DHCP – Mekaanikkokanta\nDHCP serverin roolin asennus. DHCP:tä käytetään jakamaan toimialueen koneisiin ip-osoitteet. Koneet jotka eivät ole toimialueen koneita, mutta ovat samassa verkossa kuin DHCP serveri, ne myös saavat ip-osoitteen serveriltä.\nValitaan DHCP serverin verkkokortti\nToimialueen ja DNS servereiden asetukset. DNS serverien ip-osoitteet on voivat voivat olla eri toimialueelta. Yhdellä DHCP serverillä voidaan hoitaa useamman eri verkon ip-osoitteiden jakoa. Ip-osoitteet ohjataan oikeaan paikkaan verkkolaitteiden konfigurointien avulla.\nWINS servereitä ei asenneta. WINS serverit ovat jäänteitä vanhoista ympäristöistä ja ne asennetaan vain jos ympäristössä on vanhoja laitteita, jotka tarvitsevat WINS serveritä ip-osoitteisiin.\nScope on toiminto, jolla DHCP jakaa ip-osoitteet. Nimi valitaan käyttökohteen mukaan. IP aloitus ja lopetus osoittet, aliverkon peite sekä oletus käytävä on tiedettävä etukäteen. Jos Ei haluta, että Scope aktivoituu heti, niin valinta pois Activate this scope kohdasta. Tällöin scope ei aktivoidu, heti kun asennus on valmis. Vaatii aktivoinnin myöhemmin, jonka jälkeen IP:n jako alkaa toimimaan.\nHuom! Scope voidaan jättää tekemättä asentamisen aikana, jolloin se tehdään asennuksen jälkeen konfiguroinnin yhteydessä. Myös muita jakoalueita voidaan tehdä tässä vaiheessa valmiiksi tai ne tehdään konfiguroinnin yhteydessä. Alla olevassa kuvassa Scopea ei tehdä asennuksen yhteydessä.\nAlla olevassa kuvassa Scope tehdään asennuksen yhteydessä.\nDHCPv6 on IPv6 osoitteiden jakoon tarkoitettu asetus. Se voidaan jättää pois, koska laitteet ymmärtävät IPv4 ja IPv6 osoitteet.\nLaitetaan toimialueen administrator käyttäjälle oikeudet. Oikeudet voidaan antaa myös jollekin muulle henkilölle\nDHCP serverin asentamisen informaatio. Päätä asennus ja käynnistä palvelin uudestaan.\nDHCP serverin konfigurointi suoritetaan asentamisen jälkeen. Konfiguroinnin yhteydessä tarkistetaan/muokataan oletuskäytävän, DNS ja Domain nimi. Oletuskäytävä vaihtelee sen mukaan, mihin verkkoon ip-alueen jako suoritetaan. Samoin DNS serverien osoitteet voivat vaihdella eri jako-alueilla.\nJakoalueen tekeminen DHCP serverillä. Asennetulle serverille joidaan tehdä usemapia jakoalueita.


Käytettyjen autojen kauppaketju Kamux keskeyttää listautumisensa pörssiin – veroja ja sosiaalikuluja maksamatta | Yle Uutiset | yle.fi\nKäytettyjen autojen kauppaketju Kamux keskeyttää listautumisensa pörssiin – veroja ja sosiaalikuluja maksamatta\nKäytettyjä autoja myyvän Kamux Oyj:n listautumisanti keskeytetään ja listautuminen peruutetaan. Yhtiö on jättänyt usean vuoden ajalta suorittamatta ennakonpidätyksiä ja sosiaalikuluja joidenkin henkilöiden palkanluontoisista maksuista.\nKamux Oyj:n hallitus on päättänyt keskeyttää 20. toukokuuta julkistetun listautumisannin, koska ilmeni, että tiettyjen palkanluontoisten maksujen osalta ennakonpidätykset ja sosiaalikulut ovat jääneet usean vuoden ajalta joidenkin henkilöiden osalta suorittamatta.\nHallitus on myös päättänyt peruuttaa Kamuxin osakkeiden listaamisen Helsingin pörssin pörssilistalle ja on toimittanut Helsingin pörssille listalleottohakemuksen peruuttamisilmoituksen.\nYhtiön hallitus on käynnistänyt ulkopuolisen konsultin toteuttaman selvityksen. Alustavan, viikonlopun aikana tehdyn selvityksen mukaan maksamattomien suoritusten kokonaismäärä mukaan lukien korot ja muut veroseuraamukset olisi suuruudeltaan noin 60 000 euroa.\nKamux on ollut yhteydessä veroviranomaisiin asian selvittämiseksi sekä verojen ja työnantajamaksujen suorittamiseksi.\nYhtiön hallituksen puheenjohtajan Matti Virtasen mukaan Kamuxin joissain liikkeissä on ollut tapana maksaa osa palkasta polttoaineena. Näistä polttoaineista ei ole maksettu ennakonpidätyksiä ja sosiaalimaksuja.\nVirtanen kertoo Kamuxin tiedotteessa listautumisen keskeyttämisestä.\n– Voimme toimia vain vastuullisesti, hoitaa asiat kuntoon ja siten mahdollistaa yhtiön listautuminen tulevaisuudessa. Tämän vuoksi päätimme keskeyttää listautumisannin. Tilanne on äärimmäisen valitettava, varsinkin kun kiinnostus sijoittajien keskuudessa yhtiötä kohtaan on ollut vahvaa.\nMiljoonien eurojen korvausvaatimus\nKamux on saanut alustavan korvausvaatimuksen yhdeltä yhtiön entiseltä osakkeenomistajalta liittyen kauppahintaan, jolla KMX Holding Oy (nykyinen Kamux Oyj) osti kyseisen osakkeenomistajan osakkeet keväällä 2015 sovittuun hintaan.\nKorvausvaatimuksen suuruus on noin 10 miljoonaa euroa. Yhtiö pitää sekä vaatimuksen perusteita että vaadittua korvauksen määrää perusteettomana ja tulee vastaamaan korvausvaatimukseen tämän mukaisesti. Korvausvaatimuksella ei ollut vaikutusta päätökseen listautumisen peruuttamisesta, kerrotaan yhtiön tiedotteessa.\nYleisö- ja henkilöstöannissa yhtiön osakkeista maksettu merkintähinta maksetaan takaisin merkitsijöille listautumisannin ehtojen mukaisesti.\nKamuxin liikevaihto vuonna 2015 oli 310 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli keskimäärin 271 työntekijää. Yhtiön pääkonttori on Hämeenlinnassa.\nKamux aloittaa Saksan markkinoiden valtauksen 25.9.2014\nSuomalainen Kamux laajentaa toimintaansa Ruotsin vaihtoautomarkkinoilla 13.8.2014\ntalouspörssiin listautuminenkäytetyt autotpörssitvahingonkorvaustuloveroYritystiedotverotusPalkka ja työsuhde-edutrahoituspalvelutautokauppaHelsingin pörssikauppaketjutosakkaatOsakkeet ja arvopaperitKotitalouksien tulot ja rahankäyttö


Terrieri ja paimenet : Romeo agikurssilla (2/10)\nRomeo agikurssilla (2/10)\nPäästiinhän sitä viimeinkin treenaamaankin. :) Sunnuntain toko oli peruttu pakkasen takia, mutta eilen oli maanantaiset agitreenit. Eikä yhtään hullumpaa kun näin pakkasilla on käytössä lämmin sisähalli. :) Ulkona oli pakkasta vaivaiset -26, mutta hallissa tarkeni hyvin hupparilla ja silti oli kuuma...\nHarjoiteltiin tänään sylkkärikäännöstä. Koira ohjattiin putkeen molemmilta puolilta (koira ohjaajan vasemmalla ja oikealla puolella) ja aina ulommalla kädellä putkesta ohjattiin suoraan vieressä olevalle esteelle tehden samalla sylkkärikäännös. Vähän oli oma ohjaaminen välillä hakusessa, varsinkin alkuun... :/ mutta loppua kohden selvästi parani. Ohjaaminen näyttää vierestä katsoen naurettavan helpolta, mutta kun ohjaat nopeaa koiraa, oikeanlaiset käännökset välillä tuppaavat vauhdissa unohtumaan tai muuttavat vähän muotoaan. ; D Täytyy vaan malttaa tehdä rauhassa ja keskittyen. Kuivaharjoitellen (ilman koiraa) ohjaukset menevät jo oikein näppärästi.\nToisena juttuna otettiin hyppy-taka-hyppy - harjoitusta kahdella aidalla. Koira lähetettiin esteen sivusta niin, että se näkee aidat. Sittten aitoja siirreettiin yhä kauemmaksi toisistaan, kunnes ne lopulta ne olivat vierekkäin.\nLussaa oli... :)\nRomeossa hyvää on se, että se kestää hyvin toistoja agissa, toisin siis kun tokossa. R on innokas tekemään täysillä. Ei minkään sortin epäröintiä lähestyä esteitä vaikka omat ohjaukset eivät aina ihan nappiin menekään. Harmittaa kyllä koiran puolesta jos oma ohjaus ontuu. Koira tekee kuitenkin koko ajan parhaansa. Se on vähän liiankin nopee minulle, mutta on sillä kuitenkin ajatus mukana tekemisessä. Ainakin suurimman osan ajasta. ;)\n...ja vähän miinusta :(\nParissa kohtaa harjoitusta, Romeo karkasi haistelemaan hallin kokolattiamattoa... :/ ja sekös ohjaajata tympäisi. Käskyllä tuli takaisin, mutta ei ollut ihan niin hyvin kuulolla kun viime kerralla. Agitreeneissä koiralla ei pidetä edes pantaa kaulassa, jotta se tottuu siihen, että kokeissakaan ei niitä käytetä. Kokolattiamaton hajut tuntuvat olevan Romeosta välillä aika vastustamattomia. Tommonen "kurittomuus" kentällä täytyy vaan karsia het´ alkuunsa, jos se alkaa yhtään lisääntyä.\nIhan kivat treenit jälleen.\nklo helmikuuta 15, 2011


Tang-dynastia, 618 AD -907 AD, Kiina, yksityiskokoelmasta Suomesta.\nViehättävä hautaveistos esittää palvelijaa tai hovineitoa. Tyylikäs naishahmo seisoo ryhdikkäänä ja pitää käsiään vyötärön korkeudella. Kauniisti laskeutuvan asun kookkaat hihat peittävät kädet näkyvistä. Klassinen kampaus kuvaa aikakauden ihanteita. Hyvässä kunnossa. Iänmukaista kulumaa ja pieniä pintavikoja. Pölyä, likaa ja maa-ainesta. Upea kerrostunut patina. Jäänteitä mustasta, valkoisesta, punaisesta ja keltaisesta pigmentistä. Kooltaan noin 20,2cm x 6,2cm x 5,4cm. Paino n. 310g.


Solmussa: tammikuuta 2008\nYstävälle syntyy pikkuinen poika lähipäivinä. Hänelle on nyt neulottu valmiiksi villatakki. Lankana Tallinnasta roudattu viron villa ja samasta paikasta ostettu Liisu-lanka.\nMolemmat 100% villaa.\nMalli: Ainaoikein-neuletakki Erika Knightin kirjasta Neuleita kullannupuille\nLanka: viron villa & Liisu\nHuovutin takin pesukoneessa, 30 asteessa. Tuli jämäkämpi ja kevyesti huopunut. Ja ihan ihana! Nyt vaan pakettiin, ja uutta ihmistä odottamaan.\nklo 20:22 12 kommenttia:\nLotta kyseli ekotekoja.\nUh! Ja voi miten vaikea kysymys, harvemmin sitä tulee oikeasti mietittyä näitä asioita. Vaikka pitäisi. Tulee vaan toimittua totuttuun tapaan. Hyviä tekoja on ja parantamisen varaa vielä enemmän. Laitan sekä hyvät että huonot samaan.\n- Ostan luomua mahdollisuuksien mukaan. Joskus rahattomuus tulee vastaan, joskus tarjonta. Muuten ostan kotimaista, paikallista, mahdollisimman läheltä tuotua... jne.\n- En osta juurikaan vaatteita. Tosin, jos ostan en ihan älyttömästi katso mistä ne vaatteet ostan. Kirppiksiltä, joo, mutta jostain H&M'ltä myös.\n- Kirppiksistä muuten. Ostan kirpputoreilta paljon, kierrätän vanhoja tavaroitani myös itse kirppikselle, tai kavereille. Pois ei heitetä mitään muuta kuin oikeasti roskia. Myös kankaat mitä käytän on lähes poikkeuksetta vanhoja lakanoita tai vaatteita tai kirppikseltä ostettuja.\n- En omista autoa, enkä edes ajokorttia.\n- Mausteet ostetaan ekokaupasta, lähistöllä on luomutila josta ne tulevat.\n- Astianpesuaineet ym. Ecoveria.\n- Virrankäyttöä minimoidaan koko ajan, esim. televisiot ym. sammutetaan KOKONAAN. Ei vain virtanapista. Tietokoneen hankkiminen on tosin lisännyt virrankäyttöä.\n- Ei olla vaihdettu norppasähköön VIELÄ.\n- Olen melko materialisti, kulutusta voisin vähentää. Haalin mm. lankoja ja kirjoja.\n- Syön lihaa.\n- Lopetin tupakoinnin.\n- Kierrätän jätteet.\n- Veden käyttö pidetään minimissä.\n- Ei osteta muovikasseja. Tästä johtuen roudataan mutsilta muovikasseja roskapusseiksi...\n- Käytetään energiansäästölamppuja.\nTuliko enemmän plussia vai miinuksia? Vaikeaa miettiä omia toimiaan. Kai näitä olisi paljon lisääkin.\nMutta ei voi haitata ketään pysähtyä miettimään omia tekemisiään.\nHaastan kaikki samaan hommaan, vaikkeivat blogiinsa tätä lisäisikään.\nHuivia ja lankapalleroisia!\nTerkkuja lumipyrystä. Ei aikomustakaan pistää nenää ulos ovesta.\nKoneelle laitettaessa huomasin että ihan on rakeisia kuvat, mutta nyt en ala ottamaan uusia kuvia. Eiköhän nämä asiansa aja. Iso ainaoikein-huivi on valmis. 320 cm tikuttelua, ilman hapsuja. Ei ehkä kovin luovaa, mutta hyödyllistä! Tykkään ainaoikein-neuleesta ja jättimäisistä huiveista. Tästä tuli aika iso, mikä ei nyt kuvasta oikein paista läpi.\nLankana oli viininpunainen isoveli, jota kului aika tasan 400 grammaa. Kuvassa vähän turhan violetti. Hyvä irkkaus/pelaus/leffa/aivokuolema-neule!\nJonkinlainen aloituskuume on vaivannut ja puikoille on päässyt kaikenlaista. Ja purkuunkin. (Älkää uhmatko mallitilkkua.)\nToivottavasti näistä valmistuu joskus edes jotain.\nLankatalon alessakin piipahdin, mukaan lähti 16 tällaista palleroa, jotka haaveilevat pääsystä adult tomteniksi!\nTai no, poikaystävä haaveilee että noista tulisi moinen. Se haluaa tupakkatakin.\nLangan riittoisuus tuli arvioitua hiukan väärin, että ehkä tuosta saa muutakin sitten tehtyä.\nJa sokerina pohjalla. Voitin! Minä VOITIN! Talutin piti arpajaiset blogissaan, ja viime sekunneilla osallistumaan pörhältäminen tosiaan kannatti. Neljä kerää petroolia kitten mohairia ja valkoista isoveljeä. Lankapalkinto meni kaikinpuolin nappiin. Olin aikaisemmin kitissyt että lankaa kyllä on, mutta ei ikinä montaa samaa laatua. Tuota tismalleen samaa kitteniä mulla sattui olemaan yksi vajaa kerä, ja isoveljeä kaksi!\nNyt pitäisi arpoa että pääseekö isoveli värikattilaan vai uskaltaisko tehdä valkoisen pipon?\nklo 19:30 10 kommenttia:\nklo 13:48 12 kommenttia:\nSe on siinä. Minun elämäni ensimmäinen itsetehty villatakki.\nEhkä ei täydellinen, mutta ihan eka silti.\nKuvassa näyttää vähän omituisen valtavalta tuolta alaosasta. Kun kuvasin sen vähän alhaalta päin.\nMalli on Dropsin a-linjainen villatakki\nLankana Isoveli +Nalle yhdistettynä. Kiitos tämän, neuleen paino on 900grammaa. Hirveä painolasti lisää kun tuota pitää.\nNapit on vanhasta takista irroitetut.\nNyt sukkien kimppuun.\nklo 22:58 19 kommenttia:\neditedit taas: Nuo kuvat ei nyt jostain syystä suostu aukeamaan klikkaamalla isommiksi. Painoin oikealla painikkeella "näytä kuva" ja silleen ne aukes isoiksi. Huono selitys? Kyllä te ymmärrätte.\nKotiovelle on saapunut paljon asioita, ja neuleita ei ole valmistunut. Näillä kahdella asialla saattaa olla yhteys.\nBook depositorysta on saapunut kasa kirjoja, jotka esiteltäköön nyt kollaasissa\nSuurempi ajansyöjä on kuitenkin tämä ihanuus! Mulla ei oo vuosiin ollut toimivaa tietokonetta, netistä puhumattakaan. Ihanaa lueskella neuleblogeja kotisohvalla. Nettimaailmaan eksyminen on nyt siis entistä tehokkaampaa kuin ennen.\nTosin ei niin tehokkaasti kuin voisi, uusi laajakaista tämän säälittävän mobiililaajakaistan tilalle saapuu "vain" 4-6 viikon päästä.\nTässä mun kaikki käsityökirjat. Lukuunottamatta vanhaa kirjasarjaa:\nVenla - kodin suuri käsityökirjasto.\nMiten niitä on kertynyt noin monta? Mutta mun lasi on aina puoliksi tyhjä, joten lisää mahtuu! Aina.\nklo 16:56 8 kommenttia:\nNiille jotka edellisen postauksen jälkeen odotti jotain megalomaanista... Olen pahoillani. Laukun tein vain. Ei kummoisia nämäkään kuvat (miten tuota mustaa on niin mahdoton kuvata?) silmää hivele, mutta parempia kuin edelliset.\nLankana 7 veljestä kaksinkertaisena ja 8mm virkkuukoukku. Pinkblackpurple-laukku. Pikkuinen veska. Pinkki kuvio on siksi lähinnä tuossa laukussa, koska tuo pikkuinen tasku meni ihan vinoon. Eh. Kelailin että jos pistän tuon pinkin härpäkkeen kiinnittämään huomiota niin taskun vinous ei näy. Toimiiko, edes vähän?\nYlhäällä näemme miten vetoketjua ei kiinnitetä oikein.\nEiköhän niistä tolkkua saanut. Vähän muhkuraiselta näyttää laukku, ehkä sisällön takia.\nMaalasin myös vähän. Vimma pääsin suihkuun maalauksen ansiosta, se kävi läpsimässä tuota työtä kun maalasin sitä. Tassu oli violetti. Huoh.\nklo 15:02 9 kommenttia:\nNartun poika ja pinkki teaser.\nTässä pientä esimakua yhdestä virkkauksesta minkä tein tässä yksi yö. (Olen mahdoton yövalvoja, ja muutenkin nukun aika vähän.)\nMuut kuvat oli niin luokattoman huonoja etten kehtaa niitä tässä esitellä. Kotona en kerennyt kuvata. (Välimuistutus, mulla ei ole kotona tietokonetta. Vielä.)\nJoten pikkuinen kuva vaan, myöhemmin lisää. Mutta! Tänään tuli yksi kirjoista minkä tilasin book depositorystä. Luottokortittomille tiedoksi, ainakin Osuuspankin Visa Electronilla pystyi maksamaan ostokset. Ei postimaksuja! Ja toimitus holtittoman nopeaa.\nEnsimmäinen postiluukusta tupsahtanut kirja oli Son of stitch'n bitch. Pakko mainita että opin neulomaan, kun unohdin jostain kirjakerhosta perua kuukauden kirjan. Joka oli ensimmäinen tuosta stitch'n bitch sarjasta. Neulojan käsikirja. Kirja tuli kotiin ja ajattelin että hitto. Voihan sitä kokeilla. Peruskoulun käsityötunnit kun oli mulle pelkkä vitsi, en osannut tehdä mitään. Enkä viitsinyt edes yrittää.\nKivoja poikapoikajuttuja kirja pullollaan.\nJa mulla piti olla langaton tammikuu. Mutta se kaatui siihen kun viininpunainen isoveli oli 2,50 kerä. Piti ostaa ne halpiskaupan alelaarista pois itkemästä mun perään.\nTervetuloa vuoteen 2008! Aamulla postissa oli yllätys. Fabel, fabel! Yllätys sinänsä, että olin unohtanut että olin tilannut nuo. Ja tilauksesta on vaan muutama päivä. Uskomatonta mutta totta. Lankalinja, hurraa! Tosi nopea toimitus. Yleensä en näistä pätkävärjätyistä-kuvio without tears-valmis sukkalanka-jutuista piittaa, mutta fabel-sukkia on putkahdellut ympäri blogistaniaa ja ne on ihanaisia.\nJa Branching out on vihdoin valmis! Mun eka pitsihuivi, uskokaa tai älkää. BO'ssahan kulkee keskellä sellanen suora viiva. Mulla se ei ole kovin suora tässä huivissa, jotain ihme mokia sattunut pitkin matkaa.\nLuotan siihen että kukaan ei tule niin lähelle mua että huomaisivat. Öh.\n4,5mm lyhyet suorat bambut\nKitten mohair, 43 grammaa (väri 9535)\nPoikaystävälle tein peruslapaset. Niinkin miehekkäästä langasta kuin Sublimen Angora Merinosta. Mulla on itselläni beiget samanmoiset ja jostain ihmeen syystä ne on kadonnut miehekkeen taskuun. Jaaha! Nyt se halus mustat, ettei sitä huomaa niin selvästi että sillä on angora-lapaset :D Raukka.\nMutta ihanan pehmeät on. Ja täynnä virheitä nämäkin, miten en oo osannu keskittyä?\nApua. Tein Silke-tweedistä hihattimen, ja menin hölmönä sen kastelemaan. Nyt se on jättimäinen! Vaikka on jo kuivunut. Mitä sille voi oikein tehdä?\nklo 15:43 7 kommenttia:


Savutesti: Kun aika ei vain riitä - hajanaisia ajatuksia\nTalvi on kulunut töissä vauhdikkaasti. Tuotteemme on ollut poikkeuksellisessa myllerryksessä, jonka myötä sen toimintalogiikka on jatkossa aikaisempaa helpommin yleistettävissä uusiin tarpeisiin. Käyttöliittymän kautta katsoen muutokset ovat suuria, mutta konepellin alla on tapahtunut paljon enemmän. Nyt muutos on vihdoin saatu kokonaisuudessaan tuotantoon, ja tuotekehityksessä voidaan taas palata normaalimmille urille. Kiire ei toki mihinkään ole häviämässä, uutta pitää tehdä koko ajan, ja rosoja viilailla siistimmiksi. Pitää ottaa askel taakse, katsoa kokonaisuutta kriittisesti ja löytää paikat joissa on kenties oiottu liikaa.\nArki vie helposti mennessään, tekeminen taantuu suorittamiseksi. Taustalla kulkee kuitenkin koko ajan ajatus siitä, miten asioita voisi tehdä paremmin, mitä uutta pitäisi oppia. Kiireessä ne ajatukset eivät vain aina pääse kiteytymään niin nopeasti kuin toivoisi. Eikä työ ole ainut, mikä vie. Lapset tarvitsevat aikaa, harrastukset ja vapaaehtoistyö vievät aikaa. Nukkuakin täytyy, nykyään aika paljonkin. Kaikkeen ei vain ehdi.\nOmaa ammatillista kehittymistäkin voi miettiä monella tavalla. Mihin suuntiin haluan syventää, mihin laajentaa. Jälkimmäisessä mahdollisuudet tuntuvat nyt lähes rajattomilta, mutta kaikkiin tilaisuuksiin ei voi tarttua kerralla, tai muuten fokus hajoaa ja se perustyö jää retuperälle.\nMyös jakamisen tavat mietityttävät. Pitäisikö kirjoittaa muutakin kuin blogia? Riittääkö aika osallistua johonkin, missä on ulkoa annetut aikataulut? Saisinko aikaan enemmän, jos minulla olisi dl? Mistä minulla on tarpeeksi sanottavaa, ja osaanko muotoilla sen kiinnostavasti?\nNämä pohdinnat saivat yllättävää vauhtia, kun minut kutsuttiin puhujaksi Ohjelmistotestaus 2016 -tapahtumaan. Tuntuu aika huikealta saada tällainen tilaisuus, kun listalta myös puuttuu joitakin nimiä joiden esityksiä mielelläni kuulisin. Odotan mielenkiinnolla, mitä tästä tulee.\nLähettänyt eeva klo 15.36


Talo Tähtitaivaan Alla 2: Kuistilta viimein\nKeväällä tehdystä kuistirempasta lupasin\njo jokin aika sitten kuvia ja tässä postauksesta\nsiis sieltä muutamia.\nKuisti olikin melko hankala kuvattava.\nPäivällä kirkkaalla auringonpaisteella\nsielä on kuvaukseen liikaa valoa ja\niltasella taasen liian vähän,mutta\ntämmöisiä kuvakulmia :)\nTämä kuva on otettu ulko-ovelta päin.\nVälioven vasemmalle puolelle jää\ntuo lankkunaulakko,josta oli juttua jo\naiemmassa postauksessa,aiheena kuisti.\nNurkan pellavaverho peittää sähkökaapin.\nJa sen alla on miehen nikkaroima siivouskaappi.\nNurkka ennen remppaa näytti karuudessaan\nYmmärrätte,että oon ENEMPI ku onnessani\nmuutoksesta :)!Tässä kuvassa näkyy myös\nlattiasta kattoon ulottuva iso Ikean kaapisto,\njoka sai muuttaa vintin aulaan.\nVälioven oikealle puolelle jätettiin kaapistosta\nyksi kapea kaappi,johon saa kätevästi(piiloon)\nlapaset,pipot,pyöräilykypärät sun muut.\nIkea kaapin vieressä,tuola nurkassa on\nvesivaraaja paneloituna piiloon.Ja vesivaraajan\nyläpuolisen verhon takana on rommajemma\nPaneelit meillä oli omasta takaa.\nKäytettiin ulkovuorirempasta jäänyttä pohja-\nmaalattua paneelia.Mies sirkkasi niistä vaan\npontit kokonaan pois ja siitä samasta nikkaroitiin\novet ym.Siihen vain valkoinen maali pintaan\nja hyvä tuli :)!\nTässä kaaoottinen tilanne purkutilanteesta\n(realityä parhaimmillaan :/),muuta kuvaa\nei tästä nurkasta tähän hätään löytynyt.\nMutta tästä näkyy tuo vesivaraaja,\njoka on meille ennen tervetulleeksi toivottanut.\nVesivaraajan vasemmalla puolella (siis tuon\nkaaoksen alla) on pakastin,joka rempassa\nsiirtyi seinän toiselle puolelle.\nTästäkin muutoksesta TYKKÄÄN ;)\nOven yläpuolelle ostin uuden kyltin\nKukkakauppa Ruususesta Kannuksesta.\nVerhot on Ikean halppisverhot.\nVesivaraaja jää siis tässä tuohon vasemmalle.\nIhanasti valkaistui kuisti ja samalla saatiin\nlisää kovasti kaivattua naulakkotilaa.\nJa suuren kaapiston alta saatiin pari neliötä\nlisää lattiatilaa myös,ei huono sekään.\nOikein hyvä lopputulos.\nKannatti värkätä ;)!\nViime päivinä ollaan asustettu ulkona ja\nnautittu täysillä helteistä...\nja sillä reseptillä jatketaan.\nTehkää te samoin :)!\nTunnisteet: Kesä, Kevät, Kuisti, Löytö, Remppa, Somistus\nTiina 28. toukokuuta 2013 klo 19.41\nHienolta näyttää, ihana tunnelma! KIvasti olette saaneet piilotettua nuo joka kodin rumilukset.\nKultakutri 28. toukokuuta 2013 klo 21.09\nVau, mikä muutos! Hyvältä näyttää!\nMeillä kans kuistiremontti tulossa tälle kesälle, joten olipa kiinnostava lukea postausta!\nJa muutenki ihastuttava blogi, jäin lukijaksi! :)\nIida Emilia 29. toukokuuta 2013 klo 21.40\nIhana kerrassaan! <3 Kyllä kelpaa astella nyt tuolle kuistille :)\nMaarit 18. kesäkuuta 2013 klo 6.05\nAaah, kylläpä muuttui kuisti edukseen! Harmi että itseltäni oli tää ihana postaus jäänyt ihan väliin, sillä noihin aikoihin nautittiin ulkona kaiket aikaa juuri siitä helteestä :). Mutta onneksi löysin tänne nyt ihastelemaan :)


Citymehiläiset kiehtovat nuoria naisia | Yle Uutiset | yle.fi\nCitymehiläiset kiehtovat nuoria naisia\nYhä useammat kaupunkilaisnaiset ovat innostuneet city-mehiläisten kasvatuksesta lähiruokatrendin myötä. Helsingissä on arviolta yli 250 city-mehiläispesää. Yksi niistä sijaitsee ydinkeskustassa Ravintola Savoyn katolla. Hunaja taipuu sekä suolaisen että makean höysteeksi ammattikokkien käsissä.\nCity-mehiläisten hunajasta syntyy hunajaista vaniljajäätelöä. Kuva: Petteri Juuti / Yle Helsinki\nLähiruokatrendi innostaa erityisesti nuoria naisia mehiläistarhauksen pariin\nMyös mehiläisten ongelmat ovat lisänneet kiinnostusta lajia kohtaan\nMehiläiskursseille on kova tunku, ja pesistä on jo pulaa\nTarhaajien kasvava määrä auttaa mehiläisiä selviytymään\nCity-mehiläiset pörräävät Helsingin ydinkeskustassa Ravintola Savoyn katolla jo neljättä kesää. Pienet siivekkäät ovat elävä esimerkki lähiruokatrendistä, joka ei ota laantuakseen.\n- Ruokalistanimikkeistä varmasti jokainen huomaa, että tänä päivänä kaikki haluavat olla ylpeitä raaka-aineen alkuperästä, ja asiakkaat myös haluavat tietää, mistä ruoka tulee. Uskotaan suomalaisuuteen ja käytetään mahdollisimman paljon kotimaisten pientuottajien raaka-aineita, keittiöpäällikkö Kari Aihinen sanoo.\nMehiläiset lentelevät pölytysreissuillaan jopa kolmen kilometrin säteellä pesästä. Niille maistuvat muun muassa lehmuksen ja apiloiden kukinnot.\nIhmisille taas maistuu hunaja sekä suolaisen että makean mausteena. Ravintolan keittiössä hunaja taipuu esimerkiksi kastikkeiden, juustojen ja jälkiruokien höysteeksi.\n- Ruuanlaitossa osan sokerista voi korvata hunajalla. Se antaa täyteläisen maun. Lisään vaniljajäätelöön vielä sitruunaa mausteeksi, niin saadaan hunajainen ja vaniljainen sitruunajäätelö, ravintolakokki Jarkko Nissinen vinkkaa.\nViime vuonna Savoyn yli 200 000 ahkeraa mehiläistä tuottivat reilut kaksisataa kiloa hunajaa, mikä on ravintolan ennätys.\nTarhausinnostus auttaa mehiläisiä selviytymään\nTänä kesänä koko maan hunajasato jäänee kuitenkin normaalia pienemmäksi Suomen Mehiläishoitajain Liiton mukaan. Monet kasvit kukkivat niin aikaisin, että mehiläispesissä ei ehtinyt kehittyä riittävästi mehiläisiä keräämään niistä mettä. Lisäksi kuivuus koetteli luontoa.\nPaljon nuoria naisia on liittynyt harrastuksen pariin.\nMari Koistinen, kuluttajaneuvoja, Suomen Mehiläishoitajain Liitto\nMehiläisiä auttaa kuitenkin tarhaajien kasvava määrä. Suomen Mehiläishoitajain Liiton SML:n jäsenmäärä on kasvanut pitkästä aikaa, ja nyt koko maassa on yli 2000 jäsentä. Pelkästään Helsingissä on noin 250 pesää. Pesien kysyntä on kasvanut niin paljon, että niistä on jo pulaa.\n- Viime aikoina tarhaajien keskuudessa on tapahtunut iso muutos. Paljon nuoria naisia on liittynyt harrastuksen pariin. Lähiruoka ja sen itsenäinen tuottaminen kiinnostavat yhä useampia. Myös puheet mehiläiskadosta ovat saaneet ihmiset kiinnostumaan lajista, SML:n kuluttajaneuvoja Mari Koistinen kertoo.\nLiiton mukaan suomalaisten mehiläisten tilanne on kuitenkin valoisampi kuin monissa muissa maissa, vaikka viime talvi rasitti mehiläispesiä hieman tavallista enemmän. Yleensä talvella kuolee noin kymmenen prosenttia mehiläispesien asukkaista, mutta viime talvena tappiot olivat 15 prosentin luokkaa.\n- Varroapunkin torjunta on ajankohtainen nyt elokuussa. Punkkitorjunnalla pystytään välttämään mehiläistappioita, Koistinen muistuttaa.\nVarroapunkki on aiheuttanut monille suomalaisille mehiläistarhaajille ongelmia. Se heikentää sikiöitä, toukkia ja mehiläisiä sekä tappaa kokonaisia pesiä.\nLähteet: Markku Pöyhönen, puheenjohtaja, Stadin tarhaajat ja hunajafrendit -yhdistys\nKotimaamehiläisetpistiäisethunajamehiläishoitoRavintola SavoylähiruokaruoathyönteisetravintolatmakeutusaineetHelsingin ydinkeskustaRuoan alkuperäSkandinaaviset ravintolatRoyal-ravintolatkeittiömestarit


Suu säkkiä myöten – Kulutusjuhla\n3 syyskuun, 2005\nTutun hokeman mukaan menot kasvavat tulojen lisääntymisen myötä. Mutta ei sitä omakohtaisesti usko ennen kuin sen kokee.\nMuutama vuosi sitten olin vielä pienituloinen opiskelija. Ilmeisesti toisinaan jopa köyhä, mikäli tulotasosta käytävää keskustelua on uskominen. En tosin tuntenut itseäni köyhäksi: raha riitti kaikkeen tarpeelliseen ja ympärilläni oli samassa elämäntilanteessa olevia ihmisiä. Heidän kanssaan manattiin opintotuen asumislisän pienuutta Helsingin vuokratasoon suhteutettuna, vertailtiin kesätyöansioita ja kritisoitiin Unicafen kahvinhinnan korotusta.\nOlin silloin selvästi hintatietoisempi kuin nyt, ja mielessä pyöri aina se, miten paljon mikäkin maksaa. En silloin olisi kuin poikkeustilanteessa ostanut kolmenkympin t-paitaan, en vilkaissutkaan yli sadan euron kenkiä, en ostanut ruokakaupasta kilohinnaltaan kalleimpia leipiä, baarissa ostin harvoin yli kolmea alkoholijuomaa samana iltana (sen sijaan juotiin kunnon pohjia), en käynyt kovin usein kampaajalla jne.\nNyt, kun tulotaso on moninkertainen köyhimpiin opiskeluvuosiin verrattuna, niin rahaa myös menee selvästi enemmän. Ostan kalliimpia elintarvikkeita ja vaatteita, kulutan palveluihin, tilaan aikakauslehtiä, lahjoitan hyväntekeväisyyteen, tarjoan opiskeleville kavereille tuopilliset baarissa, käytän surutta taksia tarvittaessa, suunnittelen hintavia ulkomaanmatkoja.\nNäin sen kai kuuluukin olla. Jos nyt palaisin takaisin opiskelija-aikojeni tulotasoon, niin ei menojen pienentäminen välttämättä helppoa olisi, mutta kyllä se onnistuisi. Ongelmallista tietysti olisi se, että nyt minulla olisi jo kokemusta tilanteesta, jossa rahaa riittää ilman, että sitä tarvitsee miettiä niin paljon. Sitä tunnetta kaipaisin taatusti.


23.01.19 - klo: 11.29\nKirjoittaja Aihe: Kerhokisat Matto Cup 2016-17 ; Minit+FWD+VTR (Luettu 48222 kertaa)\n« Vastaus #60 : 27.02.17 - klo: 14.27 »\nLainaus käyttäjältä: atarauskis - 27.02.17 - klo: 13.22\nAsiasta voitais käydä näppisralli ....... kun ei tuosta viime kisan näppisrallista syntynyt edes kunnon Juupas-Eipäs väittelyä ......\nRuksaa oikea vaihtoehtosi ...\n« Vastaus #61 : 27.02.17 - klo: 15.00 »\n1. "Kallen-Kori" Klassikkiin orkkiksen rinnalle. Eli Klassikissa mentäisiin vanhakoppaisella minillä hamaan loppuun asti.\n2. VTRrää on oo ajanut eli Ookoo\n3. Toivottavasti kesäkisa saadaan aikaiseksi, kun tuo kesäsarja on ollut parina kesänä varsinainen Fiasko\n4. Muutamaa muunmerkkistä 3000kv konetta tuli vastaan googletuksella.. "kiinanihmeitä", mut eiks ne kaikki sieltä tuu. Eli OK ja juu varakone löytyy. Ja näyttäis RcCentterissä olevan yksi hyllyssäkin... eli jos jollain tarvetta, niin äkkiä klikkaamaan\nKenties noita muita koneita voitais vaikka testata Endurancessa, jos niitä saadaan tulemaan siihen mennessä..\nJa sit tuo lisäkyssäri Comppi korista:\nComppikori mielestäni vapaaksi. M-Chassisikselle tarkoitetut esikuvan mukaiset korit viivalle vaan.\nEli oliskos sitten Ruksi "Samaa mieltä" kohtaan\nNaks, olen näpytellyt...\n« Vastaus #62 : 27.02.17 - klo: 15.52 »\nSamaa mieltä Timpan kans\n« Vastaus #63 : 27.02.17 - klo: 17.42 »\nItse samaa mieltä, että kaikki M-rungolle sopivat korit voisi sallia. Paitsi tietysti nuo kuurakkettia/turistiautoa yms. muistuttavat..\n« Vastaus #64 : 27.02.17 - klo: 20.53 »\nEzrun 13t mottia myy ainakin aliexpress.com\nPunainen Turnigy Trackstar 13t näyttää tyhjää varastoa. Onkohan sekin katoava luonnonvaria?\n« Vastaus #65 : 27.02.17 - klo: 21.33 »\nSkyRC/Toro/Leopardilla oranssii mottii ja Mysteryllä sinistä tarjolla pikaisella haulla.\nHoppykunkun punaiset on hävinneet listalta\n« Vastaus #66 : 28.02.17 - klo: 08.02 »\nJos kaikki hyväksyttäisiin , olis aika vaikea vetää rajaa ..... ettei yht`äkkiä huomattais , että Compit näyttää lähinnä MiniTouringeilta ... ja sehän ei ole tarkoitus ...\nKannattaisin korilistaa kuitenkin , jotta joku raja olisi olemassa .......\n« Vastaus #67 : 28.02.17 - klo: 08.26 »\nKaitsun kanssa samaa mieltä, korilista ois hyvä. Touring korit pois\nKone mielellään sensoriton, eli sallittaisiin nuo Torot, Mysteryt yms. HW vastaavat.\nSensorittomuus helpottaa katsastusta ja on muutenkin selvempi ilman "turbo"ennakoiden yms. kanssa kikkailua.\n« Vastaus #68 : 28.02.17 - klo: 10.37 »\nNetistä löytyi NZRCA:n korilista M-Chassisksille... johon lisäilin muutaman ehdokkaan ja olemassa olevan korilistan.\nTuolla päässee alkuun lopullista listaa vääntävät , kun on helpompi haeskella eri koreja / korimalleja.\nHeti tuossa pisti silmään esim aika "turistimainen" Riden EVO - 27010, jonka itse poistaisin ainakin omalta listalta.\nM-Chassis korilistaa_V1.0.doc (30.5 kilotavua - ladattu 80 kertaa.)\n« Vastaus #69 : 28.02.17 - klo: 10.53 »\nLainaus käyttäjältä: MonsTTer - 28.02.17 - klo: 08.26\nSensoriton kone on must , muuten menee säätimen ohjelmoinniksi eikä vastaa tarkoitusta ...\nKeep it Simply !!!\n« Vastaus #70 : 28.02.17 - klo: 22.14 »\nKauheeta näppisrallia enkä ole edes kerjennyt osallistumaan\n1. MiniClassic kori : Kyllä. Onko noin halpaa koria miniin edes ikinä saanutkaan?\n2. VTR: Varovainen kyllä. Ilmeisesti tehtaan nolla ennakolla ja max 5.0 välityksellä vai?\nItse olisin vielä laskenut kone tehoa 21.5T , jotta aloittelevien VTR tähtien elämä olisi helpottunut hieman\nnoiden "ilmapallo" renkaiden kanssa. Mutta toisaalta kun en itse luokkaa aja ja noita erinäköisiä 17.5T\nkoneita on porukalla yllin kyllin varastossa niin siittä vaan.\n3. Raumalla ajetaan kesällä jotain aivan muuta niin ei ole edes kantaa tuohon kysymykseen.\n4. Vähin mitä voi tehdä on sallia nuo kaikki vastaavat koneet.\nTosin en täysin ymmärrä tuota vastustusta\nsensorilliseen koneeseen, kun maailma on täynnä vakio luokkia missä ajetyaan blinky säätimellä nolla ennakoilla\nesim. joku sopivan edullinen sensorillinen kone 13.5-17.5T joka mahdollisesti toimisi nykyisen koneen kanssa\n5. Comp kori: Hienon listan on Stinde löytänyt. Ehdottomasti olen korilistan kannalla. Hienointa olisi jos listalla olevalla korilla olisi oikea esikuva...\nTerveisin Aava, RaumRC\n« Vastaus #71 : 01.03.17 - klo: 08.59 »\nNo tuo sensorillinen kone asia :\nKyllä Blinky säätimiä on maailma täynnä , mutta on semmoinenkin asia nähty , että säätimessä huippu tehokas virisofta , mutta kas kummaa , säädin vilkuttaa punaista valoa ..... eli yx kusetus on tiedossa muutaman vuoden takaa ...... erittäin helppo tehdä !!!! Ja tämä tapahtui TSS-luokassa .....\n« Vastaus #72 : 01.03.17 - klo: 13.02 »\nJuu ei tähän mitään sensoreita kannata sotkea! Ja Änärin kori on huippu ;)\n« Vastaus #73 : 01.03.17 - klo: 14.09 »\nKorilistaan lisäisin hpi:lta myös saippualaatikko bemarin, eli 2002 turbon.\n« Vastaus #74 : 01.03.17 - klo: 15.06 »\n« Vastaus #75 : 04.03.17 - klo: 22.15 »\nOnko jo kauden lopputulokset tiedossa?\n« Vastaus #76 : 04.03.17 - klo: 22.38 »\nItseä kiinnostais kanssa lopputulokset, että mitenkäs ne pisteet nyt meni..\n« Vastaus #77 : 05.03.17 - klo: 11.49 »\nAjattelin nyt ruveta laskemaan niitä kun ei ole testaus hommia tänään Lahdessa, mutta en tiennyt että Joensuun kisan tulokset on myrcm noin sekaisin :D Täytyy laskea huomenna käsin ne tulokset kotona ellei jollakulla ole ne jo laskettuna kokonaisuudessaan? Myrcm näkyi yhdistettynä tulokset classicissa ja compissa paras tulos tuossa eikä pisteinä mitä normaalisti. Täytyy laskea ne pisteet sit erikseen tuolta finaalit kohdasta jossei kellään ole.\nEli huomiselle menee, joten toivottavasti maltatte vielä hetken odottaa :D\nPs. Sen Saabin korin saa sitten lisätä korilistaan\n« Vastaus #78 : 06.03.17 - klo: 14.42 »\nNoniin kauden lopputulokset laskettu: http://rc10.fi/index.php?topic=100057.msg809312#msg809312\nToivottavasti sarjapalkinnot löytävät oikeisiin osoitteisiin\n« Vastaus #79 : 06.03.17 - klo: 15.46 »\nToivottavasti päästään ajamaan VTR:ää myös asvaltilla tulevana kesänä\nOnko ajankohdasta vielä tietoa? Ja Kuusankoskella ilmeisesti...\n« Vastaus #80 : 07.03.17 - klo: 11.12 »\nEsikuvamaisuus on mun mielestä yksi tän sarjan kiinnostavimpia puolia. Esimerkiksi Australialainen Improved Production series on hyvin lähellä M-Chassis Competition kalustoa ulkonäöllisesti:\n1. Mini Classicin kori: Yleinen konsensus tuntuu olevan, että Äänekosken kori on kelvollinen, eli se mukaan kanssa. Tärkeää on myös, että on tarjolla muitakin vaihtoehtoja, mistä jo aiemmin on ollut puhetta.\n2. VTR:n moottorisääntö: Tämä on ehdottomasti hyvä asia, että FWD ja VTR kalusto yhtenäistyy tekniikan osalta. (Jännä että FWD kuskit osaa ajaa nollaennakolla, mutta comppikuskit ei? Tämä kommentti on suunnattu barbielle.)\n3. Kesäkisat: Mukana ollaan jos vaan osuu kisakalenteriin.\n4. Compin kone: Tässä mä hämmentäisin vähän soppaa. Onko mitään järkeä tehdä sääntöä mikä pakottaa jengin ostamaan koneita takavalotakuulla ebaystä ja aliexpressisstä? Tähän on sanottava, että nykyiset koneet on ollut hyviä ja moottorisääntö on toiminut hienosti kun kalustoa on voinut hankkia helposti.\nJuttelin aiheesta Eurorc:n kanssa, heidän ehdotus olisi Hobbywingin justock sarjan sähköt, millä olisi saatavuutta eteenpäin.\nItse ehdottaisin FWD ja VTR sääntöjen mukaista kalustoa, eli vapaa sensorillinen 17,5T moottori noparin nollaennakolla, mutta vapaalla moottorin mekaanisella ennakolla.\nKommenttina aiempaan "ettei mene noparin ohjelmoinniksi", ainakin mun comppi auton noparissa on kaikki ennakot ja muut niin täysillä kuin vaan Hobbywingin ezrun säätimestä saa. Mun on pakko olettaa, että näin on tehnyt myös kaikki muut compin a-finalistit, nollaennakolla auto on hitaampi kuin classic - tämä siis 2500kv speed passion koneella.\nTärkeintä kuitenkin on, että säännöt on selkeät ja kynnys lähteä kisoihin sopivan alhainen.\nAapo "Ruusperi" Koro\nClipsal-Poster.jpg (342.82 kilotavua, 1000x695 - tarkasteltu 86 kertaa.)\n« Vastaus #81 : 07.03.17 - klo: 11.44 »\nVastaanpa heti minuun kohdistettuun kysymykseen :\nOn aiwan eri asia ajaa sensorillisella moottorilla kuin sensorittomalla siis ohjelmoinnin kannalta..... Takavuosina aikanaan , kun VTR:ää ajettiin 17,5T koneella (ennen 0-ennakkosäätimiä) oli käytössä säätimiä , johon sai mitä ihmeellisempiä ennakkovirityksiä .... vauhtiero oli huima ...... ja kaikkea muuta kuin tasapuolinen. Silloin ohjelmointia oli mahdoton todeta säätimestä ......\nSensorittomana säätimestä kaikki saavat ulos juuri ne tehot mitkä siinä on vakiona saatavissa ...... eli tässä tapauksessa on turhaa verrata Comp vs. FWD.\n« Vastaus #82 : 15.03.17 - klo: 10.55 »\nMites toi FWD/VTR paino, oisko aihetta keventää. Tiputtais ees sen 25g?\nEi taida nykyautot olla enään lähellekkään niin painavia, kun vanhat muovirunkoset?\nJa akutkin keventyneet.\nMulla etuvedos lisäpainoa ainakin 160g...\nT: FWD Champ '16+'17\n« Vastaus #83 : 16.03.17 - klo: 14.26 »\nPainot vois tiputtaa kummassakin (VTR/FWD) luokassa:\nEhdotan minimipainox 1350 g ..... Vai olisiko 1300g parempi .... ???\nSaa kommentoida !!\n« Vastaus #84 : 17.03.17 - klo: 12.06 »\nItsehän en ole vielä ehtinyt FWD ja VTR luokkiin kisailemaan, mutta FTT kisoja ajaneena tuntuisi järkevältä, että näissä 1:10 rata-autoissa olisi sama painoraja, eli juurikin 1350g.\n« Vastaus #85 : 17.03.17 - klo: 12.45 »\nLainaus käyttäjältä: Luigi54/vielä vanhempi - 07.03.17 - klo: 11.44\nEnsinnäkin anteeksi täältä sivusta heitetty kommentti kun en itse näitä luokkia aja.\nCompin moottorista - eihän mikään estä ajamasta sensorittomalla säätimellä vaikka moottorissa sensori onkin? Esim.\nSpeedpassion V3.0 13.5R 3100kV\nTurnigy TrackStar 13.5T 3040KV\nHobbywing XERUN Bandit G2 -13.5t 3000kV\nLRP X20 13.5T 3050kV\nHintahaarukkaa on laidasta laitaan mutta ainakaan tuota Speedpassionia ei ole hinnalla pilattu.\nToisaalta Ruusperin ehdottama yksityyppicombo Justock tyyliin kyllä tekisi hommasta helppoa. Kun ei ole mitään säädettävää kaikki on sähköjen suhteen samalla viivalla.\n« Vastaus #86 : 18.03.17 - klo: 09.48 »\nGallup: Kerhokisat sääntömuutokset kaudelle 2017\n1. Mini Classic kori: Sallitaanko Montech, Hobbyking ja Äänekoski korit?\n2. VTR luokan kone: Muutetaanko sääntö kuten FWD?\n3. FWD ja VTR painoraja?\n4. M-Chassis Comp ehdotus ensikauden moottoriksi, tyhjä vastaus = nykyinen tai muiden ehdottaman hyväksyminen.\nTässä saapuneita vastauksia. Lisäksi muutama kommentti tuli comp luokan koreista, Stinden korilista saa kannatusta ja nimenomaan turisti/kiila korit halutaan kitkeä pois. Osalla Comp kuskeilla oli huoli, kulkeeko uudet koneet nopeammin ja onko nykyiset hankinnat arvottomia, mutta kuitenkin isoin osa kannattaa sensorillisia ja kommetteja tuli kaluston hankkimisen helppouden puolesta ja liiallisen vaikeuden poistamisessa. VTR luokan moottorisäännön muuttamista ei vastustanut kukaan, yksi kommentti oli tehtaiden virikoneiden kieltoa vastaan, näin on tehty mm 12TrackTour luokassa, koskee mm. Hobbywing Bandit moottoria.\nPainorajassa voi melkein heittää noppaa kumpi valitaan 1300g vai 1350g, vain yksi kuljettaja on ilmaisut, että vtr painoraja pitäisi pitää ennallaan. Hilpi, kruunattu VTR kuningas vastasi 1350g.\nKuljettaja 1 2 3 4\nTimo Jokinen Hobbyking, Äänekoski Kyllä 1300g Sensoriton 3000kv\nKai Jansson Hobbyking, Äänekoski Kyllä 1300g Sensoriton 3000kv\nJuha Teräväinen Hobbyking, Äänekoski Kyllä 1350g Sensoriton 3000kv\nRauno Kallionpää Kyllä Sensoriton\nKalle Raatikainen Äänekoski Kyllä Vanhalla koneella tuleva kausi\nMarko Aava Hobbyking, Äänekoski Kyllä Katso viesti alempaa\nThomas Svartbäck Äänekoski Kyllä 1300g\nSaku Moilanen Hobbyking, Äänekoski Kyllä 1350g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nMika Moilanen Hobbyking, Äänekoski Kyllä 1350g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nSami Tarkiainen Kyllä Kyllä 1350g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nMiika Vuohelainen Kyllä Kyllä 1350g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nAapo Koro Kyllä Kyllä 1300g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nJani Hokkanen Kyllä Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nArttu Hokkanen Kyllä Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nMarko Häkkinen Kyllä Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nEemeli Häkkinen Kyllä Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nEero Kultanen Kyllä Kyllä 1300g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nMikko Porkka Kyllä Kyllä 1350g Helposti saatavilla oleva, sensorillinen tai ilman\nJani Salmela Kyllä Kyllä 1300g Vapaa 13.5T moottori nollaennakolla\nTimo Hilpi Kyllä Kyllä 1350g\nMikko Ilmakunnas Kyllä 1300g Helposti saatavilla oleva, sensorillinen tai ilman\n« Viimeksi muokattu: 21.03.17 - klo: 14.37 kirjoittanut Ruusperi »\n« Vastaus #87 : 18.03.17 - klo: 12.50 »\nHyvältä näyttää minien osalta nämä muutokset, jos toteutuvat. Classiciin vanhan mallisen minin koppa ja comppiin helposti saatavilla oleva mosa.\n« Vastaus #88 : 18.03.17 - klo: 13.22 »\nMitenkäs akku kysymys,jos nyt pelätään sähköjen erilaisuuksia?\nAletaankos niitä sitten kanssa rajoittamaan?\nEi kaikki aja samanlaisilla akuilla,sieltä saa teho eroja aikas helposti!\n« Vastaus #89 : 18.03.17 - klo: 16.47 »\nShorty vs "lipopötkö" , niin shorty hakkaa 6-0\nMut shorty ei mee kuin M05 V2:seen.... Ei onnaa M03 ..\nKoneen saatavuudesta... Hobbylinna myy SkyRC / Toro / Leopard sensorittomia koneita jo tällä hetkellä.\nEli nytkin kaupan sivuilla 9T ja 10T , miksei 13T onnistuis kanssa ???\nMoottoritestiä / vertailua tarvitaan... siinä käy helposti niin, et vanhat koneet saa heittää roskakoppaan... kun niillä ei enää kerkeä ... toki mä en kerkee muutenkaan... tää peli on niin hävitty\nTai sit pitää vauhtieroja tasata esim eri pinioneilla...\nMielenkiinnolla ootellaan päättävien elimien päätöksiä


Throwback Thursday: the amphitheatre of Kourion, Cyprus - Fiiaelina\nTags: Cyprus, Throwback Thursday\nSini 24 August, 2017\nVautsi, tosi upean ja kiinnostavan näköinen paikka! Mä pidän tällaisista enemmän kuvapainotteisista postauksista, vaikka infoakin saa tietty välillä olla :)\nFiiia 25 August, 2017\nUpea se olikin! Kiva kuulla, että tällaisistakin postauksista tykätään :)\nKikki / 2707 25 August, 2017\nOnpa upean näköinen paikka! Itsekin olen joskus vuosia sitten Kyproksella käynyt parikin kertaa. Kyllä sinne mielellään lähtisi uudelleen.\nItsekin kyllä lähtisin uudestaan Kyprokselle ihan milloin vain, tosi kiva kohde! :)\nVarpuslintu 26 August, 2017\nKomea paikka! Minä ainakin tykkään lukea kuvapainotteisia postauksia. :)\nKiva kuulla, että tällaisistakin postauksista tykätään! :)


Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa - PDF\nAlaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa\nDownload "Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa 1995 2004"\n1 S T A K E S I N R A P O R T T E J A 1 3 / 2 6 Timo Tuori, Britta Sohlman, Marko Ekqvist, Tytti Solantaus Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus postimyynti: Stakes / Asiakaspalvelut PL 22, 531 Helsinki puhelin: (9) , (9) (automaatti) faksi: (9) Internet:\n2 RAPORTTEJA 13/26 Timo Tuori, Britta Sohlman, Marko Ekqvist, Tytti Solantaus Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Helsinki 26\n3 Kirjoittaja ja Stakes Taitto: Christine Strid ISBN (nid.) ISSN (nid.) ISBN (PDF) ISSN (PDF) Stakes, Helsinki 26 Valopaino Oy Helsinki 26\n4 Tiivistelmä Timo Tuori, Britta Sohlman, Marko Ekqvist, Tytti Solantaus. Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito Suomessa Helsinki sivua, hinta 19. ISBN Tausta. Viimeisen kymmenen vuoden ajan on keskusteltu enenevästi alaikäisten mielenterveydestä ja kannettu huolta lapsille ja nuorille suunnattujen mielenterveyspalvelujen määrästä ja riittävyydestä. Osoituksena tästä on eduskunta osoittanut kunnille erityismäärärahoja alaikäisten mielenterveyspalvelujen kehittämistä varten koko 2-luvun ajan. Tätä ennen oli alaikäisten psykososiaalisia palveluja leikattu kunnissa 199-luvun laman aikana. Laman vaikutukset ja palvelujen leikkaukset eivät kohdistuneet tasaisesti yli Suomen, vaan kunnat tekivät erilaisia ratkaisuja. Alueellisten erojen ollessa tavallinen ilmiö suomalaisessa terveydenhuollossa oli oletettavissa, että eroja olisi myös lasten- ja nuorisopsykiatrisissa palveluissa ja hoitokäytännöissä. Tätä taustaa vasten oli tärkeää kartoittaa psykiatristen sairaalapalvelujen käytön kehittymistä näinä muutosten vuosina sekä koko maassa että sairaanhoitopiireittäin. Aineisto ja menetelmät. Raportissa kuvataan alaikäisten psykiatristen palvelujen käyttöä kymmenen vuoden aikana Tarkastellaan tyttöjen ja poikien sekä yli ja alle 13- vuotiaitten palvelujen käyttöä sekä koko maassa että sairaanhoitopiireittäin. Aineistona toimii Stakesissa pidettävä hoitoilmoitusrekisteri HILMO, jossa on kirjattuna kaikkien päättyneitten sairaalajaksojen tiedot. Seurattavia muuttujia ovat hoidettujen potilaiden lukumäärä, hoitopäivät, hoitojaksojen keskimääräinen pituus, potilaskohtaiset hoitopäivät sekä tahdonvastaiseen hoitoon liittyvät tunnusluvut. Näitä ovat tahdosta riippumattomalla lähetteellä tulleiden ja tahdosta riippumattomassa hoidossa olleiden alaikäisten määrät, vapaaehtoisesti sairaalaan tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon sekä sairaalahoidossa pakkotoimien kohteiksi joutuneitten alaikäisten määrä. Päätulokset. (1). Alaikäisten sairaalahoito lisääntyi huomattavasti 199-luvun loppupuolella aina vuosituhannen vaihteeseen asti. Tämän jälkeen palvelujen käyttö pysyi samalla tasolla. Suurin lisäys palvelujen käytössä tapahtui nuoruusikäisten ja erityisesti nuoruusikäisten tyttöjen kohdalla. Samalla kun hoidettavien potilaiden määrä lisääntyi, lyhenivät hoitojaksot. (2). Tahdosta riippumaton sairaalaan lähettäminen ja sairaalahoito sekä pakkotoimet lisääntyivät myös. Lisäys oli erityisen suurta nuoruusikäisten tyttöjen kohdalla. (3). Sairaalapalvelujen käyttö vaihteli suuresti sairaanhoitopiirien välillä sekä vapaaehtoisessa hoidossa että tahdosta riippumattomassa hoidossa. Erot saattoivat olla yli kymmenkertaiset. Alle 13-vuotiaitten kohdalla tahdosta riippumattoman hoidon tunnusluvut olivat kuitenkin niin pieniä, ettei niistä voida tehdä luotettavia johtopäätöksiä. Pohdinta. Sairaalahoidon kasvun voidaan ajatella liittyvän moniin tekijöihin kuten sairastavuuden lisääntymiseen, oireilun tunnistamiseen, ongelmien vaikeutumiseen ja avohoidon riittämättömyyteen ja/tai tehottomuuteen. Sen voidaan ajatella johtuvan myös osastopalvelujen saatavuuden lisääntymisestä ja hoidon kattavuuden paranemisesta. Sairaalapalvelujen käytön tasaantuminen 2-luvulla voi kertoa kysynnän ja tarjonnan tasapainosta tai siitä, että sairaalapalveluja ei ole enempää tarjolla, vaikka tarvetta olisikin. Sairaalahoidon kasvu oli suurta nuoruusikäisillä ja erityisesti nuoruusikäisillä tytöillä. Tyttöjen ja poikien ero saattaa johtua ongelmien erilaisesta luonteesta ja siitä, että pojat edelleen ohjautuvat useammin lastensuojelun piiriin. Sairaalahoidon määrässä oli suuret alueelliset erot. Erot voivat johtua palveluresurssien epätasaisesta jakaantumisesta tai erilaisista painotuksista hoidon kehittämisessä. Oli syy mikä tahansa, lapset ja nuoret saavat hyvin erilaista hoitoa eri puolilla Suomea.\n5 Tilastot osoittavat kehityssuuntia, mutta eivät kerro niiden syitä. Raportti herättää kysymyksiä, joihin on vaikea vastata. Paljastuu tiedon puutteita, joihin tarvitaan kotimaista tutkimusta. Suomessa ei ole kattavaa tietoa alaikäisten mielenterveysongelmien määrän ja vaikeusasteen kehityksestä. Ei myöskään tiedetä miten alaikäiset ohjautuvat terveyden- ja sosiaalihuollon palveluihin, tapahtuuko ohjautuminen suhteessa lasten ja nuorten vai palvelujen tarpeisiin ja ovatko saatu tuki ja hoito parhaat mahdolliset. Suuret alueelliset erot ovat sekä tasa-arvon että tutkimuksen haaste. Tarvitaan tutkimusta, jossa selvitetään, miten hoitojärjestelmät ja hoidon vaikuttavuus eroavat alueilla, joissa sairaalahoitoa käytetään eri tavoin. Olisi myös selvitettävä alaikäisten psykososiaalisen hyvinvoinnin ja psykiatrisen sairastavuuden eroja näillä alueilla. Suuret alueelliset erot tarjoavat luonnollisen laboratorion erilaisten hoitokäytäntöjen tutkimukselle.\n6 Sisällys Tiivistelmä Johdanto... 7 Aineisto ja menetelmät... 7 TULOKSET... 8 Hoidetut potilaat... 8 Hoitopäivät Hoitojaksojen keskimääräiset pituudet Potilaskohtaiset hoitopäivät Tahdosta riippumaton hoito ja pakkotoimet Tahdosta riippumaton hoitoon tulo Tahdosta riippumaton hoito Vapaaehtoisesti tulleiden alaikäisten ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon alaikäisiin kohdistetut pakkotoimet psykiatrisessa sairaalahoidossa POHDINTA... 3 Aineisto... 3 Tulokset... 3 JOHTOPÄÄTÖKSET Lähteet LIITE 1. Sairaanhoitopiirikohtaiset tiedot LIITE 2. Liitetaulukot... 77\n8 JOHDANTO Raportissa kuvataan alaikäisten psykiatristen sairaalapalvelujen käyttöä ja siinä tapahtuneita muutoksia vuosina Psykiatrinen sairaalahoito on pieni, mutta tärkeä osa alaikäisille kohdistettuja palveluita. Palvelukenttä on pirstaleinen ja hajanainen ulottuen useammalle hallinnon alalle. Myös lastensuojelu tarjoaa laitospalveluja lapsille ja nuorille, mutta nämä eivät kuulu tämän raportin piiriin. Viime vuosikymmeninä on keskusteltu enenevästi alaikäisten psyykkisestä pahoinvoinnista ja kannettu huolta heille kohdistettujen mielenterveyspalveluiden määrästä ja riittävyydestä. Osoituksena tästä eduskunta on osoittanut erityismäärärahoja kunnille alaikäisten mielenterveyspalveluiden kehittämiseen vuodesta 2 alkaen. Tätä ennen oli alaikäisten psykososiaalisia palveluita leikattu kunnissa 199-luvun alun laman aikana (Bardy ym. 21). Tätä taustaa vasten on mielenkiintoista kartoittaa sairaalapalvelujen käytön kehittymistä näinä muutosten vuosina. Raportissa tarkastellaan sairaalapalvelujen käyttöä myös alueittain. Alueellinen eriarvoisuus palvelujen tarjoamisessa on yksi huolestuttavista piirteistä maamme terveydenhuollossa. Aineisto ja menetelmät Raportissa tarkastellaan alaikäisten psykiatrista sairaanhoitoa koko maan kannalta vuosina Alueellisia eroja tarkastellaan sairaanhoitopiireittäin kolmena eri jaksona: vuosina , ja Alaikäiset on jaettu kahteen ryhmään: alle 13-, joita kutsutaan raportissa lapsiksi sekä , joita kutsutaan nuoriksi. Tarkastelu tehdään myös sukupuolen mukaan. Graafiset kuviot esitellään luettavuuden lisäämiseksi kaksivaiheisesti: ensin kaikki alaikäiset, lapset, nuoret, pojat ja tytöt. Toisessa vaiheessa esitetään 12- pojat, 12- tytöt, pojat ja tytöt. Ahvenanmaa esitellään graafisissa kuvaajissa ja sairaanhoitopiirikohtaisissa tiedoissa. Ahvenanmaa ei ole mukana sairaanhoitopiirikohtaisissa vertailuissa, koska se poikkeaa niin olennaisesti Manner-Suomesta muun muassa väestön pienuuden vuoksi. Aineistona toimii Stakesissa pidettävä hoitoilmoitusrekisteri (HILMO), jossa on kirjattuna kaikkien sairaalahoitojaksojen tiedot hoidon päätyttyä. Alaikäisten ikää määriteltäessä on käytetty ikää sairaalahoidon päättyessä. Tässä selvityksessä potilaat jakaantuvat sairaanhoitopiireihin kotikunnan, ei hoitavan sairaalan mukaan. Seurattavia muuttujia ovat hoidettujen potilaiden lukumäärä, hoitopäivät, hoitojaksojen keskimääräinen pituus, potilaskohtaiset hoitopäivät sekä tahdonvastaiseen hoitoon liittyvät tunnusluvut. Näitä ovat tahdosta riippumattomalla lähetteellä tulleiden alaikäisten määrä, tahdosta riippumattomassa hoidossa olleiden alaikäisten määrä, vapaaehtoisesti sairaalahoitoon tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon sekä psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneet alaikäiset. Eri muuttujia tarkastellaan absoluuttisina lukuina sekä suhteutettuna alaikäisten määrään että prosenttiosuuksina.\n9 TULOKSET Hoidetut potilaat Psykiatrisessa sairaalahoidossa seuranta-aikana hoidettujen alaikäisten potilaiden määrä kaksinkertaistui: vuonna 1995 hoidettuja alaikäisiä oli ja vuonna 24 heitä oli (kuvio 1). Kasvu vaihteli huomattavasti eri potilasryhmien välillä. Kaikissa tarkasteltavissa potilasryhmissä huomattavin kasvu tapahtui 199-luvun loppupuolella, jonka jälkeen kasvu tasaantui. Seuranta-aikana poikia oli psykiatrisessa sairaalahoidossa jonkin verran enemmän kuin tyttöjä, mutta ero kaventui vuoden 2 jälkeen (liitetaulukko 1). Lapsia (8 52) hoidettiin seuranta-aikana määrällisesti selvästi vähemmän kuin nuoria (13 59). Seuranta-aikana psykiatrisessa sairaalahoidossa olleiden lasten määrä lisääntyi (82 %) vähemmän kuin nuorten, joilla lisäys oli 144 prosenttia Potilaiden lkm Alaikäiset ( 17-) Nuoret (13 17-) Pojat Tytöt Lapset ( 12-) KUVIO 1. Alaikäisten määrät psykiatrisessa sairaalahoidossa Psykiatrisissa sairaaloissa hoidettiin seuranta-aikana alle 13-vuotiaita tyttöjä (1 812) vähemmän kuin poikia (6 24). Nuorilla tilanne oli päinvastainen: tyttöjä (8 124) oli psykiatrisessa sairaalahoidossa enemmän kuin poikia (5 466). Lasten kohdalla hoidettujen poikien määrä lisääntyi jonkin verran (73 %) enemmän kuin tyttöjen (69 %). Nuorten kohdalla tilanne oli päinvastoin, sairaalahoidossa olleiden tyttöjen määrä lähes kolminkertaistui (197 %), kun poikien määrän lisäys oli 79 prosenttia. (Kuvio 2.)\n10 12 Potilaiden lkm Tytöt, Pojat, 12- Pojat, Tytöt, Kuvio 2. Alaikäisten määrät psykiatrisessa sairaalahoidossa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Alaikäisten potilaiden määrä suhteutettiin 1 alaikäistä kohden (kuvio 3 ja liitetaulukko 2). Psykiatrisissa sairaaloissa hoidettujen alaikäisten määrä yli kaksinkertaistui (124 %) seurantaaikana. Vuonna 1995 hoidettiin psykiatrisissa sairaaloissa 224 potilasta 1 alaikäistä kohden, kun se vuonna 24 oli 552/1. Suurimmat kasvun vuodet olivat , jonka jälkeen kasvu oli seuranta-ajan alkuvuosien suuruista. Tyttöjen psykiatrinen sairaalahoito lisääntyi 88: sta 248:aan/1 alaikäistä tyttöä kohden (18 %) Potilaat/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Pojat Alaikäiset ( 17-) Tytöt Lapset ( 12-) Kuvio 3. Psykiatrisessa sairaalahoidossa olleet alaikäiset potilaat 1 alaikäistä kohden\n11 Nuoruusikäisten tyttöjen määrä psykiatrisessa sairaalahoidossa kasvoi 9-luvulla hyvin jyrkästi tasaantuen vuoden 2 jälkeen (kuvio 4). 8 7 Potilaat/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, Kuvio 4. Psykiatrisessa sairaalahoidossa olleet alaikäiset potilaat suhteutettuna 1 alaikäistä kohden sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Sairaanhoitopiirien väliset erot olivat suuret (kuvio 5 ja liitetaulukot 3 11), mutta alueelliset erot kaventuivat seuranta-aikana. Ensimmäisenä seurantajaksona ( ) Helsingin sairaanhoitopiirissä oli psykiatrisessa sairaalahoidossa 215 alaikäistä 1 väestön alaikäistä kohden, kun vastaava luku oli ssa 18 ja Itä-Savossa 46. Vuosina Päijät-Hämeen, Helsingin ja Pohjois-Savon sairaanhoitopiireissä psykiatrisessa sairaalahoidossa olleiden alaikäisten määrät olivat yli kolmesataa (333, 323, 34) alaikäistä 1 väestön alaikäistä kohden, kun vastaava luku ssa oli 76, Vaasassa 114 ja Etelä-Savossa 115. Viimeisessä seurantajaksossa (22 24) eniten psykiatrisessa sairaalahoidossa olleita alaikäisiä väestöön suhteutettuna oli Etelä-Karjalan (348), Kainuun (345) ja Päijät-Hämeen (343) sairaanhoitopiireissä ja vähiten n (98) ja Vaasan (152) sairaanhoitopiireissä. Suurin suhteellinen kasvu tapahtui n sairaanhoitopiirissä: vuosina hoidettavana oli ollut 18 ja seuraavina jaksoina 76 ( ) ja 98 (22 24) alaikäistä väestön 1 alaikäistä kohden. Helsingissä ja Satakunnassa psykiatrisessa sairaalahoidossa olleiden alaikäisten määrät hieman laskivat viimeisellä (21 24) seurantajaksolla. 1\n12 Helsinki Päijät-Hämeen shp Satakunnan shp Kymenlaakson shp Kainuun shp Lapin shp Pohjois-Savon shp Kanta-Hämeen shp Uusimaa Koko maa Etelä-Karjalan shp Varsinais-Suomen shp Keski-Pohjanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Keski-Suomen shp Potilaat/1 17-vuotiasta Etelä-Pohjanmaan shp Pirkanmaan shp Vaasan shp Etelä-Savon shp Itä-Savon shp Ahvenanmaa n shp Kuvio 5. Psykiatrisessa sairaalahoidossa hoidetut alaikäiset sairaanhoitopiireittäin Hoitopäivät Alaikäisten hoitopäivien määrä ja niiden kehitys psykiatrisessa sairaalahoidossa vastasi hoidettujen potilaiden määrää ja sen kehitystä. Hoitopäivät lisääntyivät seuranta-ajalla 44 prosenttia (kuvio 6, liitetaulukko 12). Suurin kasvu tapahtui tyttöjen (11 %) ja etenkin nuoruusikäisten tyttöjen hoitopäivissä (119 %). Hoitopäivien kasvu oli 9-luvulla melko tasaista, mutta vuonna 2 tapahtui pieni hyppäys, minkä jälkeen hoitopäivissä ei juurikaan tapahtunut muutoksia. Pojilla oli hoitopäiviä koko seuranta-ajan enemmän kuin tytöillä Hoitopäivät Alaikäiset ( 17-) Nuoret (13 17-) Pojat Tytöt Lapset ( 12-) Kuvio 6. Alaikäisten hoitopäivät psykiatrisissa sairaaloissa\n13 Alle 13-vuotiaiden poikien hoitopäivien määrät olivat koko seuranta-ajan noin 4 5-kertaiset tyttöjen hoitopäiviin verrattuna. Nuorilla tilanne oli erilainen. Vuodesta 1997 lähtien nuoruusikäisillä tytöillä oli enemmän hoitopäiviä kuin nuoruusikäisillä pojilla. 9 8 Hoitopäivät Tytöt, Pojat, 12- Pojat, Tytöt, Kuvio 7. Alaikäisten hoitopäivät psykiatrisissa sairaaloissa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Suhteutettuna alaikäisten määrään hoitopäivien kasvu (52 %) oli vähäisempää kuin hoidettujen potilaiden määrän kasvu (kuvio 8, liitetaulukko 13). Hoitopäivien kasvu vaihteli ikäryhmien välillä ollen lapsilla pientä ja nuorilla selvästi suurempaa. Tyttöjen hoitopäivät lisääntyivät eniten (112 %), vuonna 1995 oli 76 hoitopäivää 1 väestön alaikäistä tyttöä kohden, kun vastaava luku 24 oli 161. Pojilla oli koko seuranta-ajan enemmän hoitopäiviä kuin tytöillä, tosin ero pieneni seurannan loppupuolella. 45 Hoitopäivät/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Pojat Alaikäiset ( 17-) Tytöt Lapset ( 12-) Kuvio 8. Alaikäisten hoitopäivät suhteutettuna 1 alaikäistä kohden psykiatrisissa sairaaloissa Stakes, Työpapereita 27/26\n14 Seuranta-ajan alussa psykiatrisessa sairaalahoidossa oli vuotiasta poikaa 1 alaikäistä kohden ja vuonna 24 luku oli 248 (lisäystä oli 9,3 %). Nuoruusikäisten poikien hoitopäivät olivat korkeimmillaan vuonna 21 (291), jonka jälkeen tapahtui vähenemistä (kuvio 9). Hoitopäivien lisäys seuranta-aikana alle 13-vuotiailla pojilla oli 3 prosenttia ja tytöillä 5 prosenttia. Suurin lisäys hoitopäivissä tapahtui vuotiailla tytöillä (121 %). 6 Hoitopäivät/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, Kuvio 9. Alaikäisten hoitopäivät psykiatrisissa sairaaloissa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Alueelliset erot olivat koko seuranta-ajan suuret (kuvio 1 ja liitetaulukot 14 22). Yleisesti voidaan todeta, että runsaasti hoitopäiviä käyttävät sairaanhoitopiirit käyttivät niitä paljon kaikkina seurattavina ajanjaksoina ja vastaavasti vähemmän hoitopäiviä käyttävät sairaanhoitopiirit käyttivät niitä vähän kaikkina jaksoina. Suhteellisesti eniten hoitopäivien määrä kasvoi Etelä-Savon sairaanhoitopiirissä (6, 28, 36). Päijät-Hämeen, Pohjois-Savon, Kymenlaakson, Kanta-Hämeen, Uudenmaan ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiireissä hoitopäivät olivat kääntyneet laskuun Kainuun shp Helsinki Satakunnan shp Etelä-Savon shp Keski-Pohjanmaan shp Pohjois-Karjalan shp Etelä-Karjalan shp Päijät-Hämeen shp Pohjois-Savon shp Kymenlaakson shp Lapin shp Koko maa Kanta-Hämeen shp Hoitopäivät/1 17-vuotiasta Uusimaa Keski-Suomen shp Vaasan shp Varsinais-Suomen shp Pohjois-Pohjanmaan shp Etelä-Pohjanmaan shp Pirkanmaan shp Itä-Savon shp n shp Ahvenanmaa Kuvio 1. Alaikäisten hoitopäivät psykiatrisessa sairaalahoidossa sairaanhoitopiireittäin Stakes, Työpapereita 27/26 13\n15 Hoitojaksojen keskimääräiset pituudet Hoitojaksojen keskimääräiset pituudet lyhenivät seuranta-aikana 54 päivästä 43 päivään (kuvio 11). Hoitojaksojen lyheneminen ei tapahtunut suoraviivaisesti, vaan ensimmäisinä seurantavuosina keskimääräiset pituudet hieman pidentyivät ja kääntyivät laskuun vuonna Vuonna 24 lasten hoitojaksojen keskimääräiset pituudet (41) olivat hieman lyhyempiä kuin nuorten (45). Hoitopäivien mediaani laski 31 päivästä 18 päivään (liitetaulukko 23) Nuoret (13 17-) Pojat Hoitopäivät Alaikäiset ( 17-) Tytöt Lapset ( 12-) Kuvio 11. Alaikäisten hoitojaksojen keskimääräiset pituudet psykiatrisessa sairaalahoidossa Sekä lasten että nuorten kohdalla poikien hoitojaksojen keskimääräiset pituudet olivat lähes joka vuosi hieman pidemmät kuin tytöillä (kuvio 12). Vuonna 24 alle 13-vuotiaiden tyttöjen keskimääräiset hoitoajat olivat kaikkein lyhimmät (37) ja pisimmät hoitoajat olivat vuotiailla pojilla (46) Hoitopäivät Pojat, Tytöt, Pojat, 12- Tytöt, Kuvio 12. Alaikäisten hoitojaksojen keskimääräiset pituudet psykiatrisessa sairaalahoidossa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin\n16 Sairaanhoitopiirien väliset erot olivat tarkastelluissa ajanjaksoissa suuret (kuvio 13, liitetaulukot 24 32). Ensimmäisenä seurantajaksona ( ) alaikäisten keskimääräiset hoitoajat psykiatrisessa sairaalahoidossa olivat lyhimmät n (22), Kainuun (22) ja Lapin (31) sairaanhoitopiireissä ja pisimmät Etelä-Savon (16), Vaasan (89) ja Keski-Suomen (8) sairaanhoitopiireissä. Seuranta-aikana lyhyiden ja pitkien sairaalahoitojen sairaanhoitopiirien järjestyksessä ei tapahtunut oleellisia muutoksia. Pääsääntöisesti alaikäisten psykiatriset sairaalahoidot lyhenivät seuranta-aikana kaikissa sairaanhoitopiireissä, tosin joissain sairaanhoitopiireissä väheneminen ei ollut suoraviivaista. Satakunnan ( ) ja n ( ) sairaanhoitopiireissä muista poiketen keskimääräiset hoitoajat pidentyivät. Helsingin, Etelä-Karjalan, Keski-Pohjanmaan ja Lapin sairaanhoitopiireissä hoitopäivien keskimääräiset pituudet olivat jälleen pidentyneet Satakunnan shp Vaasan shp Etelä-Savon shp Keski-Suomen shp Kanta-Hämeen shp Hoitopäivät Itä-Savon shp Pirkanmaan shp Helsingin shp Kymenlaakson shp Pohjois-Karjalan shp Koko maa Uudenmaan shp Pohjois-Savon shp Etelä-Pohjanmaan shp Päijät-Hämeen shp Pohjois-Pohjanmaan shp Etelä-Karjalan shp Varsinais-Suomen shp Keski-Pohjanmaan shp Lapin shp n shp Kainuun shp Ahvenanmaa Kuvio 13. Alaikäisten hoitojaksojen keskimääräiset pituudet psykiatrisessa sairaalahoidossa sairaanhoitopiireittäin Potilaskohtaiset hoitopäivät Alaikäisten keskimääräiset vuosittaiset potilaskohtaiset hoitopäivät psykiatrisessa sairaalahoidossa vähenivät kolmanneksella seuranta-aikana: 98 päivästä 66 päivään ja erot eri ryhmien välillä pienenivät (kuvio 14). Lasten keskimääräiset potilaskohtaiset hoitopäivät olivat jonkin verran pidempiä kuin nuorten, poikkeuksena vuodet , jolloin nuorten hoitoajat olivat lasten hoitoaikoja pidempiä. Poikien keskimääräiset potilaskohtaiset hoitopäivät olivat hieman pidempiä kuin tyttöjen. 15\n17 Lapset ( 12-) Pojat Hoitopäivät 6 4 Alaikäiset ( 17-) Tytöt 2 Nuoret (13 17-) Kuvio 14. Alaikäisten keskimääräiset potilaskohtaiset hoitopäivät psykiatrisessa sairaalahoidossa Alle kolmetoistavuotiaiden poikien keskimääräiset potilaskohtaiset hoitoajat olivat koko seuranta-ajan tyttöjen vastaavia aikoja pidempiä (kuvio 15). Alle kolmetoistavuotiaiden tyttöjen keskimääräinen hoitoaika pysyi vuoden 1996 jälkeen hieman yli 6 vuorokaudessa, kun muissa ryhmissä keskimääräiset ajat jonkin verran lyhentyivät. Nuoruusikäisten poikien hoitoajat olivat lähes koko seuranta-ajan pidempiä kuin nuoruusikäisten tyttöjen keskimääräiset potilaskohtaiset hoitoajat. 12 Hoitopäivät Pojat, 12- Tytöt, 12- Tytöt, Pojat, Kuvio 15. Alaikäisten keskimääräiset potilaskohtaiset hoitopäivät psykiatrisessa sairaalahoidossa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin 16\n18 Alueelliset erot sairaanhoitopiirien välillä olivat potilaskohtaisten hoitopäivien kohdalla pienemmät (3 4-kertainen) kuin muissa seurattavissa muuttujissa (kuvio 16, liitetaulukot 33 41). Satakunta oli ainoa sairaanhoitopiiri, jossa potilaskohtaisten hoitopäivien määrä kasvoi molempina seurantajaksoina (88, 9, 95). Etelä-Karjalan (12, 55, 55), Pohjois-Savon (98,74, 53) ja Keski-Suomen (121, 91, 8) sairaanhoitopiireissä potilaskohtaiset hoitopäivät vähenivät eniten seuranta-aikana Vaasan shp Satakunnan shp Etelä-Savon shp Kainuun shp Keski-Suomen shp Helsinki Hoitopäivät Uusimaa Keski-Pohjanmaan shp Itä-Savon shp Pohjois-Karjalan shp Koko maa Kanta-Hämeen shp Kymenlaakson shp Pirkanmaan shp Etelä-Pohjanmaan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Etelä-Karjalan shp Varsinais-Suomen shp Lapin shp Pohjois-Savon shp Päijät-Hämeen shp n shp Ahvenanmaa Kuvio 16. Alaikäisten keskimääräiset potilaskohtaiset hoitopäivät psykiatrisessa sairaalahoidossa sairaanhoitopiireittäin Tahdosta riippumaton hoito ja pakkotoimet Psykiatrisessa laitoshoidossa on mahdollista toteuttaa tahdosta riippumatonta hoitoa ja tarvittaessa myös kohdistaa potilaaseen pakkotoimia. Tämä koskee myös alaikäisiä. Seuraavassa tarkastellaan erikseen tahdosta riippumatonta hoitoon lähettämistä, tahdosta riippumattomassa hoidossa oloa, vapaaehtoisesti sairaalahoitoon tulleiden ottamisesta tahdosta riippumattomaan hoitoon sekä pakkotoimia. Pakkotoimien osalta koottiin yhteen luvut siitä, kuinka moni alaikäinen joutui jonkun pakkotoimen (eristys, lepositeisiin asettaminen, injektiolääkkeen antaminen tahdonvastaisesti) kohteeksi. Lähtökohtana käytettiin potilaskohtaisia tietoja. Hoitojaksokohtaisia tietoja käytettiin, kun laskettiin eri tapahtumien prosenttiosuuksia kaikista hoitojaksoista. Tahdosta riippumaton hoitoon tulo Tahdosta riippumattomalla lähetteellä psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden määrä yli kolminkertaistui alaikäisillä vuosina : 21 alaikäisestä 665 alaikäiseen. Eniten tahdosta riippumattomalla lähetteellä tulleita oli vuonna 2 (679, liitetaulukko 42). Suhteutettaessa väestöön (kuvio 17) kyse oli 18 alaikäisestä vuonna 1995 ja 6 alaikäisestä vuonna 24 1 alaikäistä kohden. Suurin lisäys (18 alaikäisestä 6 alaikäiseen 1 alaikäistä kohden) tapahtui vuoteen 2 mennessä, minkä jälkeen luku vaihteli\n19 Tahdosta riippumattomalla lähetteellä toimitettujen nuorten määrä kolminkertaistui: 1 nuorta kohden 61 nuorta vuonna 1995 ja 186 nuorta vuonna 24. Sekä poikia että tyttöjä lähetettiin tahdosta riippumattomalla lähetteellä psykiatriseen sairaalahoitoon lähes saman verran vuoteen 1999 asti, jonka jälkeen tyttöjen määrä oli poikia suurempi. Suhteellisesti ottaen lasten kohdalla muutokset olivat suurimmat, mutta lukumäärät olivat pieniä: 1 lasta vuonna 1994 ja 63 lasta vuonna Potilaat/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 17. Tahdosta riippumattomalla lähetteellä psykiatriseen sairaalahoitoon tulleet alaikäiset Kuviossa 18 on havaittavissa, että nuoruusikäisten tyttöjen ja poikien psykiatriseen sairaalahoitoon tahdosta riippumattomalla lähetteellä tulleiden määrät lisääntyivät erittäin merkittävästi vuosina Tämän jälkeen nuoruusikäisten poikien vastentahtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon lähettäminen pysyi samansuuruisena, mutta tyttöjen kohdalla kasvu jatkui edelleen. Alle 13-vuotiaiden kohdalla erot poikien ja tyttöjen välillä olivat melko pieniä Potilaat/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, 12- Kuvio 18. Tahdosta riippumattomalla lähetteellä psykiatriseen sairaalahoitoon tulleet alaikäiset sukupuolen mukaan ikäryhmittäin 18\n20 Tahdosta riippumattomien lähetteiden prosentuaalinen osuus kaikista psykiatriseen sairaalahoitoon lähetetyistä alaikäisten lähetteistä kaksinkertaistui seuranta-aikana (kuvio 19). Prosentuaalinen osuus lisääntyi vuoden prosentista vuoden 2 19 prosenttiin, jonka jälkeen osuus parin vuoden ajan laski kääntyen 23 ja 24 jälleen lievään nousuun. Lapsilla tahdosta riippumattomien lähetteiden osuus kaikista hoitojaksoista kasvoi vuoden 1995 vajaasta prosentista 7,5 prosenttiin vuonna 1999, jonka jälkeen osuus vähentyi ollen 3,9 prosenttia vuonna 24. Tytöillä tahdosta riippumattomien lähetteiden osuus kaikista lähetteistä oli koko seuranta-ajan suurempi kuin pojilla %-osuus hoitojaksoista Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 19. Tahdosta riippumattomien lähetteiden prosenttiosuus kaikista psykiatriseen sairaalahoitoon tulleista alaikäisten lähetteistä Kuviosta 2 käy ilmi, että psykiatriseen sairaalahoitoon tahdosta riippumattomalla lähetteellä tulleiden osuus kaikista alle 13-vuotiaiden tyttöjen hoitojaksoista kasvoi vuoteen 2 (11 %), jonka jälkeen osuus kääntyi laskuun (24 3,9 %). Kun alle 13-vuotiailla tytöillä vastentahtoisten lähetteiden osuus oli poikia suurempi, niin nuorilla tilanne oli päinvastoin. Nuoruusikäisillä pojilla vastentahtoisten lähetteiden osuus kasvoi vuoteen 1999 asti, minkä jälkeen se on pysynyt runsaassa 3 prosentissa. 19\n21 35 %-osuus hoitojaksoista Pojat, Tytöt, Tytöt, 12- Pojat, Kuvio 2. Tahdosta riippumattomien lähetteiden prosenttiosuus kaikista psykiatriseen sairaalahoitoon tulleista sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Alueelliset erot tahdosta riippumattomaan psykiatriseen sairaalahoitoon lähettämisessä olivat sairaanhoitopiirien välillä moninkertaiset, mutta ne pienenivät huomattavasti seuranta-aikana (kuvio 21, liitetaulukot 43 46). Alaikäisillä erot olivat noin kymmenkertaiset seuranta-ajan ensimmäisellä kolmanneksella ja noin kolminkertaiset viimeisellä jaksolla. Vähiten suhteellista kasvua vastentahtoisella lähetteellä psykiatriseen sairaalahoitoon lähetettävien alaikäisten määrässä tapahtui Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirissä (31, 53, 48/1 alaikäistä kohden). Eniten suhteellista kasvua tapahtui ssa (4, 17, 48/1 alaikäistä kohden) Helsinki Pohjois-Karjalan shp Pohjois-Savon shp Etelä-Savon shp Kymenlaakson shp Varsinais-Suomen shp Lapin shp Satakunnan shp Kanta-Hämeen shp Uusimaa Päijät-Hämeen shp Etelä-Karjalan shp Potilaat/1 17-vuotiasta n shp Pohjois-Pohjanmaan shp Itä-Savon shp Pirkanmaan shp Keski-Suomen shp Kainuun shp Etelä-Pohjanmaan shp Keski-Pohjanmaan shp Vaasan shp Ahvenanmaa Kuvio 21. Alaikäisten potilaiden lähettäminen tahdosta riippumatta psykiatriseen sairaalahoitoon sairaanhoitopiireittäin\n22 Tahdosta riippumaton hoito Alaikäisten hoitaminen tahdosta riippumatta vuosina seuraa tahdosta riippumatonta hoitoon lähettämistä, joskin määrät olivat jonkin verran pienemmät. Tahdosta riippumaton hoito lähes nelinkertaistui alaikäisillä vuosina : 118 alaikäistä vuonna 1995 ja 459 vuonna 24 (liitetaulukko 47). Väestöön suhteutettuna tämä oli 1 alaikäistä kohden 1 vuonna 1995 ja 42 vuonna 24 (kuvio 22). Lisäys tapahtui vuoteen 2 mennessä, minkä jälkeen määrissä ei tapahtunut kovinkaan merkittäviä muutoksia. Tyttöjä hoidettiin jonkin verran enemmän tahdosta riippumatta psykiatrisessa sairaalahoidossa kuin poikia. Tahdosta riippumaton hoito lisääntyi molemmilla saman verran. Nuoria hoidettiin psykiatrisessa sairaalahoidossa tahdosta riippumatta moninkertaisesti enemmän kuin lapsia Potilaat/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 22. Psykiatrisissa sairaaloissa tahdosta riippumatomassa hoidossa olleiden alaikäisten potilaiden määrät Alle 13-vuotiaita poikia hoidettiin jonkin verran enemmän tahdosta riippumatta psykiatrisessa sairaalahoidossa kuin alle 13-vuotiaita tyttöjä (kuvio 23). Koko seuranta-aikana psykiatrisissa sairaaloissa tahdosta riippumattomassa hoidossa oli ollut yhteensä 318 alle 13-vuotiasta, joista poikia 211 ja tyttöjä 17. Vastaavasti vuotiaita tyttöjä hoidettiin selvästi enemmän tahdosta riippumatta psykiatrisessa sairaalahoidossa kuin vuotiaita poikia. 21\n23 2 18 Potilaat/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, Kuvio 23. Psykiatrisissa sairaaloissa tahdosta riippumattomassa hoidossa olleiden alaikäisten potilaiden määrät sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Tahdosta riippumattomien hoitojaksojen osuus kaikista alaikäisten psykiatrisista sairaalahoitojaksoista lisääntyi vuoden 1995 viidestä prosentista vuoden prosenttiin (kuvio 24). Muutokset eri ryhmissä olivat samansuuntaisia, mutta tasoerot olivat selkeitä: nuorten hoitojaksoista vajaa neljännes oli vastentahtoisia, kun lapsilla osuudet olivat alle viisi prosenttia. 3 %-osuus hoitojaksoista Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 24. Tahdosta riippumattomien hoitojaksojen osuus kaikista hoitojaksoista psykiatrisessa sairaalahoidossa\n24 Alle 13-vuotiaiden tyttöjen psykiatrisista sairaalahoitojaksoista suurempi osa tapahtui vastentahtoisesti kuin pojilla (kuvio 25). Nuorilla ei ollut havaittavissa selkeää eroa sukupuolten välillä. Tahdosta riippumattomien hoitojaksojen osuus kaikista hoitojaksoista kasvoi sekä nuoruusikäisillä pojilla että tytöillä vuoteen 1999 asti, minkä jälkeen osuudet hieman laskivat. 3 %-osuus hoitojaksoista Pojat, Tytöt, Tytöt, 12- Pojat, Kuvio 25. Tahdosta riippumattomien hoitojaksojen osuus kaikista hoitojaksoista psykiatrisessa sairaalahoidossa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Alueelliset erot alaikäisten tahdonvastaisessa hoidossa sairaanhoitopiirien välillä olivat huomattavat, seuranta-ajan alussa jopa monikymmenkertaiset (kuvio 26, liitetaulukot 48 51). Vähän tahdonvastaista hoitoa käyttäviä sairaanhoitopiirejä koko seuranta-ajan olivat mm., Vaasa ja Päijät-Häme. Eniten vastentahtoisessa hoidossa olleita alaikäisiä oli ollut Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä: 45, 66, 15/1 alaikäistä kohden. Vaasan ja Helsingin sairaanhoitopiireissä tahdonvastaisen hoidon käyttö lisääntyi seuranta-aikana suhteellisesti ottaen eniten Keski-Pohjanmaan shp Etelä-Savon shp Pohjois-Karjalan shp Satakunnan shp Helsinki Kainuun shp Varsinais-Suomen shp Uusimaa Etelä-Karjalan shp Kymenlaakson shp Keski-Suomen shp Koko maa Potilaat/ 1 17-vuotiasta Pohjois-Savon shp Itä-Savon shp Pirkanmaan shp Kanta-Hämeen shp Lapin shp Päijät-Hämeen shp Etelä-Pohjanmaan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Ahvenanmaa Vaasan shp n shp Kuvio 26. Psykiatrisissa sairaaloissa tahdosta riippumattomassa hoidossa olleiden alaikäisten potilaiden määrät sairaanhoitopiireittäin\n25 Vapaaehtoisesti tulleiden alaikäisten ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon Vapaaehtoisesti hoitoon tulleiden alaikäisten ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon moninkertaistui vuosina ( 4 alaikäistä vuonna 1994, 13 vuonna 1995 ja 143 vuonna 24, liitetaulukko 52). Vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalaan tulleiden alaikäisten ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon pysyi noin potilaan suuruisena vuodesta 1999 lähtien, mikä tarkoitti noin 12 14/1 alaikäistä kohden (kuvio 27). Eniten lisääntyi nuorten ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon Potilaat/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 13-) Kuvio 27. Vapaaehtoisesti sairaalaan tulleiden alaikäisten potilaiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon Vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalaan tulleiden nuoruusikäisten tyttöjen ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon oli lähes koko seuranta-ajan huomattavasti yleisempää kuin pojilla (kuvio 28). Lasten kohdalla tilanne oli toisinpäin, poikia otettiin hoidon aikana tahdosta riippumattomaan hoitoon tyttöjä useammin. Lasten kohdalla vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden tahdosta riippumattomaan hoitoon ottamiset olivat suhteellisen harvinaisia (27 lasta vuonna 22 ja 16 lasta vuonna 24). 24\n26 6 Potilaat/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, Kuvio 28. Vapaaehtoisesti sairaalaan tulleiden alaikäisten potilaiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden alaikäisten tahdosta riippumattomaan hoitoon otettujen osuus kaikista hoitojaksoista oli vajaa viisi prosenttia vuodesta 1998 lähtien (kuvio 29). 199-luvun loppupuolella osuudet olivat jonkin verran suurempia kaikissa ryhmissä, mutta 2-luvun alussa pienentyivät hieman ja vaihtelivat sen jälkeen vähän %-osuus hoitojaksoista Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 29. Vapaaehtoisesti hoitoon tulleista tahdosta riippumattomaan hoitoon otettujen prosentuaalinen osuus kaikista hoitojaksoista 25\n27 Nuoruusikäisillä pojilla vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon oli runsas 1 prosenttia kaikista hoitojaksoista vuodesta 1998 lähtien (kuvio 3). Nuoruusikäisillä tytöillä tapahtui kasvua seuranta-ajan alkupuolella, mutta asettui 2-luvulla noin kuuteen prosenttiin. Alle 13-vuotiailla pojilla ja tytöillä vapaaehtoisesti tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon vaihteli koko seuranta-ajan noin 1 2 prosentissa kaikista hoitojaksoista. 14 %-osuus hoitojaksoista Pojat, Tytöt, Tytöt, 12- Pojat, Kuvio 3. Vapaaehtoisesti hoitoon tulleista tahdosta riippumattomaan hoitoon otettujen prosentuaalinen osuus sukupuolen mukaan ikäryhmittäin Alueelliset erot vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden ottamisessa tahdosta riippumattomaan hoitoon olivat erittäin suuret (kuvio 31, liitetaulukot 53 56). Keski-Pohjanmaan ja Kainuun sairaanhoitopiireissä vapaaehtoisesti tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon oli muita sairaanhoitopiirejä yleisempää. 8 Potilaat/ 1 17-vuotiasta Keski-Pohjanmaan shp Kainuun shp Pohjois-Karjalan shp Helsinki Etelä-Savon shp Keski-Suomen shp Uusimaa Satakunnan shp Koko maa Pohjois-Savon shp Varsinais-Suomen shp Ahvenanmaa Kymenlaakson shp Etelä-Pohjanmaan shp Kanta-Hämeen shp Pohjois-Pohjanmaan shp Päijät-Hämeen shp Itä-Savon shp Etelä-Karjalan shp Pirkanmaan shp Vaasan shp n shp Lapin shp Kuvio 31. Vapaaehtoisesti psykiatriseen sairaalahoitoon tulleiden potilaiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon sairaanhoitopiireittäin\n28 Alaikäisiin kohdistetut pakkotoimet psykiatrisessa sairaalahoidossa Pakkotoimien kohteeksi joutuneiden alaikäisten määrä oli vuosina suhteellisen tasainen, minkä jälkeen vuonna 1999 määrä lähes kaksinkertaistui ja pysyen sen jälkeen suhteellisen tasaisena (kuvio 32). Pakkotoimien kohteeksi joutuneita alaikäisiä oli seuranta-ajan alussa noin 9 ja seuranta-ajan lopussa runsas 15 (liitetaulukko 57). Vuonna 1995 pakkotoimista 87 prosenttia kohdistui nuoriin ja vuonna prosenttia. 2-luvulla harvat alle 13- lapset olivat joutuneet pakkotoimien kohteeksi (8 lasta 22, 5 lasta 23 ja 7 lasta 24). 6 Potilaat/1 17-vuotiasta Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset - ( 17-) Pojat Lapset ( 12-) Kuvio 32. Psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneet alaikäiset potilaat psykiatrisessa sairaalahoidossa Nuoruusikäiset tytöt joutuivat pakkotoimien kohteeksi nuoria poikia useammin (kuvio 33). Nuoruusikäisten poikien kohdalla 2-luvulla oli havaittavissa laskevaa suuntaa. Samoin tapahtui alle 13-vuotiaiden poikien kohdalla Potilaat/1 17-vuotiasta Tytöt, Pojat, Pojat, 12- Tytöt, 12- Kuvio 33. Psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneet alaikäiset potilaat psykiatrisessa sairaalahoidossa sukupuolen mukaan ikäryhmittäin 27\n29 Alaikäisten hoitojaksoista noin 4 5 prosentissa oli käytetty pakkotoimia koko seuranta-ajan (kuvio 34). Nuorilla ja tytöillä pakkotoimia sisältäneiden hoitojaksojen osuus oli koko seurantaajan suurempaa kuin muissa ryhmissä. Lapsilla pakkotoimia sisältäneiden hoitojaksojen osuus oli 2-luvulla hyvin vähäistä, noin puolen prosentin luokkaa kaikista hoitojaksoista. 12 %-osuus hoitojaksoista Nuoret (13 17-) Tytöt Alaikäiset ( 17-) Pojat 2 Lapset ( 12-) Kuvio 34. Psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneiden alaikäisten prosentuaalinen osuus hoitojaksoista Nuoruusikäisten poikien ja tyttöjen kohdalla pakkotoimia sisältäneiden hoitojaksojen osuudet vaihtelivat 6 1 prosentin välillä, mutta varsinaista trendimäistä muutosta ei ollut havaittavissa seuranta-aikana (kuvio 35) %-osuus hoitojaksoista Pojat, Tytöt, Tytöt, 12- Pojat, 12- Kuvio 35. Psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneiden alaikäisten prosentuaalinen osuus hoitojaksoista sukupuolen mukaan ikäryhmittäin 28\n30 Sairaanhoitopiirien väliset erot pakkotoimien kohteeksi joutuneiden alaikäisten määrissä olivat huomattavat, mutta erot kaventuivat (kuvio 36, liitetaulukot 58 61). Vaihtelut seurantajaksoissa olivat melkoisia, ainoastaan Pohjois-Savon ja Uudenmaan sairaanhoitopiireissä pakkotoimen kohteeksi joutuneita alaikäisiä oli ollut kaikkina kolmena seurantajaksona maan keskiarvoa enemmän Pohjois-Savon shp Pohjois-Karjalan shp Helsinki Etelä-Savon shp Kainuun shp Potilaat/1 17-vuotiasta Satakunnan shp Kanta-Hämeen shp Keski-Suomen shp Uusimaa Koko maa Varsinais-Suomen shp Etelä-Pohjanmaan shp Päijät-Hämeen shp Itä-Savon shp Keski-Pohjanmaan shp Etelä-Karjalan shp Kymenlaakson shp n shp Pirkanmaan shp Lapin shp Vaasan shp Pohjois-Pohjanmaan shp Ahvenanmaa Kuvio 36. Psykiatrisessa sairaalahoidossa pakkotoimien kohteeksi joutuneiden potilaiden määrät sairaanhoitopiireittäin 29\n31 POHDINTA Tämä raportti kertoo alaikäisten psykiatrisesta sairaalahoidosta ja sen kehittymisestä Suomessa vuosina Tarkastelun kohteena on myös palvelujen käyttö alueittain. On huomattava, että kyseessä on vain osa lasten ja nuorten psykososiaalisista palveluista, eikä raporttiin sisälly avohoito eikä esimerkiksi lastensuojelun tarjoama laitoshoito. Tästä syystä sairaalapalvelujen käytöstä ei voida tehdä yleisiä johtopäätöksiä koskien lasten ja nuorten hyvinvointia tai mielenterveyspalvelujen kokonaisuutta. Aineisto Hoitoilmoitusrekisteriin pohjautuva aineisto on kattava. Ei ole syytä epäillä, etteikö kaikkia sairaalahoidossa olleita alaikäisiä olisi kirjattu hoitoilmoitusrekisteriin. Tulokset ovat yhtä luotettavia kuin on ollut sairaaloiden luotettavuus hoitoilmoituslomakkeita täytettäessä. Muuttujien kohdalla luotettavuus vaihtelee jonkin verran. Hoidettujen potilaiden määrät ja hoitopäivät ovat todennäköisesti oikeita. Sen sijaan pakkotoimiin liittyvissä kirjauksissa saattaa olla epätarkkuutta siten, ettei niitä kaikkia ole kirjattu. Vuonna 1994 tuli käyttöön psykiatrian lisälehti. Muutaman seuraavan vuoden aikana kirjaamiskäytännöissä oli kirjavuutta. Luotettavuus näyttäisi lisääntyneen seuranta-aikana. Tahdosta riippumattoman hoidon ja pakkotoimien koko maatakin käsittävät absoluuttiset luvut ovat alle 13-vuotiaiden kohdalla niin pieniä, että lapsiin kohdistetun pakon määrän ja siinä tapahtuneiden muutosten tulkintaan tulee suhtautua suurella varovaisuudella. Samaa varovaisuutta tulee noudattaa myös tulkittaessa sairaanhoitopiirien välisiä eroja koskien alaikäisten vapauden riistoa koskevia tarkasteluja. Alueellisessa tarkastelussa seuranta-aika on jaettu kolmeen ajanjaksoon: , ja Tämä sen takia, että joidenkin seurattavien muuttujien suhteen aineiston vuosittainen koko on ainakin pienempien sairaanhoitopiirien (alle 1 asukkaan väestöpohjan sairaanhoitopiirit) osalta niin pieni, että niitä on vaikea tulkita. Sillä, että jakso on neljän vuoden mittainen ja muut jaksot kolmen vuoden mittaisia ei liene merkitystä. Sairaanhoitopiirikohtaisessa tarkastelussa alaikäiset jakaantuvat eri sairaanhoitopiireihin kotikuntansa, ei hoitavan sairaalan pohjalta. Yhteenvetona voidaan todeta aineiston olevan kattava ja tulosten riittävän luotettava pakkotoimien kirjaamisiin liittyvin varauksin. Tulokset Tulokset voidaan kiteyttää kolmeen pääteemaan. 1. Alaikäisten psykiatrinen sairaalahoito lisääntyi huomattavasti tarkasteltavana ajanjaksona. Lisäys tapahtui pääsääntöisesti 199-luvulla, jonka jälkeen sairaalahoito säilyi korkealla tasolla 2-luvun vuosien ajan. Suurin lisäys tapahtui nuoruusikäisten (13 17-) kohdalla, ja erityisesti nuoruusikäisten tyttöjen kohdalla. Hoitojaksot ovat sitä vastoin lyhentyneet. Hoitojaksojen lyheneminen vastaa aikuispsykiatrian kehityssuuntaa. Sairaalahoidon kasvun voidaan ajatella liittyvän moniin eri tekijöihin, kuten alaikäisten pahoinvoinnin lisääntymiseen, ongelmien vaikeutumiseen, avohoidon riittämättömyyteen ja/tai osastopalvelujen saatavuuden lisääntymiseen. Alaikäisten psykiatristen ongelmien 3\n32 määrän kasvusta on ristiriitaisia tietoja. Suomea koskevia tietoja on täysin riittämättömästi ja esimerkiksi ongelmien mahdollisesta vaikeutumisesta ei ole saatavissa mitään tietoa. (Collishaw ym. 24, Sourander ym. 24, Luopa ym. 26) Avohoidon riittämättömyys ja/tai avohoitopalveluiden toimimattomuus johtavat lähetteisiin erikoissairaanhoitoon ja sairaalapalvelujen käyttöön. Laman aikana 199-luvulla leikattiin lasten psykososiaalisia palveluja, mikä saattaa näkyä sairaalahoidon lisääntymisenä 199-luvulla. Nuorisopsykiatristen osastopaikkojen rakentaminen 199-luvulla samalla kun avohoitopalvelut kehittyivät hitaammin saattaa selittää huomattavankin osan nuoruusikäisten sairaalapalvelujen lisääntyneestä käytöstä. Mielenkiintoinen kysymys on myös, miksi nuoruusikäisiä tyttöjä hoidetaan enemmän psykiatrisessa sairaalahoidossa kuin poikia. Onko tyttöjen hoidon tarve poikia suurempi vai toteutuuko edelleen Kaivosojan jo vuonna 1996 toteama ilmiö poikien ajautumisesta enemmän sosiaalihuollon laitoksiin ja tyttöjen terveydenhuollon laitoksiin samanlaisin oirein. Todennäköisesti molemmat tekijät ovat vaikuttamassa. Sairaalapalvelujen käytön kasvu tasoittui tultaessa 2-luvulle. Tämä saattaa kertoa palvelujen saturoitumisesta, jolloin palvelujen tarve ja tarjonta ovat tasapainossa. Se voi myös kertoa siitä, että sairaalapalveluja ei ole enempää tarjolla, vaikka tarvetta niihin olisikin. 2. Tahdosta riippumaton sairaalaan lähettäminen ja sairaalahoito sekä pakkotoimet ovat myös lisääntyneet. Nuorten kohdalla suhteelliset osuudet ovat nousseet yhtä suuriksi kuin aikuisillakin, joista noin 3 % on tullut sairaalaan tahdosta riippumattomalla lähetteellä. Aikuisilla tosin suhteellinen osuus kasvoi 2 -luvun puolella (vuosina , Tuori ja Kiikkala 24), toisin kuin alaikäisillä. Tahdosta riippumattoman hoidon lisääntyminen voi kertoa lasten ja nuorten oireilun vakavoitumisesta. Se voi myös kertoa avohoidon riittämättömyydestä tai tehottomuudesta ja ongelmien vaikeutumisesta ilman hoitoa. Suuret alueelliset erot voivat kertoa myös toimintatapojen erilaisuudesta. Sairaanhoitopiirien käytännöissä oli pysyvyyttä niin, että samoissa sairaanhoitopiireissä käytettiin tahdosta riippumatonta hoitoa paljon tai vähän koko seuranta-ajan. Tahdosta riippumattomien lähetteiden määrä on esim. Keski-Pohjanmaalla ja Kainuussa samaa suuruusluokkaa kuin muualla Suomessa, mutta tahdosta riippumatonta hoitoa ja lapsen ottamista tahdosta riippumattomaan hoitoon tapahtuu huomattavasti enemmän kuin muualla. 3. Sairaalapalvelujen käytössä on suuret alueelliset erot, vaikkakin erot pienentyivät seurantajakson aikana. Joillakin alueilla käytetään paljon sairaalapalveluja, joillakin hyvin vähän. Erot saattavat olla yli kymmenkertaiset. Ne voivat johtua palveluresurssien epätasaisesta jakaantumisesta ja/tai erilaisista painotuksista hoidon kehittämisessä. Oli syy mikä tahansa, lapset ja nuoret saavat hyvin erilaista hoitoa Suomen eri alueilla. Tämän raportin perusteella ei voida sanoa, miten hyvin kunkin alueen palvelut toimivat tai ovatko ne rakenteeltaan tarkoituksenmukaisia. Alueella, jossa on vähän sairaalapalveluja, voi olla hyvin toimiva avohoito, eikä suurta tarvetta sairaalahoitoon ole, tai sitten alaikäiset jäävät ilman tarvitsemaansa sairaalahoitoa. Voi myös olla niin, että laitoshoitoa tarvitsevat alaikäiset ohjautuvat enemmän sosiaalihuollon laitoksiin kuin sairaalaan. Kyseessä voi myös olla väestön vähäisemmät palvelutarpeet. Jos taas sairaalapalveluja käytetään paljon, voi taustalla olla avohoidon toimimattomuus tai monipuolisen palvelukirjon tarjoaminen ja sairaalapalvelutarpeeseen vastaaminen. 31\n33 JOHTOPÄÄTÖKSET Raportin viesti on selvä. Alaikäisten sekä vapaaehtoinen että tahdosta riippumaton sairaalahoito on lisääntynyt ja vaihtelee huomattavasti eri puolilla Suomea. Tämän ilmiön selittäminen ja ymmärtäminen on vaikeaa puuttuvien perustietojen takia. Tarvitaan kotimaista tutkimusta. Suomessa ei ole kattavaa tietoa alaikäisten mielenterveysongelmien määrän ja vaikeusasteen kehityksestä, eikä tiedetä miten ja millä indikaatioilla alaikäiset jakaantuvat terveyden- ja sosiaalihuollon laitosten välille. Suuret sairaanhoitopiirikohtaiset erot ja niiden pysyvyys kertovat paitsi käytettävissä olevista sairaalapalveluista, myös erilaisista hoito- ja toimintakäytännöistä. Tarvitaan tutkimusta, jossa selvitetään, miten hoitojärjestelmä ja hoidon vaikuttavuus poikkeavat alueilla, joissa psykiatrista sairaalahoitoa käytetään vähän verrattuna alueisiin, joissa sitä käytetään paljon. Edelleen olisi selvitettävä alaikäisten psykososiaalisen hyvinvoinnin eroja. Alueelliset erot tarjoavat luonnollisen laboratorion erilaisten hoitokäytäntöjen tutkimukselle. Lähteet Bardy, Marjatta & Salmi, Minna & Heino, Tarja (21). Mikä lapsiamme uhkaa? Suuntaviivoja 2-luvun lapsipoliittiseen keskusteluun. Stakes Raportteja 263. Helsinki. Collishaw, Stephan & Maughan, Barbara & Goodman, Robert & Pickles, Andrew (24). Time trends in adolescent mental health. Journal of Child Psychology & Psychiatry & Allied Disciplines, 45: Kaivosoja, Matti (1996). Pakko auttaa. Tutkimus mielenterveyslain säätämisen heijastumisesta alaikäisten pakkoauttamiskäytäntöihin vuosina STM:n julkaisuja 1996:2. Sourander, Andre & Santalahti, Päivi & Haavisto, Antti & Piha, Jorma & Ikäheimo, Kaija & Helenius, Hans (24). Have There Been Changes in Children s Psychiatric Symptoms and Mental Health Service Use? A 1-Year Comparison From Finland. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry, 43: Tuori, Timo & Kiikkala, Irma (24). Pakon käyttö psykiatrisessa sairaalahoidossa. Suom. Lääkäril. 59: Luopa, Pauliina & Pentikäinen, Minna & Jokela, Jukka (26). Nuorten elinolot, koulutyö, terveys ja terveystottumukset Stakes, Työpapereita 25. Helsinki. 32\n34 SAIRAANHOITOPIIRIKOHTAISET TIEDOT LIITE 1 Eri sairaanhoitopiirien alaikäisiin kohdistuvaa psykiatrista sairaalahoitoa tarkastellaan väestöön suhteutettuna siten, että hoidettujen potilaiden, tahdosta riippumattomalla lähetteillä tulleiden, tahdosta riippumattomassa hoidossa olleiden, vapaaehtoisesti hoitoon tulleiden ottaminen tahdosta riippumattomaan hoitoon sekä pakkotoimien kohteeksi joutuneet suhteutetaan 1 alaikäiseen sekä hoitopäivät 1 alaikäiseen. Edelleen alle 13-vuotiaista käytetään termiä lapset ja vuotiaista termiä nuoret. Erilaisia pakkoon liittyviä toimenpiteitä lapsilla ei ole lukumäärien pienuuden vuoksi kommentoitu, mutta ne on esitetty taulukoissa. Ahvenanmaa Ahvenanmaan alaikäisten määrä on pieni (5 734 vuonna 24), kun toiseksi pienimmässä Itä- Savon sairaanhoitopiirissä oli ja kolmanneksi pienimmässä n sairaanhoitopiirissä alaikäistä vuonna 24. Ahvenanmaalaisia alle 13-vuotiaita lapsia ei hoidettu seuranta-aikana lainkaan psykiatrisissa sairaaloissa ja nuoriakin oli vain muutamia. Tämän vuoksi taulukoissa esitettyihin suhteutettuihin lukuihin tulee suhtautua varauksella. Alaikäiset Ahvenanmaa Hoidetut potilaat/1 alaikäistä kohden Hoitopäivät/1 alaikäistä kohden Hoitojaksojen kesto (vrk) Tahdosta riippumatta tulleet potilaat/1 alaikäistä kohden alaikäistä kohden alaikäistä kohden alaikäistä kohden 4. 6 Alle 13- lapset Ahvenanmaa Hoidetut potilaat/1 lasta kohden... Hoitopäivät/1 lasta kohden... Hoitojaksojen kesto (vrk)... Tahdosta riippumatta tulleet potilaat/1 lasta kohden... lasta kohden 1 lasta kohden lasta kohden