksen ja häpeän tunteiden kanssa. Henkilökohtainen suhde kipuun ja kivun suhde identiteettiin Henkilökohtainen suhtautuminen kipuun vaihtelee huomattavasti. Suhtautumistavat jao teltiin aineiston valossa kolmeen ryhmään. Kipu voidaan nähdä vihollisena, jota vastaan taistellaan niillä aseilla mitä käytettävissä on. Toisaalta kipuun saatetaan suhtautua kuin syöpäläiseen; sen olemassaolo tunnistetaan ja siitä halutaan eroon, mutta toisaalta tiedostetaan, että se on tullut jäädäkseen. Kolmantena suhtautumiskeinona on kivun hyväksyminen ja sovinnon tekeminen sen kanssa. Kaikki kolme teemaa palautuvat kysymyksen kivun hyväksynnästä, eli millainen paikka sille suodaan suhteessa omaan minään. Kun kipu nähdään vihollisena, halutaan oma minäkuva säilyttää irrallaan kroonisen kivun mukanaan tuomista rajoitteista ja pyritään viimeiseen asti toimimaan kuten terveet ihmiset. Omaa minää ikään kuin suojataan kivun tuomilta negatiivisilta vaikutteilta. Kun kipu suljetaan minäkäsityksen ulkopuolelle, mahdollistuu myös sairaudesta vapaan identiteetin säilyttäminen. Toisaalta kipuun saatetaan suhtautua kuin ikävään kumppaniin, jonka olemassaoloon suhtaudutaan ristiriitaisesti. Kipua vastaan ei käydä jatkuvaa kamppailua, mutta sitä ei myöskään täysin hyväksytä osana omaa elämää. Kipuun suhtaudutaan kuin syöpäläiseen, joka on jäänyt sisälle asumaan ja jonka jatkuvaan olemassaoloon on totuteltava. Kipu suhteessa omaan itseen on eräänlaisessa sulatteluvaiheessa, jossa sen paikan määrittely omassa elämässä ei ole selkeästi määräytynyt; toisaalta sille ei haluta antaa valtaa, mutta kuitenkin sen laajat rajoittavat vaikutukset tiedostetaan. Kolmantena suhtautumistapana nousee esiin kipu kumppanina. Kivun hyväksyminen osaksi elämää ja omaa itseä merkitsee luopumista monista asioista. Kivun tuomat rajoitteet tuovat mukanaan häpeää omasta kyvyttömyydestä toimia kuten aiemmin ja ennen kaikkea kivun hyväksyminen merkitsee aiemmasta terveestä minästä luopumista. Tämä itsen uudelleenmäärittely ja kivun hyväksyntä on vaikea prosessi, mutta lopputuloksena ovat suuret helpotuksen ja voimistumisen tunteet: kipuun kumppanina suhtautuva kivun kokija näkee kivun oikukkaana elämänkumppanina, jonka olemassaolo täytyy ottaa jatkuvasti huomioon arjessa, mutta jonka kanssa jatketaan matkaa kaikesta huolimatta. Lopuksi Kipu tuo haasteita oman minän määrittelylle pakottamalla henkilön suhteuttamaan itsensä uudelleen toimintarajoitteisena yksilönä suhteessa ulkomaailman vaatimuksiin. Yhteisön torjunta ja epäusko nousevat yksilön identiteettiprojektin päähaastajiksi; nämä reak tiot aiheuttavat syyllisyyden tunteita, oman ihmisarvon pohdintaa ja asettavat kysymyksiä siitä, millaisena yksilö hyväk- Jatkuu sivulla Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n18 Timo Lehto FT, biokemisti Luontaislääkkeet ja ravintolisät Migreenin hoitoon ja ennaltaehkäisyyn käytettävät luontaislääkkeet ja ravintolisät sekä mahdolliset sivu- ja yhteisvaikutukset lääkkeiden kanssa. Monet potilaat käyttävät erilaisia ravintolisiä ja yrttivalmisteita (CAM-valmisteet, CAM = Complementary and Alternative Medicine) joko yksinään tai yhdessä varsinaisten migreenilääkkeiden kanssa. Useat heistä jättävät kertomatta lääkärille käyttävänsä lääkkeiden ohessa CAM-valmisteita, koska pelkäävät lääkärin reaktioita. Toisaalta, vaikka potilas kertoisikin käyttävänsä CAM-hoitoja, vain harva lääkäri pystyy asiantuntevasti kommentoimaan asiaa. Internet sen sijaan on pullollaan kaikenlaista suodattamatonta informaatiota CAM-hoidoista ja siellä keskusteluryhmissä tieto leviää nopeasti maailmanlaajuisesti. Migreenityyppiset päänsäryt saattavat olla erittäin kivuliaita ja vaativat hoitoa. Konventionaalisesta näkökulmasta migreeni näyttäisi olevan pääasiassa aivojen sähkökemiallinen toimintahäiriö, jota perinteisesti hoidetaan lääkkeillä, mutta kokonaisvaltaista lähestymistapaa suosivat lääkärit ovat alkaneet käyttää migreenin hoitona ravitsemusta, stressin hallintaa, unirytmin palauttamista, hormonikorvaushoitoa ja ravintolisiä lääkkeiden ohella. Suomalaiset EBM- (Evidence Based Medicine) ja käypähoitosuositukset rakentuvat pääasiassa farmakologisille interventiolle, joissa ei juurikaan oteta huomioon esimerkiksi ravitsemus- tai ravintolisähoitoja. Suomessa lääkäreiden koulutukseen ei ole sisällytetty CAMterapioden opiskelua, kuten eräissä Keski-Euroopan maissa. Toisin kuin monet lääkärit uskovat, eräistä CAM-valmisteista, lääkkeistä ja hoidoista löytyy jo jonkinasteista tieteellistä näyttöä niiden toimivuudesta. Toistaiseksi potilasmäärät tutkimuksissa, joissa on testattu CAM-lääkettä migreenin hoidossa, ovat kuitenkin olleet pieniä ja tutkimuksia on vähän. Tämä johtuu suurelta osin siitä, että näitä luontaisperäisiä aineita on vaikea patentoida, jolloin niistä saatava rahallinen hyöty jää lääketehtaalle pieneksi. Ongelmana on myös se, että luontaisvalmisteissa, erityisesti yrteissä vaikuttavien aineiden pitoisuus saattaa vaihdella huomattavasti ellei valmistetta ole standardoitu. Tällä hetkellä ehkä tunnetuin migreeniin hoitoon käytettävä tutkittu yrttivalmiste maailmalla on saksalaisen lääkefirman patentoima ruttojuurivalmiste Petadolex, josta on tehty useita pienimuotoisia RCT-kaksoissokkotutkimuksia ja jonka turvallisuus ainakin lyhyessä käytössä on selkeästi osoitettu ( hoidettua potilasta). Yrteillä ja ravintolisillä saattaa esiintyä sivuvaikutuksia, vaikka ne tosin ovat harvinaisempia kuin varsinaisilla lääkkeillä. Myös yhteisvaikutukset lääkkeiden kanssa ovat mahdollisia. Seuraavassa tietoa muutamien käytetyimpien CAM-valmisteiden tutkimuksista, käytöstä ja sivuvaikutuksista Magnesium Migreenipotilailla on raportoitu useissa tutkimuksissa alhaisia magnesiumpitoisuuksia aivoissa. Tutkimustulokset ovat vaihdelleet, koska niissä on käytetty erilaisia magnesium-muotoja, kuten huonosti-imeytyvää magnesiumoksidia ja toisaalta hyvin imeytyviä kelaatti- ja sitraattimuotoja. Myös annetut magnesiummäärät ovat vaihdelleet. Positiivisia tuloksia on saatu akuutin aurallisen migreenin hoidossa ja kuukautisten yhteydessä esiintyvän migreenin profylaksiassa. Peikert ym. RCT-tutkimuksessa, jossa käytettiin sitraattimuotoista magnesiumia ja johon osallistui 69 naispuolista migreenipotilasta, saatiin 41,6 %:n estovaikutus verrattuna plasebo-ryhmän 15,8 % :n (1). Magnesium on havaittu migreenin hoidossa erittäin turvalliseksi, pääasiassa on raportoitu vatsan löystymistä. Suuret annokset magnesiumia saattavat olla joissain tapauksissa vasta-aiheisia seuraavien lääkkeiden kanssa: amilodidi, simetidiini, siprofloksasiini, doksisykliini, hydroksiklorokiini, levofloksasiini, minosykliini, misoprostoli, nitrofurantoiini, ofloksasiini, kortikosteroidit, kinolonit, risedronaatti, spironolaktoni, tetrasykliini, triamtereeni ja varfariini (Marevan). Reunuspäivänkakkara Reunuspäivänkakkaran (Tanacetum parthenium) lehdistä valmistettu uute on yleisesti käytössä migreenin hoidossa, Suomessa lähinnä itsehoitovalmisteena. Vaikuttavana aineena tiedetään olevan ainakin parthenolidi. Myös uuttomenetelmällä näyttäisi olevan vaikutusta valmisteen tehoon. Vuonna 2004 ilmestyneessä Cochrane Database Systemic Review:n artikkelissa reunuspäivänkakkarauutteen tehosta tehdyt tutkimukset todettiin ristiriitaisiksi ja Pittler&Ernstin mukaan täysin selkeää näyttöä sen toimivuudesta ei ole (2). Äskettäin tehty MIG99-valmisteella tehty tutkimus on nostanut standartoidun reunuspäivänkakkarauutteen toimivuudessa luokkaan B, vähäisen näytön luokkaan. Kyseisessä tutkimuksessa reunuspäivänkakkarauute 18 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n19 Luontaislääk Toisin kuin monet lääkärit uskovat, eräistä CAMvalmisteista, lääkkeistä ja hoidoista löytyy jo jonkinasteista tieteellistä näyttöä niiden toimivuudesta. vähensi päänsärkykohtauksia 50 %:lla, lumeryhmässä vain 17,3 %:lla (3). Toinen yhtä hyvin onnistunut tutkimus saattaisi nostaa reunuspäivänkakkaran luokkaan A, eli selkeän näytön luokkaan. Reunuspäivänkakkara saattaa harvinaisissa tapauksissa aiheuttaa seuraavia sivuvaikutuksia: kurkun ja kielen kipeytyminen ja haavaumat, makuaistin heikentymistä ja ruuansulatuskanavan oireilua. Reunuspäivänkakkaraa on käytetty pitkään kansanlääkinnässä, mutta kontrolloituja kliinisiä tutkimuksia sen pitkäaikaiskäytön turvallisuudesta ei ole tällä hetkellä saatavana. Myöskään ei ole tiedossa haitallisia yhteisvaikutuksia reunuspäivänkakkaran ja lääkkeiden kanssa. Ruttojuuri Ruttojuuri (Petasites hybridus) on kasvi, jota tavataan villinä Keski-Euroopassa. Siinä on toksisia alkaloideja, jotka pitää ensin uuttaa pois, ennenkuin sitä voidaan käyttää lääkkeellisesti. Aiemmin mainittu Petadolexvalmiste on patentoitu kasvislääke, jota on käytetty hyvin tuloksin migreenin estohoidossa. Pari vuotta sitten Neurologylehdessä julkaistussa tutkimuksessa sen havaittiin estävän migreenikohtauksia 48 %:lla, kun plasebo ryhmässä estovaikutus oli 26 % (4). Petadolex on hyvin siedetty, harvinaisena sivuvaikutuksena saattaa kuitenkin esiintyä röyhtäilyä. Riboflaviini (B2-vitamiini) Riboflaviini on vesiliukoinen B-ryhmän vitamiini, josta on tehty kaksi kliinistä RCT-tutkimusta. Schoenen ym. tutkivat 55 potilaalla riboflaviinin vaikutusta migreenin estoon. Tutkimuksen mukaan 59 % potilaista, jotka saivat 400 mg riboflaviinia 3 kk ajan migreenikohtaukset vähenivät 50 %:lla. Neurologian erikoislääkäri Erkki Säkö kirjoitti Päänsärkylehden numerossa 1/2007 seikkaperäisen artikkelin aiheesta. Riboflaviini on hyvin siedetty myös pitkäaikaisessa hoidossa ja vain erittäin harvinaisissa tapauksissa voi esiintyä ripulointia ja polyuriaa. Haitallisia yhteisvaikutuksia ei ole havaittu lääkkeiden kanssa. Ubikinoni (koentsyymi Q10) Ubikinonilla on tärkeä merkitys solujen energian tuotannossa samaan tapaan kuin riboflaviinilla. Ubikinonia käytetään tukihoitona neurologisissa ja myös monissa muissa sairauksissa. Tällä hetkellä on tiedossa vain yksi RCT-tasoinen tutkimus, jossa ubikinonilla on saatu positiivinen hoitovaste migreenin estossa. Sandor ym. tutkivat 42 potilasta, jotka saivat nanopartikkeleihin pakattua ubikinonia (300 mg/pv) tai plaseboa (5). Ubikinoniryhmässä migreenikohtaukset vähenivät 47,6 % verrattuna plaseboryhmään 14,4 %. Ubikinoni on hyvin siedetty. Eri valmisteilla on kuitenkin huomattavia eroja imeytyvyydessä, siksi on tärkeää, että valmisteen misellikoko on mahdollisimman pieni. Koska ubikinoni on rasvaliukoinen vitamiinin kaltainen aine, se on syytä nauttia rasvaa sisältävän ruuan yhteydessä. Suurina annoksina ubikinonilla saattaa olla Marevan-lääkitystä voimistavia vaikutuksia, jolloin tarvitaan veriarvojen seurantaa, mutta käytännössä nämä sivuvaikutukset ovat osoittautuneet harvinaisiksi. Melatoniini Useissa tutkimuksissa on havaittu yhteys veren alhaisten melatoniinitasojen ja migreenin välillä (6). RCT-tasoisia tutkimuksia melatoniinilla migreenin hoidossa ei ole toistaiseksi tehty. Eräässä alustavassa kliinisessä tutkimuksessa kuitenkin havaittiin, että 5 mg melatoniinia otettuna ennen nukkumaan menoa, vähentää migreenikohtauksia (7). Melatoniinia on Suomessa saatavana vain reseptillä, mutta USA:ssa sitä voi ostaa vapaasti apteekeista ja terveyskaupoista. Melatoniinilla ei ole havaittu merkittäviä sivuvaikutuksia tai yhteisvaikutuksia lääkkeiden kanssa, melatoniini saattaa kuitenkin alentaa verenpainetta ja vähentää siten verenpainelääkityksen tarvetta. Muita CAM-valmisteita, joista löytyy jonkinlaista tieteellistä tutkimusnäyttöä migreenin ehkäisyssä tai hoidossa ovat: 5-hydroksitryptofaani (8), B12-vitamiini (9), kalsium+d-vitamiini (10), kalaöljyt (EPA/DHA)(11), SaMe (S-adenosyylimetioniini) (12), inkivääri (13) ja Ginkgo biloban -lehtiuute (14). Kirjallisuusviitteet 1) Peikert A, Willimzig C, Kohne-Volland R. Prophylaxis of migraine with oral magnesium: Results from a prospective, multi-center, placebo-controlled and double-blind randomized study. Cephalalgia. 1996; ) Pittler MH, Ernst E. Feverfew for preventing migraine. Cochrane Database Syst Rev. 2004;CD ) Diener HC, Pfaffenrath V, Schnitker J, et al. Efficacy and safety of 6.25 mg t.i.d. feverfew CO2-extract (MIG-99) in migraine prevention A randomized, double-blind, multicenter, placebo-controlled study. Cephalalgia. 2005;25: ) Danesch U, Rittinghausen R. Safety of a patented special butterbur root extract for migraine prevention. Headache. 2003;43: ) S andor S, Di Clemente L, Coppola G, et al. Efficacy of coenzymeq10 in migraine prophylaxis:arandomized controlled trial. Neurology. 2005;64:713. 6) Peres MFP. Melatonin, the pineal gland and their implications for headache disorders. Cephalalgia. 2005;25: ) Nagtegaal JE, Smits MG, Swart AC, et al. Melatonin-responsive headache in delayed sleep phase syndrome: preliminary observations. Headache 1998;38: ) Sicuteri F. The ingestion of serotonin precursors (L-5-hydroxytryptophan and L-tryptophan) improves migraine headache. Headache 1973;13: ) van der Kuy PHM, Merkus FWHM, Lohman JJHM, ter Berg JWM, Hooymans PM. Hydroxocobalamin, a nitric oxide scavenger, in the prophylaxis of migraine: an open, pilot study. Cephalalgia 2002;22: ) Thys-Jacobs S. Alleviation of migraines with therapeutic vitamin D and calcium. Headache 1994;34: ) Glueck CJ, McCarren T, Hitzemann R, et al. Amelioration of severe migraine with omega-3 fatty acids: a double-blind placebo controlled clinical trial. Am J Clin Nutr 1986;43: ) Gatto G, Caleri D, Michelacci S, Sicuteri F. Analgesizing effect of a methyl donor (S-adenosylmethionine) in migraine: an open clinical trial. Int J Clin Pharmacol Res 1986;6: ) Mustafa T, Srivastava KC. Ginger (Zingiber officinale) in migraine headache. J Ethnopharmacol 1990;29: ) Chung KF, McCusker M, Page CP, et al. Effect of a ginkgolide mixture (BN 52063) in antagonising skin and platelet responses to platelet activating factor in man. Lancet 1987;i: Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti\n20 Onko niskakipu syynä nuorten päänsärkyyn? Niskahartia-alueen lihasarkuus näyttää LL Katri Laimin väitöstutkimuksessa olevan yleistä päänsärkyisillä nuorilla. Lihaskipu liittyi erityisesti päänsärkyyn, joka häiritsee jokapäiväistä elämää. Tämä särky ei helpotu särkylääkkeillä. Nuorilla kaularangan lievä kuluma on yllättävän yleistä, mutta sillä ei Laimin tutkimuksessa ollut yhteyttä päänsärkyyn. Vaikka nuoren niskakipu ja päänsärky ovat viime vuosikymmeninä lisääntyneet, niiden yhteydestä ei ole ollut tarkempaa tietoa. On arveltu lihaskivun olevan yleisempää jännityspäänsärystä kärsivällä kuin migreeniä sairastavalla. Toisaalta kaularangan rappeuman on arveltu alkavan vasta noin 40 vuoden iässä. Laimin väitöstutkimuksessa seurattiin 12-vuotiaita turkulaisia koululaisia viiden vuoden ajan. Heitä haastateltiin, heille tehtiin lääkärin, fysioterapeutin ja fysiatrin tutkimus ja 17-vuotiaana osa kävi kaularangan magneettitutkimuksessa. Laimin tutkimuksen mukaan niskakipu ei selittänyt kaikkea päänsäryn muuttumista murrosiässä. Kuitenkin niskakipu ja lihasten arkuus oli yhteydessä haittaavaan, voimakkaaseen päänsärkyyn, joka ei helpotu lääkkeellä. Niskakipu ja lihasten arkuus oli yhtä yleistä migreenikoilla kuin jännityspäänsärystä kärsivillä. Nuoren päänsärky, jossa on mukana niskahartia- ja lihaskipua, näyttää paranevan huonosti särkylääkkeellä. Vaikka vielä tutkimuksia niskahartiakivun hoidosta nuoren päänsäryssä ei ole, niskahartiakipu kannattaa päänsärkyisellä huomioida. Turun yliopiston tiedotus Purentaelimistön toimintahäiriöllä on yhteys nuorten päänsärkyyn Erikoishammaslääkäri Marjo-Riitta Liljeström väitteli Turun yliopistossa joulukuussa Väitöskirjatutkimus purentaelimistön toimintahäiriöistä ja päänsärystä nuorilla tehtiin vuotiailla turkulaisilla koululaisilla, ja se on osa laajaa päänsärky-projektia, jossa pyritään kartoittamaan syitä lasten ja nuorten päänsärkyjen yleistymiselle ja kroonistumiselle. Liljeströmin tutkimuksessa todettiin yhteys purentaelimistön toimintahäiriöön (Temporomandibular disorders, TMD) liittyvien kliinisten löydösten ja molempien primääri päänsärkytyyppien, migreenin ja episodisen tensiopäänsäryn, välillä. Migreenin nouseminen esiin näinkin voimakkaana oli yllätyksellistä, sillä aikaisemmissa aikuisilla tehdyissä tutkimuksissa tensiopäänsärky on yhdistynyt TMD:hen migreeniä selkeämmin. Niska-hartiaseudun lihaskipujen havaittiin liittyvän yhteen TMD-löydösten kanssa 13-vuotiailla, mutta yhteys ei tullut esiin enää 16-vuotiailla. Seurantatutkimuksessa ei havaittu minkään päänsärkytyypin tai päänsärkyyn liittyväksi katsotun tekijän (masennus, unihäiriöt, päänsäryn frekvenssi tai intensiteetti, niska-hartiaseudun kivut) ennustavan myöhemmin esiin tulevia kliinisiä TMD-löydöksiä. Tämä saattaa osittain johtua siitä, että sekä lasten ja nuorten itsensä raportoimat TMD:hen liittyvät oireet että kliiniset TMD-löydökset ovat vielä kovin lieviä. Lisäksi kolmen vuoden seurannan aikana TMD-löydöksissä havaittiin runsaasti vaihtelua samoin kuin nuorten päänsäryssäkin. Kliiniset TMD-löydökset olivat selvästi yleisempiä tytöillä kuin pojilla sekä ennen että jälkeen puberteetin ja vähenivät iän myötä. Päänsäryn kohdalla on havaittu perheyhteys aikaisemmissa tutkimuksissa samoin kuin tässäkin tutkimuksessa, mutta TMD-löydösten perheyhteyttä ei pystytty todentamaan tutkittavien nuorten ja heidän äitiensä välillä. Tämä ei kuitenkaan sulje pois perheyhteyden esiintulemisen mahdollisuutta aikuisiällä, jolloin TMD-oireet ja -löydökset ovat yleensä voimakkaampia. Näyttää siltä, että erityisesti lapsilla, joilla on migreeniä, esiintyy myös muita kehon kiputiloja. Väitöskirjatutkimuksen tulosten perusteella on syytä kiinnittää huomiota lasten ja nuorten päänsärkyihin riittävän ajoissa sekä tarvittaessa tutkia tarkemmin myös purentaelimistö ja sen toiminta. Turun yliopiston tiedotus Ristiriita kovan yrittämisen ja siitä palkitsemisen välillä voi olla migreeniin sairastumisen riskitekijä Osana käynnissä olevaa suomalaista kunta-alan työntekijöitä koskevaa terveystutkimusta tutkittiin työstressin 20 Suomen Migreeniyhdistys Päänsärky-lehti


Kehoaan vihannut Leah päätti mennä lihavuusleikkaukseen – katuu nyt päätöstään - MTVuutiset.fi\nEdes lihavuusleikkauksen jälkeen Leah ei ollut tyytyväinen painoonsa. Ajatusmallin muuttaminen auttoi. Shutterstock, toinen kuva Facebook\nJulkaistu 11.02.2018 11:01\nLeah Kinney kävi läpi raskaan lihavuusleikkauksen tunteakseen itsensä kauniiksi. Onnistumisen tunne löytyi kuitenkin lopulta jostain aivan muualta.\nAmerikkalainen Leah Kinney kertoo ensimmäisen kerran vihanneensa vartaloaan peruskoulussa. Hän tunsi itsensä suuremmaksi kuin muut tytöt.\n– Tyttöjä, jotka olivat hiljaisia, pieniä ja hoikkia, kehuttiin kauniiksi, enkä minä ollut mitään noista asioista. Sen seurauksena aloitin ensimmäisen dieettini, Leah kertoo.\nLUE MYÖS: Koulukaverit haukkuivat lihavaksi eivätkä tulleet 10-vuotiaan tytön syntymäpäiville: "Kamalaa ja epäreilua"\nLukiossa nuori nainen alkoi hävetä omaa kehoaan. Tytöiltä sateli ikäviä kommentteja, osa pojista sivuutti hänet. Siirtyessään korkeakouluun Leah kertoo joutuneensa raiskatuksi.\n– Raiskauksen jälkeen minulla oli vaikeuksia päästä eteenpäin ja yksi tapa, jolla hallitsin tunteitani, oli ruoka. Painoni sahasi ylös ja alas… pääasiassa ylös, hän sanoo.\nItseinho vei kirurgin pöydälle\nVuonna 2011 painaessaan 120 kilogrammaa Leah sai itsensä vihaamisesta ja epäonnistuneista dieeteistä tarpeekseen. Urheilu ja ruokavalion muutokset saivat painon tippumaan, mutta aina palaamaan takaisin. Leah päättikin tehdä suuremman muutoksen saadakseen hoikemman vartalon.\nVertailtuaan erilaisia vaihtoehtoja Leah päätti mennä mahalaukun poistoleikkaukseen. Vaikka lihavuusleikkaus pelotti, nuori nainen näki sen ainoaksi vaihtoehdoksi psyykkisiin ja fyysisiin ongelmiin.\n– Minusta tuntui upealta. Ensimmäistä kertaa pitkään aikaan tunsin itseni toiveikkaaksi. Tein vihdoin jotain ongelman eteen, joka oli vaivannut minua koko elämäni, Leah kertoo.\n"Aloin lihoa kiloja takaisin"\nLeikkauksesta toipuminen kesti ja Leah koki paljon kipuja, mutta hän oli silti onnellinen. Vuosi leikkauksen jälkeen nainen painoi 74 kilogrammaa, ja seuraavana vuonna hän juhli poistamalla ylimääräistä ihoa käsivarsistaan. Ystävät ja tutut kehuivat uutta ulkomuotoa.\n– Sitten, pikkuhiljaa aloin lihoa kiloja takaisin. En kaikkea, mutta sen verran, että se oli huomattavissa. Kahdessa vuodessa keräsin takaisin puolet siitä, mitä olin pudottanut, ja kehut kuivuivat itsetuntoni mukana, Leah kertoo.\nSyömisongelmat eivät olleet kadonneet leikkauksesta huolimatta. Leah alkoikin tuntea itsensä fyysisesti ja henkisesti entistä sairaammaksi. Hän alkoi vihata itseään yhä enemmän.\nLeikkaus alkoi lopulta kaduttaa\nVuonna 2015 Leahin kelkka kuitenkin kääntyi, kun hän näki televisiossa pluskokoisen Whitney Way Thoren puhuvan kehopositiivisuudesta.\n– Tajusin vihdoin, että olin laittanut elämäni odottamaan, tehden kaikesta painostani riippuvaista. Minun ei tarvinnut odottaa ollakseni laiha ennen kuin voisin olla onnellinen. Voisin olla onnellinen ja rakastaa kehoani juuri sellaisena kuin se oli, Leah kertoo.\nLeah alkoi ahmia kehopositiivisuuteen keskittyneitä blogeja, kirjoja ja hänestä tuli aktiivinen nettiyhteisöissä. Nainen alkoi nähdä leikkauksen ja suhteensa ruokaan uudessa valossa.\n– Kaikkien kokemus painonpudotuksesta on erilainen, ja jotkut ihmiset näkevät siinä mahtavia parannuksia terveyteensä ja elämäänsä. Mutta minulle leikkaus ei ollut elämänpelastava, se oli vahingoittava. Minun piti parantaa itseni ensin sisältä, hän sanoo.\n"En enää vihaa itseäni"\nNyt Leah kertookin olevansa surullinen, että koskaan meni leikkaukseen. Leikkausarvet muistuttavat häntä siitä, kuinka paljon hän vihasikaan omaa kehoaan.\nTerapian avulla Leah on parantanut suhdettaan ruokaan, ja kahden vuoden aikana hän on jopa laihtunut kahden vaatekoon verran.\n– Oikea onnistuminen on sitä, että en enää vihaa itseäni. Oikea onnistuminen on sitä, kuinka onnellinen olen nyt.


Soitatteko jotakin soitinta? - Harrastukset - Willfeel mielenterveysyhteisÃ¶\nSoitatteko jotakin soitinta?\nKristallinhauras Joulukuu 20, 2021, 3.14pm #1\nItellÃ¤ on menossa kaheksas vuosi ku soitan pianoa\nAlotin soittamisen siks ku joskus pienenÃ¤ tykkÃ¤sin kuunnella Ã¤itin pianonsoittoa ja aattelin et haluun yhtÃ¤ hyvÃ¤ksi ku se (nykyÃ¤Ã¤n taidan olla ehkÃ¤ parempi, haha)\nSoittaminen on tosi rentouttavaa ja sillon saan olla omissa oloissani. Oon kÃ¤yny monta vuotta myÃ¶s lasten kirkkokuorossa ja tykkÃ¤Ã¤n kotona myÃ¶s laulaa ja soittaa yhtÃ¤aikaa.\nKertokaas omista soittoharrastuksistanne\nanneye Joulukuu 20, 2021, 5.06pm #2\nPianoa olen soittanut lyhyemmillÃ¤ ja pidemmillÃ¤ tauoilla lapsesta asti. TinapilliÃ¤ opettelin soittamaan jootain vuosia sitten! Se on mainio soitin, helppo oppia! Sopii mm. Kaikenlaisen pelimusiikin soittamiseen. LisÃ¤ksi lotrin the shire theme eli concerning hobbits on elokuvassa soitettuna clarken d-pillillÃ¤! Se on ihana, ja syy miksi halusin opetella soittamaan tinapilillÃ¤. xD\naarretti Joulukuu 20, 2021, 5.55pm #3\noon joskus junnuna opiskellut musiikkia ahkerasti jona aikana soitin pianoa, rumpuja, kitaraa ja bassoa mutta nykyÃ¤Ã¤n oikeestaan soitan vaan kitaraa ja bassoa\nKristallinhauras Joulukuu 21, 2021, 5.09am #4\nUuu miten siistiÃ¤, tinapilli ois kiva soitin\nKristallinhauras Joulukuu 21, 2021, 5.10am #5\nItekki ossaan soittaa basson ja kitaran alkeita, mitÃ¤ nyt on opeteltu joskus musiikintunneilla :â€™)\nunknownme Joulukuu 21, 2021, 8.12pm #6\nRumpuja on tullut soitettua on/off tyylisesti lÃ¤hes koko elÃ¤mÃ¤n ajan, aloitin jo pikku lapsena, eli aika kauan on tullut harrastettua. Koskaan en ole kuitenkaan bÃ¤ndeihin lÃ¤htenyt mukaan (soittanut joskus jossain eventeissÃ¤ kyl porukalla jne mutta satunnaisia kertoja), eli aina tykÃ¤nnyt enempi itsekseni soitella omaks / lÃ¤hipiirin iloks. Jotain muitakin soittimia osaan kyllÃ¤ soittaa jollaintavalla, mutta rummut on se oma juttu. MyÃ¶s konemusiikkia on tullut tehtyÃ¤ hieman, mutta siinÃ¤ olen aika noviisi vielÃ¤. Rummuissa aika hyvÃ¤.\nKristallinhauras Joulukuu 22, 2021, 10.43am #8\nRummut ois vitsin siisti soitin, ite ossaan vaan sen peruskompin mikÃ¤ koulussa on joskus opetettu xD\nJUUSTO Helmikuu 12, 2022, 10.44am #9\nItse olen kokeillut todella monia soittimia mutta yksi on ollut aina se oikea ja mielestÃ¤ni paras soitin eli minÃ¤. Olen laulanut ihan pienestÃ¤ asti ja musiikkiluokalla olin myÃ¶s kuorossa. Rakastan laulamista ja sillÃ¤ hetkellÃ¤ minusta tuntuu ettÃ¤ voin hengittÃ¤Ã¤ puhtaimmin kuin milloinkaan. Karaokeakin tykkÃ¤Ã¤n laulaa ja kotoani lÃ¶ytyy yleensÃ¤ musiikkilaitteet. Porukalla on myÃ¶s mukava laulaa kun perheeni on musikaalinen tai kavereiden kesken. Nyt laulaminen on jÃ¤Ã¤nyt vÃ¤hemmÃ¤lle mutta sitten joskus taas.\nMika_Kamarto Helmikuu 12, 2022, 11.35am #10\nMinÃ¤ ole kÃ¤ynyt neljÃ¤Ã¤ eri musiikkikoulua elÃ¤mÃ¤ni aikana. Kitaraa opettelin nuorena meidÃ¤n lapsuudenkotona vÃ¤hÃ¤n aikaa asuneen pariskunnan miehen opastuksella ja sitten heidÃ¤n muutettua pois opettelin yksikseni. Pianotunneilla, laulutunneilla ja musiikin teoriaa opiskelin musiikkikouluissa. PieniÃ¤ aikoja ja huonolla menestyksellÃ¤. SeurakuntatyÃ¶tÃ¤ tehdessÃ¤ olin eri musiikkiryhmissÃ¤ komppikitaristina ja laulajana, sitten perustin myÃ¶hemmÃ¤ssÃ¤ vaiheessa yhden ystÃ¤vÃ¤ni kanssa lauluduon. Teimme kaksi levyÃ¤kin toinen oli gospel ja toinen joululevy. Olen tehnyt seurakunta vierailuja musisoiden myÃ¶s eri maissa.\nVoi kuulostaa loisteliaalta, mutta siihen aikaan kun olin seurakuntatyÃ¶ssÃ¤, niin musiikkitaso oli aika alhainen, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta ja minÃ¤ en kuulu noihin poikkeuksiin vaikka monessa tilaisuudessa olenkin ns. Esiintynyt.\nAikoinaan jopa suuri taiteilija Viktor Klimenko otti meidÃ¤t lÃ¤mppÃ¤ri esiintyjiksi kirkkokonsertteihinsa.\nNykyÃ¤Ã¤n seurakunnissa on paljon ammattimuusikoita ja monella teidÃ¤nkin tuntemalla ammattipopparilla on seurakuntatausta.\nNykyÃ¤Ã¤n kuuntelen mielummin musiikkia kun esittÃ¤isin sitÃ¤.\nEhkÃ¤ jopa yleisÃ¶n pyynnÃ¶stÃ¤ nÃ¤i!?\nMika_Kamarto Helmikuu 12, 2022, 11.39am #11\nHyvin sanottu JUUSTO. Tuohon vielÃ¤ viisastelisin ettÃ¤ laulajan sisÃ¤inen fiilis vÃ¤littyy laulaessa hyvin.\nJos mieliala ja tunnelma on vapautunut niin Ã¤Ã¤nikin kulkee paremmin ja toisinpÃ¤in.\nStorberg Helmikuu 12, 2022, 8.36pm #12\nSoitin lapsena rumpuja, teininÃ¤ hetken akustista kitaraa ja ammattikoulu ikÃ¤isenÃ¤ opettelin youtuben kautta soittamaan tiettyjÃ¤ biisejÃ¤ kuten Mamma Mia, Lintu, Dancing Queen sÃ¤hkÃ¶syntikalla. Nyt en ole enÃ¤Ã¤ soitellut pitkÃ¤Ã¤n aikaan ainakaan vuoteen. VÃ¤lillÃ¤ tekee kyllÃ¤ mieli soittaa rumpuja, mutta sitten sitÃ¤ aina havahtuu tekevÃ¤nsÃ¤ jotain muuta (myÃ¶s vahva tunne, ettei kehtaa naapureita hÃ¤iritÃ¤ epÃ¤mÃ¤Ã¤rÃ¤isellÃ¤ rumpujen hakkaamisellea joka ei varmaan kuulosta enÃ¤Ã¤ mitenkÃ¤Ã¤n hyvÃ¤ltÃ¤).\nMika_Kamarto Helmikuu 15, 2022, 6.58pm #13\nLintu on semmoinen biisi, ettÃ¤ en ole varmaan koskaan kuunnellut sitÃ¤ ilman kyyneleitÃ¤ silmissÃ¤ni.\nâ€¦ja voisin nÃ¤hdÃ¤ kaiken sen, mi viepi ihmisen onnehenâ€¦ . Miksi jÃ¤isin ikÃ¤vÃ¤Ã¤n kun lintu siivin lÃ¤htee lentÃ¤mÃ¤Ã¤n, mÃ¤ lapsi maanhan olen vain ja tÃ¤Ã¤llÃ¤ tehtÃ¤vÃ¤ni sainâ€¦\nSen kun nÃ¤kisin ja voisin sen kertoa myÃ¶s sinulle ystÃ¤vÃ¤ni.\nStorberg Helmikuu 15, 2022, 8.35pm #15\n@Mika_Kamarto Totta se on surullinen biisi, mutta toisaalta nÃ¤en sen myÃ¶s toivekkaana. Ajattelen linnun olevan siinÃ¤ symboli tai sellainen toteemihahmo, jolla halutaan herÃ¤ttÃ¤Ã¤ tunteita kuulijassa.\nVoisiko lintu olla linnun sijaan rakkautta, vapautta kaipaava ihminen?\nIhminen, joka on jÃ¤Ã¤nyt yksin tÃ¤hÃ¤n maailmaan ja kaipaa onnea elÃ¤mÃ¤ltÃ¤ jotain, mitÃ¤ hÃ¤n ei saa?\nMika_Kamarto Helmikuu 15, 2022, 8.50pm #16\nHieno ajatus! Rakastan tuota nÃ¤kÃ¶kulmaasi.\nzennynjau Helmikuu 16, 2022, 5.47am #17\nPianoa soittelen korvakuulolta. Nuoteista ei mitÃ¤Ã¤n hajuaâ€¦ ois kyl kiva opetella nekin vielÃ¤ joku pÃ¤ivÃ¤. Halusin pianotunneille pienenÃ¤, mutta ryhmÃ¤ johon hain oli jo tÃ¤ynnÃ¤â€¦ aloin sitten itse opettelemaan.\nNykyÃ¤Ã¤n pianonsoitto on jÃ¤Ã¤nyt vÃ¤hemmÃ¤lle mut silti vÃ¤lillÃ¤ palaan siihen.\nOmistan myÃ¶s ukulelenâ€¦ mutta sen soitto on vielÃ¤ tosi hakusessa vaikkakin on tuo pyÃ¶rinyt monta vuotta mukana\nLaulaminen on minulle kuitenkin se rakkain. Olin pienenÃ¤ lasten kuorossa, mutta muuten laulutunnitkin on itse tullut opiskeltua. NetistÃ¤ lÃ¶ytyy kyllÃ¤ yllÃ¤ttÃ¤vÃ¤n kattavasti opetusvideoita Ã¤Ã¤nen hallintaan jne. Mutta olisi vielÃ¤ kiva osallistua johonkin laulu/kuorotoimintaan. En vain ole uskaltautunut hakemaan.\nMika_Kamarto Helmikuu 16, 2022, 1.19pm #18\nKorvakuulolta soittaminen on lahja.\nJatka ihmeessÃ¤ pianotunneille jos kiinnostusta lÃ¶ytyy.


aurinkokeräimet - uusimmat sisällöt – yle.fi\nAurinkokeräimiä valmistavan Savosolarin liikevaihto kasvoi viime vuonna\nYhtiön kilpailukyvyn kerrotaan parantuneen kehitys- ja tehostamistoimien myötä.\nKotitaloudet empivät vielä aurinkopaneelien hankkimista pohjalaiskunnissa\nMaakunnan kaikki Prismat hyödyntävät kohta aurinkosähköä\nRiihimäen Prisman aurinkopaneelit on nyt kytketty.\nLappeenrannan koulujen katolle aurinkopaneeleita\nAurinkopaneelit asennetaan Itä-Suomen, Kesämäen, Kimpisen ja Lappeen kouluille.\nHämeenkyrössä jo kolmas koulu saa aurinkopaneelit, jatkossa ehkä myös kunnanvirasto\nHämeenkyrö asennuttaa parhaillaan aurinkopaneeleja Heinijärven kouluun.\nSuomen suurin aurinkokenttä valmistumassa – mutta kaukolämmön tuottaminen auringosta ei ole järin hyvä bisnes\nAurinkokeräimillä ei tehdä sähköä, vaan niiden vangitsema aurinkoenergia ohjataan lämmönvaihtimen avulla suoraan kaukolämpöverkkoon.\nPenkistä virtaa sähköpyörään tai kännykkään? Helsingissä nyt viisi aurinkopaneeleilla varustettua, sähköä tuottavaa penkkiä\nPenkit sijoitetaan Teurastamolle, Kalasatamaan ja Kauppatorille.\nKalifornia määräsi aurinkopaneelit pakollisiksi uusiin taloihin – vähentävät ilmastopäästöjä yli 100 000 auton verran\nAurinkopaneelit nostavat talon rakennuskukuja, mutta vähentävät käyttökuluja.\nHämeenkyröön valmistuu 7 miljoonan euron ympäristökoulu – Syksyllä yli 200 oppilaan käyttöön\nMahnalan ympäristökoulussa on hirsi- ja aurinkopaneeleja.\nPricey solar electricity storage units are still selling modestly in Finland, but growth expectations are high.


Ihonhoitoa aurinkolomalla – Miss Piggy`s Pearls\nEdellinen artikkeli I hate Mondays\nSeuraava artikkeli Voimalause ranteessa\n10 vastausta artikkeliin “Ihonhoitoa aurinkolomalla”\n28/10/2013 2:54 pm\nMavalalalla on tosi kivan tuntuinen käsivoide, jota saa pikkuisessa tuubissa. Imeytyy nopsasti, mutta jättää sellaisen mukavan kalvon. Toisaalta, jos jätät imeytymään yöksi, niin eikö noista Apobaseista saisi Careblendillä terästettynä aika hyvän combon? Mua täällä vähän pelottaa sun puolesta se CB:n ohutlasinen pullo, mutta ehkä sä olet ajatellut kaikki kuplamuoviasiat loppuun saakka. :)\nMä veikkaan, että Apobaset menevät tatuoinnin päälle niin että hurahtaa, mutta löysin kaapin perältä avaamattoman Nivea Softin, joka pääsee Careblendin kanssa käsivoiteeksi (kiitos hyvästä ideasta!) :)Haha, mä mitään kuplamuovijuttuja ollut ajatellut, joten kiitos siitäkin ;)\nKiva postaus! Mä olen ihan matkapakkausten fani, ja säästän esimerkiksi TBS:n minisuihkusaippuapullot ja täytän ne sitten shampoilla ja hoitsikoilla reissua varten. Itse kun olin Thaimaassa pari vuotta sitten, olin kuitenkin pakannut ihan väärin! En ollut ollenkaan tajunnut että joudun peseytymään kaksi-kolme kertaa päivässä. Pitäähän rannan ja aurinkorasvojen mähmät saada pois ennen iltamenoja, ja niissä taas tulee hiki… Ihoni siis kuivui sen, ja tehokkaan ilmastoinnin seurauksena. After sun ei todellakaan riittänyt vartalon kosteuttamiseen. Niin ja suihkusaippua loppui kesken! Et muuten esitellyt aurinkovoiteita ollenkaan, vai meinaatko ostaa ne paikan päältä? Hinnat ovat kyllä kuulemma samat, ja siellä ne seisovat auringonpaisteessa ja kuumuudessa menettäen tehojaan, että itse ostaisin ennemmin Suomesta. Toivottavasti matkasi on ihana ja säät suosivat! :) Kirjoitin muuten juuri pari reissupakkaamisvinkkiä blogiinkin: http://siameselipstick.blogspot.fi/2013/10/pari-niksia-reissaamiseen.html\n28/10/2013 9:29 pm\nJesjes, täällä toinen matkapakkauksia rakastava! :) On ihan mahtavaa, kun voi hyödyntää esim. LivBoxista tulleet minikoot matkoilla. Mä luotan, että hotellissa on suihkugeeliä, lähinnä otan oman siksi, jos hotlan suihkugeeli ei tuoksu hyvälle ;) Mä otan monta eri aurinkosuojaa mukaan, ja osa on vielä ostamatta, joten siksi en kirjoittanut niistä. Tällä hetkellä mulla on sk 15, 20 ja 30 ja vielä puuttuu sk 50 ja mahdollisesti se sy-tuote ;) Ajattelin ostaa puuttuvat ensi viikonlopun Tallinnan reissulta!Täytyypä käydä blogissasi kurkaamassa ennen kuin aloitan pakkaamisen :)\n29/10/2013 8:06 pm\nMatkapakkaukset <3 Kiva muuten tietää, että jostain löytyy SK30 huulirasvaa :)\n29/10/2013 8:42 pm\nNo hei AIJAA! <3No joo, suurimmassa osassa markettihuulirasvoja on näköjään enintään sk12-15, mutta se ei kyllä riitä itselläni mihinkään. Olin jo menossa apteekkiin, mutta näin sitten tuon sk30 Blistexin ja ostin pois :)\nOih Thaimaa <3 mäkin haluan!\n29/10/2013 8:43 pm\nNo oih nimenomaan <3 Viime visiitistä (joka oli ensimmäinen Thaimaan lomani) on kulunut jo neljä vuotta, joten oli aikakin ;) Tuntuu ihan uskomattomalta, että nyt oikeasti pääsen sinne paratiisiin, luulen, että sisäistän asian vasta kun olen perillä!\nAi hitsi, mikä mahtava arsenaali sulla on suunniteltuna! Sanoisin, että mitä sulla ei ole kosmetiikkalaukuissa matkalla mukana, sitä ei tarvita. :) Ihanaa matkaa!!\n03/11/2013 3:12 pm\nHahahaaaa, taidat olla oikeassa! :D Ja kiitos!


IS vertaili: Auer-elokuva on tuetuin dokumentti 2010-luvulla - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nUlvilan murhamysteeri -elokuvan on ohjannut Pekka Lehto.\nJulkaistu: 5.1.2015 5:04\nPekka Lehdon ohjaama elokuva kertoo Ulvilan murhasta syytetyn Anneli Auerin oikeusjutusta. Sen saama 235 000 euroa koostuu vuosina 2011–2012 myönnetyistä 50 000 euron kehittämistuista ja vuonna 2013 myönnetystä 185 000 euron tuotannon ennakkotuesta.\nVain kahden muun dokumentin tuotantoa on tuettu 200 000 eurolla, mutta ne eivät ole vielä valmistuneet. Mika Taanilan Laitos seuraa Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan rakentamista. Joonas Berghällin Äidin toive -dokumentissa on tarkoitus ketjuttaa yhteen viidentoista naisen tarinat eri puolilta maailmaa.\nLähes 200 000 euron rajapyykkiin yltää Petri Luukkaisen Tavarataivas, jossa dokumentaristi luopui kaikista tavaroistaan ja otti niitä takaisin yhden päivässä vuoden ajan.\nElokuvasäätiö ei tue vain kassamagneetteja, vaan se pyrkii edistämään myös taiteellista moniarvoisuutta ja aiheiden kirjoa. Niinpä katsojaluvut ja tukisummat eivät aina seuraa toisiaan.\nVuoden 2014 puhutuimmista dokumenteista Tuukka Temosen Presidentintekijät keräsi teattereissa 10 586 katsojaa, kun Ulvilan murhamysteeri joutui tyytymään 2 426:een.\nSauli Niinistö ja Jenni Haukio jännittävät ääntenlaskun etenemistä presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella elokuvassa Presidentintekijät.\nKuva: helsinki-filmi / tuukka temonen\nViime vuosien menestynein dokumentti on JP Siilin Selänne. Yli 130 000 katsojaa saanut henkilökuva Teemu Selänteestä tehtiin kokonaan ilman Elokuvasäätiön ennakkotukea.\nKatsojalukujen vertailu ei dokumenttien kohdalla ole kuitenkaan aivan reilu mittari, sillä niiden pääyleisö löytyy yhä televisiosta.\n–Ilahduttavasti dokumenttien katsominen teattereissa on kuitenkin ollut lisääntymään päin, sanoo Elokuvasäätiön tiedotuskoordinaattori Reetta Hautamäki.\nIS:n kokoamaan taulukkoon on otettu mukaan vain elokuvan varsinaiseen tuotantoon myönnetyt tuet. Mukaan ei ole otettu levitys-, vienti- tai käsikirjoitustukia.Käsikirjoitustuet myönnetään aina henkilölle, ja niiden nimikin muuttuu nyt vuodenvaihteessa apurahaksi. Levitystukia puolestaan saavat nykyään pääosin levitys- eivätkä tuotantoyhtiöt.Samoin listalta pois on jätetty jälkituet, jotka eivät ole harkinnanvaraisia, vaan niitä ovat saaneet automaattisesti yli 45 000 katsojaa keränneet elokuvat.\nDokumenttielokuvista vain neljä on päässyt tähän lukemaan 2010-luvulla. Selänne on saanut jälkitukea 200000 euroa. Muut ovat Joonas Berghällin ja Mika Hotakaisen Miesten vuoro (171900 euroa), Ville Suhosen ja Kim Saarniluodon Metsän tarina (130062 euroa) sekä Joonas Neuvosen Reindeerspotting (33317 euroa).


Tassujen tahdissa: lokakuuta 2012\nMutta ei suinkaan omaan lompakkoon. Tehdään siis jälleen katsaus kuluihin, edellisestä kun on aikaa lähes puoli vuotta niin tässähän on kerinnyt palaa rahaa taas ihan mukavasti!\nHatti young money cash money :D\nMatkat** n. 1000e\nRaakaruoat n. 650e\nMuut tavarat* n. 500e\n** Tankillisella (100e) ajaa Helsinkiin (tai Turkuun) ja hyvällä tuurilla takaisin, näyttelyreissuja on tehty seitsemän ja pentujen katsomis/hakureissuja kuusi.\nPlus frettien näyttelymaksut, omat frettiyhdistysten jäsenmaksuni ja sen sellaiset. Pikainen yhteenveto kertoo loppusummaksi reippaat 5000 euroa. Pienimuotoinen heitto saattaa olla suuntaan tai toiseen, mutta tuo on kuitenkin hyvin realistinen ja suuntaa antava loppusumma.\nMamman rakkaat rahareiät. ♥\nFrettejä olen omistanut sen puolentoista vuoden ajan, tällä hetkellä ajattelen että olempas urpo kun pidän jonkinnäköistä listaa kuluista ja pidän itseni tietoisuudessa siitä kuinka paljon noihin sitä rahaa oikein uppoaa, mutta väliäkös tuolla. Jokainen roponen on mielestäni mennyt ihan oikeaan paikkaan, enkä ole päivääkään katunut frettieni hankintaa. :) Tämä siis jälleen muistutkseksi myös niille tuleville fretinomistajille siitä, että sitä rahaa todellakin kuluu, ja paljon!\nLähettänyt mantajuliana klo 3.57\nNoniin, jaksoin vihdoinkin patistaa itseni tänne ja ryhtyä näpyttelemään sitä FFF-postausta. Suoraan sanottuna kiinnostus on nyt absoluuttisessa nollapisteessä, kaikki on suolesta, mikään ei huvita ja voisin vain maata sängyssä päivät pitkät. Mikä onkaan syy tähän, palataan siihen vähän myöhemmin. Nyt itse asiaan.\nLähdettiin aamulla hyvissä ajoin ajelemaan kohti Lempäälää, muistettiin ottaa kaikki tavarat (ja näädät!) mukaan, esivalmistelut oli tehty edellisiltana ja itse olin jo pakannut autonkin niin että aamulla sai vain heittää näädät kantokoppaan ja kantokopat autoon. Menomatka sujui hyvin ilman suurempia ongelmia, oltiin hyvissä ajoin perillä ja saatiin ihan kiva paikka playpenillekin.\nNäyttelypäivä itsessään sujui hyvin joutuisasti, olimme kumpikin välillä kahviossa alkupäivästä myymässä sapuskaa, kahvia ja arpoja. Itseltäni jäi nyt arvat ostamatta, suosio oli niin suurta etten missään välissä kerinnyt ostamaan arpoja itselleni kun ne olivat jo menneet. :D Kaikki frettimme olivat eri luokissa joten sai olla skarppina ja seurailla arvostelujen etenemistä että muisti laittaa omat menemään eteenpäin ajallaan, eikä sen suhteen ollut mitään ongelmia. :) Päivä oli pulkassa jo hiukka ennen kuutta, eli siis puoli tuntia aikataulussa ilmoitettua aikaa aiemmin.\nSitten niihin palkintoihin ja pisteisiin. Noh, pojilla ei mennyt kummoisesti, ainoa joka sai tasoon nähden oikeasti aika hyvät pisteet oli Hatti, joka sijoittui sitten luokkansa toiseksi. Kiva juttu ettei tarvinnut lähteä tyhjin käsin kotiin, saatiin megaiso riippari ja nätti pieni ruusuke. :) Hatilla oli ihan mukavat pisteet, lihaksistosta poju sai 9,5/10 pistettä kera maininnan "erittäin hyvä". Kaikilla oli hyvät pisteet hampaista, korvat eivät olleet likaiset ja tassujen kunto oli hyvä paria kynsiongelmaa lukuunottamatta. Kaikilta oli kuitenkin miinustettu turkeista enemmän ja vähemmän pisteitä, sillä kaikki vaihtavat karvaa ja etenkin Veetin turkki oli ihan kamalassa kunnossa. Kyllähän se harmittaa, mutta minkäs teet. Nyt voisin lättäistä teille tähän päivän kuvasadon ja jatkaa lässyttämistä hiukan myöhemmin..\nNäyttelypaikkana toimi tälläkertaa Lempäälän Manttaalitalo.\nVälillä oli vähän ahdasta mutta sopu sijaa antaa. ;)\nYksi lempparitytyistäni tässä vasemmalta, upea mittityttö Luda. :)\nKaikki otuksemme. Hyvin aktiivisen oloisina, krhm..\nEeli skarppina. :')\nOstin pojille tälläisen kroko-pedin, olen himoinnut näitä niin kauan niin nyt kun olivat tarjouksessa, oli pakko ostaa..\nTaavin kaunis sisko Töpö. ♥\nEeli veikkansa Cosmoksen kanssa. Arvatkaa kumpi on kumpi? ;)\nEelin sisko Maikki. ♥\nVeetin sisko Lyyti, voi miten ihanaa olikaan nähdä tämä kullannuppu taas. ♥ Tyttöselle on selvästi ruokakin maittanut paremmin kuin hyvin. ;)\nJos nyt tähän väliin se syy miksi kaikki on ihan röpöstä. Kotimatka ei siis mennyt ihan putkeen, kun päätin posottaa poliisien ratsiaan aika reilua ylinopeutta. Korttihan siinä lähti ja ihan mukavan sakonkin sain, mutta täytyy sanoa ettei kovin paljoa nappaa mikään kun täytyy olla vähintään seuraavat 12 viikkoa ilman ajo-oikeutta. Onneksi poliisisetä joka minulle lappuset kirjoitteli, oli maailman huipuin ja ihanin! Mahtavaa huomata että eivät ne kaikki olekaan ihan persläpejä. Noh, vain itseäni voin syyttää ja aion kiltisti kärsiä seuraukset vaikka pahaa tekeekin, nyt sen vasta tajuaakin miten paljon ajelemisesta ja tuosta avokin autosta nauttiikaan. Kun ensivuonna on kansainvälinen epäonnistumisen päivä, en aio noustakaan sängystä!\nMutta joo, se siitäkin aiheesta. Päivä oli siis oikein mukava, oli ihan mahtavaa taas päästä näkemään muita ihmisiä ja frettejä, varsinkin kaikkia omien poikieni sisaria! Muutenkin päivä oli hyvin järjestetty ja paikka oli kotoisa, en varmaankaan kerinnyt taas kaikkien kanssa jutella joiden kanssa alunperin oli niin sovittu, mutta seuraavalla kerralla sitten! Saa nähdä tuleeko Capital!iin lähdettyä, nyt kun ei ole ajokorttia, autoa millä mennä eikä oikeastaan ylimääräistä rahaakaan niin jostain joutuu karsimaan. Yritän kuitenkin kuumeisesti keksiä jotain, sillä Capital! ja WCWFS13 ovat tämän näyttelykauden viimeiset näyttelyt Suomessa, niin tottakai niihin haluaisi lähteä. Mutta katsotaan ja toivotaan parasta! Isot kiitokset vielä näyttelyn järjestäjille sekä tietenkin kaikille muillekin ihmisille kivasta päivästä! :)\nLähettänyt mantajuliana klo 20.05\nTunnisteet: Kuvia, Manta, Näyttelyt\nNoniin, tänään se aurinko sitten pilkahti eikä koko päivänä ole edes satanut.. Tiedättehän te minut, vetäisin possupukuni päälle ja lähdin pihalle metsästämään kivan syksyistä kuvailupaikkaa kamera kaulalla ja hillerit kainalossa. Onneksi ei tarvinnut talsia kauas, sillä ihan meidän lähellä oli jotain ihme puita joista oli tippunut ihan sikana kivan värisiä lehtiä maahan, löysin siis haluamani kuvailupaikan ja mielestäni kuvasatokin on aika mukavan näköistä! Kuvailin ensin seniorit ja sitten perään juniorit, yksitellen ei jaksanut tällä kertaa lähteä. Päivittelin myös kaikkien sivut, sieltä löytyy nyt T:n ja V:n näyttelytulokset Viron kesänäyttelystä, kaikkien uudet painot ja uudet "profiilikuvat". :) Mutta nyt itse asiaan, kertokaahan toki myös mielipiteenne kuvista! ;)\nLähettänyt mantajuliana klo 21.46


Algoritmi vakoilee sydäntäsi – varoittaa rytmihäiriöstä ennen kuin huomaat mitään | Tiedetuubi\nTi, 10/24/2017 - 20:50 By Toimitus\nJoka vuosi yli seitsemän miljoonaa ihmistä kuolee sydämen rytmihäiriöihin. Mitä aikaisemmin rytmihäiriöt todetaan, sitä paremmin niitä voidaan hoitaa. Jatkuvasti sydäntä tarkkailevat rannekkeet, kellot ja muut laitteet auttavat rytmihäiriöiden aikaisessa tunnistamisessa, mutta ilman rytmiä analysoivaa algoritmia eivät laitteet toimi lainkaan.\nJokaisen sydämen syke on erilainen, ja myös meidän jokaisen pienet poikkeamat normaalista ovat hyvin henkilökohtaisia.\nKoneoppimisen menetelmillä voidaan kuitenkin paljastaa terveen sydämen sykkeen pohjalta erilaisia potentiaaliset poikkeamia ja siten tunnistaa rytmihäiriöt heti.\nTampereen teknillisen yliopiston signaalinkäsittelyn tutkijat ovat kehittäneet yhdessä Qatarin yliopiston ja Izmir University of Economicsin tutkijoiden kanssa menetelmän, jolla voidaan havaita jo hyvin varhaiset sydänoireet.\nRytmihäiriöitä on yritetty ennustaa ennenkin, mutta globaalit menetelmät eivät ole osoittautuneet luotettaviksi. Nyt kehitetyn, patentoidun menetelmän tunnistusvarmuus on tällä hetkellä 99,4 prosenttia.\n"Terveillä ihmisillä tunnetaan vain heidän normaali sykkeensä. Mistä voidaan tietää, millainen syke on rytmihäiriössä? Tutkimuksessamme selvisi, että terveen sydämen sykkeen pohjalta on koneoppimisen menetelmillä mahdollista generoida kaikki erilaiset potentiaaliset poikkeamat", sanoo professori Serkan Kiranyaz Qatarin yliopistosta.\nHän on tehnyt tutkimusta yhdessä TTY:llä professori Moncef Gabboujin kanssa. Heidän lisäkseen ryhmään kuului myös Izmirin Talousyliopiston Turker Ince.\nTutkijat hyödynsivät työssään aiemmissa ECG-tutkimuksissaan keräämäänsä materiaalia erilaisista sykkeistä ja rytmihäiriöistä.\n"Kehittämämme järjestelmä räätälöidään jokaiselle käyttäjälle henkilökohtaisesti", Kiranyaz jatkaa. "Siihen syötetään tiedot terveen ihmisen sydämen sykkeestä sekä sen pohjalta generoidut synteettiset virhelyönnit. Näin järjestelmä opetetaan seuraamaan potilaan sykettä ja havaitsemaan rytmihäiriöt heti sellaisten ilmaantuessa."\nKyse ei ole mistään pikkuasiasta, sillä sydämen rytmihäiriöt ovat yksi yleisimmistä kuolinsyistä maailmassa. Niitä aiheuttavat perinnöllisten syiden lisäksi esimerkiksi korkea verenpaine, diabetes, tupakointi, alkoholi ja stressi. Alkuun rytmihäiriöt ovat usein satunnaisia, mutta voivat muuttua hengenvaaralliseksi myöhemmin.\nProfessori Moncef Gabbouj TTY:n signaalinkäsittelyn laboratoriosta.\nKuluttajan saataville ehkä nopeallakin aikataululla\nUusi järjestelmä olisi mahdollista laittaa esimerkiksi nyt käytössä oleviin oman terveydentilan seurantaan käytettäviin rannekkeisiin tai mittareihin.\n"Nyt käytössä olevat laitteet saattavat mitata ja seurata sykettä, mutta eivät osaa havaita poikkeamia", toteaa Kiranyaz.\n"Käymme tällä hetkellä neuvotteluja eri yritysten kanssa järjestelmän kaupallistamisesta. Kun sopiva yritys on löytynyt, uskon, että järjestelmä saadaan markkinoille hyvinkin nopealla aikataululla."\nKäyttäjälle menetelmän käyttö on tutkijoiden suunnitelmien mukaan hyvin yksinkertaista. Omat tiedot ladataan palvelimelle, josta tiedot mahdollisista poikkeamista sykkeessä siirretään kannettavaan laitteeseen. Rytmihäiriön ilmaantuessa käyttäjä saa välittömästi ilmoituksen.\n"Tietoja on sitten mahdollista käydä läpi yhdessä lääkärin kanssa", Kiranyaz sanoo.\nJuttu perustuu Tampereen teknillisen yliopiston tiedotteeseen, jonka on kirjoittanut Sanna Kähkönen.


Kolumni: Elämän äänet - SeutuMajakka\nSattuipa sopivasti! Olin aamulenkillä juuri koulun kohdalla kun koulun kello soi. Olipa se pitkästä aikaa kuultuna todella elämänmyönteinen ääni! Ja ihan kuin ennen vanhaan koululaiset näkyivät ryhmittäytyvän jonoiksi koulun oven eteen. Jotakin pysyvää on siis olemassa tässä maailmassa ja tälläkin kylällä.\nTuo kellonsoitto oli sähköinen. Ennenhän järjestäjä ilmaantui koulun portaiden ylätasanteelle ja helisytti ihan oikeaa, hevosen aisatiukua muistuttavaa kelloa.\nMuistan kerran, kun eräs totisenpuoleinen kaverini oli kiivennyt melko korkealle isoon koivuun ja kello soi välitunnin päättymisen merkiksi. Hän kommentoi tilannetta synkänpuoleiseen sävyyn: – Voi iäisyys! No ennättihän hän tunnille siinä missä me muutkin.\nKoulun kellonsointi jos mikä kertoo elämästä ympärillämme. Kylä, jossa on toimiva koulu, on vielä voimissaan. Koulun menetys on aina kipeä asia, joka usein vähitellen hiljentää kylää muutenkin. Sama koskee tietysti myös kyläkauppoja. Niitä ei enää ole juuri missään. Ennen ne olivat koulujen ohella varsinaisia kyläelämän keskuksia. Niissä asioitiin, niiden liepeillä liikuttiin ja niissä tavattiin tuttavia.\nElämän ääniä on hyvin monenlaisia. Pelloilta kantautuva traktorin jyrinä tai auton hurina maantieltä ovat tällaisia. Polkupyörästä ei juuri ääntä lähde, mutta senkin käyttäjä antaa omalta osaltaan merkin elämästä.\nJos jossakin rakennetaan uutta tai korjataan vanhaa, kaikuu vasaran koputus kauaksi, varsinkin kesäisenä iltana. Jossakin parkaisee moottorisaha tai papattaa ruohonleikkuri. Ihmisten läsnäolosta ja työstä kertovia elämän ääniä nekin.\nHevosen hirnahdus tai nautaeläinten ammumiset ovat käyneet vähiin. Niitä kuuluu enää vain vähälukuisten karjatilojen liepeillä. Joskus vieläkin, kuin kaikuna menneiltä ajoilta voi yht`äkkiä kuulla kukon kiekaisun. Sellaisen äänen olen joskus -vuosia sitten – yllättäen kuullut aamulenkilläni ja mukavaltahan se kuulosti.\nVanhassa iskelmässä kerrotaan hiljaisesta kylätiestä. Sellaisiahan ne yleensä ovat nykyään. Isomman maantien läheisyydessä asuvat näkevät sentään melko vilkastakin autoliikennettä. Mitä syrjemmälle mennään, sitä hiljaisempaa on. Tämä väistämätön kehityshän alkoi jo viisikymmentä vuotta sitten. Mutta varsinaisissa kylissä eletään vielä ja kylä hengittää asukkaittensa myötä.\nKoulun kellon kilinä, vasaran pauke ja aamuinen kukon kiekaisu saattavat kertoa elämästä vielä pitkään, kymmenien muiden elämän äänien lisäksi.