Sairaanhoitajien yhteistyön perusta kunnossa - Sote ketjuttaa katkeamatta? | Kaks.fi\nTerhi Lemetti. Polemiikki / 23.02.2021\nErikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon sairaanhoitajat arvostavat toistensa osaamista.\nAmmattikunta haluaa siirtää tietoa ja taitoa yli organisaatiorajojen. Yhteistyötä kelpaa rakentaa tukevan kivijalan päälle. Urakoimista kuitenkin riittää vielä.\nJo potilasturvallisuus vaatii juohevaa yhteispeliä hoitopaikkojen välillä.\nTuoreen väitöstutkimuksen mukaan hoitajat ymmärtävät asian tärkeyden. Kun Terhi Lemetti haastatteli ikääntyviä ihmisiä hoitavia sairaanhoitajia, vastaukset vahvistivat, että eri yksiköissä on vahva tahto toimia yhdessä.\nYhteiset käytänteet jäävät kuitenkin usein sopimatta, roolit, tavoitteet, tehtävät ja vastuut määrittelemättä.\n– Hoitajilla on motivaatiota, mutta yhteistyöhön tarvitaan myös johdon tuki ja selvät toimintamallit, tietää terveystieteiden tohtori Lemetti. Hän tuntee aiheen sekä tutkijana että kokeneena sairaanhoitajana.\nSoten suunta oikea\nSote-uudistuksen suunnitelmissa Terhi Lemetti näkee oikeansuuntaista, myönteistä kehitystä.\nSujuvat, katkeamattomat palveluketjut ovat keskiössä.\n– Asioita on katsottu potilaslähtöisesti, saumaton yhteistyö on ollut koko ajan mukana, hän kiittelee.\n– Yksityiskohtia on mahdoton arvioida, koska paketti on kokonaisuutena valtava, mutta monia hyviä elementtejä olen kyllä huomannut. Positiivisella mielellä odotan uudistuksen tuomaa tukea yhteistyön rakenteisiin.\nKun Lemetti hiljakkoin oli puhumassa hoitotyön johtajille sote-johtamisesta poikkeusoloissa, hän heitti kuulijoilleen: Oletteko omissa yksiköissänne pohtineet, keitä yhteistyökumppaninne ovat? Onko teillä mietittynä toimintamallit yhteistyöhön?\nTutkijan mielestä kuviota on tarkasteltava useilla tasoilla.\n– Erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon suuret sopimukset ja pelisäännöt tulevat tietenkin ylimmästä johdosta, mutta liikkeelle voi lähteä myös pienistä asioista. Toisen yksikön kanssa voi sopia toimintatapoja päivittäiseen arkeen, aloittaa vaikka siitä, löydämmekö toistemme yhteystiedot.\nHetkinen. Luulisi kai yhteystietojen olevan helposti saatavilla? Niin luulisi, mutta juuri tähän ongelmaan erikoissairaanhoidossa sairaanhoitajana työskennellyt Terhi Lemetti törmäsi jo vuosia sitten.\n– Joskus tuli vastaan tilanne, että olisin tarvinnut perusterveydenhuollossa työskentelevän kollegan neuvoa tai olisi pitänyt sopia esimerkiksi haavahoidon toteuttamisesta. Käytännön yhteistyö osoittautui vaikeaksi alkaen siitä, ettei yhteystietoja ollut missään. Ei ollut selkeää toimintatapaa, miten tehdä ja keneen ottaa yhteyttä.\nKun hoitotieteilijä Lemetti myöhemmin väitöstutkimustaan varten kuunteli hoitajia, pulma pulpahti taas pintaan.\n– Joku kertoi, että jos tavoittelee kollegaa toisesta organisaatiosta, joutuu soittamaan samaan yleiseen numeroon, jossa potilaatkin jonottavat tai johon on kenties soittoaika. Ei kuulosta kovin toimivalta ratkaisulta!\nKoronavuosi on ollut omanlaisensa tulikoe. Hoitajien yhteistyö on sekä Suomessa että maailmalla tiivistynyt, teknologian hyödyntäminen lisääntynyt.\n– Tartunnan jäljitystä on tehty sekä erikoissairaanhoidossa että perusterveydenhuollossa. Tietoa ja osaamista on täytynyt siirtää nopeasti. Olin itsekin viime keväänä mukana koronatyössä, ja jo silloin huomasi, kuinka poikkeustilanne pakotti keksimään uudenlaisia ratkaisuja.\nKolmas pyörä kuviossa?\nVäitöskirjassaan Terhi Lemetti tarkasteli yhteistyön toteutumista sairaanhoitajien näkökulmasta.\nTeoreettista malliaan varten hän kyseli myös ikääntyviltä potilailta tai omaisilta, mitä hoitajien välinen yhteistyö heidän mielestään on. Harva osasi tarkkaan määritellä, ja joku pohti, onkohan sellaista yleensä olemassa.\n– Osin he kuitenkin mainitsivat samoja elementtejä, joita ilmeni hoitajien haastatteluissa. Aineiston pohjalta itselleni syntyi käsitys, ettei yhteistyö aina näy potilaalle, vaikka sitä onkin.\nHoitajat soittelevat keskenään, välittävät toisilleen tietoa tai jakavat osaamistaan.\n– Ellei yhteistyö toimi, silloin se varmaan herkemmin huomataan.\nIkääntyneet toivoivat, että heitä kohdellaan yksilöinä, ja että he saavat osallistua hoitoyhteistyöhön kykynsä ja toiveensa mukaan.\n– Tämä viesti tuli mukaan myös kehittämääni malliin. Aluksi pohdin, onko jo eri ilmiö, jos yhteistyöhön tulee lisää toimijoita. Koska kyse on potilaan hoidosta, kyllä hänen itsensä kuuluu olla mukana. Kaikki eivät sitä välttämättä edes toivo, mutta niillä, jotka haluavat, täytyy olla mahdollisuus.\nAkateemisen opinnäytematkansa suurimpaan yllätykseen Terhi Lemetti törmäsi heti alkumetreillä.\n– Innokkaana sairaanhoitajana ajattelin, kuinka nyt teen hienon intervention yhteistyömme kehittämiseen. Hämmästyin, kun en löytänytkään aiheesta juuri tietoa. Piti siis ensin itse määrittää, mitä yhteistyö on. Aluksi kuvasin, mitä laaja käsite yleisesti pitää sisällään, ja sen jälkeen, mitä se tarkoittaa sairaanhoitajille. Halusin tietää, onko näissä yhteneväisyyksiä.\nMuun muassa lääkäri-hoitaja-yhteistyöstä on paljonkin tutkimuksia, ja näissä esimerkiksi päätöksenteon merkitys korostuu selvästi enemmän kuin Lemetin tuloksissa.\nOikeastaan on hämmästyttävää, miksi hoitajien keskinäinen vuorovaikutus on pysynyt tieteellisessä katveessa.\n– Jo vuonna 2000 tutkimuskirjallisuudessa todettiin, että erikoissairaanhoidossa ja perusterveydenhuollossa sairaanhoitajien välisessä dokumentaatiossa ja kommunikaatiossa olisi kehitettävää. Samoja näkemyksiä on esitetty myöhemminkin eli tiedon tarve on kyllä tunnistettu. Hyvä kysymys on, miksei sitä ole kerätty.\nTuttu ilmiö, tuhat tarinaa\nOtetaanpa tositapahtumiin perustuva esimerkki takavuosilta.\nSyöpäpotilasta oli hoidettu kotikaupunkinsa yliopistosairaalassa. Vähän myöhemmin nainen joutui äkillisen vaikean infektion takia terveyskeskuksen päivystyksen kautta vuodeosastolle eristykseen.\nKoska oli viikonloppu, ennen maanantaita perusterveydenhuollon hoitajien oli mahdoton saada potilaan aiempia tietoja, vaikka niitä olisi kipeästi tarvittu – ja vaikka samassa rakennuksessa oli yksi erikoissairaanhoidon yksikkö.\nYhteisten järjestelmien merkitys ja hyödyt nousivat esiin myös Terhi Lemetin tutkimuksessa. Turvallisen, laadukkaan hoidon jatkuminen on taattava hoitopaikan vaihtuessa, potilastietojärjestelmän tulee tukea tiedon kulkua.\n– Ellei yhteisiä järjestelmiä ole käytössä, pitää ainakin selkeästi määritellä, miten tieto varmasti siirtyy potilaan siirtyessä organisaatiosta toiseen.\nKyselytutkimusta tehdessään Terhi Lemetti kiersi yli 60 yksikössä infoamassa aiheestaan ja pyytämässä vapaaehtoisia osallistujia.\n– Jo siinä vaiheessa syntyi hyviä keskusteluja. Ilmiö oli tuttu lähes kaikille, tietoa selvästi kaivattiin. Niin ammattilaiset kuin maallikot ymmärtävät nopeasti, mistä tutkimuksessa on kyse. Moni kertoo omakohtaisia esimerkkejä tai tarinoita joko onnistuneesta tai epäonnistuneesta yhteistyöstä, esimerkiksi kuinka oli tapahtunut tietokatkos tai kuinka jokin testi oli toistettu uudelleen tai kuinka yhteistyötä oli tehty ahkerasti, jotta potilas voi asua kotonaan mahdollisimman pitkään.\nYhteistyö on Terhi Lemetin mukaan sosiaalinen, nelivaiheinen prosessi.\nEnsimmäinen ulottuvuus on konteksti ja tilanne, jossa on mukana ainakin kaksi sairaanhoitajaa eri organisaatioista sekä ikääntyvä potilas. Tässä kohtaa tavoitteet ovat selvät, molempien hoitajien roolit ja tehtävät ymmärretään ja niitä arvostetaan.\nToinen vaihe ratkaisee, lähteekö yhteistyö kukoistamaan. Onko siihen mahdollisuuksia, ovatko resurssit kohdallaan? Ovatko olosuhteet suotuisat; kunnioitammeko toisiamme ja toistemme osaamista, onko asenteemme kollegiaalinen, uskommeko, että meillä on osaamista, motivaatiota ja halua yhteistyöhön?\n– Kolmas vaihe on varsinaista toimintaa, käytännön tekemistä. Suunnittelemmeko yhdessä potilaan hoidon, asetammeko tavoitteet, sovimmeko roolit ja vastuut, onko välillämme avointa vuorovaikutusta, koulutammeko, konsultoimmeko ja mentoroimmeko tarvittaessa toisiamme?\nViimeisenä tulevat seuraukset. Siirtyykö hoito saumattomasti organisaatiosta toiseen, hyödynnetäänkö osaamista, verkostoituvatko sairaanhoitajat?\nTerhi Lemetin väitöskirja Erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon sairaanhoitajien välinen yhteistyö ikääntyvän potilaan hoidossa – Malli, mittari ja tulokset tarkastettiin joulun alla 2020 Turun yliopistossa.\nLemetin työpaikka on ollut HUSissa vuodesta 2007. Kokemusta on karttunut sairaanhoitajan, toimenpidehoitajan, apulaisosastonhoitajan ja osastonhoitajan tehtävistä. Nykyinen kliinisen asiantuntijan tehtävä on Tulehduskeskuksessa, mutta loppukevääseen asti hän on kehittämispäällikön sijainen Hoitotyön johdossa.\n– Tutkijavapaalla ollessani tein keikkaa kotihoitoon. Ajattelin, että on hyvä perehtyä sairaanhoitajana myös perusterveydenhuollon toimintaympäristöön.\nVäitöskirja tuotti runsaasti uusia kysymyksiä.\n– Yhteistyöaihe on todella laaja, vähän kompleksinenkin. Teoreettiseen malliini sisältyy useita osa-alueita: osaaminen, tiedonkulku, potilasturvallisuus, hoidon jatkuvuus, johtaminen erilaisista näkökulmista. Toivottavasti pääsen jatkotyöstämään mallia, jotta sitä voi soveltaa laajemmallekin, viitekehyksenä isoon kokonaisuuteen.\nOsana Lemetin tutkimusta syntyi myös mittari yhteistyön toteutumisen seurantaan.\nTerhi Lemetin väitöskirja Nurse-to-nurse collaboration between hospital and primary health care on older people’s nursing care – Model, instrument and results\nKoulutus: sairaanhoitaja, terveystieteiden tohtori\nTyöpaikka: HUSin tulehduskeskuksessa kliininen asiantuntija, kehittämispäällikön sijainen hoitotyön johdossa vielä kevään 2021\nHarrastukset: ”Pääasiassa juoksu. Liikkuminen tuo vastapainoa tutkimiseen ja työhön. Käyn myös kuntosalilla ja lenkkeilen pienen koirani kanssa.”\n#sairaanhoitajat #sairaanhoito #sote #terveydenhuolto #väitös


Prinsessajuttu: Velouria ja sydämiä\nNiina10. marraskuuta 2014 klo 20.32Suloisia on nuo Silverjunglen vaatteet, itse en ole kerinnyt uusinta mallistoa edes näkemään vielä livenä, harmi. Juuri nuo velourit on omiakin suosikkeja, ihanat.VastaaPoistaAnne13. marraskuuta 2014 klo 22.54Kivalta näyttää tuo uusi mallisto ja ihanan pehmeältä teidän uudet velourit :) Silverjungle on tuttu merkki ja täytyykin käydä tarkemmin kurkkimassa mitä kivaa uudesta mallistosta löytyisi.VastaaPoistaMilla14. marraskuuta 2014 klo 14.55Silverjunglen vaatteet on kyllä kauniita ja myös toimivia käytännössä. Meillä löytyy tuo velourtunika viime vuoden mallistosta ja kyllä on yksi isomman neidin lempivaatekappaleista. Pipot on myös ihania! Pitääkin käydä kurkistamassa mitä ihanuuksia tämän syksyn mallistosta löytyy :) VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...


Kaikki mitä sinun tarvitsee tietää ensimmäisestä kuukautisesta (Hedelmällisyys ja ehkäisy) | Kaikki terveydestäsi!\nKotisivu » Hedelmällisyys ja ehkäisy » Kaikki mitä sinun tarvitsee tietää ensimmäisestä kuukautisesta\nEnsimmäisen kuukautiskierron nimi on menarche ja se tapahtuu noin 12-vuotiaana, mutta koska ei ole vahvistettua päivämäärää, jotkut tytöt voivat aloittaa kuukautiskierron 8 tai 9-vuotiaana hormonaalisten tekijöiden, elämäntavan ja ruokaan. Menarche jälkeen tyttöä pidetään teini-ikäisenä.\nEnsimmäisen kuukautiskierron merkit ja oireet\nJotkut merkit ja oireet, jotka voivat viitata kuukautisten alkamiseen ensimmäistä kertaa, ovat:\nKuukautisten aikana on normaalia, että tyttö tuntee kipua vatsan alueella ja on surullisempi, ärtynyt, kyynelpisara tai herkkä. Tämä johtuu tässä vaiheessa tapahtuvista hormonaalisista muutoksista, ja tässä vaiheessa ei yleensä ole tarpeen käyttää lääkitystä, mutta kun kuukautiset aiheuttavat vakavia kouristuksia, kuumavesipullon asettaminen alavatsaan voi lievittää tätä epämukavuutta..\nMikä on ensimmäisen kuukautisen normaali väri?\nEnsimmäisen kuukautiskierron väri on tumma tai ruskea, mutta ihannetapauksessa sen tulisi olla vaaleanpunainen tai punainen useimpina päivinä. Normaaleja tummemmat kuukautiset tapahtuvat hormonaalisten muutosten takia, eivätkä yleensä edusta terveysongelmia. Menstruaatiolla on ominainen tuoksu, mutta jos se on erittäin voimakas ja näyttää mätää kaloilta, on välttämätöntä mennä gynekologille, koska tytöllä saattaa olla emättimen tulehdus, joka on hoidettava lääkkeillä..\nKuukautiset kestävät 3 - 8 päivää kunkin tytön kehosta riippuen. Yleensä 30 päivän kuluttua sen päättymisestä on uusi ajanjakso. Mutta on normaalia, että ensimmäisen kuukautisen jälkeen toinen ja kolmas vie kauemmin laskeutuakseen. On myös normaalia, että kuukautiset ovat epäsäännöllisiä kuukautiskierron alkuvuosina, ja muuttuvat ajan myötä yhä säännöllisemmiksi..\nYleensä naisen tulee kuukautistaa kuukausittain (raskausaikaa lukuun ottamatta) noin 50-vuotiaana, kun hän saapuu vaihdevuodet.\nKuinka hoitaa kuukautiset\nKaikkien kuukautisten aikana naisen on oltava varovainen imukykyisen aineen käytöstä menetetyn veren säilyttämiseksi. On 2 imukykyistä vaihtoehtoa: sisäinen tai ulkoinen. Kumpi valitaan, se tulisi vaihtaa keskimäärin kolmen tunnin välein tai aina kun se on erittäin likainen.\nKuukautisten aikana voit jatkaa jokapäiväistä elämää, ilman että sinun on lopetettava minkään niistä tekemistä. Jos tyttö on edelleen neitsyt, hänen ei tarvitse mennä gynekologille. Siitä hetkestä lähtien kun hän lakkaa olemasta neitsyt, hänen on kuitenkin mentävä gynekologille tekemään tarvittavat testit, vähintään kerran vuodessa.\nKuinka valmistautua ensimmäiseen kuukausiisi\nTytön on oltava valmistautuneena ensimmäiseen kuukautisiin oikein:\nPidä laukussa tai reppussa aina intiimi tamponi;\nOta pakkaus vauvapyyhkeitä;\nPyydä muita pikkuhousuja vaihtamaan tarvittaessa.\nHäpeämisen välttämiseksi, jos joku muu koskettaa laukkuasi, laita nämä esineet pussiin (tarvittaessa).\nKuukautiset ovat naisen hedelmällisyyden symboli. Ensimmäisen kuukautiskierron jälkeen tytön on tiedettävä, ettei hänellä saa olla läheistä kontaktia poikien kanssa ilman kondomia, koska hän voi tulla raskaaksi ja / tai hankkia sukupuolitauteja..\nKuinka lykätä ensimmäisiä kuukautisia\nAlle 9-vuotiaat tytöt, joilla on häpykarvat ja kainalot, voivat viivyttää ensimmäisen jakson alkamista luun kasvun lisäämiseksi. Lasten endokrinologi on ilmoittanut tämän hoidon, ja se koostuu yhden hormonin injektiosta joka kuukausi, kunnes tyttö saavuttaa ikänsä, jolloin kuukautisten alkamisen estämisellä ei ole enää mitään etua..


Oppilas potkaisi tuolin toisen alta – ei kunnioittanut tarpeeksi Yhdysvaltoja – Stara\nOppilas potkaisi tuolin toisen alta – ei kunnioittanut tarpeeksi Yhdysvaltoja\nOhhoh! 28.10.2017, 11:30 · Terhi Piiroinen\nAmerikkalaisissa kouluissa on tapana vannoa lippuvala jokaisen aamunavauksen yhteydessä. Vala on tarkoitus lausua yhteen ääneen seisaaltaan. Eräs oppilas närkästyi, kun hänen luokkatoverinsa ei noussut seisomaan valan ajaksi.\nNetissä leviää viraalina video, jolla nähdään kahta eri ääripäätä edustavaa koululaista. Marylandin osavaltiossa, Winter Hillsin lukiossa kuvatulla videolla on kaksi poikaa, joista toinen on pukeutunut Yhdysvaltain lipulla koristeltuun paitaan ja bootseihin, ja toisella pojalla on bändipaita ja Conversen tennarit.\nAmerikkalaista kulttuuria ihannoiva oppilas potkaisee tuolin vihreähiuksisen pojan alta. Hänen mukaansa on törkeää, että kaikki eivät kunnioita lippuvalaa. Oikeusistuinten asettamien linjausten mukaan kaikilla oppilailla on perustuslaillinen oikeus kieltäytyä lippuvalasta. Tuolin potkaissut sankari erotettiin koulusta hetkellisesti, Daily Dot uutisoi.


Karjankasvatus | Beef.fi\nEtusivu » Karja » Karjankasvatus\nTiloillamme eläinten kasvatus ja kasvintuotanto ovat luonnonmukaisen valvonnan piirissä. Kasvatamme karjamme mahdollisimman luonnollisissa elinoloissa, jolloin karjalla on runsaasti elintilaa ja mahdollisuus luonnolliseen laumakäyttäytymiseen. Panostamme eläinten hoidossa hyvinvointiin, jolloin karja tottuu käsittelyyn ja ihmisen läsnäoloon.\nKesäisin karja viihtyy laitumella pitkän laidunnuskauden toukokuusta lokakuuhun. Mahdollisuuksien mukaan suosimme myös talvilaidunnusta, jolloin karja laiduntaa ympäri vuoden. Talvisin karjalla on käytössä pihatto ulkoilutarhoineen. Vasikat syntyvät keväällä ja syksyllä ja ne varttuvat emonsa hoidossa 6kk ikäisiksi saakka, jolloin ne vieroitetaan emoistaan.\nRuokinnassa suosimme pääasiassa itse kasvattamaamme karkearehuvaltaista apilarehua, josta karja saa monipuolisesti ravintoaineet. Lisäksi käytämme ruokinnassa kauraa, ohraa, hernettä ja härkäpapua. Luomu on tae siitä, että emme käytä eläinten ruokinnassa geenimuunneltua ravintoa ja ravinto on kasvinsuojeluaineetonta.


Muisti kirjan poistaminen OneNotessa verkossa - OneNote\nMuisti kirjan poistaminen OneNotessa verkossa\nOneNoten verkkoversio muisti kirjat tallennetaan OneDriveen. Jos et enää tarvitse tiettyä muisti kirjaa, voit poistaa sen. Jos haluat käyttää sitä myöhemmin uudelleen, voit säilyttää muisti kirjan ja määrittää OneNote-Työpöytä sovelluksella, kuka voi tarkastella tai muokata sitä.\nTärkeää: Ennen kuin poistat muisti kirjan, jonka olet jakanut muiden kanssa, anna kaikille, joilla on oikeus tarkastella tai muokata sitä, että aiot poistaa muisti kirjan, jotta he eivät menetä työtään. Muistikirja poistetaan tällöin lopullisesti. Kun olet poistanut sen, et voi palauttaa sitä.\nVoit poistaa muisti kirjan seuraavasti:\nSiirry OneDrive-tiliisi ja siirry muisti kirjaan, jonka haluat poistaa (se on todennäköisesti tallennettu tiedostoihin > tiedostot ).\nNapsauta muisti kirjan nimeä hiiren kakkos painikkeella ja valitse sitten Poista.\nVihje: Jos et halua poistaa koko muisti kirjaa, voit poistaa osan tai poistaa sen sijaan sivun .\nMuisti kirja näkyy edelleen poistamisen jälkeen\nKun olet poistanut muisti kirjan, se saattaa näkyä edelleen muisti kirjojen luettelossa verkossa. Jos haluat mieluummin käyttää vain aktiivisesti käyttämiasi muisti kirjoja, voit avata OneNote for Desktop-sovelluksen ja poistaa poistetun muisti kirja muisti kirjan luettelosta.\nAvaa OneNote-Työpöytä sovellus ja siirry muisti kirja luetteloon.\nNapsauta muistikirjan nimeä hiiren kakkospainikkeella ja napsauta sitten Sulje tämä muistikirja.


Pertti Hankosen johtama mittava kantelekirjaprojekti huipentuu lauantaina kulttuurijuhlaan | Pyhäjokiseutu\nPertti Hankosen johtama mittava kantelekirjaprojekti huipentuu lauantaina kulttuurijuhlaan\nSiika- Pyhä- ja Kalajokilaaksojen yhteistä kulttuurijuhlaa vietetään lauantaina Haapavedellä.\nReijowaara-salissa pidettävällä juhlalla kunnioitetaan Jokilaaksojen Kanteleyhdistyksen 30-vuotishistoriaa. Samalla tilaisuudessa julkistetaan Jokilaaksojen kantele -kirja.\n– Olemme eräällä Suomen merkittävimmistä kantelealueista. Kirjassa on yli sadan vuoden ajalta kantelehistoriaamme, yhdistyksen puheenjohtaja Pertti Hankonen kertoo.\nKulttuurijuhlassa kuullaan yhteissoittona ja -lauluna Helku kannel kaunoisen ja Olet maamme armahin Suomenmaa -kappaleet.\nTohtori Sinikka Kontio pitää juhlaesitelmän, jonka nimi on Sanoin ja sävelin.\nTilaisuuteen toivotaan pukeuduttavan kansallispukuihin.


Keskustelu - heinäkuisten yöt? | Sana vapaa | Meidän Perhe\nmiten teillä nukutaan? meillä tämän kanssa tosi hyvin. joskus syö kerran yössä, useinmiten nukkuu 7-8 tuntia putkeen. ihan luksusta parin yökukkujan jälkeen...\nklo 10:27 | 21.10.2005\nMeilläkin heinäkuinen syntyi elokuun puolella:)\nMeillä nukutaan myös hyvin, vauva nukahtaa 21-22 ja nyt viimeisen reilun viikon herännyt vasta 6 syömään. Ei tuo aikaisemminkaan valvottanut ole, söi ennen neljältä ja nukkui sitten 6-7 asti. Kakkonen ei alusta alkaen syönyt öisin, meillä esikko oli se yökukkuja:)\nOnko se koko yön unimäärä vai syödäänkö sen jälkeen ja sitten uni jatkuu vielä?\nAjattelin vaan, kun meillä koko yöunimäärä on n. 7-8½h ja välillä se on 5 pätkässä, niin ei kovin pitkiä unipätkiä tälle äitille suoda...\nEli meillä kans nukutaan jo sellasta 8 tuntia, ihan kivasti vaikka en vielä jaksa uskoo, että ne yöheräämiset on muka kokonaan jo loppu. Esikoisenkin kanssa meni aikoinaan suhteellisen helposti yöt, kun heräili alussa kerran yössä ja 5kk ikäisestä eteenpäin nukku yöt kokonaan heräämättä.\nNukahti 22.30 heräs 7.00 söi ja jatkoi unia vielä 9.30 asti. Sitten onki tissillä enemmän tai vähemmän 2-3 tuntia, sitten pidemmät unet 3-4 tuntia. Lisäksi muutamat pienemmät unet koko päivänä. Iltaisin syödään enemmän tai vähemmän 3-4 tuntia, ennen kun mennään näille pitkille unille.\nnukutaan n.22-06, syödään ja nukutaan vielä n.3 tuntia (siis vauva nukkuu, äiti yleensä joutuu nouseen klo7)\nOlen ollut erittäin tyytyväinen meidän poikaan, joka nukkuu 21-01, 01-04 ja 04-07, eli syö yleensä kahdesti yössä n. 10 minuutin ajan. Nyt näyttääkin siltä, että voisi vielä harvemminkin herätä! Mutta ihan tyytyväinen siis olen, kyllä ehdin itsekin tuossa ajassa levätä.\nMiten muut, " osataanko" teillä jo jotain? Meidän poika ei osaa muuta kuin hymyillä ja jutella, ei käännyt eikä tartu vielä mihinkään.\ntiia ja poika viikkoa vajaa 3kk\nklo 12:11 | 21.10.2005\nMeillä siis nukutaan sinne kuuden pintaan heräämättä yöt ja sitten alkaakin vauvalla uusi päivä, eli valvoo n.2 tuntia ja nukkuu sitten aamu-ulkoilun jälkeen vasta seuraavan kerran. Koko vuorokauden unimäärä on n.12-13 tuntia, mutta pääasia että yöt rauhallisia:)\nmeillä nukahtaa poju vaihdellen 21.00-23.00 josta nukkuu 06.00 asti syö ja jatkaa unia 09.30 asti.päiväunia ei sit otetakaan kuin vaunuissa n.1h.\nSyödään öisin 3-4 kertaa. Välillä herätään itkemään ja rauhoitutaan ilman tissiä. Ja yösyötöt ovat pidentyneet. Jokin aika sitten lyhentyivät n.9-10 minuuttiin. Nyt ovat pidentyneet 20-25min... alkaa hieman väsyttää...\nJa iltaisin ei kai maito meinaa riittää. Eilen ei ainakaan kelvannut tissi eikä pullosta lypsetty maito. Nan kelpasi onneksi. Ennenkuin tajuttiin nania kokeilla poika huusi 45min SUORAA HUUTOA.... Onneksi tuosta nanista ei tullut mitään oireita.\nSitä on nyt kokeiltu päivisin pieniä määriä (olen saman verran lypsänyt maitoa, kuin mitä nania on annettu ettei maitomäärä pienenisi) eikä ole mitään oireita tullut... Eli taitaisi olla meille sopiva vararavinto löytynyt =)\nHuomenna aamupäivällä aletaan antaa pojalle bataattia. Jos se sopii, niin siirretään bataattiannos iltaan. Jos sillä vaikka olisi vaikutusta...\nKyllä meilläkin nukuttiin vielä elokuussa yli 6h /yö, mutta ei enää pitkään aikaan...\nPelkään/luulen, että ei taida poitsulle maito enää riittää...


Eastern Promises | Arvostelu | DVD / Blu-ray | Filmgoer | Ensi-ilta-, DVD- ja Blu-ray- sekä televisio- ja muiden sarjojen arvioita, artikkeleita, festivaaliraportteja ja suosituksia.\nNelonen, pe 4.6 klo 00.20\nLontoolainen kätilö auttaa teini-ikäisen venäläistytön lapsen maailmaan, mutta äiti kuolee synnytyksessä. Tytön mukana ollut päiväkirja johdattelee kätilön venäläismafian ymp…\njulkaistu 2008-05-31 / päivitetty 20.11. klo 16:04\nNäyttelijät Viggo Mortensen, Naomi Watts, Vincent Cassel\nMaa Iso-Britannia, Kanada, Yhdysvallat\nKuvat © 2007 Focus Features, BBC Films, Astral Media, Corus Entertainment, Téléfilm Canada, Kudos Film and Television, Serendipity Point Films, Scion Films ja FS Film Oy.\nOmintakeisia polkuja tallanneen kanadalaisohjaaja David Cronenbergin teoksista ei ole puuttunut väkivaltaa tai erikoisia aiheita, eikä miehen uusin, venäläismafian elämästä Lontoossa kertova Eastern Promises varsinaisesti poikkea joukosta. Taru Sormusten Herrasta -tähti Viggo Mortensenista on kehkeytymässä Cronenbergin luottonäyttelijä: yhteistyö alkoi jo hidastempoisessa mutta raa’assa History of Violence -elokuvassa vuonna 2005, ja nyt miehillä on suunnitteilla myös jatko-osa Eastern Promisesille!\nElokuvan keskiössä on Naomi Wattsin esittämä kätilö Anna, joka tempaistaan mukaan tapahtumien ketjuun, kun hän auttaa nuorta venäläistyttöä synnyttämään. Äiti kuitenkin kuolee synnytyksen yhteydessä, mutta jättää jälkeensä venäjänkielisen päiväkirjan, jonka Anna vie kaksikieliselle sedälleen käännettäväksi. Päiväkirja johdattelee Annan Lontoossa toimivan venäläismafian luo, jossa hän tutustuu niin sitä johtavaan perheenseen kuin heidän autonkuljettajaansakin, Nikolaihin (Mortensen), joka kuitenkin vaikuttaa hämmästyttävän inhimilliseltä Annan silmissä. Mitä edemmäs päiväkirjassa mennään, sitä varmemmaksi Anna tulee siitä, että hänen aiemmin maailmaan auttamansa lapsi on mafiaperheen pään jälkeläinen raiskauksen kautta. Vaikutusvaltaista ja hirmutekoihin tottunutta mafiaa vastaan on kuitenkin paha nousta, mutta Anna saa apua yllättävältä taholta: mysteerinen Nikolai ei ehkä olekaan sitä, miltä päällepäin näyttää.\nNapakasti kaiken tarvittavan reilussa puolessatoista tunnissa kertova elokuva on väkivaltainen, voimakas ja vakuuttava, aivan kuten sen jykevä päätähti Viggo Mortensenkin, joka pokkasi Eastern Promisesista uransa ensimmäisen ja tähän mennessä ainoan Oscar-ehdokkuutensa. Jo pitkän uran tehnyt Viggo kuuluu Hollywoodin vähemmän tunnettuihin, ehkäpä jopa hieman aliarvostettuihin ja unohdettuihin miesnäyttelijöihin. Mortensen uppoutuu jokaiseen rooliinsa ja tuo jokaiseen niistä myös jotain uutta, mikä on harvinainen taito. Eastern Promisesissa Mortensen on uransa tiukimmassa vedossa aina kohahduttavaa fyysistä muodonmuutosta ja huippuunsa hiottua venäläisaksenttia myöten. Tanskalaistaustaisen Mortensenin täydellistä roolisuoritusta komppaavat aina loistava Naomi Watts ja monissa Hollywood-elokuvissa hienosti suoriutunut Ranskan ylpeys Vincent Cassel.\nCronenbergin mafiaperhekuvaus on äärimmäisen raaka, mutta ei silti mässäile kohtuuttomalla väkivallalla, vaan elokuvassa näytetyt raakuudet ovat enemmänkin keino avata katsojien silmät mafian mielettömälle julmuudelle ja sen tarpeettomalle väkivallan käytölle. Välillä tekee mieli kääntää katse pois televisiolta, mutta ehkäpä paatuneen ja kaiken nähneen nyky-yleisön kohauttaminen onnistuu vain räväyttämällä ruudulle pahaa tekeviä kuvia silvotuista ruumiista. Mistään eksploitaatiosta ei silti ole kyse, sillä elokuvan vire on koko ajan kaukana huumorin sävyttämästä väkivallan ihannoinnista.\nEastern Promises on hieno uutukainen mafiaelokuvien kirjavaan joukkoon monesta syystä. Se toi ohjaaja David Cronenbergin uudelleen nyky-yleisön tietoisuuteen, antoi Viggo Mortensenille mahdollisuuden jälleen kerran uudistaa itseään, ja se sisältää erittäin mieleenpainuvan tappelukohtauksen, jonka täytyy olla omassa lajissaan yksi kaikkien aikojen parhaista.\nDVD: FS Filmin DVD-julkaisu sisältää lisämateriaaleina vain lyhyehköt koosteet ”Secrets and Stories”, jossa Cronenberg puhelee Steven Knightin käsikirjoituksen matkasta elokuvaksi, ja ”Marked for Life”, jossa keskitytään Mortensenin hahmon upeisiin tatuointeihin. DVD:n kuvan- ja äänenlaatu on nykystandardien mukaisesti vallan mainio.


BBC paitsi radioi Suomeen, myös analysoi Suomen lähetyksiä — Päijänteen, Humberin ja Havelin rantojen väliltä\nBBC paitsi radioi Suomeen, myös analysoi Suomen lähetyksiä\n6.3.2012 21:32 Juhani Niinistö\nBBC:n ulkomaanlähetykset ovat viettäneet näkyvästi 80-vuotisjuhlaansa. Aihe noteerattiin sähkeellä myös Ylen uutisissa. Siinä mainittiin myös suomenkielisen osaston taival vuodesta 1940 vuoteen 1997, viimeiset kaksi vuotta vain placementtina Suomen kaupallisilla asemilla.\nSuomenkielistä toimituksellista osastoa vähemmän tunnetaan Suomessa Cavesham Parkin tarkkailuaseman toimintaa. Sielläkin oli suomalaisia, muutama. Tuolla kuunteluasemalla poimittiin eetteristä Porin LA-aseman signaalia ja siitä tehtiin raportteja Foreign Officen käyttöön. Samaan tapaan kuin raportoitiin vaikkapa Moskovan, Tiranan tai Budapestin radioiden puheista.\nTarkkailuasemalla työskentelevillä oli jonkinlainen kontaktikielto Suomen ja kaupungissa tilapäisesti vierailevien suomalaisten suuntaan. Ehkä pelättiin vaikuttamista tai tietojen kulkua suuntaan tai toiseen, en tiedä.\nEri lähteistä sain käsityksen, että Caveshamissa ei oikein oltu aina selvillä siitä, missä Suomessa mentiin. Satuin olemaan privaatisti pari viikkoa Lontoossa syksyllä 1978 - Ustinov-kriisin ja suomalaisen mielenhäiriötyypin lentokonekaappauksen (olikohan se Amsterdamiin) aikoihin. Jostain syystä sain nähdäkseni Caveshamin raportteja. Ihan huvitti se, että suhteellisen tavallisten toimittajien jutuissa ilmeisesti yritettiin lukea jotain rivien väliinkin. Tietenkään raporttien laatijat eivät voineet tuntea Unioninkadun uutistoimituksen nokkimisjärjestyksiä ja muuta taustaa. Toki itsesensuuri oli Suomessa tavallista, mutta eivät RUT:n sähkeet ja jutut olleet Suomen pravdaa. No, ehkä joskus Heikki Kymäläinen, mutta hyvin sisäpoliittisissa asioissa.\nPitkään vain valikoiduille silmille tarkoitetut Caveshamin raportit muuttuivat sitten joskus 80-luvun lopulla lähes yhtäkkiä kauppatavaraksi. Niitä sai ostaa.\nSuhtautuminen Suomeen oli BBC:n ulkomaanpalvelun ylemmillä tasoilla usein aika epäluuloista. Yksi syy tähän lienee se, että Itä-Euroopan emigrantteja alkoi jo 70-luvulla olla keskijohdossa ja ylempänä. He eivät voineet ymmärtää Suomen (sisäistä ainakin) itsenäisyyttä. Suomi kuului osastoryhmään, joka kattoi myös Tsekin, Unkarin ja Puolan. Jossain vaiheessa 80-luvun alkupuolella sen apulaisjohtajana oli muuan puolalaissyntyinen kreivi. Käydessään Helsingissä hän äimisteli Espan mersuja katsellessaan, että this is really different from Warsaw.\nAtlantin takana Suomi nähtiin ehkä selvemmin. Syystä tai toisesta Washingtonissa - tai sen liepeillä - Suomen mediaa ja lähetyksiä analysoineilla oli noina kylmän sodan parina viimeisenä vuosikymmenenä jotenkin realistisempi kuva Suomen olosuhteista, ehkä emigranttivaikutusvallan puuttuessa. Järjestelmällistä Suomen lähetysten analysointia tehtiin kuitenkin vain Caveshamissa ja tulokset olivat tietenkin myös USA:n käytettävissä.\nBBC:n suomenkielinen (Suomeen suunnattu) radiotoimitus on nykyisin esillä Suomen mediassa ainakin nekroissa, kun joku entinen toimittaja kuolee. Viimeksi mainittiin Jaakko Tahkolahden obituaarissa, ja tietenkin Erkki Toivasen lukuisissa muistokirjoituksissa.\nLontoossa palveli kosolti sellaisia suomalaisia, joista tuli sittemmin paljonkin, Max Jakobsonista Erkki Raatikaiseen ja miksei vaikkapa Risto Uimosesta Kari Mäntyyn, mutta myös monia suomalaisen median perusriveihin palanneita. Vain harva vakinaistui BBC:n palvelukseen. 70-luvun alussa sattui sitten sellainenkin ihme, että muuan suomalainen jätti sopimuksensa kesken ja palasi Helsinkiin. Nimen jätän tästä pois, kun voi mennä yksityisyyden puolelle.\nSuomenkielinen radiopalvelu oli olemassa siltä varalta, että Suomelle käy huonosti. Näin useampikin taho aikanaan sanoi. Muihin Pohjoismaihin suunnatut lähetykset oli lopetettu vuonna 1957, mutta suomi jatkui. Joskus 1967 oli kyllä tulevaisuus kiikun kaakun, kerrottiin, mutta ilmeisesti seuraava kesä pelasti taas tilanteen.\nYleisömäärältään suurinta aikaa BBC:n suomenkielinen ilmeisesti eli 50-luvun alkupuolella. Sirkka Ahosen "Kello kahdentoista tanssihetki" tarjosi musiikkia, joka Yleisradiossa oli kortilla tai jota Fabianinkadulla ei lainkaan edes ollut. Sama ilmiö toistui 60-luvun puolivälissä. Ohjelma oli siirtynyt alkamaan klo 17.30. Suurimman Beatles -buumin aikana nuoriso-ohjelmaa juonsivat Erkki Toivanen ja Sirpa Räsänen.\nTasokkaita olivat myös kulttuuriohjelmat perjantaisin ja lauantain välähdyksissä. Vuosiin ennen Yleisradion liberalisoitumista sijoittuivat mm Anselm Hollon ja Matti Rossin ajatukset Lontoon horisontista. Tuolloin suomenkielinen osasto tuotti mm voimakasilmaisullisen kärsimysnäytelmän (ns Yorkin realistin tekstien nykysuomennoksena). Suomessa olisi ehkä hipunut jumalanpilkkaa, vielä silloin. Käsikirjoitus oli Matti Rossin.\nBBC:n viralliseen tiedotuslinjaan kuului aina sen korostaminen, että vaikka Foreign Office päätti kielivalikoiman, BBC itse vastasi sisällöstä. Joo. Mutta lontoolainen "old boy network" pystyi tehokkaasti pitämään lähetykset kurssissa, ja paljon tehokkaammin kuin virkatie USIS:n ja Voice of American suunnalla "Office of Policy" -osastoineen. - Amerikkalaisen propagandan "likaisen työn" hoitaneet Free Europe ja Liberty olivat 90-luvulle saakka aivan eri organisaatiossa eikä niitä tulisi verrata BBC:n ja VOA:n toimintaan.\nFalklandin sodan aikana Lontoon päättäjät toki totesivat järkevästi, että BBC:tä ei kannata ryvetyttää. Argentiinaan suunnattuja lähetyksiä varten perustettiin (BBC:n rinnalle) "Etelä-Atlantin radio", joka toimi kai muutaman kuukauden. Se kuitenkin käytti pääasiassa BBC:n lähettimiä Ascension -saarelta. - Toimintamalli sai sittemmin jatkoa amerikkalaisten eri kampanjoissa, lyhytkestoisina teemaradioina.\n(Lisättäköön, että en ole itse ollut BBC:n palveluksessa)


Minä ja muu Pallo: lokakuuta 2011\nPientä vesisadetta ja Halloween\nViime viikonloppuna ei hirveästi tehnyt mieli nenäänsä ulos työntää sateen ja tuulen riepoteltavaksi, joten tuli tehtyä kouluhommia alta pois odottelemasta. Muutenkin viimeisten parin viikon aikana on todellakin satanut aivan tarpeeksi ja lisää on ilmeisemmin tiedossa tulevalla viikolla. Viime viikonloppuna joet joissain paikoissa nousivat hieman yli äyräidensä ja televisiossa näytettiin kuinka Dublinissa pystyi paikoin melomaan kajakeilla kadulla:) Surullista tulvissa on se että ihmisiä kuolee ja täälläkin on ilmeisesti muutama kuolintapaus jo sattunut. Tuo meidän talon vieressä oleva ojakin kohisi ihan kunnolla ja virtausta riitti kaikista sateisimpina päivinä.\nPahinta tässä sateessa on se että vesi jää autotielle lätäköiksi joista lentää vettä ja kauas kun autot huristelevat ohi. Olen muutamaan otteeseen kironnut irlantilaisten rakkauden rakentaa muureja kaikkialle kastuttuani päästä varpaisiin auton ajettua ohi. Autotien ja pihaa AINA rajaavan muurin välissä on ehkä metrin leveydeltä kävelytietä ja siinä ei paljoa mihinkään väistetä varmaa suihkua:(\nHuomenna on Halloween ja suunnitelmissa on lähteä Dubliniin katsomaan paraatia ja ilotulitusta (ja maratoonia jos menen ajoissa). Ei ole mitenkään varmaa että sielä mitään isoa tapahtuu, mutta paljon huhuja on liikkeellä. Täällä Halloween on todella iso juttu ja sen on voinut nähdä kaupoissa ja mainoksissa jo vaikka kuinka pitkään. Kaikki paikat pursuavat erilaisia kauhukoristeita, naamiaisasuja ja kauhuteemaisia karkkeja ja herkkuja. Toisaalta koko juhlahan on kotoisin täältä, joten täysin ymmärrettävää että kyseessä on iso asia. Pukeutuminen naamiaisasuun tuntuu olevan todella tärkeää ja tuntuu että joka ikisessä kaupassa on nurkkaus naamiaisvaatteille ja asusteille. Itsellä ei ole vielä varsinaista asua, mutta pimeässä hohtava naamari kyllä löytyy.\nLähettänyt kastis klo 6.36 1 kommentti:\nTunnisteet: Dublin, Halloween, tulvat\nKoulua, koulua ja koulua\nTosiaan kouluvuosi on pyörähtänyt kunnolla käyntiin. Lukujärjestys on alkanut pysymään samanlaisena ja luokatkaan eivät enää vaihdu lennossa, joten tässähän alkaa ihan asettumaan. Opiskeltavat aineetkin ovat selvinneet ja tulevan vuoden aikan päntätään pääkoppaan:\nHuman Resour Management\nkurssit ja näiden lisäksi vielä englantia ja saksaa. Eipähän ainakaan tylsää ehdi tulemaan varsinkin kun erilaisia testejä ja esseitä alkaa napsahtelemaan tasaiseen tahtiin.\nMyös club and society harrasteet ovat alkaneet ja välillä tuntuu että aikaa ei edes riitä kaikkeen, kun monia kerhoja on päällekkäin. Zumba ja hiphoppi sujuvat vaihtelevalla menestyksellä:) Animessa ollaan katottu jonkilaista paljon taistelua ja tappamista esittävää sarjaa, josta en ole oikein päässyt jyvälle mutta eiköhän sekin siitä. Vielä pitäisi selvitellä miten, missä ja milloin surffauskerho toimii, jotta pääsisi hukuttamaan itsensä tuonne Atlantin aaltoihin.\nHill Walking pyörähti myös käyntiin tuossa edellisenä vkloppuna, kun osallistuimme Carlow Walking Festivaaleille. Lähtö oli aamusta kahdeksan jälkeen ja aluksi keli näytti hitusen huonolta. Oli hyvin sumuista ja vettäkin tihutti. Mutta kun ensimmäinen mäki oli ylitetty alkoi sää kirkastua ja loppupäivän olikin sitten erittäin aurinkoista ja nättiä. Maisemat olivat todella vihreitä ja metsää ei aivan hirveämmin näkynyt. Nekin pätkät mitkä itse kävelimme varsinaisesti metsikössä olivat tosi lyhyitä. Täällä ei kävellä varsinaisesti maastossa vaan valmiilla hiekkateillä ja poluilla. En edes tiedä saako täällä talsia maastossa miten huvittaa ilman että kysyy lupaa. Reissu oli kuitenkin maisemallisesti kannattava ja lauantai kului näin todella nopeasti.\nTämä viikonloppu tuli vietettyä rauhallisesti kämpillä. Tuli tehtyä erittäin tarpeellista siivousta (siivous = käsite jota kämppikseni eivät todellakaan ymmärrä ja toteuta:/) ja käytyä pitkällä kävelyllä kaupungin läpi virtaavan joen rannalla. Ensi kerralla pitää muistaa ottaa kamera mukaan niin voin näyttää hienon minikanavan joka sieltä myös löytyy.\nTiedossa on myös että marraskuun viimeisenä viikonloppuna reissataan Sinin kanssa Lontooseen tapamaan muita Kyamkin vaihtareita ja samalla pääsen näkemään myös Ania. Sitä odotellessa ja assigmentteja kirjoitellessa!\n+ latailin nipun uusia kuvia Photobuckettiin Irlanti kansioon, Clonmelin reissusta ja Hill Walkingista:) Linkki löytyy oikeasta reunapalkista.\nLähettänyt kastis klo 8.58 1 kommentti:\nTunnisteet: Carlow, Hill Walking


32,5 m² Rantatie 27 A24, 33250 Tampere Kerrostalo Yksiö myynnissä - Oikotie 15718999\nMyytävät asunnot Tampere Santalahti Rantatie 27 A24, 33250 Tampere\n186 000 €32,5 m²\nRantatie 27 A24, Santalahti, Tampere1h+kt\nTässä 5. kerroksen tilava yksiö katsoo Näsijärvelle päin. Asunnossa on lasitetun parvekkeen lisäksi ikkuna, joka tuo runsaasti valoisuutta sisään. Tilavasta eteisestä on kulku modernin avokeittiö läpi. Säilytystilaa löytyy eteisen kaapistojen lisäksi huoneistokohtaisesta irtaimistovarastosta. Kylpy/wc-tila on asunnon kokoon nähden tilava ja sinne mahtuu pesutorni. Taloyhtiöllä on yhteinen ulkoiluvälinevarasto ja lastenvaunuvarasto. Yhtiöön rakentuvan autohallin autopaikat myydään omina, erillisinä osakkeinaan.\nRantatie 27 A24, 33250 Tampere\n55 766,90 €\n5 723,08 € / m2\nArvioitu rahoitusvastike ensimmäisen noin 2,5 vuoden ajan 81,40 EUR/kk sisältää lainan korot (ei lainan lyhennystä). Arvioitu rahoitusvastike tulee olemaan noin 2,5 vuoden jälkeen valmistumisesta 574,70 EUR/kk sisältää lainan koron ja lainan lyhennykset. Vesimaksu 20 EUR / kk / hlö on ennakkomaksua, joka tasataan omaa kulutusta vastaavaksi asunnon mittarilukemaan perustuen. Arvioitu tontinlunastushinta on tämän asunnon osalta 31.099,85 EUR (lunastuksen jälkeen ei peritä tontinvuokravastiketta).


Hedman Partnersilta kiristyskirje | sivu 1325 | MuroBBS\nSivu 1325 / 1628 < Edellinen 1 ← 1323 1324 1325 1326 1327 → 1628 Seuraava >\nAlkuperäinen kirjoittaja Ripu-Rapu\nScanbox/HP voitti uuden keissin, 100 hyvitys yhdestä leffasta ja lähemmäs 50k€ asianajokuluja. Tämä voitto lisättiin tietysti heti pelotevaikutuksena joka kirjeeseen, myös Tommi Haajan lähettämiin.\nHP on laittanut markkinaoikeudelle koepallona ainakin yhden uuden tietojenhakupyynnön. Sisällöstä ei tietoa, ei liene vielä käsitelty MAO:ssa.\nTietosuojavaltuutettu päätti, että trollien on annettava kysyttäessä kaikki heillä olevat tiedot, lokeineen päivineen. HP on valittanut päätöksestä, mutta valitus maksaa 250 euroa per hakemus, joten rekisterin tarkastuspyyntöjä kannattaa siitä huolimatta tehdä.\nMinisteriön tekijänoikeuskirjetyöryhmän muistiot ovat luettavissa (en nyt muista linkkiä).\nOnko muita kuin Edna jotka ovat HPlta tietojaan kyselleet samoihin aikoihin ja ovat samassa vaiheessa? Että valittaakohan HP jokaisesta päätöksestä...\nSen tiedän, että on valittanut muistakin. Kunhan saan Helsingin hallinto-oikeudesta Hedman Partnersin valituskirjelmän, niin laitan sen sivuilleni luettavaksi.\nNo spekuloidaan tällä. Olisko järkevintä ulkoistaa toiminta sellaiselle taholle, jolla on aikaa ja halua tehdä se yhdistäminen?\nTähän voisi heittää sellaisen pohdinnan, että kuinka monta profiilia somessa on käytävä läpi, jotta sieltä löytää jotain torrenttaamiseen viittaavaa? Tai muunlaista tietoa, jota on mahdollista käyttää hyödyksi näyttönä? Yhteystieto täytyy yhdistää oikeaan henkilöön ja mm. henkilön työpaikka täytyy olla selvillä, jotta sen perusteella voi ylipäätään vetää mitään muita päätelmiä. Myös se tulotason selvittäminen on aika usein heitetty ilmoille tässä ketjussa.\nKumpi olisi järkevämpää, että tätä tietoa olisi valmiina ja sitä voitaisiin hyödyntää vs ensin kartoitettaisiin mahdollinen haastettava ja sen jälkeen alettaisiin keräämään lisänäyttöä, jota mahdollisesti ei löytyisi?\nKirjeitä on lähtenyt huomattavat määrät, joten mahdollista haravoitavaa tietoa on yhtä lailla huomattavat määrät. Jos toiminta olisi ulkoistettua, niin HP:n ei välttämättä olisi pakko tallentaa haravoitua tietoa omaan rekisteriinsä. Sille riittäisi, että ulkoistettu taho toimittaisi oleelliset näytöksi kelpaavat tiedot sille ja näin valittaisiin ne harvat ja valitut haastettavat.\nNäytön hankinnasta koituneet kulut taas ovat kaiketi osa oikeudenkäyntikuluja? Vastaajalta löytyy somekommentteja -> tästä johtuen kantajan kulut ovat suuremmat? Haastetut siis kaiketi tietävät kuka heidän tietojaan on nuuskinut, mikäli ovat saaneet selvityksen kuluista?\nHyviä uutisia: KKO ei ainakaan trolleja kumartele. Se mätkäisi HP:ta/Scanboxia/Crystalista jo toistamiseen kipeään paikkaan, sillä Flintin keissin tavoin se ei myöskään myöntänyt valituslupaa helmikuiseen Aavian juttuun. Kyseinen tuomio on nyt lainvoimainen, ja raha liikkuu vaihteeksi toiseen suuntaan, kun trollit joutuvat korvaamaan jutun voittaneelle vastaajalle 26 tonnin edestä oikeuskuluja.\nTuo on todellakin hyvä uutinen.\nLoistava homma! Tämmöisiä kommentteja on aina ilo lukea. Kiitos Aavia ja onneksi olkoon jutun voittanut kaveri!\nPitää tähän vielä lisätä, että kiitokset myös KKO:lle järkevästä linjauksesta!\nTämä ei yllätä yhtään. Varmasti valittaavat, varsinkin teikäläisen kohdalla, maailman tappiin saakka, jos ovat vedonneet johonkin muka tutkintaan. Ja eihän nämä kuitenkaan reilua peliä pelaa, se on jo nähty. Strategisesti varmasti taas ne saa tietonsa, joista ei ole paljon mitään olemassa.\nMutta, juu, kyllä tuo tietojen hakeminen ilmiselvästi kannattaa. Siellä on varmaan hyvin paljon niitä sellaisia tapauksia, joista trollit joutuvat maksamaan sen 250€ per laaki.\n"Effin kommentteja tekijänoikeuskirjetyöryhmän 24.10.2017 pidettävää kokousta varten"\n"Jos työryhmä toteaa, ettei lainsäädännön muutostarpeita ole, työryhmä käytännössä sinetöi nykyisen lainsäädännön hamaan tulevaisuuteen. Työryhmän jäsenten tulisikin miettiä, mikä palvelee heidän edustamiaan tahoja pidemmällä aikavälillä parhaiten: yhä laajeneva ja yhä kiistanalaisempi tekijänoikeusrikkomusten "sakotusautomaatti" vai tekijänoikeuksien valvontaa koskevan lainsäädännön laajapohjainen poliittinen uudelleenarviointi."\nAhto Apajalahti kommentoi viimeisintä kokousta Effin Facebook sivuilla.\nAikaahan ne tällä tietenkin pelaavat ja siihen heillä on laillinen oikeus. Niin kauan ei tarvitse luovuttaa kaikkia tietoja, kun juttu on oikeusasteissa. Samoin Asianajoliiton valvontalautakunnalle ei ole valittamista etteivät luovuta tietoja, koska juttu kesken.\nKannattaa tosiaan niitä tietojaan edelleen pyytää, koska siitä on tietosuojavaltuutetun päätös. Jos eivät luovuta kaikkia tietoja, niin sitten valitus tietosuojavaltuutetulle. Uskoisin, että päätös tulee äkkiä sieltä, koska on jo olemassa kanta asiaan.\nHallinto-oikeuden käsittely kestää, mutta kun sinne Hedman Partners tarpeeksi monta kertaa valittaa, niin ehkäpä alkavat sielläkin ihmettelemään, että mikä on, ettei luovuteta ihmisille henkilörekisteriinsä tallettamiaan tietoja.\nKKO linjasi, ettei Scanboxilla ollut asiavaltuutta?\nEi ainakaan nähnyt tarvetta lähteä arvioimaan asiaa uusiksi.\nVaikkei päätös olla antamatta valituslupaa ole täysin sama asia kuin pitävä ennakkopäätös, niin kyllähän tämä silti heittää oikeuskäytäntöön vähän ristiriitaista signaalia siitä, miten tuota asiavaltuuskysymystä pitäisi käsitellä. Kyseinen asia kun todettiin taas ihan kosheriksi tässä viime kuussa ratkaisun saaneessa tapauksessa, eikä siihen liittynyt edes mitään varsinaista lisenssin päivittämistä tuon helmikuisen jutun jälkeen, vaan Scanbox ainoastaan hankki tuotantoyhtiöltä täsmentävän lausunnon siitä mihin kaikkeen nykyinen lisenssi oikeuttaa.\nEli nyt meillä on sitten MAOn tuore tuomio, jonka mukaan asiavaltuus on kuin onkin kyseisen lisenssin mukaan olemassa, ja sitä vielä vähän tuoreempi KKOn ratkaisu, jonka pohjalta joku voisi hyvin argumentoida, ettei sitä sittenkään ole. Eli jos näissä merkeissä MAOssa vielä joskus riitaa puidaan, niin tuomiolauselman perustelut olisivat tämän kysymyksen osalta todella mielenkiintoista luettavaa, huolimatta siitä kummalle kannalle ratkaisussa lopulta päädyttäisiin.\nMitään isompaa oikeudellista kriisiä tästä tuskin kuitenkaan saadaan aikaiseksi, koska muistetaan nyt edelleen, että tämä koko asiavaltuusdebatti koskee edelleen vain tasan yhtä elokuvanimikettä (A Walk Among Tombstones) ja sitä lisenssiä, joka Scanboxilla sille nykyisellään on. Eli vaikka asia oltaisiinkin otettu korkeimmassa käsittelyyn, niin sen pohjalta mahdollisesti muodostuva ennakkopäätös olisi ollut *todella* kapea-alainen.\nEi ollut kyse pelkästään asiavaltuudesta. Lisäksi valituksessa kitistiin siitä, että henkilötodistajalle oli annettu liikaa painoarvoa sen sijaan että olisi uskottu kantajan teknistä näyttöä. Ehkä KKO hylkäsi sen jälkimmäisellä perusteella, koska jos näyttöä tekijäoikeusloukkauksesta ei ole, niin ei asiavaltuudellakaan ole merkitystä.\n8kk päästä osoitetiedot on jo loppu ja silloin tuskin enää ketään MAOon haastetaan ja kaikki tiedot voi poistaa koska homma on jäissä...\nKirjaimellisesti Scanboxin kohdalla kyse oli asiavaltuudesta, koska sen kannetta ei tutkittu eikä juttua käsitelty aiemmin MAO:ssa ollenkaan hyvitysvaatimuksen osalta.\nOnkohan hylkäämisperuste julkista tietoa? Sen voisi kysyä KKO:lta niin asia selviää. Joka tapauksessa KKO on voinut tulkita, että senkin tapaus on käsitelty koska samassa kanteessa olivat molemmat mukana käytännössä samoilla perusteluilla.\nTotta. Noihan oli harvinaisen vahvasti nipussa, kun Scanbox haki yhteystiedon operaattorilta ja Crystalis lähti mukaan kanteeseen. Käytännössä sitä Scanboxin loukkaustakin täytyi käsitellä ensin Crystaliksen kannetta arvioitaessa, kun se perusti oman juttunsa sille.\nLiittyen HP:n valitukseen tietosuojavaltuutetun päätöksestä, siinä Joni vetoaa siihen että lokit ovat liikesalaisuuksia koska markkinaoikeuskin on ne sellaisiksi määritellyt. En kuitenkaan löydä markkinaoikeuden päätöksistä perusteluja miksi jotkin todisteet on merkitty salassapidettäväksi.\nJuridiikan tuntijat, onko olemassa ennakkotapauksia tai ohjeita millä perusteella markkinaoikeudessa jotkin todisteet voidaan määritellä salaisiksi, ja vaatiiko tämä muuta kuin sen että kantaja sitä pyytää?\nEDIT: Laki oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa:\nNo niin, nyt on Hedman Partnersin valitus Helsingin hallinto-oikeuteen luettavissanne. Laitoin se sivuilleni, eli kun skrollaa alas, niin näkyy siellä. On vähän suttuinen, kun tuli sähköisesti skannattuna ja anonymisoin toisen diaarinumeron ja paikkakunnan, niin jouduin skannaan uudestaan, mutta kyllä siitä asia näkyy.\nItselleni tuli nyt ensilukemalta muutamia asioita mieleen. Nyt painotettiin liikesuhteiden luottamuksellisuutta ja päämiehen henkistä omaisuutta. Lisäksi myöntävät, että tekijä voi olla joku muukin. Tuo IP-osoite on mielenkiintoinen, koska se voi vaihtuvuuden takia kuulua jollekin toiselle, niin miten esim. omaan kirjeeseeni on laitettu samalle IP:lle kaksi eri leffaa ja toisesta ei löydy markkinaoikeuden päätöstä eikä operaattorilla ole tästä tietoa, niin eikö silloin he itse ole jo luovuttaneet toiselle kuuluvaa tietoa minulle?\nAika jännä, että Joni väittää ettei se voi varmasti tietää kenelle IP-osoite on kuulunut eikä siksi voi luovuttaa tietoja, mutta kuitenkaan tämä epävarmuus ei estä niillä tiedoilla kiristämistä.\nOnko kukaan, joka on viime aikoina tehnyt henkilötietojen tarkastuspyynnön Hedman Partnersille tai Adultia/Filmialle ehtinyt vielä saamaan vastausta?\nNäin on. Minulle on lähetetty henkilörekisterin tarkastuspyyntööni lokitiedot kahdesta eri leffasta ja toista IP-osoitetta ei ole olemassa, niin on selkeästi luovutettu jollekin toiselle kuuluvaa tietoa.\nKieltämättä melkein tuli naurahdettua ääneen, kun luki Hatanmaan pitkää selitystä siitä, miten loukkauksen tehnyt henkilö voi aivan hyvin ja lähes todennäköisestikin olla kuka tahansa muukin kuin se, jolle kirje on lähetetty.\nPientä huvitustahan tämä aiheuttaa, että myöntää tekijän voivan olla kuka vaan, paitsi kirjeensaaja.


Suomalaistutkimus: "Rähinägeeni" saattaa suojata ylipainolta ja sen haitoilta\n10.08.2016 klo 8:30\nImpulsiiviselle humalakäyttäytymiselle altistava geenimutaatio saattaa suojata ylipainoisuudelta, osoittaa Helsingin yliopistossa tehty tutkimus.\nSerotoniireseptorin geenimutaatio saattaa lisätä insuliiniherkkyyttä.\nKoska insuliiniresistenssi, insuliinin heikentynyt vaikutus, edesauttaa tyypin 2 diabeteksen puhkeamista, geenimuunnos saattaa suojata kantajaansa aikuisiän diabetekselta.\nHelsingin yliopiston tutkijat ovat aikaisemmin osoittaneet, että pistemutaatio serotoniinireseptorin geenissä altistaa impulsiiviselle käyttäytymiselle erityisesti humalassa, kertoo yliopisto tiedotteessaan.\nNyt uusi tutkimus kertoo, että sama mutaatio saattaa suojata ylipainolta ja insuliinin heikentyneeltä vaikutukselta eli insuliiniresistenssiltä. Molemmat tekijät vaikuttavat aikuistyypin diabeteksen puhkeamiseen.\nTuoreessa Journal of Psychiatric Research -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa tarkasteltiin 98 epäsosiaalisesta persoonallisuushäiriöstä kärsivän 25–30-vuotiaan suomalaismiehen insuliiniherkkyyttä, beetasolujen aktiivisuutta ja painoindeksiä.\nTulokset osoittavat, että serotoniini 2B -reseptorin pistemutaation kantajien painoindeksi oli alempi ja insuliiniherkkyys korkeampi kuin henkilöllä, jolla kyseistä geenimutaatiota ei ollut.\nNormaalisti matalat testosteronitasot altistavat aineenvaihduntahäiriöille. Pistemutaation kantajilla tilanne oli päinvastainen, sillä matalilla testosteronitasoilla oli insuliiniherkkyyttä lisäävä vaikutus.\n– On kiehtovaa, jos tämä evoluutiossa säilynyt reseptorimutaatio vaikuttaa sekä aivoihin impulsiivisen käytöksen muodossa että energia-aineenvaihduntaan, sanoo tutkimuksesta vastannut psykiatrian erikoislääkäri Roope Tikkanen Helsingin yliopistosta.\n– Voisi spekuloida, että mutaation ja testosteronin yhteisvaikutus on ollut hyödyksi jääkauden jälkeisessä viileässä ja niukkaravinteisessa ympäristössä. Miehille, joilla on korkea testosteronitaso, ovat pärjänneet muita pienemmällä energiamäärällä.\nKorkean testosteronitason aiheuttama aggressio on taas puolestaan todennäköisesti avittanut kamppailua ruoasta.\nYli 100 000 suomalaista ja yli 1 000 vuosittain syntyvää suomalaislasta ovat serotoniini 2B -reseptorimutaation kantajia. Tulosten kansanterveydellistä merkitystä on tarkoitus tutkia enemmän suomalais-ruotsalais-yhdysvaltaisella tutkijayhteistyöllä.


Yrityksemme tarina - Locia Solutions\nKokonaisvaltaista kaupunki- ja palvelurakenteen suunnittelua tarvelähtöisesti ja kustannustehokkaasti.\nYrityksemme näki päivänvalon vuonna 2019. Tämä ei kuitenkaan ole tarinan alkupiste, pikemminkin kulminoitumispiste monelle polulle, joka lopulta johti Locia Solutions Oy:n syntyyn. Ensimmäinen polku alkaa viidentoista vuoden takaa, jolloin nuori arkkitehti löysi kutsumuksensa kuntasuunnittelun parista. Käytäntölähtöinen ja kokonaisvaltainen kehittämistyö kuntien tulevaisuuden maankäytön kehityskuvaskenaarioitten parissa johti tutkijan polulle ennakoivan, tietoperusteisen suunnittelun sekä hyvinvointia edistävän kaupunkisuunnittelun prosessien kehittämisen pariin. Kolmas polku on julkisen sektorin työntekijän, jota motivoi halu oman kotikaupunkinsa palvelu- ja tilaverkon suunnitteluhaasteitten ratkaisemiseen. Neljäs polku on yrittäjän, joka rohkaistui esittämään kysymyksen ”voimmeko kehittää paremman suunnittelutyökalupakin?” Niinpä minun ja kaupparekisterin oli jälleen aika palata yhteen.\nYrityksemme peruskivenä on toisin sanoen oppiminen ensin kysymään, miten ymmärtää maailmaa ja sen ilmiötä ja mitä ongelmia meidän ylipäätään tulisi ratkaista. Seuraava askel on käytännön kokemuksen oppi kysyä, miksi meillä ei ole parempia ratkaisuja havaittujen haasteiden ratkaisemiseksi – ja kolmas askel on yrittäjän polku: miten kehitämme toimivat ja tehokkaat ratkaisut tunnistettuihin ja käytännössä todennettuihin ongelmiin. Vaikka varpaansa välillä lyökin kiviin, Martin Heideggerin filosofiaa mukaillen, tärkeintä on uskaltaa astua polulle. Kanssakulkijoitten merkitystä ei voi pitää vähäisenä, koska huipulle on kuljettava ylämäkeen. Uuden kokeileva kehittäminen on pitkäjänteistä työtä, jota varsinkin pieni yritys tekee isolla riskillä. Oikeiden yhteistyökumppaneitten löytäminen voi joskus vaatia hetkellistä polulta harhautumista, mutta Locian kohdalle on osunut myös ratkaisevan tärkeitä onnenkantamoisia.\nKun yhdistämme teoriaa, luomisen vimmaa ja kuntakentän syvällistä tuntemusta suomalaiseen insinööriajatteluun sekä uusimpaan teknologiaosaamiseen, syntyy pölyttyneitä toimintatapoja kumartelematonta tekemisen meininkiä. Siksi osaamme kehittää palvelu- ja tilaverkon suunnittelun prosesseja viisaammiksi sekä paperilla että käytännössä.\nTietämyksemme olemme konkretisoineet CapaCityTM – työkalussa, jonka avulla kunta voi itse hallita ja suunnitella ennakoivasti palvelu- ja tilaverkoston kapasiteettiaan ilman riippuvuutta ulkopuolisista tiedontuottajista tai teknisestä erityisosaamisesta.\nSilläkin riskillä, että saatamme olla hitusen aikaamme edellä, liputamme digitalisaatiokehityksen myötä mahdollistuvien uudentyyppisten yritysten, julkisen sektorin ja kuntalaisten innovatiivisten organisoitumisen muotojen puolesta. Perustelemme tätä sillä, että on aika ratkaista kymmenien miljardien eurojen arvoinen yhteiskunnan resurssien hallinnan haaste, joka ilmentyy mm. väliaikaistiloina, vajaakäyttöisyytenä tai korjausvelkana – siis resurssihukkana. Sen ratkaiseminen on edellytys sille, että tulevaisuuden kunnat voivat uudistua ja huolehtia perustehtävistään eli väestön hyvinvoinnin ja terveyden edistämisestä, eriarvoisuuden vähentämisestä ja ympäristökuormituksen hillitsemisestä rakenteellisesti kestävällä pohjalla. Kaupunkisuunnittelun prosessit ovat näiden tavoitteiden saavuttamisessa avainasemassa, minkä vuoksi niiden toimivuuden ja tehokkuuden varmistaminen on keskeistä.\n5 keskeistä teesiämme:\nTIETOPERUSTEISUUS: Päätöksentekijöillä on oltava havainnollisessa muodossa ajantasainen kokonaistilannekuva siitä, minkä kuntoista tai tarkalleen ottaen kuinka paljon käyttökelpoista palvelutilakapasiteettia julkisessa rakennuskannassa on nyt ja tulevaisuudessa.\nENNAKOINTI: Kunnat tarvitsevat ennakointityökaluja strategisten valintojen ja vaikutusten arviointien tekemiseen muodostaakseen käsityksen siitä, missä ja miten kunta palvelunsa tulevaisuudessa järjestää ja tuottaa.\nKYVYKKYYDET: Jotta ennakoiva tiedolla johtaminen mahdollistuu, prosessit, ratkaisut ja niitä tukeva organisaatio on saatava kuntoon. Tämän myötä ”koneisto” voi tuottaa vaadittuja tuotoksia – palvelutontteja, tiloja ja palveluja loppuasiakkaalle – ennalta tiedetyn aikataulun, laadun ja kustannusarvioiden puitteissa.\nJATKUVA PARANTAMINEN: Kyvykkyyksiä on kehitettävä asteittain, jotta edellä kuvatut askeleet mahdollistuvat ja suunnittelijat sekä päätöksentekijät voivat hyödyntää analysoitua tietoa ja selkeitä mittareita toimintaympäristön muutoksen ymmärtämisessä.\nSIILOJEN YLITTÄMINEN kohti jatkuvaa dialogia ja verkostomaista yhteistyötä, jota edesauttaa reaaliaikaiseen tietoon pohjautuva jaettu tietoympäristö.


Talvimaracon CONFIRMED 2.-4.3. sis. aikataulun! - Sivu 4 - Pathfinder Society Finland\nViesti Kirjoittaja Kohtalo » 17 Helmi 2018, 10:44\nYömoduulin voi vetää myös perjatai-lauantai välisenä yönä, jos sopii pelaajille paremmin.\nAirensiksen on kuoltava, joten yksi peli kahdella pelaajalle onnistuisi, kunhan ysilevelin hahmo kelpaa mukaan.\nViesti Kirjoittaja Kukkis » 17 Helmi 2018, 14:30\nModuuleista Broken chains tai Fellnight Queen sopisi itselle.\nFellnightiin tarvii vielä 2 expaa (hahmo nyt 5), toinen tulee tiistaina, ja toinen sen jälkeen tiistaina jos ehdin ilmoittautua.\nViimeksi muokannut Kukkis, 17 Helmi 2018, 18:46. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Agape » 17 Helmi 2018, 16:00\n17 Helmi 2018, 10:44\nModuulissa ei pitäisi haitata, kun ei subtiereitä ole.\n17 Helmi 2018, 07:16\nJos zeroslot on corena niin ei vie pelaajia. Muita ei-evergreen skenuja ei oikein ole...\n17 Helmi 2018, 06:50\nEn ihan mielelläni tätä muuta, koska Sacred Tempest houkuttelee sunnuntaiksi pelaajia. Vaihdoin SFS:t keskenään, jotta pääset niistä toiseen Jos tämä ei käy niin mielellään Tempest jonkin evergreenin rinnalle eikä Dead Man's Debtin.\nViesti Kirjoittaja cheant » 17 Helmi 2018, 19:35\nItse mietin että pitäisikö omat skenuni vaihtaa päikseen.\n17-22 slotti lauantaina on hyvä viiden tunnin slotti ja siinä on sen lisäksi vielä tunnin välit spessun jälkeen ja ennen 23+ pelejä. Pelikokemukseni mukaan The Lion's Justice ei kuitenkaan ole nopea skenu ja 5,5h on aivan realistinen mahdollisuus. Jos sen aloittaisi kun pelaajat ovat spessun jälkeen kerinneet käydä syömässä niin sen kuitenkin ehtisi tuossa välissä jos 23:n aikaan on tarkoitus vasta aloitella seuraavia. Sen jälkeen ennen seuraavia pelejä ei kyllä olisi pitkää taukoa, mutta varmasti kuitenkin aikaa nopeaan kauppa/evästaukoon (vai mihin aikaan siellä muuten menevät nuo lähikaupat kiinni? Itse tottunut Tampereella klo 23:n mutta tajusin juuri että Kokkolassa tuppaavat menemään kiinni jo klo 22).\nPerjantai yön slotissa taas menisi sälvästi myöhäiseksi (sillä en usko pelaamiskokemuksen perusteella että kyseinen skenu menee neljään tuntiin että päättymisaika olisi todennäköisesti kolmen jälkeen) että tulee mieleen että onko spessua edeltävänä yönä siihen innokkaita.\nSolar Sortie sen sijaan on ihan kiva mutta lyhyehkö skenu varsinkin silloin kun se menee kuten pitäisi. Itse pelasin sen läpi pariin tuntiin ja 2-3 tuntia lienee sille hyvinkin realistinen aikaväli. Eli se spessun ja iltaslottien välissä jättäisi todennäköisesti paljon luppoaikaa siihen osallistuville.\nViesti Kirjoittaja Agape » 18 Helmi 2018, 01:07\n17 Helmi 2018, 19:35\nSkenujen paikkaa vaihdettu. Perjantaina saattaa tehdä tosin tosi tiukkaa saada porukkaa SFS:ään.\nPerjantaiksi pitäisi saada jokin PFS-skenu vielä, mutta sitten se saattaa viedä väkeä SFS:stä\nViesti Kirjoittaja Erkenmormel » 18 Helmi 2018, 12:02\nVoisin vetää ton Slave Pits of Absalomin perjantai-iltana, jos passaa.\nViesti Kirjoittaja Agape » 18 Helmi 2018, 15:13\n18 Helmi 2018, 12:02\nTämä sopii hyvin. Ilmaista skenua ei tosin ikävä kyllä ehdi enää saada kun hakemus on lähetetty ja skenut jaettu.\nViesti Kirjoittaja Erkenmormel » 18 Helmi 2018, 15:14\nJoo, ei haittaa tämä.\nViesti Kirjoittaja burvix » 18 Helmi 2018, 16:05\nViesti Kirjoittaja Agape » 18 Helmi 2018, 16:24\nOk, hommataan joku korvaavaksi hostiksi. cheant? Erkenmormel?\nTämän takia joudun lähettämään Tonyalle uuden skenuhakemuksen niin siinä samalla menee myös Erkenmormelin Slave Pits.\nViesti Kirjoittaja Kohtalo » 18 Helmi 2018, 17:11\nVoin tulla burvixin tilalle spessuun, ellei joku muu halua.\nViesti Kirjoittaja Agape » 18 Helmi 2018, 17:15\nLähetän huomenna Tonyalle uuden skenuhakemuksen. Jos siihen mennessä ei oo tullu muita halukkaita burvixin korvaajaksi niin Kohtalo valitaan.\nViesti Kirjoittaja cheant » 19 Helmi 2018, 16:02\nItse en kolmatta skenua samalle viikonlopulle halua, mutta Lion's Justicen voin hyvin vaihtaa spessuun jos on tarvetta. Jos joku muu haluaa spessua enemmän vetää niin saa kyllä vapaasti.\nViesti Kirjoittaja Agape » 19 Helmi 2018, 18:49\nLion's Justice on tärkeä skenu coniin, en halua sitä vaihtaa spessuun. Nakitetaan Kohtalolle spessu.\nViesti Kirjoittaja Kohtalo » 19 Helmi 2018, 19:14\nVoin kyllä vaihtoehtoisesti ottaa tuon Lion's Justice ja cheantille spessu. Ainoa mutta on Dead Man's Debt, joka jää väliin (ei sinänsä haittaa), mutta voi pöytä jäädä yhtä vaille.\nViesti Kirjoittaja Agape » 19 Helmi 2018, 21:19\nJuttelin cheantin kanssa. Cheantille spessu ja Kohtalolle Lion's Justice.\nLisähakemus lähetetty Tonyalle.\nViesti Kirjoittaja cheant » 19 Helmi 2018, 21:24\nDead man's deptin pelaajamäärään ei kyllä vaikuta vaihdos kun nyt mää voin mennä pelaan sen\nMyös LLKlla pitäis olla Debt pelaamatta ja on Justicen pelannut eli todennäköisesti pitäisi onnistua jos Oulusta jotain pelaajia siihen löytyy.\nViesti Kirjoittaja VitunSuoPaska » 20 Helmi 2018, 10:16\nHox! Tsekkailin tuossa paizolan downloadsit läpi ja mulla ei näy vielä tuo BHP siellä? =D\nViesti Kirjoittaja Agape » 20 Helmi 2018, 16:24\n20 Helmi 2018, 10:16\nMuilla ei myöskään ole näkynyt skenuja, Tonya on varmaan unohtanut vaikka vastasi mulle että olisi laittanut skenut jakoon. Selvitellään asiaa.\nViesti Kirjoittaja VitunSuoPaska » 26 Helmi 2018, 13:58\nHerpderp =D Mulla ei vieläkään näy skenuja ja alkaa käymään preppaus aika hyvin vähiin kun oon ke-la 100% bookattu =D


Aatu-käppänän koiranelämää: Koirien retkipäivä\nPäästiin retkelle koiraystäviemme Moksun, Mörön ja Hipin ja heidän mattensa kanssa. Toki äippäkin oli mukana, ja Viljo. Evästä oli mukana, myös meille koirille, niinkuin kunnon retkellä pitääkin olla.\nKeli oli kylmä ja tuulinen, joten meille puettiin fleecet. Ihmiset olivat toppavaatteissa.\nKuvassa Moksu, Viljo, Jiri, minä ja tuuli.\nMenomatkalla pidettiin koirienväliset juoksukilpailut. Kisan voitti joukon pienin ja ainoa tyttö Hippi, joka juoksi niin kovaa, että kippurahäntä sojotti suorana perässä. Noloa meille miehille. Etenkin, kun Hippi oli sterkkausleikkauksessa vain kolme viikkoa sitten, ja sehän tytöille vähän isompi juttu.\nKäytiin taas kaikurannalla, mutta herrat Kaiku eivät olleet kotona. Tai ehkä ne olivat siirtyneet sisätiloihin, kun oli niin vilakka keli. Saattavat olla mukavuutta rakastavia herrasmieskoiria, jotka viettävät kylmät syyspäivät tuvassa takkatulen lämmössä elämänmenoa mietiskellen.\nJäärenkaita ruokojen korsissa - kylmää hui!\nMoksu kävi siitä huolimatta kahlailemassa\nRannalla nautittiin eväät. Yksi vahinkokin sattui, kun Viljon muki oli rikki ja kahvi vuoti laavun reunalle. Käytiin sitä lätäkköä vuoroon maistelemassa, mutta hyvää se ei ollut. Ihmisillä on outoja mieltymyksiä. Piparit kyllä maistuivat meillekin. Viljo joi sitten kahvinsa termarin omasta mukista, jota piti kyllä ensin jäähdyttää.\nRetken huippuhetki: pipareita\nHänen keisarillinen korkeutensa Mörö\nPaluumatkalla äkkäsimme Moksun kanssa yhtaikaa myyrän kipittävän sammalikossa. Eikun perään. Moksu otti sen kiinni, mutta pudotti kiltisti, kun sen matte huusi ihan hepulissa. Minäkin yritin, mutta sitten huusi äippä, joten karkuun pääsi pikku otus. Möröä ja Hippiä myyrät eivät kiinnosta, tipsuja, siis tiibetinspanieleita kun ovat.\nKotimatkalla autossa Mörö ehti turvaistuimeen ennen Viljoa eikä yhtään tykännyt, kun joutui siirtymään. Kompromissiratkuisen se kehitti itse, ja siirtyi matkustamaan Viljon syliin.\nIivari 27. lokakuuta 2014 klo 17.07\nEväsretki rannalle ja luavulle kaverriin kansa! :) Ee sen parempata. Mahtava päevä teellä ollu. Ja kommeet on nuo teejjän takit.\nSe suatto se Kaeku herra olla justiisa tiälä käämässä sillon. Olin vähä semmosta iäntä kuulovinanj.\nUnknown 27. lokakuuta 2014 klo 17.37\nSaattavat ne herrat Kaiku ollakin liikkuvaista sorttia. tai sitten on suku suuri ja laajalle levinnyt.\nMyrsky ja Tuisku 28. lokakuuta 2014 klo 6.11\nTei onki ollu erinomanen retki! Mahottoman hyvää seuraa ja herkkuja ja melkein-myyriä. Huippujuttu.\nUnknown 28. lokakuuta 2014 klo 9.06\nMe ollaan semmosia reki- eikun retkikoiria. Vapautta ja hyvät eväät!\nHippu 4. marraskuuta 2014 klo 9.57\nKyllä tuollaiset retket on mukavia; eväät, kavereita ja raitista ulkoilmaa. Tuo Moksu on kyllä hurja kaveri, kun tarkeni mennä vielä veteen kahlaamaan. Edes meidän uimamaisteri eli Typy ei uskaltautunut enää syyslomalla järveen vaikka rakastaa uimista ja läträämistä.\nUnknown 4. marraskuuta 2014 klo 10.04\nMeidänkin mielestä retket, joilla on mukana lapsia ja koiria ovat huippua. Eväät tietenkin kruunaavat homman.\nMoksu on lappilaismix, joka ei palele koskaan.


Hiukkaset ja otsonikato | Hiukkastieto\nEtusivu › Hiukkaskäsikirja › Hiukkasten vaikutus ympäristöön › Hiukkaset ja otsonikato\nKirjoitettu Tiistaina 4. Marraskuuta klo 17:25.\nYläilmakehän eli stratosfäärin otsonikerros suojaa maapalloa auringon haitalliselta UV-säteilyltä. Tasapainossa otsonia muodostuu ja hajoaa ilmakehässä yhtä paljon. Tietyt ihmisen ilmaan päästävät aineet, kuten kloori-fluorihiilivedyt eli CFC-yhdisteet, vapauttavat ilmakehässä halogeenejä (esim. kloori-atomeja), jotka katalysoivat otsonin hajoamiseen johtavia kemiallisia reaktioita. Tämä aiheuttaa otsonikerroksen ohenemista.\nNapa-alueilla stratosfääri voi talvisaikaan jäähtyä niin kylmäksi, että muodostuu stratosfäärin polaaripilviä (PSC, Polar Stratospheric Clouds), joiden muodostuminen vaatii yleensä alle -78 °C lämpötiloja. Niiden pilvipisarat voivat koostua jääkiteistä tai vedestä ja typpi- ja/tai rikkihaposta. Kaasufaasikemia ei yksin selitä napa-alueiden voimakasta otsonikatoa, vaan syynä ovat PSC-pilvien pinnalla tapahtuvat heterogeeniset reaktiot. Otsonin hajoamista katalysoivien vapaiden klooriatomien muodostumiseen tarvitaan lisäksi auringonvaloa, joten otsonikato on voimakkainta kevätaikaan. Tilanne on pahempi eteläisellä kuin pohjoisella napa-alueella johtuen ilmakehän stabiilisuudesta ja kylmemmistä lämpötiloista.\nOtsonikerroksen oheneminen on saatu vähenemään CFC-yhdisteiden käytön voimakkailla rajoituksilla. Kasvihuoneilmiön voimistuminen kuitenkin laskee stratosfäärin lämpötilaa, mikä voi johtaa polaaripilvien muodostumiselle suotuisampiin olosuhteisiin. Polaaripilvet ovat siis linkki paitsi otsonikadon ja hiukkasten, myös otsonikadon ja ilmastonmuutoksen välillä.\nSisällysluettelo Perustietoa hiukkasistaAerosoli ja hiukkanenHiukkasten pitoisuusHiukkasten koko ja muotoIlmakehän hiukkasten kokojakaumatHiukkasten koostumusHiukkasten lähteetLiikenteen hiukkaspäästötPuun pienpolttoSisäilman hiukkaslähteetAerosolien dynamiikkaaNukleaatioKoagulaatioTiivistyminen ja haihtuminenDepositioHiukkasten liike ilmassaHiukkasten ja valon vuorovaikutusHiukkaset ja sähkövarausHiukkasten vaikutus ympäristöönHiukkasten vaikutus ilmastoonPilvipisaratKasvillisuuden ja ilmakehän vuorovaikutuksetIlmanlaatuNäkyvyysRadioaktiivinen laskeumaRaskasmetallit ja hiukkasetHiukkaset ja otsonikatoHappamoituminenHiukkasten vaikutus terveyteenHiukkasten depositio hengityselimistössäHiukkasten vaikutus kansanterveyteenNanohiukkasten terveysvaikutuksetEU:n ilmanlaatusäädökset hiukkasilleHiukkaset työympäristössäAsbestiBioaerosolitHiukkasten hyötykäyttö ja sovelluksiaHiukkasten mittaaminenInertiaan perustuvat menetelmätOptiset menetelmätSähkövaraukseen perustuvat menetelmätKemiallisen koostumuksen määrittäminenHiukkasten suodatusHiukkasten lääketieteellinen käyttöNanoteknologiasovelluksetHiukkasten tuottaminen Raskasmetallit ja hiukkaset\nHappamoituminen Sivukartta: Etusivu


Talo maalla: Grovmalen sentään!\nGrovmalen kumpikin. Eikö?\nNo, kumpi on kumpaa näistä?\nJoo, en tiennyt minäkään. Laitoin aimo annoksen kardemummaa makaronilaatikkoon. Jep. En suosittele, mutta ei se nyt mikään katastrofikaan ollut. Pahempaa oli se, kun laitoin valkosipuliperunoihin vanilijakastiketta ruokakerman sijaan joskus muinoin.\nEipä hätää kuitenkaan. Luin oikein tosi hyvän idean jostain jo aikaa sitten. Vanhentuneista ruisleivistä voi oikein mainiosti tehdä itse ruissipsejä. Nam.\nJep siihenkin. Ei kannata unohtaa niitä uuniin viittä minuuttia kauemmaksi ajaksi.\nMitä siihen nyt sitten sanois? Taivas varjele!\nPitäkäähän huolta itsestänne ja kokkailkaa rennolla otteella. Siitä se lähtee hyvä viikonloppu! ;D\nLähettänyt Minna klo 16.11\nAnonyymi 15. heinäkuuta 2011 klo 17.16\nmihinkäs rouvan hajuaisti oli jäänyt???? -kyllä kardemumman hajun perusteella erottaa, muistaakseni...\nMaanantaina muutekseen mökki siirtyy mulle, huomenna pääsen jo viemään tavaroita ☺\n-vapaaehtosia maalareita tai muita hanslankareita????\n(ps. joskus vuosia sitten ajattelin mikrossa kuivattaa patongin paloja korppujauhoa varten, you know...no, naapurin mamma sattui rimpauttaan ovikelloa ja kutsui kaffelle....sitä mikroa ei tarvinut enää käyttää ja palaneen hajua sai tuuletella aika kauan...osataan sitä täälläkin ☺)\nMinna 15. heinäkuuta 2011 klo 17.33\nNo mut kun se käsi on ajatustakin nopeempi ja samanlaiset pussitkin vielä. Haju tuli vasta kun olin JO ripotellut... :D:D\nEns viikon jälkeen vasta ehdin, mut jos silloin apu kelpaa niin tulen ilman muuta. Klo 15 jälkeen arkipäivisin. Ok?\nAnonyymi 15. heinäkuuta 2011 klo 17.55\nja niinhän se menee, että jollei apua tarvi, niin seura kelpaa aina ☺\n-ei maar, siellä voi olla hortonomille hyvinnii hommia!\nmustakissa 15. heinäkuuta 2011 klo 19.27\nSulla tuntuu kuitenkin olevan ihan oikeanlainen asenne, ei se ole maailmanloppu(kuten nuorimmaiseni sanoo tuodessaan koulusta huonoja numeroita..). Hyvää viikonloppua ja kehittelehän lisää uusia reseptejä kardemumma-makaronilaatikon lisäksi:)\nPeppi 15. heinäkuuta 2011 klo 21.35\nHIh. Se oli sitten leikisti vaikka intialaista makaronilaatikkoa.\nTiina 15. heinäkuuta 2011 klo 22.00\n:) mieluummin tuo makaronilaatikko kuin ne valkosipuliperunat :D\nRouva laittaa siihen tahtiin bloggauksia, ettei tällainen maalainen meinaa perässä pysyä ja ehtiä lukemaan!\nOli muuten hyvin tutunoloinen liina tuolla edellisessä, muistanet missä kovin samanoloinen on.\nOli muuten kiva liinan lisäksi piipahtaa taloon maalle, kiitoksia!\nPunaraita tuolikin muuttaa ilmettään ihan uskomattomasti!\nmaria 15. heinäkuuta 2011 klo 22.29\nauts, mahtoi maku yllättää (:\nties minkä hittiruoan kehitit? HIH\nTania 15. heinäkuuta 2011 klo 22.44\nTekevälle sattuu :-)\nMinna 15. heinäkuuta 2011 klo 23.39\nMustakissa: lisäilin sitten vähän muitakin mausteita ja yritin peittää kardemummaa, appivanhemmat ainakin söivät hyvällä halulla. :)\nPeppi: samaa naurettiin mekin, kaneli ja inkivääri vaan puuttui... :D\nTiina: sen kirppislöytö keittokirjan opeilla ja muutamalla vahingolla voi saada ihmeitä aikaan. :)\nArvaas muuten olk\ninko onnellinen liinasta? Sitää samaa silittelin sun luona Namussa. Kaikenkukkuraksi löysin vielä samanlaisen kaitaliinan kolmella eurolla tänään kirputa. Just sopiva lipaston päälle. :)\nMaria: auts tosiaan, kokkailin appivanhemmille ruokaa, hih, Ihan syötävää se oli, mut en nyt kuitenkaan tavaksi ota! :D:D\nTania: Jep, niin sattuukin, mut nolotti se silti. :D Kiva kun pikkesit ja jätit kommentin. :D\nMinna 15. heinäkuuta 2011 klo 23.40\nJa sorry kaikki kirioitusvihreet, taitaa olla unihiekkaa jo silmissä...\nLaura 16. heinäkuuta 2011 klo 21.03\nHih, maailma on makuelämyksiä täynnä!\nRakkauden talon Paula 19. heinäkuuta 2011 klo 14.40\nSuo anteeksi, nauroin katketakseni!\nmiukuli 24. heinäkuuta 2011 klo 23.17\nKomppaan tuota Rakkauden talon Paulaa :D\nLöysin aivoni siivotessa\nEtukamari ja uusi tuoli\nVesikriisejä ja projekteja


Lastenhoitajan työpaikka kaupungissa Vähäkyrö? Ryhdy lastenhoitajaksi kaupungissa Vähäkyrö.\nEtsi lastenhoitajan työpaikkaa kaupungissa Vähäkyrö\nKoti Etsi lapsenvahtia kaupungissa Vähäkyrö Etsi lapsenvahdin työpaikkaa kaupungissa Vähäkyrö Etsi lastenhoitajaa kaupungissa Vähäkyrö\nKuinka löydän perheitä kaupungissa Vähäkyrö?\nRekisteröidy ensin ja muokkaa omaa profiiliasi. Seuraava askel on etsiä ideaalia perhettä kaupungissa Vähäkyrö. Voit valita kriteerit, jotka ovat sinulle tärkeitä ja selata tuloksia. Löysitkö vanhempia, joiden kanssa haluat keskustella? Lähetä heille viesti! Lähettääksesi ensimmäisen viestin, sinulla tulee olla premium-jäsenyys. Jos joku lähettää sinulle viestin ensin, vastaaminen on aina ilmaista.\nEtsi kaikkia perheitä kaupungussa Vähäkyrö, jotka etsivät lastenhoitajaa Sitly-palvelussa. Koska emme toimi lastenhoitajan edustajana tai agenttina, olet vapaa työskentelemään valitsemasi perheen kanssa ja päättämään heidän kanssaan edustajasta. Joka viikko löydät satoja uusia perheitä kaupungissa Vähäkyrö, jotka ovat juuri luoneet Sitly -tilin. Haluatko hoitaa tietyn ikäisiä lapsia tai vain tiettyinä päivinä? Ei ongelmaa. Aseta kriteerisi ja etsi kaikkia sopivia perheitä kaupungissa Vähäkyrö. Löysitkö sopivat vanhemmat? Ole heihin yhteydessä ja sovi tapaaminen.


Peda.net > Ylöjärvi > Peruskoulut > Ylöjärven Yhtenäiskoulu > 7. -9. luokat > Fysiikka > Sisällöt > Valo ja väri\nValo on sähkömagneettista säteilyä, joka etenee suoraviivaisesti ja hyvin nopeasti, melkein 300 000 kilometriä sekunnissa. Tätä aaltoliikettä voidaan havainnollistaa tutkimalla veden pinnan aaltoilua sekä köyden tai kierrejousen liikettä, kun sitä väräytetään poikittain. Erivärisillä valoaalloilla on tietty pituus, koska ne sisältävät eri määrän energiaa. Valoaaltoja lyhyemmät aallonpituudet ovat mm. UV- eli ultravioletti- ja röntgensäteily. Valoaaltoja pidemmät aallot ovat mm. infrapuna- eli lämpösäteily ja radioaallot.\nKuva: Sähkömagneettisen säteilyn lajit, esiintyminen ilmakehässä, taajuus ja säteilyä lähettävän lähteen lämpötila.\nMihin näkeminen perustuu?\nIhminen näkee siis siksi, että hänen silmäänsä osuu tietyn pituisia valonsäteitä, jotka ovat lähtöisin joko valoa tuottavista esineistä eli valonlähteistä, kuten lamppu, tuli tai tähdet tai valoa heijastavista pinnoista, kuten paperi, kuu tai peili.\nAnimaatio: Tutki animaation avulla, miten ihminen aistii eri värejä.\nKuva: Kuvan muodostuminen silmään.\nValon kannalta esineet voidaan jakaa kahteen ryhmää: valoa tuottaviin ja sitä heijastaviin esineisiin. Valoa tuottavia esineitä ovat tähdet, tuli ja erilaiset valaisimet. Toisaalta jotkut eläimetkin, kuten kiiltomadot, voivat tuottaa heikkoa valoa. Muut näkyvät kappaleet vain heijastavat valonlähteiden tuottamaa valoa.\nAurinko on erittäin kirkas ja voimakas valonlähde. Sen valo on lähes valkoista, eli auringon valo on koostunut kaikista näkyvän valon aallonpituuksista. Toinen luonnosta löytyvä valonlähde on tuli. Sen valo ei ole valkoista vaan enemmänkin keltaista tai oranssia. Hehkuvan hiilen väri voi olla jopa punertava. Mistähän tämä johtuu?\nKuva: Valon eri värisävyt.\nLähes kaikkia valonlähteitä yhdistää siis se, että ne ovat kuumia. Auringon pintalämpötila on noin 5 500 kelviniä, K. Tässä lämpötilassa oleva tähti lähettää lähes valkoista valoa. Aurinkoa kuumemmat tähdet ovat väriltään sinertäviä niiden pintalämpötilan ollessa jopa 10 000 kelviniä. Aurinko viileämmät tähdet, ovat pintalämpötilaltaan noin 3 000 kelviniä ja väriltään oranssin punaisia.\nVärien näkeminen perustuu eri pintojen kykyyn heijastaa eriväristä valoa. Päivänvalo sisältää paljon kaikkia valon aallonpituuksia eli sateenkaaren värejä. Päivänvalossa olevat esineet siis vastaanottavat melko tasaisesti kaikkia valon aallonpituuksia ja näin voivat niitä heijastaakin. Siksi päivänvalossa esineet näyttävät yleensä "parhaimman" värisiltä.\nKuten kuvasta voidaan havaita, erilaiset valonlähteet tuottavat erilaista valoa. Esineet siis heijastavat eri tavoin värillisiä erilaisissa valoissa ja näyttävät tästä syystä eri värisiltä.\nKuva: Erilaisten valonlähteiden aallonpituusalueiden esiintymisen määriä.\nTiesitkö, että... Lamppujen ominaisuuksia kuvaavia yksiköitä\nErilaiset lamput tuottavat eriväristä valoa. Lamput ovat usein kuumia, mutta niiden lämpötila ei kuitenkaan ole tuhansia asteita. Eri lämpötilan tuottamaa värisävyä kuvataan värilämpötilana, jonka yksikkö on kelvin kuten oikean lämpötilankin. Valon sävyt voidaan jakaa kolmeen ryhmään: lämpimiin, neutraaleihin ja kylmiin sävyihin.\nKuva: Erilaisten valonlähteiden synnyttämä valo.\nValon määrää eli valovirtaa kuvataan yksiköllä, joka on nimeltään lumen (lm). Hehkulamppujen aikaan lampun kykyä tuottaa valoa kuvattiin watteina, joka on tehon yksikkö. Energiansäästö- ja led- lamppujen sekä energiatehokkaampien halogeenien tuottamaa valon määrää ei voi enää vertailla wattien perusteella, koska se ei enää kuvaa lampun tuottamaa valon määrää, vaan sen sähkönkulutusta. Jotta energiansäästölampun tuottama valon määrä vastaisi 60 watin hehkulamppua, tulisi sen valon määrän olla 800 lumenia. Oheinen taulukko kertoo hehkulampun tehon ja valon määrän suhteen toisiinsa.\nTaulukko: Tehon watteina ja energiansäästölampun valon määrä lumeneina, suhde.\nLed- ja energiansäästölamppu,\nvalon määrä lumeneina\nKuva: Hehkulampun tehon vastaavuus energiansäästölampun valon määrään.\nYksi luksi on valaistusvoimakkuus, joka kuvaa yhden lumenin valovirtaa kun se jakautuu tasaisesti yhden neliömetrin alalle (1 lx = 1 lm/m2). Pintaan osuvan valon määrä vaikuttaa esimerkiksi siihen, miten helposti näet lukea sanomalehteä. Lapset ja nuoret näkevät lukea melko hämärässä, noin 100 luksin valossa, koska heidän näkökykynsä on vielä erinomainen. Yli 50-vuotiailla valon määrän tarve on jopa kaksinkertainen verrattuna alle 20-vuotiaisiin.\nLue lisää: http://www.lampputieto.fi/\nValkoinen valo koostuu eri värisistä valoista:\nValkoinen valo sisältää kaikkia näkyvän valon aallonpituuksia. Tämä voidaan osoittaa helposti lasiprisman avulla, suuntaamalla kapean raon läpi valkoista valoa prismaan, kuten kuvassa. Syntynyt spektri eli värikirjo havaitaan prisman toisella puolella valkoisella varjostimella. Jokaisella spektrin värillä on oma aallonpituus, punaisella pisin.\nKuva: Valkoisen valon hajottaminen prisman avulla sateenkaaren väreihin.\nKuva: Sateenkaaren värien aallonpituudet.\nMiksi esineet ovat eri värisiä?\nKun valkoinen valo osuu johonkin kohteeseen, osa siitä imeytyy pintaan ja osa heijastuu. Heijastuvan valon aallonpituudet määräävät sen, minkä värisenä kohteen havaitsemme.\nYhteyttämisen eli fotosynteesin kannalta valon määrä on tärkeää, mutta ei ole oleellisinta. Vain lehtivihreään imeytyvä säteily on kasvin tarvitsemaa energiaa. Tehokkaimmin lehtivihreään imeytyy sininen ja punainen säteily, vihreän ja keltaisen kasvi usein heijastaa pois. Viherkasvien väristä voidaan siis päätellä, että yhteyttäminen ei vaadi vihreän värin aallonpituutta.\nTiesitkö, että... Mikä on valon ja valaistuksen ero?\nValaistuksesta puhuttaessa, ei tarkoiteta valonlähteen kirkkautta vaan sitä, miten paljon valon ympärillä olevat pinnat ja esineet vastaanottavat ja heijastavat valoa. Valon kirkkaus heikkenee etäisyyden kasvaessa.\nKuva: Keittiön valot ja valaistus.\nMiten nopea valo on?\nValo kiitää sekunnissa 300 000 km. Tällä nopeudella se kiertäisi maapallon ympäri seitsemän ja puoli kertaa sekunnissa, mikäli siis voisi kiertää ympyrää. Äänikin kulkee mielestämme nopeasti, mutta äänen nopeus on noin 330 m/s. Niiden nopeuseron voi ymmärtää, kun tutkimme tilannetta ukonilmalla. Salaman näemme heti, mutta ääntä joudumme odottamaan. Ääneltä kuluu noin kolme sekuntia aikaa kilometrin matkaan. Jos siis ukkonen iskee kolmen kilometrin päässä, kuulemme äänen vasta yhdeksän sekunnin kuluttua. Samalla laskutavalla voimme päätellä ukkospilven etäisyyden: jos salamaiskusta jyrinään kuluu kuusi sekuntia, on ukkonen kahden kilometrin päässä.\nKuu heijastaa Auringon valoa ja Kuusta heijastuneelta valolta kestää matkata Maahan noin 1,3 sekuntia. Kuu on siis noin 400 000 kilometrin etäisyydellä maasta. Auringosta valon matka kestää 8 min 20 s, joten Auringon etäisyys Maasta on paljon suurempi noin 150 miljoonaa kilometriä. Seuraavaksi lähimmältä tähdeltä, Proxima Centaurilta matka kestää noin 4,2 vuotta. Mitähän tämä matka olisi kilometreinä?\nValon kannalta aineet ovat erilaisia. Valo pystyy läpäisemään toisia aineita, kuten ilma, lasi ja vesi. Vastaavasti kivi, paperi ja rauta ovat aineita, joita valo ei läpäise. Tällaisten valoa läpäisemättömien aineiden taakse syntyy varjo, tumma valoton alue, mikäli valoa tulee vain yhdestä suunnasta. Jos esim. koululuokassa halutaan, ettei varjoja synny, tarvitaan useita valonlähteitä eri puolille luokkaa.\nVarjoja on kahdenlaisia. Yksittäinen pistemäinen valonlähde synnyttää esineen taakse selkeärajaisen mustan sydänvarjon.\nJos valonlähde on laaja, syntyy esineen taakse varjo, jossa keskellä on tumma sydänvarjo ja sen ympärillä harmaa alue, jota kutsutaan puolivarjoksi.\nMikä määrää varjojen pituuden?\nMonesti huomaa, että varjo on pidempi kesäiltana kuin päivällä. Mistä se johtuu? Varjon pituus johtuu Auringon korkeudesta taivaalla. Mitä korkeammalta aurinko paistaa sitä lyhyempi varjo ja mitä matalammalla aurinko on sitä pitempi varjo. Toisaalta varjon pituuteen vaikuttaa myös, millaiselle pinnalle varjo muodostuu ja missä suunnassa pinta on.\nLäpinäkyvät ja läpikuultavat aineet\nOsa aineista läpäisee valoa. Tällaisia aineita ovat esim. vesi ja lasi. Puhtaina niitä saattaa olla jopa vaikea havaita, koska valo kulkee niiden läpi. Jos valo tulee kohtisuoraan lasin takaa havaitsijan silmään, lasia on lähes mahdotonta havaita. Nähdäksemme läpinäkyvän aineen, täytyy sen hiukan myös heijastaa valoa silmiimme. Onneksi pääsääntöisesti näin käykin. Muutoin kävelisimme päin ikkunoita tai vaikkapa suoraan järveen.\nIlma on kuitenkin erittäin läpinäkyvää ainetta. Koska sillä ei ole selkeää rajapintaa, se ei voi heijastaa valoa kuten lasin ja veden pinta. Ilmassa voi kuitenkin joskus nähdä valokeilan. Sen näkemiseen vaaditaan jotakin valoa heijastavaa esimerkiksi savua tai vesihöyryä.\nKuva: Sumussa tai savussa näkyvä valokeila.\nMillaisia ovat läpikuultavat aineet? Läpikuultaviksi aineiksi kutsutaan aineita, jotka päästävät valoa lävitseen osittain. Tällaisia aineita ovat esimerkiksi värillinen tai maalattu lasi ja ohut paperi. Niiden läpi näkee valoa, muttei yksityiskohtia.\nKun valo kimpoaa esineen pinnasta, kutsutaan sitä valon heijastumiseksi. Valon heijastuminen noudattaa tiettyä sääntöä. Sääntöä voidaan hahmottaa kiekon osumisella kaukalon laitaan. Jos laukaiset kiekon kohtisuoraan laitaa vastaan, kiekko liukuu samaa reittiä takaisin. Jos taas lyöt kiekko vinosti laitaa vasten, kiekkokin kimpoaa vinosti, mutta ei enää takaisin, vaan jatkaa matkaansa lyöjästä poispäin. Mitä vinompaa kiekon lämäät, sitä vinompaan se myös kimpoaa.\nKuva: Heijastuslaki, tulokulma on yhtä suuri kuin heijastuskulma.\nHajaheijastukseksi kutsutaan valon heijastumista sellaisesta pinnasta, joka ei ole täysin tasainen. Yksittäinen valonsäde noudattaa toki valon heijastumissääntöä, mutta koska pinta on epätasainen, valoa heijastuu pinnasta riippuen, jopa kaikkiin suuntiin. Tällaiset pinnat eivät ole mitenkään harvinaisia. Vaikka mielestämme paperin pinta on tasainen, valo ei ole samaa mieltä. Valon kannalta pinta on epätasainen ja silloin valo hajaheijastuu.\nKuva: Epätasainen pinta hajaheijastaa valoa.\nTotesimme aiemmin, että valo kulkee suoraviivaisesti. Näin onkin, jos valo kulkee koko ajan samassa aineessa. Osuessaan kahden aineen rajapintaan, aine joko heijastuu valoa läpäisemättömillä pinnoilla. Jos valo kohtaa valoa läpäisevän aineen rajapinnan, valo pääsääntöisesti taittuu. Ainoa poikkeuksen valo tekee silloin, kun se tulee pinnan suuntaan nähden kohtisuoraan.\nKun valo kulkee vinosti esimerkiksi ikkunalasin läpi, muuttuu sen kulkusuunta ensin taittuen pinnan normaalia kohti. Kun samainen valonsäde tulee lasista ulos, taittuu se saman verran pinnan normaalista poispäin. Valo palaa siis alkuperäiseen suuntaansa, mutta kulkee nyt eri kohdassa. Tätä muutosta kutsutaan yhdensuuntaissiirtymäksi.\nKuva: Valo taittuu, kun se kulkee läpinäkyvän aineen läpi.\nTaipumiseksi kutsutaan ilmiötä silloin, kun aineen rajapinta ei ole selkeä. Taipumista tapahtuu silloin, kun valo tulee avaruuden tyhjiöstä ilmakehään. Rajapinta ei ole selkeä vaan tyhjiö muuttuu hiljakseen tyhjiöstä ilmakehäksi. Taipumisen vuoksi taivaanrannalla näkyvä tähti ei olekaan siellä, missä se näyttää olevan vaan hiukan sen alapuolella.\nKuva: Valo taipuu, ei taitu, saapuessaan ilmakehään, koska ilmakehällä ei ole selkeää rajapintaa.\nMiksi aurinko muuttuu laskiessaan punaiseksi?\nSironta on sitä voimakkaampaa, mitä lyhyempää säteilyn aallonpituus on. Valkoisesta valosta sininen valo siroaa siis voimakkaammin kuin punainen, joten sinistä valoa näyttää tulevan joka suunnasta. Sironta tarkoittaa valonsäteen heijastamista poikkeavaan suuntaan.\nAuringon ollessa taivaanrannassa matalalla, joutuvat auringon säteet kulkemaan pisimmän matkan halki ilmakehän, jolloin sininen sirottuu auringon valosta pois ja jäljelle jäävät punertavat värisävyt. Ilmassa leijuvat epäpuhtaudet, savu, utu yms. aiheuttavat samanlaisen sinistä valoa hävittävän ilmiön; savun ja udun läpi aurinko näyttää punertavalta.\nAamuruskon värit eivät ehkä näytä yhtä punaisilta kuin illalla, koska ilma on aamulla usein yön jäljiltä puhtaampaa kuin illalla. Sironneesta valosta johtuvat ilmiöt jäävät kalpeammiksi kuin illalla. Useimmilla ihmisillä on myös enemmän mahdollisuuksia iltahämärän tarkkailuun, aamurusko jää näin huomaamatta. Ilmiö on kuitenkin symmetrinen, aamuhämärässä tapahtuvat samat ilmiöt, mutta päinvastaisessa järjestyksessä.\nKuva: Sironta tapahtuu voimakkaasti, kun aurinko paistaa alhaalta.\nKuun väristä vielä:\nKuu on päivällä puhtaan valkoinen, koska silloin taivaan sirottama voimakkaan sininen väri yhtyy kuun omaan kellertävään valoon. Myös noustessaan ja laskiessaan päivällä se on likimain väritön, himmeä ja vain hivenen kellertävä. Auringon laskiessa ja taivaan sinen kadotessa kuu muuttuu vähitellen keltaisemmaksi, ja tietyllä hetkellä siitä tulee kauniin puhtaan keltainen, väri tuntuu vielä voimakkaammmalta kontrastin vuoksi. Kun hämärän aika on päättymässä, väri palautuu kellanvalkeaksi todennäköisesti siksi, että ympäristö pimenee ja kuunvalo tuntuu hyvin kirkkaalta. Lopun yötä kuu pysyy edelleen kellertävänä aivan kuten aurinko päivällä. Lähimmäksi valkoista väri tulee kirkkaina talviöinä kun kuu on korkealla, mutta horisontin lähellä se näyttää oranssilta tai punaiselta niin kuin laskeva aurinko. Jos kuuta ympäröivät pienet, heleän purppuraiset pilvet, se vivahtaa vihreänkeltaiseen ja jos pilvet ovat lohenpunaisia, kuu muuttuu melkein sinivihreäksi. Nämä vastavärit ovat kuunsirpissä vielä selvempiä kuin täysikuussa.\nTeksti on suora lainaus: http://www.kysy.fi/kysymys/miksi-kuu-noustessaan-punertava\nKun valo tulee optisesti tiheämmästä aineesta optisesti harvempaan aineeseen, esimerkiksi valon tullessa vedestä ilmaan, se taittuu pinnan normaalista poispäin. Kun tulokulmaa, α1, kasvatetaan, kasvaa myös taitekulma α2. Se kasvaa kuitenkin tulokulmaa nopeammin ja melko nopeasti kulma, α2, kasvaa 90 asteeseen eli aineen rajapinnan suuntaiseksi. Tätä tulokulmaa, α1, kutsutaan kokonaisheijastuksen rajakulmaksi. Tätä suuremmilla tulokulmilla valo ei enää taitu vaan alkaa heijastua veden pinnasta. Heijastunut valonsäde noudattaa heijastumislakia, eli tulokulma ja heijastumiskulma ovat yhtä suuria.\nKuva: Kokonaisheijastus tapahtuu, kun valo tulee optisesti tiheämmästä aineesta optisesti harvempaan, riittävän suuresa tulokulmassa. Kuvasta näkyy, että pienillä tulokulmilla valo sekä taittuu että heijastuu läpinäkyvässä pinnassa.


PEIKKO - Hahmot - Minifigures LEGO.com\n"Hupsista, astuitko jonkin päälle? Heh heh hee!"\nPeikko on pahankurinen pieni metsänriiviö. Hän kipittää varjoissa ja piilottelee kallioluolissa ja ontoissa puissa ja nappaa ötököitä ja linnunmunia ateriakseen... Minne tahansa Peikko meneekin, hän kikattelee itsekseen kaikille niille tempuille, jotka aikoo tehdä.\nOletko rakentanut joskus jotain ja luullut, että yksi palikka on hukassa, mutta löytänyt sen myöhemmin pöydältä? Se oli Peikon tekosia. Peikko säilyttää taikapussissaan kaikkia osia, jotka ihmiset luulevat hukanneensa. Hänestä on mukava jättää niitä odottamattomiin paikkoihin – kuten jalan alle!


Mika Kaurismäen YÖ ARMAHTAA saa ensi-iltansa 8.10.2021 – Viihde Corner\nMika Kaurismäen YÖ ARMAHTAA saa ensi-iltansa 8.10.2021\nTallinnan elokuvajuhlien kilpasarjassa syksyllä 2020 maailmanensi-iltansa saanut Yö armahtaa, kansainväliseltä nimeltään Gracious Night, saa viimein ensi-iltansa myös Suomen elokuvateattereissa 8.10.2021.\nYö armahtaa -elokuvassa kolme miestä jatkaa iltaa baarissa, jonka kohtaloa pandemiarajoitukset uhkaavat. Baarimikko Heikki (Pertti Sveholm) tarjoaa keskusteluapua ystävälleen, terveydenhoidon ensilinjassa työskentelevälle Ristolle (Kari Heiskanen), jolla on juuri päättynyt vaikea työvuoro. Ilta saa uuden käänteen, kun baariin pelmahtaa kännykkälaturia kaipaava muukalainen (Timo Torikka).\nYö armahtaa on niittänyt kansainvälistä menestystä jo ennen kotimaan ensi-iltaansa. Elokuva on myyty teatterilevitykseen Saksaan, jossa sen levittää arvostettu art house -elokuviin erikoistunut Arsenal Film Verleih. Saksassa Yö armahtaa saa ensi-iltansa elokuvateattereissa tämän vuoden joulukuussa. Elokuva on jo myyty myös HBO Eastern Europelle. Kansainvälisen myynnin neuvotteluita on käynnissä edelleen.\nKansainvälisillä elokuvafestivaaleilla Yö armahtaa on nähty Tallinnan elokuvajuhlien kilpailusarjan lisäksi Etelä-Koreassa JEONJU International Film Festivaleilla. Ennen Saksan elokuvateatteriensi-iltaansa Yö armahtaa tullaan näkemään myös kolmilla festivaaleilla Saksassa: Fünf Seen Filmfestivaleilla ja HEIMAT EUROPA Filmfestspiele -elokuvajuhlilla sekä avajaiselokuvana Filmkunstfest MV -festivaaleilla. Syyskuussa elokuva esitetään myös Sofian International Film Festivalilla Bulgariassa. Mika Kaurismäki edustaa elokuvaa paikan päällä sekä Sofiassa että Filmkunstfest MV -elokuvajuhlilla Schwerinissä.\nSveholm, Heiskanen ja Torikka näyttelivät pääosia myös Mika Kaurismäen samanhenkisessä elokuvassa Kolme viisasta miestä. Vuonna 2008 ensi-iltansa saaneessa, useilla festivaaleilla palkitussa ja moneen maahan myydyssä elokuvassa kolme nuoruudenystävää viettää jouluaattoiltaa karaokebaarissa. Yö armahtaa on kuitenkin tästä erillinen, itsenäinen ja myös eri metodilla tehty elokuva, jossa näyttelijäkolmikko nähdään myös eri roolihahmoissa.\nYö armahtaa -elokuvasta järjestetään lehdistönäytökset ja haastattelutilaisuus lähempänä elokuvan ensi-iltaa. Tarkemmat tiedot lehdistötilaisuuksista sekä elokuvan mediainfo ja lisää lehdistövalokuvia julkaistaan lähiviikkoina.


Plasebotutkimus murtaa paradigmaa – Liinanblogi\n651 947 kpl\nPauliina Aarva\tmarraskuu 14, 2020 0 Comments\nNykyisen biolääketieteellisen tiedon valossa plasebovaikutus on todellinen ja hyödyllinen ilmiö. Aivokuvantamisessa voidaan nähdä, mitä aivoissa tapahtuu plasebovaikutuksessa. Parantuneet ihmiset ja hoitamisen käytännön ammattilaiset ovat oman kokemuksensa perusteella tienneet jo kauan, että aito kohtaaminen, myötätunto ja kosketus vaikuttavat parantavasti.\nAivokuvantamisessa ja ammattilaisten kokemuksissa tiedon lajit vain ovat erilaiset.\nEnää ei ole järkevää väittää kokemuksellista ja mielellistä (mielen kautta tapahtuvaa) vaikutusta ”vain lumeeksi” tai ”pelkäksi plasebovaikutukseksi”. Kaikessa – siis aivan kaikessa (paitsi jos ihminen on tajuton) – hoitamisessa on tällaista myönteistä hoitamisen puolta. Voi toki olla päinvastaistakin eli huonontavaa nosebovaikutusta, mikäli hoitosuhde on huono. Muutkin syyt voivat olla yhteydessä nosebovaikutukseen.\nMeneillään on tieteessä, terveydenhuollossa ja koko yhteiskunnassa maailmankuvan ja paradigman murros. Tämä ei ole yhden eikä kymmenenkään vuoden, vaan jopa satojen vuosien mittainen prosessi, jonka seurauksena maailmankuva ja tieteen omaksumat perusoletukset eli paradigma muuttuvat olennaisella tavalla. Kirjoitin aiheesta mm. jutuissa Portaali auki ja Paradigmat ohjaavat parantamista.\nNykyisin länsimaiselle tieteelliselle tutkimukselle antaa suunnan eli sitä ohjaa fysikalistisen naturalismin paradigma (oletus, että kaikki olevainen on mitattavaa ainetta tai palautuu aineeseen). Paradigma ilmenee monin tavoin, mm. tieteessä materialistis-reduktiivisina lähtökohtina tutkimustyölle. Se heijastuu myös monien, ehkäpä kansalaisten enemmistön maailmankuvassakin materialistisen monismin (on vain ainetta/aine on ensisijainen) näkemyksenä, mutta muutos on meneillään.\nUusin luonnontieteellinen tutkimus (mikorbiomi, kvanttifysiikka, neurotiede ym.) murtaa hallitsevaa fysikalistisen naturalismin paradigmaa. Myös plasebovaikutusta koskevat tutkimustulokset viittaavat siihen, että lääketieteen sisällä paradigmaattista katsantoa on muutettava, kuten professori Hasse Karslsson Aamulehden jutussa 14.11.2020 ehdottaa (ks. artikkelikuva ja kopio osasta Aamulehden juttua alla).\nSitä, mitä tuleva maailmankuva ja esimerkiksi lääketieteen paradigma pitää sisällään, on liian aikaista arvioida. Tutkimustiedon valossa näyttäisi siltä, että ihmismieli ja kokemuksellisuus monine ulottuvuuksineen otetaan osaksi kehomielellisen vaikuttavuuden perusoletuksia.\nAikaisemmin plasebovaikutusta on pidetty hyödyttömänä, turhana ja jopa valheellisena. ”Kaikki plasebo on valhetta, ja pitkällä aikavälillä valhe paljastuu” (Professori Richard Cabot Harvardin yliopistosta vuonna 1903, ks tarkemmin Tervetuloa, tehokas plasebo). Nyt puhutaan sen hyödyntämisestä. Ks. myös Lumoava plasebo: hyödyistä on tutkimusnäyttöä.\nAamulehden 14.11.2020 artikkelissa on paljon oikeaa ja hyvää tietoa plasebovaikutuksesta ja sitä koskevasta tieteellisestä tutkimuksesta. Kansanterveyshyötyjen pohtiminen jutusta puuttuu.\nToimittaja Laura Hallamaan kirjoittamassa ansiokkaassa jutussa on yksi tyypillinen vinouma, joka hallitsee nykyistä plasebokeskustelua muuallakin tiedotusvälineissä.\nPlasebovaikutusten kansanterveydellinen merkitys ja sen koko palvelujärjestelmää koskevat potentiaaliset hyödyt jäävät tässä, kuten useimmissa plaseboa käsittelevissä mediateksteissä, käsittelemättä.\nMonilla eri tyyppisillä plasebovaikutuksilla saattaa näet olla merkittäviä kansanterveyshyötyjä myös julkisen terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolella.\nPlasebo eri ammattilaisten työssä\nAamulehden kirjoituksessa keskitytään pääasiassa lääketieteellisiin hoitoihin eli lääkäreiden työhön. Vuonna 2018 Suomessa oli THL:n tilastoraportin mukaan 25 627 lääkäriä, sairaanhoitajia oli melkein viisinkertainen määrä eli 115 988 sairaanhoitajaa. Fysioterapeutteja oli 17 565. Muita terveydenhuollon rekisteröityjä ammattilaisia ovat mm. 20 265 koulutettua hierojaa, 10 628 farmaseuttia ja 166 321 lähihoitajaa.\nPlasebovaikutusta voidaan hyödyntää kaikkien terveydenhuollon ammattilaisten työssä potilaiden ja asiakkaiden parhaaksi.\nLuontaishoitoalojen Foorumin arvioiden mukaan Suomessa on 6 000–8 000 täydentävien hoitojen ammatinharjoittajaa, näistä suuri osa toimii ammatissaan yrittäjinä. Osalla on myös jokin terveydenhuollon ammattihenkilön koulutus.\nJuttuaan varten Laura Hallamaa on valitettavasti perehtynyt riittämättömästi luontais- ja täydentävien hoitojen alaan. Hän kirjoittaa liian yleistävästi ja puutteellisesti ”vaihtoehtohoidoista” eikä mainitse, että monista täydentävistä hoidoista on vakuuttavaa tutkimusnäyttöä (kuten jooga, akupunktio, kalevalainen jäsenkorjaus muutaman mainitakseni). Ks. tarkemmin kirjastani Täydentävät hoidot (2019).\nTieteellistä kiistaa sekä ammattiryhmien välistä ja terveyspoliittista kädenvääntöä käydään nykyisin siitä, millainen tutkimusnäyttö on riittävää millekin hoidolle. Nyt ymmärretään hyvin, että plasebokontrolloitu RCT (Randomized Clinical Trial) -metodi ei ole riittävä kuvaamaan varsinkaan perusterveydenhuollossa käytettävien hoitojen hyötyjä, sillä plasebovaikutus itsessään jo auttaa lähes kaikissa paranemisprosesseissa.\nTässäkin asiassa on odotettavissa paradigmaattista muutosta järjestelmätutkimuksen (Whole System Research) ja todellisen elämän tutkimuksen (Real World Research) suuntaan.\nLehdillä, Ylellä ja Maikkarilla onkin paljon tehtävää tulevaisuudessa selvittäessään, mitä terveyspoliittisia päätöksiä aiotaan tehdä, jotta plasebovaikutusten tutkitut hyödyt voitaisiin ottaa täysimääräisinä käyttöön kansanterveystyössä. Esimerkiksi kuinka sairaanhoitajien ja fysioterapeuttien työssä kehon ja mielen parantavia kokemusvaikutuksia (plasebovaikutuksia) voitaisiin hyödyntää nykyistä enemmän sairauksista toipumisessa, kuntoutuksessa ja terveyden edistämisessä, kaipaisi selvittämistä sekä journalismissa että tieteellisessä tutkimuksessa.\nPsykoterapioissa merkittävä osa vaikuttavuudesta voi todellakin liittyä juuri ihmissuhteeseen terapeutin ja terapoitavan välillä, kuten Aamulehden jutussa mainitaan. Toisin sanoen kokemus/plasebovaikutus tarkoittaa psykoterapiassa spesifiä vaikutusta juuri siihen ongelmaan, jonka vuoksi asiakas on hakeutunut terapeutin luokse. Terapiasuhteessa kyse on usein kokemusvaikutuksesta, joka ei oikeastaan liity ollenkaan plaseboon. Miksi tällaista vaikutusta tulevaisuudessa tutkimuksessa kutsutaan, on vielä määrittämättä.\nJoka tapauksessa ihmisen kokemusta hoitotoimenpiteiden yhteydessä ja seurauksena ei pidä käytännön auttamistyössä eikä läheskään aina tutkimuksessakaan irrottaa erilleen ihmisen arkielämästä eikä kokonaisesta hoitoprosessista. Jokainen hoitosuhde on potentiaalinen kokemusvaikutuksen lähde aina, kun hoidettava on tajuissaan.\nJulkisen terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolella kansalaisille tarjottavat täydentävät ja vaihtoehtoiset hoidot, joista käytetään monia termejä ja nimityksiä, saattavat myös tarjota keinoja kansanterveysongelmien (kuten krooniset ei-tarttuvat taudit) ratkaisussa, lääkehaittojen vähentämissä, ihmisten luontoyhteyden vahvistamisessa ja ylipäänsä terveyden edistämisessä.\nNäitä hoitomuotoja käyttää eri tutkimusten mukaan noin kolmannes aikuisväestöstä (kyselyä edeltäneen 12 kk:n aikana käyttäneitä). Kemppainen ym 2018. Väestökyselyssä vuonna 2018 reilut 80 % haastatelluista ilmoitti, että itse tai joku perheenjäsen on käyttänyt yhtä tai useampaa vaihtoehtohoitoa joskus elämänsä aikana (Vuolanto ym 2020).\nPlasebovaikutus tarjoaa paljon mahdollisuuksia, mutta on siinä pulmiakin. Ks. Onks tää pelkkää plaseboo? Tässä kirjoituksessa mainitsen FaT Hanna Kortejärven kanssa tekemästämme ehdotuksesta. Ehdotamme kokemusvaikutus-termin käyttöä korvaamaan harhaanjohtavan plasebovaikutus-termin. Perusteena on se, että ”vaikuttamaton” (jollaiseksi plasebo oletetaan) EI VOI vaikuttaa mitenkään edes periaatteessa, jo pelkän määrittelysanan ”vaikuttamaton” merkityksen vuoksi. Kyse on siis jostain muusta kuin vaikuttamattomasta. Mielestämme kokemusvaikutus kuvaa asiaa hyvin.\nCategoriesParantuminen & parantajat, Terveyden edistäminen, Terveyspolitiikka, Tiede & tutkimus\nTagsparadigma, paradigman muutos, parantuminen, plasebo, plasebotutkimus, plasebovaikutus