Epävarmuus asuntomarkkinoilla vähentynyt - Editori.fi\nUusien asuntojen keskikoot ovat pienentyneet sen vuoksi, että yksiöitä ja kaksioita rakennetaan entistä enemmän, ei sen vuoksi, että rakennettujen yksiöiden tai kaksioiden koot olisivat entistä pienempiä.\nPääkaupunkiseutu ja isot kaupungit vetävät uusia asukkaita edelleen. Tästä seuraava hintojen nousu on ohjannut kysyntää pienempiin asuntoihin. Erityisesti pienempien asuntojen kohonneet myyntihinnat ja vuokrat ovat nostaneet sijoittajien kiinnostusta. Asuntotuotanto onkin painottunut viime vuosina voimakkaasti yksiöiden ja kaksioiden rakentamiseen.\nPienempien asuntojen kysynnän lisääntymiseen on vaikuttanut pienten asuntokuntien voimakas lisääntyminen. Vuonna 2015 yhden ja kahden hengen asuntokunnat muodostivat yli 60 prosenttia koko asuntoväestöstä. Lisäksi Suomen viime vuosien taloudellinen taantuma on johtanut usein siihen, että on hankittu alun perin suunniteltua pienempi asunto. Sen jälleenmyynti on helpompaa ja arvonnousu todennäköisempää. Asunnon hankintaa on voitu myös lykätä ja siirtyä väliaikaisesti vuokralle, mikä on lisännyt kysyntää vuokramarkkinoilla. Talouden paraneminen voi heijastua lähiaikojen lisääntyvänä asunnon ostohalukkuutena.\nPTT on ennustanut tälle vuodelle vanhojen kerrostaloasuntojen hintoihin 1,8 prosentin keskimääräistä korotusta koko maassa. Alueelliset erot ovat kuitenkin merkittäviä: muuttovoittoisilla alueilla nousu on keskiarvoa suurempaa, muuttotappioaluilla hinnat jopa laskevat. Erityisesti kasvavissa kaupungeissa yksiöiden hintakehitys on erkaantunut muiden asuntojen hintakehityksestä ja yleensäkin näillä alueilla pienten asuntojen kallistuminen on ollut voimakkaampaa kuin isojen perheasuntojen.\nAsuntojen hintojen nousu verrattuna tulokehitykseen on ollut erityisesti Helsingissä selkeästi nopeampaa. Näin on ollut myös muissa isoissa kaupungeissa Jyväskylää ja Oulua lukuun ottamatta, joissa nousu on ollut maltillisempaa. Koko maan tasolla neliöhintojen kasvu on ollut ansiokehitystä nopeampaa.\nSuurissakin kaupungeissa asuntojen hintakehityksessä on eroja, sillä työllisyys on vaihdellut näissä 10 ja 18 prosentin välillä. Kaikissa PTT:n tarkastelemissa pääkaupunkiseudun ulkopuolisissa kaupungeissa työttömyys oli suurempaa kuin pääkaupunkiseudulla. Nopeakaan väestönkasvu ei näin ollen välttämättä aiheuta isoja muutoksia asuntojen hintoihin, sillä osa uusista asukkaista hakeutuu työttöminä aluksi vuokra-asuntomarkkinoille, joilla kysyntä kasvaa ja johtaa yleensä vuokrien nousuun.\nSekä asuntojen kohoavat hinnat että kasvaneesta kysynnästä johtuva vuokrien nousu ovat viime vuosina lisänneet erityisesti pieniin asuntoihin sijoittavien määrää. Etenkin kasvukeskuksissa pienten asuntojen vuokrien odotetaan edelleen nousevan. Mahdollisuudet asuntosijoittamiseen ovat monipuolistuneet erilaisten sijoitusrahastojen avulla, sillä niihin pääsee mukaan pienelläkin pääomalla\nPolarisoitumista vaikea estää\nPTT:n mukaan kaupunkien kasvun rajoittaminen ei johda työpaikkojen siirtymiseen maaseudulle tai pikkupaikkakunnille. Sen sijaan kasvun rajoittaminen asuntotuotantoa rajoittamalla nostaa asuntojen hintoja. Tämä puolestaan voi johtaa siihen, että pienipalkkaiset työntekijät eivät pysty muuttamaan alueille, joilla työpaikkoja olisi.\nPTT:n mukaan kaavoitusta lisäämällä lisätään asuntotarjontaa ja pitkällä aikavälillä riittävä tarjonta hidastaa asumisen hinnan nousua.\nArtikkelin lähteet: PTT: Asuntomarkkinmat 2017 – Teema: Pienten asuntojen markkinat sekä PTT: Asuntomarkkinat 2017 – ennuste


Vaalikone: Enonkosken kuntavaaliehdokkaat eivät innostu kosken yli rakennettavasta uudesta kävelysillasta - Kumotaanko nykyisen valtuuston päätös kuntavaalie... - Itä-Savo\nVaalikone: Enonkosken kuntavaaliehdok...\nJulkaistu 16.3.2017 17:00\nVaalikone: Enonkosken kuntavaaliehdokkaat eivät innostu kosken yli rakennettavasta uudesta kävelysillasta - Kumotaanko nykyisen valtuuston päätös kuntavaalien jälkeen?\nKunnanvaltuusto äänesi viime vuoden lopulla tälle vuodelle 30 000 euroa rahaa kosken yli rakennettavan sillan rakentamiseen. Vaalikoneeseen vastanneiden kuntavaaliehdokkaiden mielestä sillan rakentaminen ei ole hyvä idea.\nItä-Savon vaalikoneeseen vastanneet Enonkosken kuntavaaliehdokkaat eivät halua, että kosken yli rakennetaan kävelysilta. Kaksi kolmannesta vastanneista on sitä mieltä, että kunnan keskustaajamaan ei tarvita minkäänlaista uutta siltaa.\nKunnanvaltuusto äänesi viime vuoden lopulla tälle vuodelle 30 000 euroa rahaa sillan rakentamiseen. Päätös syntyi täpärästi äänin 9—8. Kunnanhallitus oli esittänyt riippusillan rakentamista. Kunnanvaltuusto päätti, että rahat voi käyttää myös muunlaiseen kävelysiltaan.\nVaalikoneeseen on vastannut 19 enonkoskelaista ehdokasta. Vastausprosentti on siis 53, kun ehdokkaita on 36.\nVastanneista riippusiltaa kannattaa kaksi, kaarisiltaa tai muuta kävelysiltaa neljä. Kaksitoista ehdokasta on sitä mieltä, että ei tarvita mitään siltaa.\n— Käytetään nekin rahat vaikka lapsiperheiden ja vanhusten hyvinvointiin, kirjoittaa Hannu Huoman (kesk.).\nNykyisen kunnanhallituksen puheenjohtaja Tuomo Kautonen (kesk.) muistuttaa, että silta kuului suunnitelmaan, joka vuosia sitten on tehty kosken ja torin kehittämiseksi.\n— Suunnitelmaan kuuluneen sillan voi mielestäni toteuttaa kunhan se tapahtuu maalaisjärkeä käyttäen ja niin että silta parantaa koskiseudun toimivuutta. Kautonen kirjoittaa.\nNykyinen valtuutettu Marja Laitinen (sd.) toteaa äänestäneensä sillan rakentamisen puolesta.\n— Olen ajatellut, että parempana vaihtoehtona voisi olla kosken maisemointi ja siistiminen, Laitinen kirjoittaa vaalikoneessa.\n18 ehdokasta vastasi kysymykseen, millainen silta Enonkosken kosken yli pitää rakentaa.\nRiippusilta: 2 ehdokasta\nKaarisilta tai muu kävelysilta: 4 ehdokasta\nEi mitään siltaa: 12 ehdokasta.\nEnonkoskella on ehdokkaita yhteensä 36, joista 19 on vastannut vaalikoneeseen. Vaalikonevastauksien perusteella tiedetään, että kunnan kaikista ehdokkaista uutta siltaa vastustaa vähintään kolmannes.\nTutustu Enonkosken kuntavaaliehdokkaisiin vaalikoneessa. Klikkaa tästä.\nKaakon viestinnän vaalikoneessa pääset tutkimaan muidenkin kuntien ehdokkaita. Valitse haluamasi kunta tästä.


Pehmustettu Sängynpääty - Tee Se Itse Blogin Ohjeen Mukaan\nNiin pitkään kuin jaksan muistaa, olen haaveillut, että omassa makuuhuoneessa olisi pehmustettu sängynpääty, jota vasten nojailla illalla kirjaa lueskellessa. Etsin sellaista Ikeasta ja vaikka mistä nettikaupoista ja tulin siihen tulokseen, että värit ovat kauheita, hinta kauhea, malli huono tai riski liian suuri, että materiaali ei olekaan sellainen kuin toivoisin. Päätin tehdä itse. Onneksi muut bloggaajat ehtivät ennen minua ja antoivat hyviä vinkkejä. Aloin hamsteroimaan matskuja pehmustettuun sängynpäätyyn lähes ilmaiseksi jo puoli vuotta etukäteen ja tein osan kerrallaan tämän lapsiarjen salliessa. Hiljaa hyvää tulee. Tai ainakin valmista, hyvä voi olla vähän liioittelua.\nPehmustettu sängynpääty on aika työläs tehdä, mutta vaivan arvoinen, varsinkin kun kierrätysmateriaaleja hyödyntämällä sängynpäädyn saa tehtyä melkein ilmaiseksi. Itse pärjäsin näillä:\nNappeja, joissa takapuolella yksi uloneva neulanreikä. Ja taustapuolelle litteitä, mutta vahvoja nappeja, joissa vähintään 2 reikää. (Maksoivat yhteensä n. euron. Kontista saa nappeja kilohintaan, vähän vaan saa ronklata, että löytää hyvät matchit).\nKangasta. Itse ostin naapuruston FB-kirpparilta eräältä sisustusarkkitehdilta parilla kympillä kaksi verhoa muistaakseni, jotka olivat heille väärän väriset ja meille täydellistä harmaan sävyä. Toisen roska, toisen aarre. Tätä ennen olin kiertänyt parit kangaskaupat löytämättä mitään kunnollista.\nSuperliimaa (maksoi n. 4 €) ja kontaktimuovia (löytyi kaapista)\nPaksu superlonipatja, tämäkin samalta FB-kirpparilta, siisti ja puhdas, käytin silti saunassa, koska olen neuroottinen. 0 €.\nLastulevyä. Kierrätyskeskuksesta. 2 €. Yritin ensin ostaa K-Raudasta vaneria, mutta niillä oli saha rikki. Onneksi.\nPaksu pitkä neula ja karhunlankaa\nKaksi pitkää puunpätkää\nYhteensä materiaalit maksoivat siis n. 27 €, nuo viimeiset rojut löytyivät valmiiksi varastosta.\nAivan ensimmäiseksi liimasin superliimalla kangasta nappeihin, niin että tuuttasin liimatippoja napin kääntöpuolelle ja sitten taistelin ja räpiköin kankaanpalan paikoilleen niin, että sormeni eivät liimaantuisi joko toisiinsa, liimapurkkiin, nappiin, pöytään tai muuhun materiaan ikuisiksi ajoiksi. Tämä x 26.\nSeuraavaksi sahasin (tai sahautin miehellä 😀 ) levyn 160 cm leveäksi. Korkeus levyssä oli valmiiksi hyvä, 80 cm.\nMittasin tasaiset välit nappien välille, ja piirsin levyyn ruudukon, minkä mukaan on helppo porata reiät nappeja varten.\nMerkkasin paikat rei’ille, niin että napit tulevat limittäin ja porasin ne.\nLeikkasin patjasta sopivan kokoisen, muutama sentti reunoille jätin ekstraa.\nLiimasin patjan kontaktiliimalla levyyn. Sohvapöytää ja muuta laitoin painoksi.\nAsettelin patja+levy-kombon lattialle levitetyn kankaan päälle ja nidoin paikalleen. Valitsemani kangas oli aika huono valinta loppujen lopuksi tähän, koska se on aika ohutta ja tuntui että sitä täytyy vaan kiristää ja kiristää, ettei jostain repsota tai pullota. Niittejä sai laittaa melko vieriviereen, jotta reunat näyttivät hyvältä. Nurkatkin jäivät ihan miten sattuu. Mutta ei se haittaa 😀\nEnsin solmin neulaan kiinni langasta lenkin, minkä sisään jäi taustanappi.\nSitten neula läpi taustasta, patjasta ja kankaasta, niin että taustapuolelle jää nappi naruineen roikkumaan jonkin verran.\nNeula läpi koristenapista ja neula takaisin läpi kankaan, patjan ja reiän. Reikä oli vaikeaa löytää neulan kanssa paksun patjan läpi, mutta vähän sohimalla se kuitenkin aina löytyi. Sormet tulee helposti kipeäksi. Suosittelen sormustinta tai vastaavaa, jos sellainen löytyy.\nKun neula on kokonaan taustapuolella, pujotus taustanapinkin läpi, jonka jälkeen voi painaa etupuolen nappia patjan sisään niin paljon kuin tykkää, ja solmia taustapuolen narunpätkät kireälle, niin että koristenappi jää kireälle ja taustanappi on tiukasti levyä vasten. (Tässä on selitystaidot kovilla, välihuomautan.)\nNapin sisään painamisessa auttaa jos on toinen henkilö painamassa, jotta itse saa solmia solmuja rauhassa, mutta minulle onnistui jotenkin ties millä polvella ja varpaalla painaminen, kun välillä oli pakko.\nViimeiseksi vielä jalat. Me laitoimme niin, että aika vahvaa puulistaa (ei mitään ikkunalistaa, vaan ihan kunnon jotain jämerää puuta) ei ihan reunoille, mutta aika lähelle reunoja, niin että jalkaa on lähes koko sängynpäädyn korkeudelta, jotta sen saa tukevasti monesta kohtaa useammalla ruuvilla kiinni.\nJykevä sänky pitää päädyn hyvin paikallaan, eli emme kiinnittäneet sitä mihinkään, vaan se on nyt vapaasti siirrettävissä.\nOnhan se nyt ihana. Vähän käytössä ruttuuntunut ohuen kankaansa ansiosta, mutta toisaalta se on tuommoista pellavaa tai pellavan oloista kangasta, eli sen voi ajatella olevan tarkoituksella rytyssä. Voi olla, että jatkan tässä sivusilmällä paksumman kankaan metsästystä, ja kun se tulee vastaan niin aika helppoa tuosta se kangas on sitten vaihtaa. Varsinkin jos ei poista vanhaa alta, koska sata niittiä.\nSen uuden kankaan asennuksessa (ehkä n. kymmenen vuoden päästä) voisi selvittää miten sellaiset kauniit laskokset saisi aikaiseksi nappien välille.\nTämmöinen pehmustettu sängynpääty tuli. Mitäs tykkäätte?\nKannustan muitakin tekemään tämmöisen itse, saapahan juuri oman maun mukaisen ja kokoisen\nHauskaa syksyn jatkoa!!!


Halti Mone DX Musta →【Matalavartiset vaelluskengät Sportamorella】\nMatala vaelluskenkä, joka sopii monenlaisiin aktiviteetteihin. Kumiulkopohja ja iskuja vaimentava Phylon-välipohja, joka on kätevä ja tekee liikkumisesta helppoa. Softshell-päällinen, joka mukautuu jalkaan ja anatomisesti muotoiltu sisäpohja, joka antaa hyvän istuvuuden. Kaunis ja kestävä kenkä, joka antaa tukea jalalle vaihtelevissa maastoissa. Vuori kuljettaa kosteutta pois tehokkaasti ja pitää yhdessä vedenpitävän ja hengittävän DrymaxX-kalvon kanssa jalat kuivina, vaikka ulkona on märkää.\nLaadukkaan tuntuinen ja jämäkkä kenkä.\nMuuten oikein hyvä kenkä, mutta nämä ei kyllä hengitä vähääkään


Kotimaisilla maatiloilla tehdään todella paljon… | Maaseutu.fi\nJulkisessa keskustelussa kiinnitetään usein huomiota pelkästään siihen, kuka kuormittaa ympäristöä ja ilmastoa ja minkä verran. Siksi maatalouden harjoittaminen on helppo nähdä pelkkänä ympäristöhaittana. Usein unohtuu se seikka, että ilman viljelijöitä meillä ei olisi ruokaa. Ei aamiaista, lounasta, päivällistä eikä iltapalaa.\nFaktaa on sekin, että tänä päivänä kotimaisilla maatiloilla tehdään todella paljon ympäristön eteen. Siihen ohjataan ja kannustetaan myös tukijärjestelmien kautta.\nNoin 85 % Suomen hieman alle 50 000 maatilasta onkin solminut ympäristösitoumuksen.\nYmpäristösitoumuksen tehnyt viljelijä tekee hyviä tekoja ympäröivän luonnon eteen tiettyjen sääntöjen mukaan ja saa siitä korvauksen.\nYmpäristösitoumuksessa maatilalta edellytetään muun muassa hyvää osaamista vesiensuojelusta, lannoituksesta ja kasvinsuojeluaineiden käytöstä. Jotta korvauksen saa, viljelijän on muun muassa tehtävä erilaisia suunnitelmia toiminnastaan ja seurattava ympäristötyönsä vaikutuksia.\nViljelijä esimerkiksi ottaa pelloiltaan maanäytteitä ja seuraa näin maan multavuutta, rakennetta ja ravinnepitoisuuksia. Lannoitus toteutetaan näiden tietojen pohjalta.\nLannoituksen typpi- ja fosforitasoille on olemassa raja-arvot, joita viljelijä ei saa ylittää. Maahan jäävän fosforin määrä onkin vähentynyt peräti 80 % vuoden 1995 tasosta.\nJokainen ympäristösitoumuksen tehnyt viljelijä myös esimerkiksi jättää kolmen metrin suoja-kaistat peltonsa ja vesistön väliin ja vähentää näin ravinteiden kulkeutumista pellolta vesistöihin.\nKasvipeitteisyys suojelee vettä, maata ja ilmaa\nViljelijä voi myös ympäristösitoumuksessa sitoutua erilaisiin omalle tilalleen sopiviin yksittäisiin tekoihin, kuten esimerkiksi pitämään peltonsa kasvipeitteisinä talvenkin ajan tai kylvämään osalle viljelysmaasta nurmikasveja.\nIlmastonmuutosta aiheuttavat ihmisen toiminnallaan ilmakehään tupruttelemat kasvihuonepäästöt, tärkeimpinä kaasuina hiilidioksidi, metaani ja dityppioksidi. Ilmastonmuutoksen myötä maapallon keskilämpötila kohoaa.\nKasvipeitteetön muokattu peltomaa päästää hiilidioksidia enemmän kuin kasvipeitteinen pelto.\nKun pelto on kasvien peittämä ympäri vuoden, se myös ehkäisee maaperän kulumista (eroosio) ja ravinteiden huuhtoutumista vesistöön esimerkiksi sulamisvesien mukana. Sillä on hyviä vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen, koska kasvipeitteestä on hyötyä varsinkin linnuille ja muille luonnonvaraisille eläimille talven aikana.\nSuomessa on peltomaata hieman yli 2 miljoonaa hehtaaria. Siitä viljelijät pitävät kasvipeitteisenä kaikkiaan 1,4 hehtaaria.\nKerääjäkasvit varastoivat hiiltä itseensä ja maahan\nSuurin positiivinen vaikutus suomalaisen maatalousmaan hiilivarastojen kehitykseen on ollut kerääjäkasvien viljelyllä ja monivuotisilla nurmilla. Hiiltä itseensä ja maaperään varastoivia kasveja, niin sanottuja “kerääjäkasveja” ovat esimerkiksi apila ja raiheinä. Ne kylvetään varsinaisen satokasvin joukkoon.\nKerääjäkasveja on 13 %:lla suomalaistiloista. Kerääjäkasvit estävät ravinteiden huuhtoutumis-ta vesistöihin ja lisäävät kasvipeitteisyyttä puinnin jälkeen. Niistä on apua myös rikkakasvien torjuntaan.\nLuonnon monimuotoisuuden keskeisiä punaisia lankoja ovat luonnon kasvien, eläinten ja sienten hyvinvointi sekä hyvät elinympäristöt maalla, maaperässä, vedessä ja ilmassa.\nMoni suomalaisviljelijä kylvää osalle pelloistaan niitty- tai nurmikasveja, ja tämä omalta osaltaan edistää luonnon monimuotoisuutta maatilalla. Yli 20 %:lla suomalaistiloista on monimuotoisuuspelto. Monimuotoisessa maaseutumaisemassa viihtyvät pieneliöt, pölyttäjät, linnut ja muut eläimet.\nSe, että pellolla viljellään välillä muutakin kuin pääasiallista tuotantokasvia, edistää maan kasvukuntoa ja rakennetta ja ehkäisee maaperän kulumista eli eroosiota. Erilaiset luonnonhoito-pellot vähentävät myös maatilan päästöjä vesistöihin.\nMyös luomutuotanto edistää luonnon monimuotoisuutta. Luomupelloilla on tutkimusten mukaan lähes kolmannes enemmän kasvi- ja eläinlajeja kuin tavallisilla pelloilla. Suomalaismaatiloista noin 11 prosenttia on luomutiloja eli tuottaa ruokaa luonnonmukaisen tuotannon menetelmin.\nLuomutuotannossa ei käytetä kasvinsuojeluaineita eikä kemiallisia lannoitteita. Luomun viljelykierto, viherlannoitusnurmet, lanta ja luomulannoitteet tekevät hyvää maan kasvukunnolle.\nLue myös: Maatalous on kuluttajan ja viljelijän kumppanuutta


Italian A-maajoukkuekärki saatavilla ilman siirtosummaa - päätyykö sittenkin La Ligan huippuseuraan?\nItalian A-maajoukkuekärki saatavilla ilman siirtosummaa – päätyykö sittenkin La Ligan huippuseuraan?\nTuukka Ikkeläjärvi 25.04.2022 19:10\nAndrea Belotti jättää Torinon kuluvan kauden jälkeen.\nTorinon seurajohdosta on julkisesti vahvistettu, ettei Belotti allekirjoita seuran kanssa jatkosopimusta. Belottin sopimus Torinon kanssa päättyy kesällä, joten hän vaihtaa maisemaa vapaana agenttina.\nItalialaismedian mukaan muun muassa Internazionale, AC Milan ja Atalanta ovat osoittaneet kiinnostuksensa Belottiin.\nMuun muassa Sky Sport Italialle työskentelevän Rudy Galettin mukaan myös Sevilla on kiinnostunut Belottista. Sevilla etsii uutta hyökkääjää ensi kaudeksi, sillä on hyvin mahdollista, että Youssef En-Nesyri jättää seuran kesällä.\n28-vuotiaan Belottin kausi on ollut hyvin rikkonainen. Lihasvamma on pitänyt hänet sivussa pelikentiltä noin puolen vuoden ajan. Belotti oli viime kesänä voittamassa Italian kanssa Euroopan mestaruutta. Belotti kuuluu Italian A-maajoukkueen vakiopelaajiin.\nAiheet Belotti Andrea Sevilla Siirtouutiset


Ensimmäinen auto ajokortin jälkeen? | Autoberner.fi\nnella 12 kesäkuu, 2018\nMoni 16-18 -vuotias alkaa haaveilla ajokortista ja sitä myöten ensimmäisestä, omasta autosta? Ajokortin hankkiminen saattaa olla hyvä tehdä nuorempana, mutta sen voi tehdä vanhempanakin, jos ei ole omaa autoa tai ei voi kenenkään muun autolla ajaa heti ajokortin saatua. Silloin ajokortin hankkiminen alle 20 -vuotiaana on vähän turhaa. Mutta jos sen päättää hankkia silloin, voi myös hyvä olla ostaa ensimmäinen oma autokin. Ensimmäisestä omasta autosta\nEnsimmäisen auton ostajalla on saman verran mietittävää kuin myöhemminkin auton ostajalla. Minkä verran autoa käyttää? Minkä verran siihen on varaa? Mikä olisi juuri minulle sopiva auto? Autoa ei ole ylipäättään järkevää hankkia mikäli ei ole kovin paljon varaa. Ajanko autolla enimmäkseen kaupungissa, maaaseudulla vai molemmissa? Maaseudulla ajavan ja asuvan kannattaa huomioida teiden kunto ja vuodenajat. Vuodenajoilla on suurempi merkitys autoilussa maaseudulla, jossa on enemmään soratietä kuin kaupunkialueella.\nKaupungissa tiet ovat yleisesti kauttaaltaan paremmin hoidettuja kuin maaseudulla. Talven jälkeen tiet voivat olla erittäinkin huonossa kunnossa. Mikäli asut hyvien kulkuyhteyksien varrella, käytä autoa mahdollisiimman vähän! Muista myös huoltaa autoasi mahdollisimman samanlaisin väliajoin. Tällöin vältyt pahemmilta yllätyksiltä. Renkaat kannattaa vaihdattaa muilla, jos olet vähänkään epävarma miten ne vaihdetaan. Ja hanki sellainen auto kuin itse haluat se on kaikkein parasta. Kuuntele mitä itse tarvitset autoilulta. Ensimmäisestä autosta


EURO2020 B-lohko: Suomi - Belgia 21.6.2021 klo 22, Gazprom Arena, Pietari (Yle) - Sivu 80 - FutisForum2\n25.10.2021 klo 12:50:55\nKirjoittaja Aihe: EURO2020 B-lohko: Suomi - Belgia 21.6.2021 klo 22, Gazprom Arena, Pietari (Yle) (Luettu 44037 kertaa)\nVastaus #1975 : 22.06.2021 klo 07:42:28\nLainaus käyttäjältä: Tepirules - 22.06.2021 klo 02:45:42\nRive vitun huora. United smile hengessä toki valtaosa hymyilee ja jatkossakin saadaan nauttia pelkuripallosta.\nKisoihin pääsyn jälkeen avauduttiin "mennään pelaamaan kolme ottelua" ja kotio.\nLohkoarvonnan jälkeen taas "mennään ottamaan perseeseen kolmessa".\nTanska ottelun jälkeen "Venäjä vielä kun voitetaan"...\nSitten haluttiin jo pisteitä Belgialta koska "pakko", kun ei saatu niin, Rive vittuun?\nVähän heittää odotukset/todellisuudet?\nTottakai mahikset parempaan oli....\nSuomi pelaa hyvät kisat, joukkueesta ei löydy omaan silmään epäonnistujaa, Pukki ei oikein tasollaan, mut muuten ei lampaita....\nJa siihen viimeiseen, Suomi pelas 5-3-2 koska vastassa oli kovia, olisko pitännyt tällä ryhmällä yhtäkkiä lähte hakemaan väkisin voittoa/todennäköistä perseraiskausta kun jokainen maali lasketaan +/- tilastoissa?\nJa huomasitko....kisat ei ole vielä ohi!\nVastaus #1976 : 22.06.2021 klo 08:34:52\nVoisko joku kertoa mulle että miks se Belgian koutsi peluutti Lukakua noin pitkään jotain vitun Suomea vastaan?\nVastaus #1977 : 22.06.2021 klo 08:44:56\nEnemmistön tähän(kin) ketjuun kirjoittaneen kanssa samaa mieltä siitä, että joukkue teki kokonaisuutena aika pitkälti niin kun oli odotettavissakin. Ei näistä muutamasta negailijasta kannata välittää. Tietenkin se nyt harmittaa, ettei Venäjää vastaan saatu tasapeliä ja loppukiri oli vähän sekavaa, mutta ennen kisoja olisin ollut jo tähänkin pistesaldoon enemmän kuin tyytyväinen (oma veikkaukseni oli 1-3 pistettä). Samoin se ehkä vähän yllätti 2018 kokemuksiin peilaten, kuinka Martinezin Belgia lähtikin parhaimmilla Suomea vastaan ja nämä lukakut ja KDB:t pelasivat niinkin kauan.\nSuomen peli ei ollut missään vaiheessa turnausta kaunista ja ylöspäin ei saatu paljoakaan rakennettuja kuvioita aikaan vastustajien kovuudesta johtuen, mutta puolustuspeli oli uhrautuvaista ja ei vastustajilla kovata paineesta huolimatta kuitenkaan ollut paljoa mitään ihan hirveän hyviä tilanteita hyviltä maalintekopaikoilta. Nekin harvat Luke onnistui pääosin torjumaan.\nSpekuloida voi aina sillä, mitä olisi käynyt, jos Pukki ja Sparv olisi olleet täydessä kunnossa ja olisihan se ollut kiva kaikille, jos Pukki olisi päässyt karsinnoista ja Norwichista tutulle tasolle ja saanut niitä pystyjuoksupalloja. Samoin olisin mielellään nähnyt Valakaria ainakin Venäjä-matsissa loppuvaiheessa kentällä tasoitusta hakiessa ja Jensenille olisin antanut myös vähän enemmän peliaikaa. Omissa papereissani parhaimpia olivat Luke, oikeastaan koko puolustusviisikko mutta erityisesti Raitala ja Uronen sekä Sparv. Ketään muistakaan en kuitenkaan ole heittämässä bussin alle.\nKukaan ei suoranaisesti alisuorittanut siihen kuuluisaan omaan tasoonsa (™) nähden ja kaikki antoivat kaikkensa kentällä. Ei se ole DOS:in vika, ettei saanut pidettyä 90min Lukakua kurissa. Harva muukaan olisi pystynyt.\nVielä saa vähän aikaa jännittää, miten lopuissa lohkoissa käy, eikä niissä tarvittavat tulokset nyt ihan epärealistista ole ja olisihan se hienoa päästä pelaamaan mahdollista lohko E:n ykköstä Ruotsia vastaan.\nVastaus #1978 : 22.06.2021 klo 08:45:22\nMeillä on kyllä valtava määrä hienoja kannattajia. Nämä tepirulesit ja muut samanlaiset janarit saakin pysyä poissa, ei hävitä mitään.\nVastaus #1979 : 22.06.2021 klo 08:53:39\nLainaus käyttäjältä: eikka okapi - 22.06.2021 klo 02:37:05\nOn muuten aika surkuhupaisaa kun miettii että pelataan em-kisoissa Belgiaa vastaan jatkopaikasta.\nEikä olla edes menetetty sitä vielä.\nVastaus #1980 : 22.06.2021 klo 08:55:32\nTässä ottelussa viimeistään näkyi mitä Sparv tuo keskikentälle....\nVastaus #1981 : 22.06.2021 klo 08:58:36\nSehän meni juuri kuten pelkäsinkin. Pelokas esitys ja päästetään se 1-2 omiin.\nFakta on että ei Suomi näillä peliesityksillä mitään jatkopaikkaa ansaitse. Peruspelaaminen syötöistä ja kuljetuksista lähtien on todella huonoa. Pelaajien taitotaso huono.\nKanervalle myös risuja tästä uudesta joulukuusesta. Ei toimi, joten miksi pitää väkisin runnoa sitä läpi. Valittu taktiikka ei mitenkään tukenut Suomen vahvuuksia. Päinvastoin. Puolustaminen oli sekavannäköistä ja hyökkäyspelistä ei tullut mitään. Kolmessa ottelussa kokonaista 3 laukausta maalia kohti kertoo karua kieltään Suomen hyökkäspelaamisesta. Jos halutaan bussittaa niin mallia kannattaa ottaa Espanja-Ruotsi ottelusta.\nKyllä tässä paljon jossiteltavaa jäi. Varsinkin kun Tanska pelistä saatiin hieman tuurillakin täydet pisteet. Venäjää vastaan olisi ehkä kannattanut lähteä vaikka riskillä hakemaan voittoa tai ainakin olisi kannattanut siihen otteluun taktiikaksi valita 442.\nNo tämä on vain jalkapalloa joten turha vetää ranteita auki, mutta Riven valintoihin en ole kyllä tyytyväinen. Makedonian otteluita rn ole nähnyt, mutta muihin maihin verrattuna Suomi on ollut kisojen huonoin joukkue\nVastaus #1982 : 22.06.2021 klo 08:59:56\nLainaus käyttäjältä: kapten - 22.06.2021 klo 08:34:52\nKoska Tanskan kovia kokeneet höpönassut piti saada jatkoon\nVastaus #1983 : 22.06.2021 klo 09:04:57\nSparville häränkullin kokoinen :peukku: eilisestä - oletettavasti jokainen askel ja pallokosketus tuntui kehossa. Vihdoin Suomella oli hetken aikaa kokonaisvaltainen keskikenttäpelaaja. Hakeutui fiksuihin tiloihin pelattavaksi ja syötti omille, ei pelännyt tai aristellut. Tuollainen ihan perustekeminen on vaan niin nättiä, ja altavastaajana aivan helvetin kammottavaa, kun se puuttuu.\nVastaus #1984 : 22.06.2021 klo 09:05:20\nRiveä ulos huutelevat voivat painua syvälle perseeseen.\nBelgiaa vastaan ottelu meni juuri kuten odottaa sopiikin, voitto Tanskasta oli järkälemäinen ylisuoritus ja Venäjääkin vastaa oltiin altavastaajia, mutta piste oli otettavissa. Eli enemmän kuitenkin posia kuin negaa nämä kisat omissa papereissani. Paria maalia, kun olisi vielä päässyt tuulettamaan, niin tämä olisi ollut ihan täydellistä. Nyt oltiin liian varovaisia etenkin Venäjää vastaan ja sen takia kolmannessa sijassa on pientä karvautta.\nPaikka pudotuspeleissä oli ennen kisoja jotain, mistä näki lähinnä märkiä päiväunia, mutta Tanska-voiton jälkeen se olikin yhtäkkiä ihan mahdollista ja tottakai se nälkä kasvoi siinä syödessä. Jos joku olisi kysynyt kisojen alla, että oletko tyytyväinen yhteen voittoon ja kahteen tappioon, niin olisin vastannut, että totta helvetissä olen. Odotusarvo oli kuitenkin se, että yksikin piste on hyvä suoritus.\nVastaus #1985 : 22.06.2021 klo 09:17:49\nVähän jäi ihmetyttämään, että eikö olisi kannattanut siirtyä hyvissä ajoin 5-4-1 kun Pukki ja Pohjanpalo pyörivät siellä ylhäällä ihan tyhjän panttina.\nOlisi saatu keskustaa tukkoon ja ennen kaikkea voimia laidoille/sivukaistoille, joista KDB ja kumppanit pääsivät kävelemään sisään.\nBelgian vaarallisimmat tilanteet tulivat Suomen hyökkäyksien vastahyökkäyksistä. Jokainen Suomen hyökkäys oli helvetinmoinen riski eikä maalinteko Belgian päässä ollut lähelläkään.\nVastaus #1986 : 22.06.2021 klo 09:24:17\nLainaus käyttäjältä: Borvoo - 22.06.2021 klo 01:09:24\nEtkö hiffannu, että Jollekin on klubirunkku.\nOletko vähän vajaa? Suomi siellä pelasi, ei Klubi.\nVastaus #1987 : 22.06.2021 klo 09:28:00\nLainaus käyttäjältä: kustaa vaasa - 22.06.2021 klo 08:58:36\nJoillekin Suomen pelaajille selvästi Tanskan tai Belgian perustaso on liian kova, mutta toisaalta kun katsoo Sparvin tai Kamaran pelaamista on vaikea sanoa, että peruspelaaminen on huonoa. Etenkin jälkimmäinen on todellinen kultakimpale, vaikka välillä tuntuukin että Suomessa ei osata arvostaa tuollaista pallovarmuutta ja kykyä murtaa vastustajan prässi omalla yksilöosaamisella (kaiken muun hyvän lisäksi mitä Kamara tuo). Ehkä jos johtaa suoraan maaliin se nähdään (case in point Tanska-pelin maali).\nEn nyt varsinaisesti jaksa jossitella muodostelmasta tai spekuloida miten olisi mennyt eri muodostelmalla, mutta Venäjää vastaan todellakin aktiivisempi pelitapa olisi ollut perusteltua, koska Suomi pärjäsi kaksinkamppailuissa ja yksilötaidossa ihan hyvin. Tuossa 5-3-2:ssa hämmentävintä itselleni on se, että oikean laidan hyökkäyspeli on heti kättelyssä luovutettu, kun siellä pelaa Raitala yksin eikä pahemmin keskikentältä tai hyökkäyksestä tule leveyttä/tukea. Aivan liian haastava rooli Raitalalle. Ehkä ihan hyväksyttävä valinta jotain FIFA ranking #1:stä vastaan, mutta tasaväkistä Venäjää vastaan sabotoidaan omaa hyökkäyspelaamista tuolla tavalla? Ei OK.\nVastaus #1988 : 22.06.2021 klo 09:29:33\nLainaus käyttäjältä: invaliidin - 22.06.2021 klo 01:34:55\nEt tainnut katsoa peliäkään, mikäli Raitalan suorittamiselle kisoista annat lampaanpersettä. Lisäksi DOS pelasi ehdottomasti yli odotusten. Pari viikkoa sitten oli vaikeuksissa Joonas Lepistöä vastaan veikkausliigassa, ja nyt vähintäänkin kohtuullinen suoritus Euroopan mestaruus -kilpailuissa\nKatsoin toki, mutta sulta tais jäädä näkemättä. Raitala oli aika turisti tässä viimeisessä pelissä. Harhasyöttöjä ja huonoja keskityksiä. DOSin puolustamisessa ei juuri kehumista ollut ja sivurajatkaan eivät löytäneet kohteita. Katsoi vierestä kun venäläinen teki maalin ja katsoi uudelleen vierestä kun Lukaku teki maalin. Voihan se olla, että tuo on se ”kohtuullinen” suoritus, mutta kyllä siitä voi ainakin yhden lampaanperseen antaa.\nVastaus #1989 : 22.06.2021 klo 09:53:05\nLainaus käyttäjältä: vähe - 22.06.2021 klo 02:23:07\nSuomi todellakin vain puolusti. Kolme ottelua ja yhteensä vain yksi kulmapotku. Tämä kertoo peliä seuraamattomallekin mikä oli homman nimi.\n- Tilastoissa sekä Venäjää, että Belgiaa vastaan yksi. Plus kolmantena vielä se kuuluisa antamatta jäänyt eilen. Mutta joo, ei muuta, ensimmäisen lauseesi asiaa\nVastaus #1990 : 22.06.2021 klo 11:07:38\nHarmittamaan jäi: siinä vaiheessa, kun huomattiin, että hyökkäyskaksikolla ei enää oikein lähde, niin heti tuplavaihto kehiin. Tämmöistä siis ei tehty.\nNoin muuten olen iloinen siitä, että Suomi on päässyt kisoihin ja mistään matsista ei tullut ikävännäköistä kairausta.\nVastaus #1991 : 22.06.2021 klo 11:13:34\nSamoilla linjoilla. Eilen oltiin täysin ottavana osapuolella höntsävaihteella pelaavaa Belgiaa vastaan. Äitiä tuli ikävä pelaajien puolesta.\nTodella erikoisten tapahtumien johdosta saatiin maksimisuorituksella lohkosta 3 pistettä, vaikka Venäjältä olisikin voinut niistää vielä pisteen.\nPuolikuntoisen Pukin kanssa ei jää juurikaan hyökkäyspäähän annettavaa.\nVastaus #1992 : 22.06.2021 klo 11:19:15\nTotuus on, että ei näillä tilastoluvuilla voi kovin paljoa odottaa;\n1) attemps to target : 3\n2) corners : 1\nNämä luvut ovat yhteensä pelatuista kolmesta ottelusta.\nVastaus #1993 : 22.06.2021 klo 11:19:35\nHarmittaa kyllä, vaikka Suomi toki on kaukana kisojen huonommasta jengistä (=Turkki). Pukin puolikuntoisuus näkyi - häntä olisi tarvittu näissä kisoissa. Lodilta pari hyvä rymistelykuljetusta, mutta ei yltänyt parhaimpaansa. Tämän valossa Jolle pelasi hienot pelit varsinkin Tanskaa ja Venäjää vastaan - maalin ohella voitti monta ilmataistelua ja tekemisestä paistoi, että henkinen kantti riittää myös EM-kisoissa. Belgia oli nyt selvästi katsonut kuka se varsinainen danger Suomen joukkueessa on - Jollea vastaan pelattiin nyt paljon kovemmin ilmassa eli varsinkin kun häntä haettiin pitkillä palloilla.\nSparvin peli eilen oli kyllä aivan loistava - todella iso harmi kun hän ei pystynyt pelaamaan 90' jokaisessa ottelussa. Sillä olisi voinut olla ratkaiseva merkitys esim. Venäjää vastaan. Sparvin henkinen kantti kestää näissä kovissa peleissä - sama koskee Jollea, Arajuurta, ja Lukea. Pukin kestää varmasti myös, nyt puolikuntoisuus vaivasi joka ottelussa ja pahasti.\nAina voi jossitella eilisestä pelistä, että menikö eka maali Schüllerin piikkiin kun hätäpurku meni turhaan kulmaksi, ja toinen maali ehkä Raitalan piikkiin kun hänen kelvottomasta syöttöyrityksestä käynnistyi Belgian vastahyökkäys joka johti maaliin. Totuus taitaa olla se, kuten Erkkakin totesi lähetyksessä, että voimat alkoivat olla monella pelaajilla niin loppu tuollaisen puolustustaistelun jälkeen, että keskittyminen perustekemiseen herpaantui. Palloa pitäisi pystyä pitämään enemmän ja kauemmin.\nEntien kismittää ehkä se, kun ei tappiotilanteessa saada minkäänlaista kunnon loppuspurttia aikaan. Toki eilen oli pitkä pelisekvenssi jossa vaihtoja ei saatu tehtyä kun ei tullut pelikatkoa, mutta silti pitäisi pystyä paremmin saamaan se hyökkäysmoodi päälle tarvittaessa pelin lopussa.\nVenäjää vastaan olisi pitänyt se piste ottaa, ei sille voi mitään. Nyt kädet ristissä pitää toivoa ihmettä, että Suomi vielä pääsisi jatkamaan.\nVastaus #1994 : 22.06.2021 klo 11:26:24\nMahdollisesti taktiikan takana Venäjää vastaan oli juuri, Tanskalta saadut kolme pistettä joilla on mahdollisuus jatkoon sekä varovaisuus että maaliero ei revähdä holtittomaksi.\nKoska Rivehän varmasti miettii enemmän alkulohkosta jatkoonpääsyä, kuin yksittäisen ottelun voittamista riskillä, kun on jo 3p plakkarissa ja tiedossa että +/- on isossa roolissa vertailuissa....\nNiin kauan kuin tilanne on 0-0, siitä saa pisteen, ja maaliero on ottelussa nolla...\nEi siinä Suomen kannata yltiöpäisesti riskillä vetää...\nVenäjän maalin jälkeen asia on eri, ja sitä haettiin vaihdoilla, mut oliko vaihdot ne oikeat???\nVastaus #1995 : 22.06.2021 klo 12:09:14\nLainaus käyttäjältä: The Real Wolf - 22.06.2021 klo 09:53:05\nLopussa melkein saatiin kulma.\nMites se tilastoissa menee? Suomihan sai siitä kulman, se on aivan selvä asia, muttei ehtinyt sitä antamaan. Onko se tilastollisesti kulmapotku?\nVastaus #1996 : 22.06.2021 klo 12:13:23\nOlosuhteisiin nähten vaihdot tulivat aivan liian myöhään. Jos kerran jalka alkoi painamaan puolustussuuntaan, niin miksi vaikka Raitalaa ei vaihdettu pois?\nVastaus #1997 : 22.06.2021 klo 12:19:16\nLainaus käyttäjältä: Työmaa - 22.06.2021 klo 12:09:14\n- Hyvä kysymys. Näin jossain tilaston yhdestä kulmasta, ja toisen nollasta.\nVastaus #1998 : 22.06.2021 klo 12:20:03\nLainaus käyttäjältä: The Real Wolf - 22.06.2021 klo 12:19:16\nMutkat suoraksi vetäen kysymys kuuluu, että tilastoidaanko saadut vai annetut kulmat.\nVastaus #1999 : 22.06.2021 klo 12:29:08\nLainaus käyttäjältä: Työmaa - 22.06.2021 klo 12:20:03\nAnnetut. Koskee myös esim. vapaapotkuja. Merkitään tilastoihin yhtä lailla sille minuutille, jolla ne annettiin.