Ajoneuvot Moottoripyörät 16.6.2020\nDucati laajentaa Hypermotard-mallistoaan, kun perusmallin ja huippuversio SP:n välille tulee Hypermotard 950 RVE.\nKevyt, pitkäjoustoiinen ja suorituskykyinen Hypermotard kuuluu Ducatin ”fun bike” -perheeseen. 114 hevosvoimaa riittää kuljettamaan vain 178-kiloista pyörää niin mutkateillä kuin moottoriradallakin riittävästi. Suomessa 17 900 euroa maksavan perusmallin ja 23 400 euron hintaisen SP-version väliin esitellään nyt Hypermotard 950 RVE.\nPerusmalliin verrattuna suurin ero on huomiotaherättävän räikeässä grafiikassa, mutta se ei ole ainoa muutos. Perusmallin kattavaa kaarre-ABS-jarrut, luistoneston ja keulimiseneston sisältävää elektroniikkapakettia on täydennetty kahteen suuntaan kytkimettömät vaihdot mahdollistavalla quickshifter-vaihdeavustimella. Kaikki mainitut avustimet ovat EVO-versioita, eli alkuperäisistä varusteista pidemmälle kehitettyjä ja sujuvammin toimivia.\nRVE:n katutaidegrafiikka jäljittelee tarkasti vuonna 2019 esiteltyä Hypermotardin konseptiversion ulkonäköä. Kaksiväriset vanteet ja yksipuolinen takahaarukka viimeistelevät erottuvan ulkonäön. Ristikkorakenteinen teräsputkirunko on väriltään musta, mutta vastaavalla rakenteella rakennettua takarunkoa ja sen näkyvyyttä on korostettu alumiinivärityksellä. Tasaisen satulan alta pilkottaa aggressiivista ilmettä korostavat kaksoisäänenvaimentimet.\nKaikissa Hypermotard-malleissa on sama 937-kuutioinen Testastretta 11 -moottori. Kaksisylinterisen V-moottorin sylinterien välinen kulma on Ducatille tunnusomaiseen tapaan 90 astetta. 114 hevosvoiman huipputehon ohella se tuottaa 96 newtonmetrin vääntölukeman 7250 kierroksella. Väännöstä 80 prosenttia on käytössä jo 3000 kierroksella, mikä osoittaa moottorin laajaa käyttöaluetta.\nDucati Hypermotard 950 RVE on saatavilla heinäkuusta 2020 alkaen.\nMoottori: V2, 937cc\nTeho: 114 hv (84 kW) / 9000 r/min\nVääntö: 96 Nm / 7250 r/min


Usein kysytyt kysymykset - Danyang NQ Sports And Fitness Co., Ltd.\nMilloin saan tarjouksen tavaroista?\nTavallisesti lainaamme sinulle 24 tunnin kuluessa kyselyn saamisesta. Jos on erittäin kiire, ota meihin yhteyttä online -viestinnän, kauppiaan tai puhelimen avulla!\nSisältääkö tuotteen hinta logon? Kuinka voin tehdä mukautetun logoni ja pakkaukseni?\nIlmoitettu tuotteen hinta ei sisällä logoa, tuote käyttää yleensä polypussipakkausta. Voit ottaa yhteyttä myyntiimme saadaksesi tietyn hinnan, jos tarvitset logon tai mukautetun pakkauksen.\nVoimmeko saada yhden näytteen vahvistamaan ennen tilausta?\nJoo, ei ole ongelma saada yksi näyte vahvistamaan ennen kuin molemmat sopivat hinnasta! Näytteiden kustannukset ja lähetyskulut kerätään asiakkailta, tietysti hyvitämme sinulle näytekustannukset, kun olet tilannut meiltä !\nVoitko tehdä omia suunnitelmiamme?\nKyllä, ei hätää! Annat meille vain kuvat, ok, suunnittelijamme tekevät käsityökuvat tarkistettavaksi kuvien mukaan!\nT/T, Western union, Paypal, Money Grame ja niin edelleen.


Ilmastorealismia: On hienoa olla ilmaston katastrofaalisen lämpenemisen kieltäjä!\nOtsikossa on ilmaus ’ilmaston lämpeneminen’ eikä myöhemmin muotiin tullut ’ilmastonmuutos’, koska hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) politisoituneet toimijat lupasivat meille alun perin ilmaston lämpenemisen eivätkä sen vesitetyn muunnoksen, ilmastonmuutoksen. Lupauksista on vastattava!\nMaailmalla ei ole havaittu ilmaston lämpenemistä kohta 20 vuoteen. Sen sijaan olemme saaneet nauttia ilmaston luonnollisista muutoksista eli vaihteluista vuodesta toiseen. Vaikka lämpeneminen on ollut pitkään poissa, tosiuskovaiset ummistavat tältä silmänsä ja etsivät milloin mistäkin merkkejä lämpenemisen lomalta paluusta. Todellisuudessa vanha kunnon ilmaston lämpeneminen on kuopattu kaikessa hiljaisuudessa, ja ilmastonmuutoksellakin on jo toinen jalka haudassa. Koska rahvas ei ole ottanut muutossaarnaa vakavasti, tilalle on yritetty lanseerata uusi kauhistuttava käsite, sään ääri-ilmiöt. Nyt niiden povataan lisääntyvän ja aiheuttavan tulevaisuudessa suunnatonta tuhoa. Myrsky- ym. ilmastotilastot eivät tue ääri-ilmiöväitettäkään, minkä vuoksi senkin pelotteluvoima on ollut heikko. Mitähän seuraavaksi? Paukut alkavat olla niin vähissä, että pian on pakko kaivaa naftaliinista ilmaston kylmeneminen. Se saisi takuulla karvat pystyyn.\nLawrence Solomonin “Kieltäjät”-kirjan kansikuva.\nAlaotsikko suomeksi: ”Maailmankuulut tiedeihmiset,\njotka nousivat ilmaston lämpenemishysteriaa,\npoliittista vainoa ja vilppiä vastaan.”\nYmpäristötoimittaja Lawrence Solomonin kirjasta The Deniers (2010) käy ilmi, että ihmisen hiilidioksidilla aiheuttaman lämpenemisen katastrofaalisten vaarojen kieltäjät (englanniksi deniers) ovat hyvässä seurassa. Esiteltyjä kriittisiä tiedeihmisiä ovat mm. Christopher Landsea, Richard Lindzen, Vincent Gray, Duncan Wingman, Zbigniew Jaworowski, Syun-Ichi Akasofu, Tom Segalstad, Eigil Friis-Christensen, Hendrik Tennekes, Freeman Dyson, Antonio Zichichi, Henrik Svensmark, Paul Reiter, Ried Bryson, Richard Tol ja Roger Revelle. He eivät toki kiellä hiilidioksidin lievää lämmittävää vaikutusta, mutta pitävät tämän hivenkaasun demonisointia liioiteltuna. He näkevät, että ilmasto muuttuu suureksi osaksi luonnon omien mekanismien mukaan eikä ihmisellä ole mahdollisuutta siihen puuttua.\nKun toimittaja Solomon yritti löytää näille maineikkaille tiedeihmisille vastinpareja 2-5 asteen lämpötilan nousulla pelottelevien tiedeihmisten joukosta, hän joutui pettymään. Missä nämä tieteen jättiläiset piileskelevät? Heitä ei kerta kaikkiaan löytynyt! Yhdistyneiden kansakuntien alainen IPCC kieltäytyi antamasta Solomonille raportteja kirjoittaneiden henkilöiden nimiä, joita mediassa liikkuneiden, mutta vääriksi osoittautuneiden, huhujen mukaan olisi tuhansia. Solomon löysi vastaavina kirjoittajina henkilöitä, jotka eivät olleet koskaan julkaisseet tieteellistä kirjoitusta vastuullaan olevasta aihepiiristä, mutta jotka olivat kiihkeitä ympäristöaktivisteja. Vuotta myöhemmin (2011) kanadalainen tutkiva journalisti Donna Laframboise tuli kirjassaan ”Ahkera teini, jota luultiin maailman johtavaksi ilmastoasiantuntijaksi” samaan tulokseen kuin Solomon.\nMIT:n meteorologian professori Richard Lindzen on hiljattain sanonut, että IPCC ei tietenkään väitä, että tutkittavaa ei enää ole (science is settled), koska se tuhoasi sen olemassa olon perustan, tai että ilmastonmuutosta vastaan on kova kiire taistella hiilidioksidipäästöjä vähentämällä. Tämän tekevät IPCC:n puolesta poliitikot, kuten YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon, ja väärille jäljille eksyneet ympäristöaktivistit. Lindzenin tavoin voimme tosin kysyä, miksi IPCC:n tiedeihmiset eivät sanoudu irti raporttien virheellisistä tulkinnoista? Heillä taitaa olla hyvä syy vaieta. Lindzen jatkaa: “Ilmastotutkimuksen, melko pienen ja takapajuisen alan, saama yhteiskunnan tuki on kasvanut Yhdysvalloissa noin 500 miljoonasta dollarista/vuosi noin 9 miljardiin dollariin/vuosi.”\nKanadalaista Laurence J. Peteriä pidetään Peterin periaatteen isänä (1968). Periaate kuuluu jokseenkin näin: ”Työpaikkojen hierarkiassa jokaisella työntekijällä on taipumus edetä urallaan pätemättömyytensä tasolle.” Sama mies on esittänyt IPCC:hen sopivan toisen periaatteen: ”Byrokratia puolustaa status quota vielä kauan sen jälkeen, kun quo on menettänyt statuksensa.”\nOi, ootteko silloin te uneksineet\nEino Leino (1898)\nKriittiset ihmiset haluaisivat myös kieltää päästökaupan. Maapalloon kohdistuvista mahdollista uhista hiilidioksidin (CO₂) vaikutukset on tutkittu harvinaisen hyvin ja ne on todettu harmittomiksi ellei peräti hyödyllisiksi. Tutkija, joka keskittyy yhä hiilidioksidin ilmastovaaroihin, on kuin humalainen, joka hukkasi avaimensa metsään, mutta etsii sitä helppouden vuoksi katulyhdyn alta, koska siellä on enemmän valoa. Rauhannobelisti Al Gore, joka suoritti alemman yliopistotutkinnon hallintotieteissä ja opiskeli hieman teologiaa, pitää meriprofessori Roger Revelleä oppi-isänään ilmastoasioissa. Vuonna 1984 Omni-lehti haastatteli Revelleä ja kysyi mm.: ”Onko hiilidioksidimäärän kasvulla mitään tekemistä väitteiden kanssa, että sää olisi huononemassa?” Goren pettymykseksi Revelle vastasi: ”Ihmiset sanovat aina, että sää on huononemassa. Itse asiassa hiilidioksidin kasvun ennustetaan hillitsevän sään ääri-ilmiöitä.”\nMinulla on ollut tapana tutustua kulloisenkin matkakohteeni ilmastohistoriaan ja haastatella paikallisia asukkaita ’ilmastonmuutoksesta’. Yleensä ensimmäinen hämmästys on ollut se, että alueilta kerätyt pitkäaikaiset lämpötilasarjat eivät tue väitteitä lämpenemisestä, eivät ainakaan katastrofaalisesta lämpenemisestä. Toinen hämmästys on ollut ilmaston ’lämpenemisen’ torjumisen varjolla tehdyn myyräntyön mittavat ympäristöhaitat. Kioton pöytäkirja astui voimaan 2005 sen jälkeen, kun Venäjäkin oli sen ratifioinut. Pöytäkirjan ratifioineet teollisuusmaat sitoutuivat vähentämään vuosien 2008–2012 kasvihuonekaasupäästönsä alle määrätyn prosenttiosuuden vuoden 1990 tasosta. Osuudet sovittiin valtiokohtaisesti CO2-ekvivalenttitonneina. Pöytäkirjan tarkoituksena oli vähentää ihmisen toiminnan ilmastoon kohdistuvia haittavaikutuksia. Muilla haittavaikutuksilla, kuten alkuperäisen luonnon tuhoamisella, ei ilmeisesti ollut väliä.\nSopimus on ollut historiallisen tuhoisa varsinkin viimeisille vanhoille metsille, jotka eivät toimi hiilinieluina. Koska ikimetsät eivät sido hiilidioksidia ilmakehästä kuten nuoret ja voimakkaasti kasvavat metsät, ilmastopelottelijat näyttävät pitävän niitä uhkana maapallon tulevaisuudelle. Heidän tuellaan korruptoituneet hallitukset ovat kaataneet surutta mm. sademetsiä ja muuttaneet nämä luonnon aarreaitat muka ’hiiltä’ sitoviksi steriileiksi viljelymetsiksi, joilla heidän liikekumppaninsa ovat rahastaneet päästökaupassa. Suomen ja muiden OECD-maiden hallitusten rahoittamat ja Maailmanpankin hiilikauppayksikön (Carbon Finance Unit) vetämät ilmastoprojektit hävittävät ikimetsiä ja korvaavat ne eukalyptus-puupelloilla, jotka tuottavat kivihiilen korvaavaa puuhiiltä teollisuudelle.\n”…ja pitääksemme ympäristölupauksemme, me istutamme nyt enemmän puita kuin itse asiassa kaadoimme.”\nLuontoa tuhoamalla Brasilian kaltaiset kehittyvät maat saavat päästökompensaatioita, jotka sinä, minä ja muut luonnonystävät maksavat! Joka kerta kun lennämme ja hyvitämme päästökaupalla siitä aiheutuvia syntejämme, autamme jotakin rikasta keinottelijaa ottamaan haltuunsa alkuperäisten omistajien maan nostattamalla keinotekoisesti sen hiilikauppa-arvoa. Suomalaisen metsäluonnon suojelijalle on jäljellä enää yksi luotettava taho, Pentti Linkolan 1995 perustama Luonnonperintösäätiö, jota tukea. Eino Leinon hengessä säätiö pelastaa yksityisten lahjoittajien varoilla edustavia näytteitä Suomen vanhoista metsistä, joita uhkaa mm. puupellettiteollisuus, kun esimerkiksi maailmalla tehokkuudestaan ja ympäristöystävällisyydestään kiitosta saanut Helsingin Energian (nykyinen Helen Oy) Hanasaaren kivihiili-kaukolämpövoimalaitos muutetaan puuvetoiseksi vuonna 2016.\nHiilidioksidi on hyödyllinen ja ilmainen luonnontuote, jota kauppaamalla Al Gore on rikastunut.\nAl Gore, josta tuli 2015 ensimmäinen päästökauppamiljardööri, on ollut keskeinen ilmastopeluri Generation Investment Management (GIM) –yhtiönsä kautta. Voiko maapallon pelastamiseksi tarkoitetuista yhteisistä varoista laittaa miljardin omaan taskuun? Onko meidän järkevää jatkaa ilman ostamista? Gore perusti lähes monopoliaseman saaneen GIM:n kaverinsa David Bloodin kanssa. Blood on entinen Goldman Sachs -investointipankin varainhoitaja. Goldman Sachs oli puolestaan päätekijöitä, jotka ajoivat maailman talouskriisiin asuntolainakeinottelulla. GIM on taas niin ikään päästökaupassa häärivän The Chicago Climate Exchange (CCX) –yhtiön suurin osakkeenomistaja. Ennen presidentiksi tuloaan Barack Obama oli mukana CCX:n toiminnassa . Goren ja Bloodin menestyksen innoittamina lukuisat pankit ja vakuutusyhtiöt ovat lähteneet ilmastobisnekseen, jonka tuotto ei hyödytä kansaa eikä luontoa, vaan valuu salaisille tileille veroparatiiseihin.\n”Katumus ja pelastus. Anna anteeksi koska\nolen katumaasturoinut. Mene, syntisi\nPäästökaupalla on ollut suora ja ikävä vaikutus kaikkein köyhimpiin: ruuan hinta on karannut pilviin, kun viljelymaita on muutettu biopolttoainepelloiksi, joilla tuotetaan kallista ’hiilineutraalia’ menovettä ilmastomannekiinien (Leonardo DiCaprio, George Clooney, Angelina Jolie, Brad Pitt, Matt Damon, Keanu Reeves, Sean Penn, Robert Redford, Sharon Stone, Richard Gere jne.) yksityisiin suihkukoneisiin, loistoristeilijöihin ja ökyautoihin. Esimerkiksi DiCapriolla on tuhatkunta moottoriajoneuvoa, ja 2014 hän oli perustamassa ’ympäristöystävällistä’ Formula E-kilpa-autotiimiä.\nKun perehdymme kieltäjätermin historiaan, huomaamme ilmaston katastrofaalisen lämpenemisen kieltäjien – vapaiden, kriittisten ja tervejärkisten kansalaisten – olevan entistä paremmassa seurassa. Oxford English Dictionaryn mukaan denier-sana otettiin käyttöön vuonna 1475 ja sillä tarkoitettiin henkilöä, joka hylkäsi uskonnon ja joka ei hyväksynyt kirkon oppia. Yli 500 vuotta myöhemmin juuri mikään ei ole muuttunut. Kieltäjät, jotka ovat hylänneet ilmastouskonnon eivätkä hyväksy IPCC-kirkon oppeja, ovat kasvavana joukkona keskuudessamme.\nWade 11. tammikuuta 2016 klo 10.06\nIlmaston lämpenemisen vastainen taistelu on saamassa entistäkin vahvemman aseman maailmalla. Sen johdossa toimivat YK, eurooppalainen viherideologia ja amerikkalaisen politiikan nykyrappio.\nAmerikassa erityisesti **** veljesten tukemat kriitikot ovat saaneet huutia puolustaessaan maan hiilitaloutta, vaikka lämpenemisen vastainen taistelu avaa uusia taloudellisia mahdollisuuksia kuten investoinnit tuulivoimaan:\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 11.19\nHillary Clintonilla epäilemättä on tukenaan Al Goren lobbariporukka, jota julkisen vallan harjoittama anekauppa elättää. Koko asia ml tieteen kaavun taakse naamioitunut ilmastotutkimus on voimakkaasti politisoitunut. Siitä huolimatta (tai siitä johtuen) ilmaston lämpeneminen huolestuttaa melko vähän keskivertoamerikkalaista.\nDemokraattien yltynyt ilmastopropaganda saattaa olla joutsenlaulun alkua, jos ensi marraskuun presidentinvaalit voittaa katastrofiparadigmaan skeptisesti suhtautuva republikaani. Julkisen rahoituksen leikkaaminen aiheuttaisi ilmastoaktivistien piirissä aluksi kovan huudon, mutta rahoituksen loppu vaimentaa äänet, kun maksetut kuoronjohtajat joutuvat etsimään muuta toimeentuloa.\nAntero Järvinen 11. tammikuuta 2016 klo 11.27\nPoliittisella jakolinjalla on varmasti oma merkityksensä, mutta kriitikkoja löytyy myös demokraateista, mm. maailmankuulu fyysikko ja matemaatikko Freeman Dyson. Useimmat tiedetaustaiset kriitikot lienevät poliittisesti neutraaleja.\nWade 11. tammikuuta 2016 klo 12.45\nAmerican Institute of Physicsin sivuilla on laaja (ja vähän sekavakin) katsaus ilmastonmuutosväännön historiaan.\nOsiossa "Government: The View from Washington, DC" kerrotaan ilmastonmuutoksen poliittista historiaa kronologisessa järjestyksessä. Lämpenemishuoli tuli Amerikassa politiikkaan mukaan 1980-luvun alussa:\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 11.49\nOlipahan taas loistava kirjoitus!\nSiitä näkee monitahoisen ja pitkäkestoisen perehtymisen aiheeseen. Paljon kiitoksia!\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 12.16\nPetteri Taalas saa neljän vuoden viransijaisen, kun siirtyy korkeampiin propagandatehtäviin.\nTässä viransijaisen cv. Löydättekö siitä mitään erikoista?\nAnonyymi 11. tammikuuta 2016 klo 13.51\nNo ihan tavallinen johtavin ilmastotiedemies joka ei ole tiedemies ollenkaan vaan joku poliittinen "Komitea Kaarlo", mitäköhän tuo lie opiskellut, sosiologiaa kenties.\nkummallista että Damskin 33 000€ liikenneneuvos\narvonimeä ei mainittu meriitteinä, kun kerran Presidentti on nimittänyt ja joku maksanut, mutta mistä, olisiko se joskus lapsena toiminut onnikan\nYksi Turkkulaanen 11. tammikuuta 2016 klo 14.50\nNiin, mitähän kolutusta Juhani Damskilla oikein mahtaakaan olla? Autokoulu, kenties?\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 15.13\nMinä en tunne Damskia tai hänen ansioitaan. Sehän ei tarkoita sitä, etteikö niitä olisi tai olisi olematta. Mutta turha on viikon Ilmatieteen laitoksen pääjohtajana toiminutta lähteä avaamaan kuin ruumista. Annetaan ensin rauha yrittää työssään puoli vuotta tai vuosi. Katsotaan sitten, millaiset ovat aikaansaannokset. Ja arvioidaan tuloksia tai argumentteja - ei henkilöä tai muinaisia taustoja.\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 15.35\nIhmettelin vaan, että koulutuspuoli puuttuu cv:stä kokonaan. Julkaisujen kohdallakin on pelkkä otsikko.\nNäitä julkaisujahan virallinen ilmastotiede kovasti arvostaa.\nkonitohtor i 11. tammikuuta 2016 klo 15.46\nTuosta linkistä pitäisi päästä tutustumaan Damskin väitöskirjaan. Kaipa tuo ihan oikeaa tiedettä on.\nAnonyymi 11. tammikuuta 2016 klo 18.25\nNo jos otsonituuballa on punnerrettu FMI johtoon kuten edeltäjänsä, onko se tiedettä, ainakin moiset "tutkimukset" pitäisi vetää takaisin julkaisuista,\nettei kukaan tekisi enään otsonimallinnustutkimusta\njoka perusruu Damskin tutkimukseen joka puolestaan perusruu Taalaksen tutkimukseen.\nNoihin perustunut Montrealin sopimus ja seuraava\nKioton sopimus ovat käytännössä kuolleet eikä korjaussarjaa ole joten se siitä.\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 12.26\nIlmastotieteen väitehän on, että myrskyt eivät lisäänny, mutta hurrikaanit voimistuvat, kun merenpinta lämpiää. Nämä myrskyt eivät siis aiheudukaan lämpötilaeroista, vaan riippuvat pelkästään merenpinnan lämpötilasta.\nMinä en kuitenkaan osta tuota väitettä. Hurrikaanit kyllä syntyvät pystysuuntaisista virtauksista, mutta nekin riippuvat lämpötilaeroista, kylläkin pystysuuntaisista.\nKasvaako vertikaalinen lämpökradientti meren lämmetessä, vai lämpeneekö ilma samaan tahtiin? Veikkaisin jälkimmäistä, kun tilastot näyttävät, että myrskyt eivät ole lisääntyneet.\nJanne 11. tammikuuta 2016 klo 12.30\nPaitsi että ruoka on maailmanlaajuisesti halvempaa kuin ikinä.\nAntero Järvinen 11. tammikuuta 2016 klo 13.21\nBiopolttoaineiden aiheuttamista ruokapulista on paljon tietoa, katso esim. alla olevista linkeistä:\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 7.32\nTämän uutisen mukaan ruoka tulee kallistumaan tulevaisuudessa:\nSeppo 11. tammikuuta 2016 klo 13.10\nTestaan kirjautumista samalla kun odottelen lumisadetta.\nJa kiitos Anterolle hienosta tekstistä.\nVesa Tanskanen 11. tammikuuta 2016 klo 13.14\nLeino ja Järvinen sanoi:\n"Oi, ootteko silloin te uneksineet\njoka puuta ja joka kukkaa?"\nAnonyymi 11. tammikuuta 2016 klo 16.45\nOletko Antero myös tulevan merenpinnannousun kieltäjä? Aika yleisesti ollaa sitä mieltä että lisävettä on tilattu globaalisti useita metrejä, vaikka CO2-nousu pysähtyisi tähän. Ehkä metrien nousu ei ole "katastrofaalista" jos se on hidasta??\nAntero Järvinen 11. tammikuuta 2016 klo 17.13\nHei hyvä L4,\nKiitos kommentistasi! Eihän merenpinnan lievää nousua tarvitse kieltää. Katastrofia ei siitäkään, luonnollisesta ilmiöstä, kuitenkaan tarvitse hakea. Älä siis myy kesämökkiäsi Al Gorelle, vaikka hän pelottelisi sisua ilman ohella vedelläkin!\nMikon mittavasta kirjoitusarkistosta saattaa löytyä vedennousuun liittyvä kirjoitus, joka sopisi tähän lisärauhoitukseksi.\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 18.02\nL4:n tilaamat lisävedet saattavat jäädä tulematta, jos mitään radikaalia "putkirikkoa" ei tapahdu. Tähän mennessä, kun kiihtymisen suunnan etumerkki näyttää vaihtuneen.\n"Without sea-level acceleration, the 20th-century sea-level trend of 1.7 mm/y would produce a rise of only approximately 0.15 m from 2010 to 2100; therefore, sea-level acceleration is a critical component of projected sea-level rise. To determine this acceleration, we analyze monthly-averaged records for 57 U.S. tide gauges in the Permanent Service for Mean Sea Level (PSMSL) data base that have lengths of 60–156 years. Least-squares quadratic analysis of each of the 57 records are performed to quantify accelerations, and 25 gauge records having data spanning from 1930 to 2010 are analyzed. In both cases we obtain small average sea-level decelerations."\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 18.35\nTässä lisää merenpinnan "kiihtymistä":\n"Abstract. A new error budget assessment of the global Mean Sea Level (MSL) determined by TOPEX/Poseidon and Jason-1 altimeter satellites between January 1993 and June 2008 is presented using last altimeter standards. We discuss all potential errors affecting the calculation of the global MSL rate. We also compare altimetry-based sea level with tide gauge measurements over the altimetric period. Applying a statistical approach, this allows us to provide a realistic error budget of the MSL rise measured by satellite altimetry. These new calculations highlight a reduction in the rate of sea level rise since 2005, by ~2 mm/yr."\nAnonyymi 11. tammikuuta 2016 klo 20.45\nUS tide gauget on erittäin kökkö otos koko maailman rannikoista.\nJep nousu hidastui 2005-2008 minkä käyristä voi nähdä:\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 23.13\nEi ole muuten kiihtynyt täällä Euroopan rannikoillakaan. Tein itse tutkielman rantojemme tilanteesta eikä trendissä ole mitään muutosta ainakaan ylöspäin. Viimeisten 7 v aikana merenpinta on vajonnut yli 30 mm.\nGal Ore 11. tammikuuta 2016 klo 23.36\n"Juuri itäisellä suomenlahdella Virolahdella, Haminassa ja Kotkassa maanpinnan kohoaminen on ollut vähäisintä Suomessa. Sen vuoksi myös merenpinta nousee alueella eniten.\n– Merenpinnan kohoaminen alkaa näkymään parinkymmenen vuoden sisällä, sanoo Pellikka."\nUskoo ken tahtoo, vuoteen 2035 mennessä.\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 23.48\nJostain syystä kaikissa ennusteissa ilmastosta tai merenpinnasta takuuaika umpeutuu vasta ennustajan poistuttua kantamasta vastuuta. Siksi ennusteet kohdentuvat yleensä vuosiin 2050 tai 2100. Et saa millään keinolla Ilmatieteen laitokselta ennustetta vaikkapa vuodelle 2019. Miksihän? Haloo, olisiko Suomessa enää tutkivia journalisteja?\nTapsa 12. tammikuuta 2016 klo 9.28\nEi ole mitään oikeita journaisteja tai heidät on köytetty siihen malliin, että ruodussa pysyvät.\nJuuri äsken jälkipörssissä. Ulpu Iivari oivallisesti kertoi, että markkinaehtoista voimalaitoskapasiteettia ei enää rakenneta, kun uusiutuvien tuet ovat niin hulppeita.\nMitä teki toimittaja Nicklas Wancke? Huuli pyöreänä ihmetteli, mistä on kysymys.\nTapsa 12. tammikuuta 2016 klo 9.37\nSitä merenpinnan nousun alkua Haminassa odotellessa:\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 20.59\nUSA on pieni alue, mutta se sinun ensimmäinen näyttösi kiihtyvästä noususta on edelleen näyttämättä eli ihan vaan hiukan pienempi alue.\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 21.57\nEn tiedä, kiinnostaako oma kantani tähän Antero Järvisen nostamaan teemaan ketään, mutta koetan sen kuitenkin tiivistää.\nEn ole ilmastonmuutoksen kieltäjä. Päinvastoin pidän ilmaston muuttumista todistettuna asiana, tarkasteltiinpa sitä lyhyemmissä (10 - 1000 vuotta) tai pidemmissä (yli 10 000 vuotta) sykleissä.\nIlmaston muuttuminen voi olla katastrofaalista sen eteen joutuvalla floralle ja faunalle, kuten se ilmeisesti useaan kertaan on ollut alueellisesti ja joskus globaalistikin.\nMinut on vakuuttanut se poikkitieteellinen tutkimuksellinen näyttö, joka kertoo aiemmista maan orbitaalisista, geologisista ja biologisista vaiheista. Osana tätä ovat arviot merten ja ilmakehän vesikierron muutoksista menneisyydessä. Olen jokseenkin varma, että noiden kaikkien asioiden osalta tuleva tutkimus tarkentaa ja ehkä myös oikaisee nykyistä kokonaiskuvaani asioista. Suhtaudun siis omaan käsitykseenikin skeptisesti. En pidä sitä vääränä mutta en myöskään täysin oikeana. Mutta en kiellä asioita, mihin englannin sana "denier" viittaa.\nSiitä huolimatta nykyisessä ilmastopoliittisessa keskustelussa minut helposti leimataan ilmastonmuutoksen kieltäjäksi, vaikka en kiellä edes ihmiskunnan vaikutusta ilmastoon. Minun käsitykseni mukaan olemme mm. maankäytön muutoksilla ja myös hieman ilmakehän koostumukseen vaikuttamalla saattaneet aavistuksen muuttaa ilmastoamme. Skeptisyyteni kohdistuu tuon vaikutuksen suuruuteen ja ilmastopoliittisesti myös sen etumerkkiin - onko se ollut hyväksi vai pahaksi.\nTäytän kohta 60 vuotta. Se ei ole paljoa, mutta olen kuitenkin entisen ammattini ja vanhojen luontoharrastusteni vuoksi ehtinyt nähdä melkoisesti niin säätä kuin elämääkin kotimaassa ja neljällä eri mantereella. Ymmärrän tilastoskeptikkona, että olen nähnyt vain murto-osan siitä, mitä luonto meille voi tarjota, joten koetan pysyä nöyränä.\nOlen myös nähnyt jokseenkin kaikkien tulevaisuuden ennusteiden sortumisen. 1970-luvulla olin aidosti huolestunut Erlichin ja Rooman klubin visioista, mutta ehkäpä skeptisyyteni kasvoi noista täysin poskelleen menneiden ennusteiden seurannasta. Jos niiden mukaan olisi tehty sellaisia rajuja poliittisia muutoksia, joita aikanaan esitettiin, potisimme nykyisin hurjaa syyllisyyttä ja moraalista krapulaa.\n1980-luvulla olin kehittelemässä pienessä roolissa useampiakin asejärjestelmiä Suomen puolustusvoimille. Uskokaa tai älkää, mutta nuo tietokoneita, muuta sähkötekniikkaa, pneumatiikkaa, hydrauliikkaa, säätötekniikkaa, kemiaa, mekaanista fysiikkaa ja inhimillistä toimintaa sisältäneet järjestelmät mallinnettiin moninkertaisesti ja perusteellisesti. Ja ne testattiin. Toimimattomat mallit hylättiin tai niitä paranneltiin ja jatkettiin parempien kanssa. Kaikki tiesivät, että yksikin heikko lenkki saattaisi olla fataali tapahtuma omille joukoillemme. Testeissä jokainen outo tapahtuma kirjattiin ja analysoitiin. Jos selitystä ei löytynyt, emme kuitenkaan lähteneet justeeraamaan testituloksia. Selitys joko kaivettiin uusintatesteillä tai ratkaisu hylättiin epävarmana.\nEn ole ilmastotutkimuksen erikoisasiantuntija, vaikka alaa olen seurannut jo vuosikymmeniä. Skeptisyyteni sen tuloksiin on kasvanut, vaikkakaan se ei alan kieltämiseen ole yltänyt. Olen tunnistanut kuitenkin valtavia epävarmuuksia, jotka em. asejärjestelmäanalogiassa eivät olisi mahdollistaneet ns. operatiivista käyttöönottoa. Eniten epäilykseni kohdistuvat ilmastomallinnuksiin, jotka ovat keskenään ristiriitaisia ja myös ennustekyvyttömiä. Mikään muu kuin kattavat, yksiselitteiset ja empiiriset mittaukset, jotka tukevat mallinnuksia, ei poista skeptisyyttäni.\nEn ole tieteen kieltäjä, enkä usko blogin lukijoiden enemmistönkään sellaisia olevan. Kovan luokan länsimaiseen tieteeseen on aina kuulunut skeptisismi hyvässä mielessä - siis tuleva tutkimus tarkentaa tuloksia ja välillä muuttaa paradigmaakin. Ilmastotutkimus ja joku muukin tutkimusala ovat käsitykseni mukaan tässä suhteessa vääristyneitä, että niiden saaminen takaisin raiteille tarvitsisi perinteisten tieteellisten arvojen palauttamista.\nTämä oli maksimipituinen kommentti.\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 22.01\nHyvään kirjoitukseen voi joskus vastata pitkästyttävästi tai terävän lyhyesti. Jälkimmäinen on tehokkaampaa, mutta halusin kunnioittaa arvokasta vieraskirjoittajaa pitkällä henkilökohtaisella kommentilla, joka ehkä suuntaa muuta kommentointia yhteen kirjoittajan esiin nostamista aiheista.\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 22.50\nIso kysymys on se, mitä on "denialismi", "skeptismi" ja "uskonnollisuus". Minä pidän keskimmäistä terveenä ilmiönä ainakin tieteen ja turvallisuuden suhteen. Noihin ääripäihin suhtaudun epäluulolla. Myös arvostettu ilmastotutkija, professori Judith Curry, on tätä pohtinut tuoreessa kirjoituksessaan. Linkki englanninkieliseen juttuun tässä:\nAntero Järvinen 11. tammikuuta 2016 klo 23.12\nMinua kyllä kiinnosti kuulla kantasi. Viisaasti sanottu.\nIlmastokriitikkojen ja -skeptikkojen joukossa on ymmärtääkseni hyvin vähän todellisia kieltäjiä (deniers). Sanahan on alkuaan vastapuolen keksimä pilkkanimi. Kirjoitukseni pieni tavoite oli osoittaa, että kieltäjiä on monenlaisia ja että termin käyttö ei ole aina oikeaan osunut.\nMikko 11. tammikuuta 2016 klo 23.31\nNiinpä, kieltäjiä on vähän, mutta skeptikkojen määrä vain kasvaa. Siksi pilkkanimen käytöstä ei tarvitse huolestua, mutta pilkkaajan käsitevirhe on hyvä oikaista. Sen oikaisu on tärkeintä harhaan johdetuille poliitikoille, joille se onnistuu parhaiten pieni hymy kasvoilla, lievällä huumorilla höystetyllä argumentilla ja torikeskustelun etäisyydeltä.\nAntero Järvinen 11. tammikuuta 2016 klo 23.41\nIdea Mikolle pohdittavaksi:\nOlin vuonna 1980 Lintumies-lehden (nykyinen Linnut-lehti) päätoimittaja. Aloitin lehdessä uuden ”Minä ja linnut” –palstan, jossa haastattelin suomalaisia tunnettuja ja vähemmän tunnettuja lintuharrastajia mm. siitä kuinka he näkevät oman alansa, mikä siinä on heille tärkeintä jne.\n”Minä ja ilmasto” –palsta voisi olla samankaltainen: eri ihmiset saisivat kertoa esimerkiksi kuinka he innostuivat ilmasto- ja sääasioista ja mitä mieltä he ovat erilaisista kiistakysymyksistä.\nHaastateltavat saisivat neutraalit ja sivistyneesti laaditut kysymykset etukäteen (voisivat itsekin ehdottaa kysymyksiä) ja vastaisivat kirjallisesti muutamassa päivässä. Halukkaat voisivat rohkeasti ilmoittautua itse haastateltavaksi tai blogin lukijat voisivat kertoa Mikolle nimiä.\nErilaisten ihmisten haastattelujen kautta esimerkiksi ’vastapuolesta’ mahdollisesti syntyneet virheelliset käsitykset korjaantuisivat. Tuloksena olisi luultavasti se, että erot eri näkemysten välillä ovat loppujen lopuksi kuviteltua pienemmät.\nTapsa 11. tammikuuta 2016 klo 22.50\nVaikka olen Eija-Riitta Korholan kanssa pitkälti samaa mieltä EU:n ilmastopolitiikan epäonnistumisesta, en kuitenkaan usko päästökaupan olevan mikään ratkaisu mihinkään, korkeintaan kurjuutemme lisäämiseen.\nAnteron kirjoitus juurikin tästä asiasta oli oivallinen. Rikkaiden taskuihin rahat menevät sieltäkin, kuten meidän tuulimylläriemme, jotka saavat syöttötariffin lisäksi vielä päästöoikeuksia myytävikseen.\nTapsa 12. tammikuuta 2016 klo 11.55\nNyt ollaan jopa sitä mieltä, että kylmä on vaarallista:\n"Jo kahden päivän kylmä sää vaaraksi terveydelle"\nAntero Järvinen 12. tammikuuta 2016 klo 12.49\nLaajan väestötutkimuksen mukaan tavanomaista kylmempi sää tappaa noin 20 kertaa enemmän ihmisiä kuin tavanomaista lämpimämpi sää (Gasparrini ym. 2015):\nPexiS 12. tammikuuta 2016 klo 16.10\nElämme mielenkiintoisia aikoja. Television uutistenlukijat ovat kuin pikkulapsia, kaikki on uutta ja aivan ennenkokematonta! Tarvittiin oikein meteorologi selittämään mistä johtuu outo sääilmiö, jota asiantuntijat kutsuvat lumisateeksi. Talvikin kuulemma ilmaantui jotenkin salakavalasti, hui jännää!\nAnonyymi 12. tammikuuta 2016 klo 16.32\nAinahan sitä voi irvailla kaikkea. Näissä tämän talven lumisateissa on se uusi piirre, että sateet ovat poikkeuksellisen runsaita hyvin lyhyessä ajassa kuten viime päivinä on nähty Länisrannikolla ja nyt tänään Helsingin seudulla. Ilmiö johtuu siitä, että meri on poikkeuksellisen lämmin, mikä antaa lumisateiden syntyyn lisää potkua. Toinen tekijä on ns. rannikkoefekti, joka voimistaa tuulta ja lumisadetta, kun tuuli käy lämpimän meren yli kohti mannerta. Kun ilmasto lämpenee Suomessa, merialueet ovat pitkään auki jäistä syksyllä ja alkutalvella, niin tulevaisuudessa ja jo nyt voidaan varautua tällaisiin äkillisiin ja runsaisiin lumisateisiin alkutalvesta. Sadetutkien kuvista näkyy havainnollisesti kuinka runsaat lumisateet syntyvät rannikon tuntumassa. Kyllä nämä seikat tulevat syvällisemmin selityttyä kuin vain maalaisjärjellä, jos alan asiantuntijat valottavat ilmiöiden kokonaiskuvaa.\nAnonyymi 12. tammikuuta 2016 klo 16.51\nHieman ihmettelen A. Järvisen julistuksia. Hän kirjoittaa: "... ilmastonmuutospaneelin (IPCC) politisoituneet toimijat lupasivat meille alun perin ilmaston lämpenemisen eivätkä sen vesitetyn muunnoksen, ilmastonmuutoksen. Lupauksista on vastattava! "\nTermi ei ole "ilmaston lämpeneminen", vaan jo 1970-luvun alussa tutkijat puhuivat käsitteestä "Global Warming" eli maapallon keskilämpötilan noususta CO2 ja muiden ihmisperäisten kasvihuonekaasujen pitoisuuksien noususta johtuen. Tämähän on jo tapahtunut, kun maapallon keskilämpötila ylittää selvästi aikaisemmat lukemat tuhansiin vuosiin. Global Warming aiheuttaa ilmiön nimeltä Climate Change eli keskimääräinen lämpötilan nousu generoi erilaisia ilmastollisia muutoksia eri puolille maapalloa.\nSitten vielä Järvistä: "... Maailmalla ei ole havaittu ilmaston lämpenemistä kohta 20 vuoteen. "\nKaikki pintahavaintosarjat näyttävät viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana selkeän lämpötilan nousun, joka on tosin hitaampi kuin vielä pitemmän ajan trendi, mutta kuitenkin tilastollisesti merkittävä. Kyse on vain lämpötilan aikakehityksen heilahteluista vähän nopeammasta kehityksen vähän hitaampaan. Se että satelliittisarjat näyttävät 0-trendiä kertoo sen että pintaa ylempänä ilmakehän kerroksessa noin 3 km - 10 km, alue jota satelliitit mittavat, näyttäisi lämpötila kehittyvän hitaammin. Muutostrendi ei ole tilastollisesti merkittävä, joka kertoo sen että alueessa vaikuttaa monia muita häiriötekijöitä, "kohinaa". Sitäpaitsi satelliittimittaukset ilmakehän lämpötilan pitkäaikaisseurannassa eivät välttämättä ole kovin luotettavia. Siitä kertoo sekin, että satelliittien lämpötilatuloksia rukataan kaiken aikaa ylös alas, kun ei oikein osata laskea tarkalleen miten säteilymittaukset käännetään lämpötiloiksi.\nPexiS 12. tammikuuta 2016 klo 17.01\nAnonyymi 12.tammikuuta 2016 klo 16.32 (Hyvä kun päästään näistä anonyymeistä puskistahuutelijoista eroon!)\nOlet tainut jo unohtaa muutaman vuoden takaisia "uusia piirteitä" omaavia lumisateita.\nVuosi 2008: "Esim. Helsingin Kaisaniemessä lunta satoi vuorokauden aikana 30 cm. Viimeksi lähes yhtä paljon on lunta saatu Kaisaniemessä marraskuussa vuonna 2004, kun 21.11.2004 lunta satoin 29 cm."\n"Lumimyräkkä pyyhkäisi maamme yli kaakosta alkaen. Lunta tuprutteli parin päivän aikana paikoin jopa 30 senttiä."\nVuosi 2010: "Sankat lumisateet ovat pikkuhiljaa hellittämässä etelärannikkolla."\nEttä näin poikkeuksellisesta "ilmiöstä" siis oli kyse. Ettei sanoisi lähes jokavuotisesta "poikkeuksellisesta ilmiöstä"!\nAnonyymi 12. tammikuuta 2016 klo 17.07\nTarkoitin, että poikkeuksellista suhteessa esim. aikaan reilusti ennen vuotta 2000.\nOnko se yhtään enempää "puskista huutelua", jos esiintyy kategoriassa "Anonyymi" tai että esiintyy nimimerkillä PexiS, yhtä anonyymihän sekin on, tuntematon kirjoittaja. PexiS ei ole yhtään sen näkyvämpi tänne kirjoittaja kuin "Anonyymi".\nPexiS 12. tammikuuta 2016 klo 17.21\nPuskistahuutelija = Nimetön.\nHelsingin seudun lumisimmat talvet "reilusti ennen vuotta 2000": 1940-1941, 1915-1916, 1930-1931. Tuskinpa silloinkaan lumipeite muodostui "huomaamatta pikkuhiljaa hivuttamalla."\nMikko 12. tammikuuta 2016 klo 17.22\nIlmatieteen laitoksen pääjohtaja Petteri Taalas vuonna 2005: "Luminen talvi on tulevaisuuden Suomessa harvinaista herkkua." Hmmm... harvinaista herkkua on ollut tarjolla aika hyvin.\nGal Ore 12. tammikuuta 2016 klo 17.31\nNo mutta milloin on tulevaisuus!\nSi si, Taalas puhuu viisaasti ei-falsifioitavin väittein.\nGal Ore 12. tammikuuta 2016 klo 17.35\n'sateet ovat poikkeuksellisen runsaita hyvin lyhyessä ajassa'\nLähde? Petteri Taalaksen haastattelu (suullinen kommunikaatio)?\nAnonyymi 12. tammikuuta 2016 klo 17.38\nTuskin Taalas tarkoitti juuri tätä vuotta, vaan yleensä tulevaisuudessa, tulevina vuosikymmeninä. Helsingissä talvinen lumipeite maksimissaan on ohentumaan päin 2005-2009 ei ollut lunta tammikuussa lainkaan vuonna 2008 koko lumitalvi kesti Kaisaniemessä vain 8 päivää, 2014 lumi tuli tilastoissa myöhäisimpänä mitattuna ajankohtana 12.1. - Irvailkaa mitä irvailette, onhan se niin lystikästä tuo näsäviisailu!\nPexiS 12. tammikuuta 2016 klo 18.09\nNiinpä niin... Kun tulee lunta se on poikkeuksellista, kun ei tule se on poikkeuksellista. Kaikki on "uutta ja aivan ennenkokematonta"! Ja tulevaisuuden tietävät vain ilmastoveijarit joiden ennustusten tarkkuus paranee mitä kauemmas ennustetaan eli "tulevina vuosikymmeninä", mutta ei varmaan ihan lähivuosikymmeninä.\nAnonyymi 12. tammikuuta 2016 klo 18.09\nGalOre: "'sateet ovat poikkeuksellisen runsaita hyvin lyhyessä ajassa'Lähde? :\n"Ilmatieteen laitoksen tiedote 9.1. (http://ilmatieteenlaitos.fi/tiedote/132035499)\nHS Uutiset 12.1.: http://www.hs.fi/kaupunki/a1452570679671?ref=hs-art-top-1\nTapsa 12. tammikuuta 2016 klo 18.21\nEhkä minäkin voin vähän kommentoida puhtaan anonyymin juttuja näin loppumetreillä, vaikka kieltäydyinkin siitä kunniasta taannoin.\nVaikka anonyymiksi kirjautuminen antaa muille varmuuden, että keskustelee saman anonyymin kanssa. Jos en väärin muista, joku taisi sen jo kaapata, mutta anonyymi 2, 3, jne varmaan käy.\nMm. kirjautunut PexiS on paljon parempi keskustelukumppani kuin kirjautumaton anonyymi.\nNoista lumisateista ja lämpötiloista.\nTämän kolkkamme lämpötilat ja sateet määrää varsin pitkälle Atlanttilla kulkevien matalapaineiden reitit.\nPäättyneen joulukuun aikana ne tuppasivat kulkemaan meidän länsipuoleltamme tai osittan yli. Siitä seuraa, että tuulet tulevat pääsääntöisesti Itämerta pitkin lounaasta ja ovat lämpimiä. Nyt tämä reitti oli vallitseva varsin pitkään, josta seurasi merialueidemme pysyminen lämpiminä harvinaisen pitkään. Ei todellakaan ollut mikään yllätys, että pakkasten tullessa avoimelta mereltä tulee lumisateita. Pikemminkin oli yllätys, että niitä ei tullut aikaisemmin tänne etelärannikolle. Sateita kyllä kulki pitkin Suomenlahtea.\nMerikaevian ennätyssateet keskittyivät kyllä merkillisen kapealle alueelle. Ruotsalaisen version mukaan ne aiheutuivat Jäneskeitaalla sähköllä pyöritetyistä tuulimyllyistä. Tiedä häntä.\nVoi tietenkin olla, että ilmastomme on jostain syystä muuttunut siksi, että matalapaineiden reitit ovat muuttuneet. Jos näin, niin sen syistä ei ilmastotiede ole mitään kertonut.\nMeikäläisessä terminologiassa global warming käännetään ilmaston lämpenemiseksi ja climate change ilmastonmuutokseksi.\nAntero Järvinen 12. tammikuuta 2016 klo 18.34\nHyvä Anonyymi Anonyymi,\nSinunkin kanssasi olisi mukavampi keskustella, jos rohkenisit käyttää nimimerkkiä.\nNyt sinä saivartelet. ”Maapallon keskilämpötilan noususta” käytetään yleisesti lyhyttä nimeä ’ilmaston lämpeneminen’. Ilmastonmuutos-termin suuri ongelma on se, että ilmatieteilijät ovat ottaneet käyttöön uuden tavan tulkita korrelaatioita ja syy-seuraussuhteita esittämällä, että jonkin sääilmiön esiintyminen on yhtäpitävä ihmisperäisen ilmastonmuutoksen kanssa. Jokseenkin kaikkien ilmiöiden voidaan väittää olevan yhtäpitäviä jonkin muun ilmiön kanssa. Tällainen kielenkäyttö ei ole tiedettä eikä vakuuta kansalaisia, päinvastoin!\nVäitteesi, että ”maapallon keskilämpötila ylittää selvästi aikaisemmat lukemat tuhansiin vuosiin”, on liioittelua.\n”Selkeästä” lämpötilan noususta voidaan keskustella. Onko se selkeää saati katastrofaalista, kun globaali ilmasto on lämmennyt luokkaa 0,8 astetta/150 vuotta? Sinun mainostamiisi maasääasemamittauksiin liittyy niin paljon ongelmia, että minulla ei ole tässä mahdollisuutta niihin puuttua. Nuo satelliittimittaukset aloitettiin ilmatieteilijöiden toivomuksesta, koska he pitivät niitä maassa olevia mittausasemia tarkempina ja parempina. Samassa rytäkässä he lakkauttivat maapallolta pari tuhatta ’turhaa’ mittauspistettä pääasiassa pohjoisilta alueilta ja vuoristoista. Sen jälkeen kun lämpötila alkoi nousta malleja hitaammin, he hylkäsivät satelliittidatan ja alkoivat rukata maasääasemien dataa haluamaansa suuntaan. Nyt he sitten vielä ekstrapoloivat laajojen alueiden lämpötilat harvojen jäljellä olevien mittausasemien tietojen perusteella. Mikä on maapallon todellinen keskilämpötila nyt ja mikä se on ollut esimerkiksi 1800-luvulla, on mysteeri. Jos ja kun nousu on ollut 0,8 astetta/150 vuotta, niin se taitaa peittyä virhemarginaaliin.\nAntero Järvinen 12. tammikuuta 2016 klo 20.15\nAlla olevassa linkissä on hieno analyysi, joka osoittaa kuin huonoa tiedettä ns. peer-review lehdissäkin voidaan julkaista.\nTämä ammattistatistikon analyysi koskee artikkelia, joka pyrki osoittamaan, että ns. paussia eli lämpenemisen loppumista tai hidastumista ei olisi ollut olemassa.\nGal Ore 13. tammikuuta 2016 klo 22.17\n"Ilmatieteen laitoksen tiedote 9.1. (http://ilmatieteenlaitos.fi/tiedote/132035499)"\nNo sehän se onkin relevanttia. Ihan on erikoista. Katso kuvat.\nTämä on sitten viimonen kommentti multa, kun anonyymi kommentointi loppuu. Kiitos kaloista ja hei!\nUnknown 13. tammikuuta 2016 klo 8.37\nEdellisiin liittyen. Voitaisikohan päättää jo viimein, onko ilmaston lämpeneminen tai muutos ilmakehän lämpötilan muutosta? Jos on, niin satelliittimittaus on juuri oikea tapa saada tietoa asiasta. Ilmaseoksessa on se lämpö kohtuullisen hyvin sekoittuneena, joka maatasolta ja suoraan auringosta ilmaan tulee. Kahden metrin korkeudella olevat mittarit eivät kuvaa ilmakehän lämpötilaa oikein. Maatason ja merten pintalämpötila ei ole sama asia kuin aistimamme ilman lämpötila. Vähän samanlainen tilanne kuin huoneessa, jossa on lattialämmitys. Siinäkin kiinnostaa ilman lämpötila.\nTomi 14. tammikuuta 2016 klo 7.29\nMuutos on maan sääsysteemin energian lisäystä. Energiamäärän kasvu voi näkyä muunakin (esim. jään sulmisena tai merenpinnan nousuna) kuin ilmakehän lämpenemisenä.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 9.14\nVoi, voi, vaan kun ei ole näkynyt.\nTomi 14. tammikuuta 2016 klo 15.20\nEikö mannerjäätiköt ole sulaneet?\nMikko 14. tammikuuta 2016 klo 15.40\nMannerjäätiköt taisivat sulaa pohjoisesta Grönlantia sekä muutamia Amerikan ja Koillis-Aasian vuoristojäätiköitä lukuunottamatta jo 8000 vuotta sitten. Onko ilmasto olennaisesti tuosta ajasta lämmennyt, on hyvä kysymys. Onko joidenkin vuoristojäätiköiden sulaminen kiihtynyt verrattuna vaikka aikaan 10000-8000 vuotta sitten? Vai onko sulaminen vain normaalia tällaisena interglasiaaliaikana? Minä kannatan noihin kysymyksiin vastauksia ei, ei ja kyllä. Näen pitkällä aikavälillä menneisyydessä hienoista viilenemistä, johon ihmiskunta ei ole sanottavasti vaikuttanut.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 17.11\nMeret nousee jäät sulaa ja lämpötilaennätykset napsahtaa tauluun jahka El Nino tästä hellittää.\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 17.40\nIhan turhaa puhetta. Antero\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 18.03\nEn ole tullut laskeneeksi monesko kerta oli, kun L4 lähetti tämän tai ainakin lähes saman kommentin.\nNyt tätä tulee kuin viimeistä päivää, liekö sitten viimeien päivä?\nAnonyymi 13. tammikuuta 2016 klo 14.51\nPidän sitä täysin mahdottomana koska ihmiset eivät ymmärrä tai halua ymmärtää.\nVoinhan minäkin täsä väittää olevasi oikeassa, koska olen itse mitannut ollessani TKK Avaruustekniikaosaston Pää RF ja elekroniikkasuunnittelija, ja nähny toimivan.\nNienhän minä että Arvola on oikeessa, ei siellä mitään ole, ees miuta, Mulkku Monosta.\nMaarit 13. tammikuuta 2016 klo 18.08\nOlen tulkinnut, että Antero ja Mikko ovat lukewarmereita. Mikolta olen jo kysynytkin, saamatta vastausta, mutta nyt kysyn siinulta Antero, mihin fysikaaliseen ilmiöön perustat uskosi hiilidioksidin ilmakehää lämmittävästä vaikutuksesta?\nTapsa 13. tammikuuta 2016 klo 19.12\nMikä ihme on lukewarmeri?\nAntero Järvinen 13. tammikuuta 2016 klo 19.43\nKiitos kysymästä! Ihmisiä on aina vaikea luokitella. Ja vielä vaikeampaa on sijoittaa itsensä sitovasti ja hamaan tulevaisuuteen johonkin porukkaan. Jos joku porukka pitäisi ilmastoasioissa valita, niin kai minä olisin lähinnä ’lukewarmeri’.\nVastaaminen tuohon hiilidioksidikysymykseen on vieläkin vaikeampaa varsinkin, kun minulla ei ole mitään uskoa tai uskoja. Vaikka monet asiat tiedetäänkin luotettavasti, paljon on vielä hämärän peitossa. Kuten se kuinka paljon hiilidioksidin kaksinkertaistuminen voisi nostaa lämpötilaa (arviot ovat jatkuvasti pienentyneet). Hiilidioksidivaikutuksen logaritmisuus on myös fakta eli tämän hivenkaasun vaikutus on suhteellisesti suurimmillaan pienissä pitoisuuksissa ja on jo aika pieni 200 ppm:n jälkeen. Lisäksi emme tunne edes ns. takaisinkytkentämekanismien etumerkkejä eli ovatko ne positiivisia vai negatiivisia. Koska en ole fyysikko, en pysty arvioimaan niitä viimeaikaisia tutkimuksia ja/tai netissä esillä olleita raportteja, joiden mukaan koko hiilidioksidiongelmaa pitäisi katsoa kokonaan eri näkökulmasta (esim. http://sciencespeak.com/climate-nd-solar.html).\nOtan mielelläni vastaan lisää oppia niin Sinulta kuin kaikilta muiltakin Mikon verrattoman palstan lukijoilta!\nAntero Järvinen 13. tammikuuta 2016 klo 20.18\nTässä vielä linkki tuoreeseen hiilidioksididepattiin:\nMaarit 13. tammikuuta 2016 klo 20.26\nKiitos Antero nopeasta vastauksestasi. Tapsalle tiedoksi: luke warmer on henkilö, joka uskoo hiilidioksidin ja siis ihmisen päästämän hiilidioksidin ilmakehää lämmittävään vaikutukseen, mutta ei usko, että tällä on mitään katastrofaalisia vaikutuksia. Luke warmer on siis henkilö, joka haluaa olla "on the safe side", katsotaan ilmaston lämpenemistä kummalta puolelta tahansa.\nAntero, kun kirjoitat, että hiilidioksidivaikutuksen logaritmisuus on fakta, niin mihin vaikutukseen viittaat?\nTapsa 13. tammikuuta 2016 klo 20.38\nJaa, tämmöinenkin "titteli" on olemassa. Minäkin voisin siis kuvitella olevani moinen ötökkä, mutta en pidä mistään luokittelusta. Tämä "on the safe side" kuulostaa kyllä ihan joltain muulta kuin mihin minä haluan syyllistyä. Pikemminkin virallinen ilmastotiede pyrkii tähän, kun siirtelee malitolppia ja vaihtaa termejä, kun skenaariot menevät pieleen. Yrittävät siis pysyä turvallisella puolella sitä itse määräämäänsä rajaviivaa siirtämällä.\nMaarit 13. tammikuuta 2016 klo 20.48\nJudith Curry ja Roy Spencer ja taitaapa itse Anthony Wattskin olla luke warmereita. He myöntävät sen itse eivätkä näe siinä mitään hävettävää. En minäkään. Toin vain esiin blogin otsikkoon viitaten, että on olemassa ryhmä alarmistien ja denialistien välissä.\nTapsa 13. tammikuuta 2016 klo 20.58\n"Toin vain esiin blogin otsikkoon viitaten, että on olemassa ryhmä alarmistien ja denialistien välissä."\nKiitos vaan informaatiosta, vaikka ei tainnut tulla kenellekään muuta uutta kuin tämä minulle uusi termi.\nMikko 13. tammikuuta 2016 klo 21.13\nMinut saa luokitella ihan miksi vaan, joskaan tuohon CAGW-kategoriaan saatan sopia huonoiten. Jokainen tekee omat arvionsa niin itsestään kuin muista, eikä minulla taida olla vaikutusta kuin omiin arvioihini.\nIlmastorealismia ei sulje pois mitään ryhmää eikä niiden argumentteja. Olen usein tarjoutunut julkaisemaan myös omien kantojeni vastaisia kirjoituksia, mutta kukaan ei niillä puolilla vielä tarttunut tarjoukseen.\nTärkeintä ei ole keskustelijoiden luokittelu vaan aito ja avoin argumentointi. Yleensä jälkimmäinen tukahtuu, kun ensimmäinen korostuu.\nMaarit 13. tammikuuta 2016 klo 21.25\nVoisitko Mikko nyt perustella mihin ominaisuuteen hiilidioksidin ilmakehää lämmittävä vaikutus perustuu?\nAntero Järvinen 13. tammikuuta 2016 klo 22.05\nAlla olevassa linkissä on selkeä esitys CO2:n logaritmisuudesta:\nTapsa 13. tammikuuta 2016 klo 22.28\nMaarit, kun osaat kertoa nimeltä näitä lukewarmereita, jotka uskovat hiilidioksidilla olevan nollasta poikkeavan lämmityskyvyn. Miten ihmeessä et tunne ns. kasvihuoneilmiön perusteoriaa?\nAntero Järvinen 13. tammikuuta 2016 klo 22.32\nSitä minäkin olen vähän ihmetellyt, mutta vastannut silti esitettyihin kysymyksiin kykyjeni mukaan.\nMikko 13. tammikuuta 2016 klo 23.16\nMaarit, tuossa Anteron yllä olevan kommentin linkissä oikeastaan jo vastattiin samoin kuin olisin perustellut. Ilmaston "katastrofaalinen" lämpeneminen ei ole hiilidioksidikysymys. Se riippuu muistakin pakotteista ja palautemekanismeista, joista jälkimmäisistä suurin on ilmakehän ja merien vesikiertojärjestelmän (laajasti ymmärrettynä) muutokset, joita on tapahtunut eri syistä aina ja aivan ilmeisesti ihan luonnollisistakin syistä.\nMinun isoin ongelmani ilmastotutkimuksen suhteen on se, että mallinnukset eivät kykene ennustamaan tulevaa ilmastoa eivätkä edes jäljittelemään mennyttä. Silloin niissä täytyy olla jotain vakavia virheitä, joiden epäilen liittyvän juuri palautemekanismeihin ja kenties muihinkin fysikaalisiin ilmiöihin, joita ilmastojärjestelmässä on paljon.\nIlmastopoliitikoille ei ilmastotutkimuksen puolelta tarjota muuta kuin nuo ennustekyvyttömät mallinnukset ja rajusti justeerattuja tilastoja. Molemmat ovat isoja ongelmia uskottavuuden kannalta.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 10.12\nTapsa, Antero, Mikko: esitin näköjään tyhmän kysymyksen. Tiedän kyllä, että CO2 absorboi IR-alueella, ja että virittynyt CO2 emittoi myös IR-alueella, mutta mitä tekemistä tällä on maanpinnan lämpenemisen kanssa? Elektromagneettinen säteily ei ole sama asia kuin lämpösäteily. Vai onko teillä parempaa tietoa?\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 10.17\nMinusta tuntuu, että sinä tiedät CO2-asioista enemmän kuin minä. Voisitko ystävällisesti sivistää minua ja avata vähän enemmän ajatusmaailmaasi?\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 10.51\n"Elektromagneettinen säteily ei ole sama asia kuin lämpösäteily."\nEi, mutta lämpösäteily on sähkömagneettista säteilyä, joka pallomme ja sen ilmakehän osalta rajoittuu käytännössä täysin IR-alueelle.\nCO2 ei juurikaan vaikuta Auringosta tulevaan säteilyyn, mutta ns. kasvihuonekaasujen oletetaan sirottavan ja/tai virittyvän ja emittoivan maanpinnan säteilyä myös alaspäin ja näin vaikuttavan myös maanpinnan lämpötilaan.\nSuurin erimielisyys on CO2:n lisääntymisen aiheuttamasta lämpenemisestä takaisinkytkentöjen kautta.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 11.35\nHeh, Taitaa "Maarit" lopettaa keskustelun, jos kysymyksiä esitetään liikaa.\nOma epäilykseni on, että "Maarit" on esiintynyt täällä aikaisemminkin, mutta anonyymina.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 12.22\nAntero sinulla lienee nk. tutkijankoulutus joten voisit kaivaa esiin julkaisukelpoisia lähdeviitteitä sensijaan että linkkaat WUWT:in blogikirjoituksiin. Vai etkö lue tieteellisiä julkaisuja?\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 12.28\nTapsa, ei tuossa sinun co2-kommentissasi juuri isompaa järkeä ole tai sitten en vain ymmärrä. Miten hiilidioksidimolekyyli voisi ir-säteilyllä ilmasta maata ja vettä lämmittää? Ei sillä ole ilmaseoksen kesmimääräisestä lämpötilasta korkeampaa lämpötilaa. Keskimäärin ja ns. pitkässä juoksussa ilmakehä on kauttaaltaan maatason keskimääräistä lämpötilaa viileämpi/kylmempi. Vai onko näkemykseni liian simppeli?\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 12.37\n"CO2 ei juurikaan vaikuta Auringosta tulevaan säteilyyn, mutta ns. kasvihuonekaasujen oletetaan sirottavan ja/tai virittyvän ja emittoivan maanpinnan säteilyä myös alaspäin ja näin vaikuttavan myös maanpinnan lämpötilaan."\nEikö näin oleteta? En siis tähän edes omaa kantaani sen oikeellisuudesta tuonut esiin.\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 12.58\nNuo sinun kommenttisi alkavat olla aika tyhjän päiväisiä heittoja, jotka eivät millään lailla kohdistu keskusteltavaan aiheeseen ja edistä sitä positiivisella tavalla.\nAntamani linkki ja sen kuvat selvensivät hyvin hiilidioksidin logaritmista vaikutusta, josta keskusteltiin. Jos olet logaritmisuudesta tai jostakin muusta eri mieltä, kommentoi ja perustele sitä.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 14.21\nTapsa: sinulla on ongelma. Millä pumpulla saat lämmön siirtymään kylmemmästä ilmakehästä lämpimämmälle maanpinnalle?\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 15.03\nMinulla on montakin ongelmaa. Yksi näyttää olevan se, ettei puheitani ymärretä.\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 15.08\nTapsalle että juu, oletetaan. Mutta ei toimi. Komppaan edelleen nimim. Maaritia, joka ei siis ole minä. Termodynamiikan ns. pääsäännöt toimivat myös maapallon lämpöeristeestä eli ilmakehästä puhuttaessa. Se ei ole itsenäinen lämmöntuottaja eikä co2-molekyylillä ole erillistä, muusta ilman molekyylimassasta eroavaa lämpötilaa.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 15.38\nTapsa: liekö syy kryptisessä ilmauksessasi "emittoivan maanpinnan säteilyä myös alaspäin ja näin vaikuttavan myös maanpinnan lämpötilaan." Tämä lausehan ei todellakaan kerro tarkoitatko lämpenemistä, kylmenemistä vai jotain muuta.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 16.12\nEi mennyt kaikille vieläkään perille, että en puhunut omista mielipiteistäni, vaan yleisesti oikeana pidetystä kasvihuoneteorian periaatteesta.\nJos nyt sitten sanon oman mielipiteeni, niin pidän kyllä täysin oikeana sitä, että säteilevä materiaali säteilee aina, kun sen lämpötila on yli absoluuttisen nollapisteen eikä se ota huomioon säteilyn kohteen lämpötilaa.\nKasvihuonekaasut, joista ylivoimaisesti tärkein on vesihöyry, säteilevät siis myös alaspäin. Intensiteetti riippuu niiden emissiokertoimesta ja lämpötilasta.\nKylmempi ei voi lämmittää kuumempaa, mutta voi vaikuttaa sen jäähtymisnopeuteen. Prosessi on hyvin monimutkainen, kun erilaisia kaasuja on eri kerroksissa ja sitten on tämä lapse rate, jonka vaikutus pintakerroksen lämpötilaan on kaikkein suurin.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 16.23\nJatkan vielä, että hiilidioksidin lisääntymisen vaikutusta lämpötilaan pidän varsin olemattomana, ns. ilmastoherkkyys alle 0,5 astetta.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 17.57\nKappaleet ja kaasut säteilevät ja tämä säteily absorboituu vaikkapa maanpintaan täysin riippumatta maanpinnan ja säitelylähteen lämpötilaerosta.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 18.46\nL-4: mutta säteily ei siirrä lämpöä kylmemmästä lämpimämpään; termodynamiikan toinen pääsääntö. Ei edes ilmastotiede voi rikkoa termodynamiikan pääsääntöjä vastaan. Jos auringon lämmittämä maapallon pinta jäähtyy säteilemällä IR:a avaruuteen ja ilmakehässä oleva CO2 sitoo tätä lämpöä ja takaisinsätely lämmittää maanpintaa niin ikiliikkuja on keksitty.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 19.05\n20C lämpöisestä kohteesta siirtyy säteilemällä selvästi enemmän lämpöä -270C (3K taustasäteily) kohteeseen kuin vaikkapa -50C kohteeseen. Näin sanoo fysiikka ja näin mittausten mukaan luonto myös toimii.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 19.05\nMaarit. Ei edes politisoitunut ilmastotiede ole tuota väittänyt. Kukaan ei ole väittänyt, että takaisinsäteily lämmittäisi maanpintaa. Se voi korkeintaan hidastaa maanpinnan jäähtymistä.\nTämä keskustelu on lähtemässä lapasesta, joten suosittelen sen lopettamista. Ilmastoalarmismi saa tästä vaan vettä tuulimyllyihinsä. Jaa, se taitaisikin olla toivottavaa, ihan konkreettisesti.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 19.08\nTakaisinsäteily on todellista säteilyä joten se pitää pintalämpötiloja korkeampina kuin mitä ne muuten olisivat.\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 19.35\nAlla oleva linkki saattaa kiinnostaa teitä ja valaista lämmönsiirtokeskustelua.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 19.40\nNo jopa on taas linkki Antero. Eikö sinun alallasi lähteiden laadulla ole mitään väliä?\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 19.53\nNyt sinä taas sotket asioita. Toki lähteiden laadulla on merkitystä, mutta viime kädessä kirjoitusten sisältö ratkaisee eikä se, missä ne on julkaistu. Kuten sanoin, ”linkki saattaa kiinnostaa teitä ja valaista lämmönsiirtokeskustelua”. En sanonut mitään muuta.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 20.14\nL4 En ole väittänytkään, ettei takaisinsäteily ole todellista säteilyä. Sen avulla vaan ei lämpöä siirry kylmemmästä ilmakehästä lämpimämpään maanpintaan. Jos t4ermi lämpö ei ole hanskassa niin voi aloittaa lukemalla vaikka wikipediasta hakusanalla lämpö.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 20.25\nEi herranjestas, tämä jatkuu. Lämpöä ei siirry säteilynä mihinkään suuntaan, mutta energiaa tiettävästi siirtyy. Käsittääkseni lämpöä siirtyy vain johtumalla ja konvektion kautta.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 20.34\nTapsa: millä mekanismilla CO2 hidastaa jäähtymistä? Tarkoitatko, että CO2-molekyylit ilmassa ovat lämpimämpiä kuin typpi- ja happimolekyylit? Onko tästä jotain kokeellista näyttöä? Olen asiast samaa mieltä kuin Kari Arvola tuolla ylempänä.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 20.38\nTapsa: käsityksesi on väärä. Milläs aurinko lämmittää maata muuta kuin säteilemällä?\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 20.40\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 20.53\nTapsa: voivottelet ja haluat lopettaa keskustelun tästä aiheesta. Johtuuko siitä ettet pysty perustelemaan miten takaisinsäteily hidastaa maan pinnan jäähtymistä?\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 21.06\nEn muista voivotelleeni yhtään mitään. Sotket asioita, kuten parissa edellisessä kommentissasi näkyy. Säteily siirtää energiaa, joka voi muuttua lämmöksi.\nMinä lopetan tämän soopan tähän, jos koet sen voitoksi, ole hyvä.\nJaassu 14. tammikuuta 2016 klo 21.20\nVoisiko mennä jotenkin näin, näin tietotekniikan koulutuksen saaneen arvauksena.\nLämpösäteilyn fotonit pomppivat edestakaisin kimmoten maan pinnan ja ilmakehän molekyyleistä jolloin lämmön poistuminen maan pinnalta ja ilmakehästä hidastuu.\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 22.30\nJaassu, no ei. Hiilidioksidin säteily ilmakehässä on riippuvaista ilmaseoksen molekyylitiheydestä. Mutta ehkä tämä on eri keskustelun paikka.\nMaarit 14. tammikuuta 2016 klo 22.49\nTapsa: olisit edes rehellinen: Kirjoiti yllä "Ei herranjestas, tämä jatkuu." "Tämä keskustelu on lähtemässä lapasesta, joten suosittelen sen lopettamista. Ilmastoalarmismi saa tästä vaan vettä tuulimyllyihinsä. Jaa, se taitaisikin olla toivottavaa, ihan konkreettisesti." Valitettavasti sinä ajat alarmistien asiaa väittämällä, että CO2:lla om ilmakehää lämmittävä vaikutus. Äläkä saivartele, että väitit vain, että se hidastaa jäähtymistä. Se on ilmakehän osalta täysin sama asia. Alarmistien tyyliin et perustele väitettäsi muulla kuin, että alarmistit ovat sanoneet näin, ja se siitä, ei jatketa keskustelua. Kehoittaisin sinua tutustumaan lämmön siirtymiseen eri reaktioita hyväksikäyttäen ja säteilyyn lämmön siirtäjänä sekä lämpöä siirtämättömään säteilyyn. Fysiikan ja fysikaalisen kemian oppikirjoja löytyy.\nAnonyymi 13. tammikuuta 2016 klo 22.36\nNiinkin lähimenneisyydessä kuin Keskiajan lämpökaudella oli nykyistä lämpimämpi ilmasto. Sitä ennen, neoliittisella kivikaudella oli vielä lämpimämpi. Edelleen noin 7000 vuotta sitten vielä lämpimämpi!\nNyt IPCC ja useat ilmastotutkijat vättävät, että nykyinen lämmin ajanjakso on jotain ennenkokematonta ja ihmisen aiheuttamaa.\nOn aivan luonnollista, että ilmasto vaihtelee. Ilmasto on jatkuvassa muutostilasa. Nykyinen lämpökausi on vielä selvästi alle Keskiajan lämpökauden. Tuolloin mm. Pohjois-Karjalassa oli lumettomia talvia!\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 12.15\nSaisiko lähdeviitettä siihen että keskiajan lämpökausi oli todellakin lämpimämpi? Uusimpienkin lätkämailojen mukaan (siis niiden joiden varsi ei ole suora) ollaan nyt selvästi keskiajan lämpöjen yläpuolella. Tämä ei ole yllätys koska kasvihuonekaasut ovat muuttaneet planeetan energianvaihtoa ympäristönsä kanssa.\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 12.34\nAlla olevassa interaktiivisessa linkissä on paljon lähdeviiteitä, jotka saat esille klikkaamalla:\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 10.17\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 10.18\nMitäs sanotte tästä!\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 12.08\nMiksi lehdessä ei kehuta tätä loistavaa saavutusta?\n"Tutkijat päätyivät tulokseensa analysoidessaan sitä, mikä käynnistää jäätiköiden syntymisen, kuten edellisen jääkauden aikana yli 12 000 vuotta sitten,"\nMitenköhän minulla on ollut sellainen käsitys, että tuolloin pikemminkin alkoi jäätiköiden sulaminen.\nMikähän vitsi se tämäkin oikein on:\n"Planeetan olosuhteet jääkaudelle olisivat tutkijoiden mukaan nyt täydelliset, ja esimerkiksi 200 miljoonaa vuotta sitten vastaavassa tilanteessa jääkausi olisi jo alkanut."\nYhtäkkiä hypättiinkin jopa 200 miljoonaa vuotta taaksepäin ja sen ajan olosuhteista tiedettiin niin tarkasti, että voitiin verrata täysin nykytilanteeseen.\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 13.14\nKovasti on voita, voita ja voita. Toivotaan, että voivottelu pitää tällä kertaa paikkansa. Muuten varsinkin me suomalaiset olemme lirissä.\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 16.20\nTuo uutinen on peräisin Potsdamin PIK-instituutista, joka on erikoistunut todistamaan Ilmastonmuutoksesta (yhdyssanana) milloin mitäkin, yleensä ihmisen toiminnan aiheuttamaa katastrofia. Tieto kotipesästä ei luonnollisestikaan todista itse tutkimuksesta mitään. Mutta spekulaatiolta se pahasti vaikuttaa.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 16.28\nTestiviesti lähinnä, mutta mielestäni myös aiheellinen kysymys.\nKuinka paljon arvelette lämpötilan nousseen pelkästään ympäristön likaantumisen takia ?\nTämä tarkoittaa sitä, että päiväperhoset eivät ole tummentuneet huvikseen, vaan ympäristö on tummentunut ja vaaleammat versiot on syöty.\nSamalla tämä tummentuminen ei voi olla vaikuttamatta auringon säteilyn tallettamiseen.\nVesissä vastaavaa ilmiötä edustaa vesien samentuminen, ja leviintyminen.\nNekin lisäävät kykyä tallentaa auringon säteilyä.\nNykyään kun kaikki on enemmän tai vähemmän kytkeytynyttä hiilioksidiin, niin ympäristön todellisesta tilasta ei kukaan näytä olevan huolissaan.\nTuo jos minkä, pitäisi herättää huolestumista.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 17.21\nTämä olikin, ämpee, mielenkiintoinen näkökulma. Onhan nokeentumisesta kyllä kirjoiteltu, mutta että tummuminen näkyisi perhostenkin väreissä, on minulle uutta.\nOnko sinulla jotain lähdettä, mistä tämä nyt tuli mieleen?\nAntero Järvinen 14. tammikuuta 2016 klo 17.38\nTuota ns. teollisuusmelanismia on tutkittu ainakin 1960-luvulta lähtien, Suomessa mm. edesmennyt Kauri Mikkola.\nUnknown 14. tammikuuta 2016 klo 19.25\nAika jännää, tultuu siltä ettei anonyymi ole ymmärtänyt että maapallolla on myös jäähdytysjärjestelmä. Ei paikallinen maatason lämpeneminen tarkoita lämmön ankkuroitumista ilmamassaan.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 20.50\nVoimalaitosihmisenä ihmettelen onko otettu huomioon esim ilmastomalleissa, että fossiilisten voimalaitosten hiukkaspäästöjen kehitys on ollut huikeaa. 60-luvulla oli vielä vain ns sykloneita, jotka poistivat polton hiukkasista enintään 70%, 70-luvulla tuli ensimmäiset sähkösuodattimet, hiukkaisista poistettiin tyypillisesti noin 96%. Kehitys johti niiden osalta siihen, että ne pystyivät poistamaan jo 80-luvulla yli 99% kaikista voimlaitosten polton hiukkasista. 90-luvulla tuli mukaan savukaasupesurit, rikinpoistolaitokset sekä märkä että puolikuvamenetelmät. Näiden ansiosta ei enää kunnolla pystytty edes mittamaan hiukkaisia savukaasuista. Kuvaan astuu 2000-luvulla katalyyttinen typenpoisto, joka auttaa sähkösuodattimen erotuskykyä ammoniumsulfaatin muodostamisessa. Sähkösuodattimien erotuskyky parani entisestään, kun hiukkaset pystyivät tuon ansiota varautumaan entistä paremmin erotuslevyjen ja -lankojen välissä. Itse en pidä lainkaan mahdottomana ajatusta että hiukkasten suodatuskyvyn merkittävä parantuminen on johtanut siihen että auringonsäteilyä pääsee hieman enemmän maanpinnalle nostean lämpötilaa. Ilma on puhdistunut energiaa absorboivista tuhkapäästöistä jokaisessa kehittyneessä maassa huomattavasti vuosikymmenien aikana. Lämpötilamittauksia on eniten kehittyneissä maissa.\nKun tarkemmin ajattelee hiukkaspäästöjen erotuskyvyn kehitys korreloi paljon paremmin lämpötilamuutosten kanssa kuin CO2:n kehitys.\nTäältä olin joskus lukevinan että esim Helsingin Energian Salmisaaren voimalaitoksen päästöt ovat jopa niin pienet että se puhdistaa ulkoilmaa leijalevista hiukkasista. Savukaasujen mukana on siis vähemmän hiukkaisia kuin mitä ihmisten hengitysilamssa katutasolla. Kyseessä on siis joidenkin milestä saastuttava hillivoimalaitos.\nVarmaan ilmastotieteilijät, IPCC ja vihreät tämänkin tietävät ja ovat ottaneet sen mallinnuksissa huomioon. Vai ovatko?\nUnknown 15. tammikuuta 2016 klo 8.27\n2000-luvun alussa aika yleisesti ajateltiin, että silloin tiedossa ollut lämpeneminen johtuisi teknisen kehityksen mahdollistaneesta ilman puhdistumisesta.\nNykyiseen kuvaan selitys ei ehkä sovi. Vuoden 1998 paikkeilla lämpötila kohosi selvästi El Ninjon saattamana noin 0,25 astetta. Sen jälkeen lämpö on vaappunut tuolla hivenen ylemmällä tasolla.\nTietysti voisi ajatella niin, että suuret ent. kehitysmaat rakentavat nyt vimmalla myös hiilivoimaa ja ajelevat kaikenlaisilla prutkuttimilla, joista myös pienhiukkasia siunaantuu taivaalle valtavat määrät. Mutta sittenkin epäilyttää.\nJos ilmaseoksessa on jatkuvasti suuri tai kasvava määrä ilmakehän massaa kasvattavaa ainetta, niin se sekä estää suurtaajuista säteilyä pääsemästä maatasolle että viilentää mahdollisesti ilmaseosta.\nMutta tämä on pienhiukkastutkijoitten spesiaalialue. Hehän tietävät yhä enemmän entistä vähemmästä, mutta eivät kykene kommunikoimaan tietojaan rahvaalle. Esim. Markku Kulmala kyllä uhoaa, mutta mitä mieltä hän täsmälleen asioista on, en tiedä.\nTapsa 14. tammikuuta 2016 klo 21.30\nKiitos asiantuntevasta kommentistasi. Tunnetko myös sähköverkkojen toimintaa? Sellaisen asiantuntijan tietoja täällä vielä kaivattaisiin.\n"Itse en pidä lainkaan mahdottomana ajatusta että hiukkasten suodatuskyvyn merkittävä parantuminen on johtanut siihen että auringonsäteilyä pääsee hieman enemmän maanpinnalle nostean lämpötilaa."\nTämä on monitahoinen ja paikasta riippuva juttu. On myös toisensuuntainen teoria, koska globaalisti nokipäästöt ovat vain lisääntyneet, vaikka täällä on suodatettu tehokkaasti.\nKiinan nokipäästöt ovat saattaneet mennä Siperian lumille ja vähentää heijastusta ja sitä kautta lämmittää palloamme.\nMutta kirjauduhan jollakin tunnuksella. Asiantuntemustasi kaivataan täällä.\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 0.31\nOlet vieraillut laitoksellamme ennen joulua, en ollut isäntäsi, teitä oli kolme vierasta, tapasimme ohimennen valvomon ulkopuolella. Täytyy katsella tuota nimimerkkiä, kun anonyyminä kommentointi lienee ainut mahdollisuus ilman jälkiseuraamuksia. Kyllä tiedän sähköverkon toiminnasta, mitä haluat tietää?\nNoki päästöillä ei tässä ole juurikaan tekemistä, voimalaitoksilla on ymmärretrty ilmakertoimen merkitys jo pitkään, noki ja tuhka ovat kaksi aivan eri asiaa. Nokipäästöjä syntyy kun ilmakerroin on alle 1 tai hyvin lähelllä sitä sen yläpuolella. Yleensä näin saattaa käydä kun laitosta otetaan päälle ja kattila on kylmä tai sytyksessä käytetty öljy on liian kylmää hyvän palamisen takaamiseksi. Vanhoiissakin voimalaitoksissa nokipäästöt ovat vähäisiä verrattuna hyvin palaneeseen tuhkaan siis niihin hiukkasiin josta puhuin.\nAiniin muista että säteilyenergia on kappaleen molekyylien atomien liike-energiaa,alhaisempi liike-energia ei voi lisätä suuremman liike-energiatason omaavan kappaleen energiaa. Liike-energia voi siirtyä suuremmasta liike-energiasta alhaisempaan. Missään olosuhteissa esim 60 km/h tunnissa kulkeva auto ei voi lisätä 90 km/h kulkevan auton liike-energiaa (lämpötilaa), yrittää se mistä päin tahansa, aina se 90 km/h laskee.\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 9.13\nOk, KP. Sähköverkon asiantuntija ei ole täällä tainnut kommentoida. Olen huolissani Suomen sähköverkon tilanteesta, kun näitä pitkiä pakkasjaksoja näyttää vieläkin tulevan.\nMiten on varmistettu, ettei sähköverkkomme romahda, jos huippukulutuksella sattuu vakava häiriö jossain isossa voimalassa? Jos näin käy, miten se saadaan takaisin pystyyn ja missä ajassa?\nNuo ovat mieltäni kaivavia juttuja tuulimyllymetsän kasvaessa.\nEn kyllä vieläkään myönnä, että olisin väittänyt kylmemmän lämmittävän kuumempaa. Väitän kuitenkin, että jos on kaksi identtistä levyä tyhjiössä vaikka 10 cm:n etäisyydellä toisistaan, toisen lämpötila on 100 astetta ja toisen vaikka 50 astetta. Jälkimmäistä pidetään vakiolämpötilassa ja edellisen lämpötilaa mitataan ajan funktiona ja kirjataan tulokset.\nSitten aloitetaan koe alusta, mutta viilemmän levyn lämpötilaksi säädetään 10 astetta. Taas mitataan alunperin sata-asteisen levyn lämpötilanmuutosta.\nMiten lienee, ovatko lämpimämmän levyn jäähtymiskäyrät samat vaikka vaan 50 asteeseen asti?\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 9.42\nVarauduttu on, varauduttu huvinniin mutta Watit näyttävät kovin aneemisilta.\nOlisihan se suotavaa että edes Fingrid tietäisi onko tehoreserviä vai ei, mutta kun ei tunnu tietävän.\nWade 15. tammikuuta 2016 klo 10.39\nSuomessa on varavoimana n. 1000 MW kevytöljykäyttöisiä kaasuturpiinivoimalaitoksia, jotka voidaan käynnistää 15 minuutissa.\nOngelmia sähkönsaannissa voi tulla esim. kuivana vuotena, jolloin omaa ja tuotua vesivoimaa on rajallisesti saatavana. Pohjois-Atlantin syklin menossa oleva lämmin vaihe lisää tällä hetkelllä riskiä huonoihin vesivoimavuosiin ja siten sähkön riittävyyteen kovilla pakkasilla.\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 10.54\nNo missä ne 1000 MW luuraa, kyllä on murheellisten laulujen maa.\nWade 15. tammikuuta 2016 klo 11.10\nEn tiedä missä laitokset luuraa, mutta sitä voisi kysyä vaikka poliisilta. Vuonna 2007 kaasuturbiinivaravoimaa Fingridillä oli 746 MW. Tuon jälkeen on tullut Forssan laitos lisäksi:\nKuulostaa aika 'edulliselta' käyttää lentokonekaasuturbiineja sähkön tuottamiseen suuremmassa mittakaavassa.\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 11.28\nTuossa systeemiä on selitetty:\nFingridillä on sopimuslaitoksia, jotka ajavat vajaateholla, jotta on kykyä nopeisiin tehonostoihin tarpen vaatiessa. Tästä Fingrid maksaa näille laitoksille eli maksu tietenkin lankeaa loppukäyttäjille ja on sitä suurempi mitä enemmän sattumasähköä verkkoon annetaan työntää.\nRiskirajoilla mennään, jos pakkasjakso vielä pitkään jatkuu ja vesivarannot vähenevät naapureissa.\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 12.09\n"Tuotanto 11 029 MW\n- Vesivoima 2 240 MW\n- Lauhdevoima 640 MW\n- Yhteistuotanto - teollisuus 1 797 MW\n- Tuulivoima (osa arvioitu) 228 MW\n- Muu tuotanto (arvio) 204 MW\nTuonti/vienti (netto) 2 305 MW"\n"Ari: sen ratikan suunnan näkee selkeästi Hanasaaren piipuista ( 1:sen ja 2:sen), DC 10:pin kahdella suihkumoottorilla varustetun varavoimalan (sähkön tuotto "0:ta 100:taan" minuutteja, ja paljon) rosteriset piiput taitavat jäädä oikeanpuoleisen talon taakse. Sitä koekäytetään aika usein ja mökkälä on silloin sen mukainen."\n- Yhteistuotanto - kaukolämpö 3 144 MW\nLuulin vain että tehoreserviä olisi varalla.\nMuistankin lapsena nähneeni Ruoholahdessa 2 kpl DC 10 moottoria varalla, liekö ne koskaan toimineet?\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 4.39\nLoistavaa työtä ja sillisalaattia.\nVoinen sanoa Mikon tehneen Miehen työn ja ompa kaartikin omaa luokkansa, jotta sanattomaksi!\nTietysti K Arvola on oikeassa, mutta "kertokaa se hänelle".\nAntero Järvinen 15. tammikuuta 2016 klo 8.01\nAlla olevassa linkissä lisää hiilikauppahuijauksesta:\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 10.10\nTapsalle vielä, en suosittelisi nollasummapeliin fotoneilla\nsemminkin on kyse kahden erilämpöisen kappaleen energiatassapainosta jonka voi selittää ihan lämpöopillisesti ilman aalto hiukkasdualismia saatika fotoneita.\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 10.47\nTyhjiössä ei voi selittää lämmönsiirtymistä kuin säteilyn vaikutuksesta.\nAnonyymi 15. tammikuuta 2016 klo 11.00\nMiksi sitten selität koska lämpö ei siirry avaruudessa jossa ei ole lämpötilaa.\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 11.09\nPuhutaan sitten säteilyenergian siirtymisestä, joka tuppaa muuttumaan lämmöksi johonkin aineeseen törmätessään.\nMaarit 15. tammikuuta 2016 klo 12.06\nTapsa: pakko vastata tuohon levyn jäähtymiskysymykseen. Jos haet analogiaa maanpinnan ja ilmakehän kanssa niin sinun kylmempi levysi pitää olla yhteydessä -270C levyyn. Luuletko että lämpimämmän levyn jäähtymisnopeudessa on eroa, olkoon välilevy 10C tai 50C?\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 13.18\nEt vastannut, vaan heitit saman kysymyksen bumerangina takaisin. Hauskaa.\nUnknown 15. tammikuuta 2016 klo 19.09\nOngelmaan liittyvää perusteltua pohdintaa täällä:\nKannattaa käydä läpi ja hyppiä vaikka yli kaavat jos tuntuu hankalalta. Perusviesti tulee varmaankin esille. Pointti on yksinkertaistaen siinä, että ilman termodynamiikkaa ei selvitä.\nTapsa 15. tammikuuta 2016 klo 21.46\nMihin ongelmaan tämä liittyy?\nUnknown 16. tammikuuta 2016 klo 7.57\nTämä liittyy ongelmaan jonka nimi on hypoteettinen kasvihuoneilmiö, jota ei ole.\nTapsa 16. tammikuuta 2016 klo 9.52\nEn ota kantaa kasvihuoneilmiöön tai sen voimakkuuteen sen enempää, kun on varsin monimutkaisesta asiasta kyse.\nVäitän kuitenkin, että säteilemään kykenevä kappale tai materiaali säteilee täysin riippumatta sen ympäristön lämpötilasta.\nUnknown 16. tammikuuta 2016 klo 9.58\nTuo taitaa Tapsa olla vähän triviaalia. Ehkä nyt lopetetaan tässä vaiheessa, menee blogin kannalta pitkäksi. Palattaneen asiaan, onhan se mielenkiintoinen ja tärkeä.😇\nTapsa 16. tammikuuta 2016 klo 10.20\nJep, on syytä lopettaa. Minustakin se on triviaalia, mutta muitakin mielipiteitä näyttää esiintyvän.\nMaarit 16. tammikuuta 2016 klo 18.48\nKari Arvola: tutustuin antamaasin viitteeseen. Tarvitaankohan kasvihuoneilmiön kieltämiseen noinkaan monimutkaista selitystä. Pidetään mielessä perusasiat, joita ei saa sekoittaa keskenään:\nLÄMPÖ on lämpötilaerosta johtuvaa energian siirtymistä aina kuumemmasta kappaleesta kylmempään kappaleeseen lämpötilaeroja tasoittavasti Siirtyminen tapahtuu joko johtumalla, kuljettumalla eli konvektiolla tai säteilemällä.\nLÄMPÖSÄTEILY on sähkömagneettista, pääasiassa infrapunasäteilyä, jota lähtee kaikista kappaleista, sitä enemmän mitä korkeampi on niiden lämpötila.\nInfrapunasäteily ei siis lämmitä kylmemmästä kappaleesta lähtevänä lämpimämpää kappaletta.\nMaan pinta on lämpimämpi kuin ilmakehä. Hiilidioksidin IR-takaisinsäteily ei siis voi lämmittää maata. Maan IR-säteily lämmittää kaikkia ilman molekyylejä, typpeä, happea ja hiilidioksidia konvektiolla. Ne ovat siis samanlämpöisiä. Täten hiilidioksidilla ei ole edes mitään erityistä maanpinnan jäähtymistä estävää vaikutusta. Jäähtyminen estyy pelkästään ilmakehän massan vaikutuksesta.\nTarvitaanko tähän muuta?\nUnknown 17. tammikuuta 2016 klo 8.43\nPeriaatteessa oikein, Maarit. Samaa mieltä. Mutta loppupelissä ollaan tekemisissä kvanttifysiikan kanssa. Pitää kyetä osoittamaan, miten maan jäähdytysmekanismi toimii ja ilmakehän keskimäärin sopiva lämpötila säilyy.\nOn kyse myös lämpöfysiikan ymmärtämisestä. IPCC-leirissä elää vankasti kuvitelma, että ilmakehän lämpötila voidaan johtaa säteilyfysiikalla teoreettisen pallopinnan lämpötilasta.\nJo tämä on fundamentaalinen erehdys, mutta sen päälle on rakennettu kokonainen IPCC-fysiikka omine termeineen ja laskentakaavoineen.\nClaes Johnson ei ole minun profeettani, mutta arvostan hänen osaamistaan sekä perusteellista ja avointa argumentaatiotaan.\nSinulla on muuten ehkä pieni erehdys maanpinnan jäähdytyksen suhteen. Kyllä hiilidioksidi siihen osallistuu ponnekkaasti kuljettamalla ensinnäkin yläilmoihin molaarista lämpöään ja säteilemällä troposfäärin yläosassa vielä energianssa avaruuteen.\nAnonyymi 17. tammikuuta 2016 klo 9.21\nVaikeetahan on olemattoman olemattomaksi todistaminen, mutta todistuksntaakan olisi oltava AGW teoreetikoilla eikä hs. "skeptikoilla", jopa ilman panettelua.\nNythän tarjotaan "todisteeksi" mielikuvia ja ilmastoindikaattoreita joista yksi tärkein eli "säteilypakote" on juonnettu historiallisista CO2 pitoisuuksista, joita itse pidän tarkoitushakuisina eli väärennettyinä.\nAnonyymi 16. tammikuuta 2016 klo 10.47\nKannatan inttämisen välttämistä, mutt hymy huulilla vaikka syän märkänis.\nMaarit 17. tammikuuta 2016 klo 21.25\nKari: kirjoitin "hiilidioksidilla ei ole edes mitään erityistä maanpinnan jäähtymistä estävää vaikutusta. Jäähtyminen estyy pelkästään ilmakehän massan vaikutuksesta." Tämän totesin koska Tapsa ponnekkaasti toistelee, että hiilidioksidi vähentää maanpinnan jäähtymistä. Tottakai hiilidioksidi sätelemällä IR:a avaruuteen viilentää troposfääriä.Onkohan tämä jäähdytysvaikutus kovinkaan merkittävä muuhun jäähdytykseen verrattuna? Kuten 4-tahtimoottorilla maapallollakin on vesi/ilmajäähdytys. Lämpö kulkee horisontaalisesti päiväntasaajalta navoille merivirtojen ja tuulien mukana ja vertikaalisesti olomuodonmuutosena nesteestä kaasuksi, mikä sitoo paljon lämpöä. Tarvitaanko tähän sen kummoisempaa kvanttifysiikkaa?\nAntero Järvinen 17. tammikuuta 2016 klo 22.47\nMaarit ja kumppanit käyvät mielenkiintoista hiilidioksidikeskustelua, josta olen nauttinut. Taitoni eivät oikein riitä siihen osallistumaan muuten kuin lainaamalla Richar Lindzeniä:\n"In fact, the greenhouse effect is only about 25 % of what it would be in a pure radiative situation. The reason for this is the presence of convection (heat transport by air motions), which bypass much of radiative absorption."\nEli Maarit (yllä) taitaa olla Richardin kanssa samoilla linjoilla.\nTapsa 17. tammikuuta 2016 klo 22.58\nEihän ole. Hän väittää säteilyn osuuden nollaksi. Minä olen Lindzenin kanssa hyvinkin samaa mieltä ja lopetan tämän säteileekö kylmempi kappale kuumempaa päin vai ei tähän.\nUnknown 18. tammikuuta 2016 klo 8.11\nMaarit, mielestäni tarvitaan tietoa. Hiilidioksidipatsas ulottuu troposfäärissä paljon ylemmäksi kuin vesihöyryn, joka ylhäällä jäätyy. Molemmat kaasut ovat ilmakehässä yhdessä tärkeä ir-säteilevä jäähdytyskanava. Suora maatason säteily vie osan lämmöstä pois maasta. Sitten on tietysti olemassa haihtuminen ja normaali lämpimien ilmapakettien liikkeeseen ja nousuun perustuva jäähtyminen, johon perustellusti viittasit. Näiden "jäähdytyskanavien" keskinäisille "tehosuhteille" löytyy kohtuullisen luotettavia lukuarvoja.\nTässä yhteydessä pitänee ikäänkuin aihepiirin harrastajan viran puolesta korostaa, että käsitettä "kasvihuoneilmiö" ei tarvita ollenkaan maapallon ja ilmakehän lämpötalouden ymmärtämiseen.\nIlmakehän kaasuseos on sopivasti falskaava lämpöeriste. Hiilidioksidilla on kaasuseoksen kinetiikassa oma roolinsa, mutta elintärkeä se ei ole termodynamiikan kannalta, vaan orgaanisen elämän näkökulmasta.\nTapsa 18. tammikuuta 2016 klo 11.31\nOlen tuota MODTRAN-ohjelmaa käytellyt erilaisiin laskelmiin ja mainostanut sitä "lelua" varmaan täälläkin.\nWatts on myös leikkinyt tällä ja saanut mielestään yllättäviä tuloksia verrattuna Hansenin säteilypakotteeseen:\nNäyttää noita koodeja olevan ainakin kaksi erilaista ilmaiseksi saatavilla netistä maksullisten lisäksi.\nNe antavat vähän toisistaan poikkeavia tuloksia ja vielä ainakin CO2-profiileissa on eroa. Toisessa se on tikkusuora ja toisessa on pullistuma isomman konsentraation suuntaan kylmimmissä kerroksissa.\nHauska leikkikalu. Tässä nämä molemmat versiot:\nUnknown 18. tammikuuta 2016 klo 16.11\nEn ajatellut oikeastaan jatkaa, mutta ihan uteliaisuuttani Tapsa kysyn, mihin arvelet Modranin olevan hyvä?\nTapsa 18. tammikuuta 2016 klo 16.29\nHauska leluhan se on, mutta olettaisin sen kohtuullisesti näyttävän oikein säteilyintensiteettejä eri korkeuksilla ja eri suuntiin. Siinä on myös runsaasti parametreja vaihdeltaviksi.\nYksi asia, mitä olen ihmetellyt näissä säteilyasioissa on se, että miksi on niin vaikea löytää satelliittimittauksia, joissa näytettäisiin spektrimuutokset lisääntyneen hiilidioksidin takia?\nPari spektrikuvaa löytyy jopa vuodelta -72, mutta uudempia saakin hakea. Tuossa vanhassa on kuvat Saharan ja Etelämantereen yltä. Jälkimmäisessä muuten näkyy, miten CO2 lisää säteilyä avaruuteen.\nTapsa 18. tammikuuta 2016 klo 16.43\nVielä se, että sillä leikkiessä ainakin huomaa, että hiilidioksidin vaikutus on varsin olematon, kun lisää vielä pilviä taivaalle.\nTermodynamiikka siinä kyllä jää muilta osin käsittelemättä, kuin säteilyn kannalta.\nUnknown 18. tammikuuta 2016 klo 17.03\nSpektrimuutokset ovat niin pieniä, että niitä ei voida mitata. Se on syy miksi niitä ei näy julkisuudessa. Samasta syystä Hitran/Modran matemaattisena ohjelmana ei ole oikeastaan todistusvoimainen, kun puhutaan hiilidioksidin lämpövaikutuksesta ja lasketaan watteja.\nTapsa 18. tammikuuta 2016 klo 17.27\nAlarmistiosasto kailottaa, kuin tämä on avaruudesta mitattvissa, mutta tätä epäilen syyksi näkymättömyydelle minäkin.\nModtran laskee hetkellisiä säteilymuutoksia eri tilanteissa. Se ei siis mitenkään voi olla todistusoimainen ilmaston muuttumisen suhteen.\nMaarit 19. tammikuuta 2016 klo 8.45\nAntero ja Mikko: kun tällä palstalla ei ole vasta-argumentteja näkynyt Kari Arvolan ja minun näkemykseeni "kasvihuoneilmiöstä", niin samantien voisi lopettaa puhumisen tässä yhteydessä hiilidioksidin säteilypakotteesta, jonka arvo näyttää vaihtelevan kovasti useasta asteesta asteen kymmenesosiin esittäjästä ja maailmankatsomuksesta riippuen. Sehän on johdettu perusolettamuksella, että hiilidioksidi lämmittää ilmaa. Lämpötila- ja hiilidioksidin ilmakehäpitoisuushistoriasta on vedetty johtopäätökset pakotteen suuruudesta. Tämän pakotteen arvo ei siis perustu mihinkään mittauksiin, koska sellaisia ei ole julkaistu.\nAntero Järvinen 19. tammikuuta 2016 klo 10.12\nMikon palsta, Mikon päätökset!\nOmasta puolestani voisin sanoa sen, että minusta olisi suunnattoman ihanaa, jos Maarit, Kari tai joku muu tekisi tästä aihepiiristä hieman laajemman vieraskirjoituksen. Tosin tästäkin päättää pelkästään Mikko.\nAnonyymi 19. tammikuuta 2016 klo 11.58\nKannatetaan mutta kun tämä säteilypakote on kanonisoitu pyhäksi ilmastomantraksi, keskustelukin on samalla tuomittu nimittelyksi\nEivät CAGW tiedemiehet halua vuoropuhelua aiheesta joka on dogmi, säteylypakotteen ts. takaisinsäteilyn mukanahan CAGW teoria seisoo tai kaatuu.\nVoimalaitosinssi 23. tammikuuta 2016 klo 0.07\nEn ole Maarit, Kari, olen joku muu, joka on mm tiedelehden keskusteluissa, voimalaitosalalla pitkän uran tehnyt eri tehtävissä, termodynamiikkaan ja lämmönsiirto-oppiin syvästi perehtynyt koulutuksen, teorian, mittausten, virhearviointien ja kokemuksen kautta.\nVoin ihan hyvällä omallatunnolla kertoa, että niin Maarit ja Kari on ihan oikeassa. Säteilyn intensiteettiin ja säteilyn energiansiirtoon täytyy ja pitää ja soveltaa termodynamiikan pääsääntöjä oikein lämmönsiirtotavan lämpötilaa nostavan energian löytämiseksi. Kylmemmästä kohteesta tuleva säteily, vaikkakin säteilee, ei siirrä energiaa väärään suuntaan siitä yksinkertaisesta syystä, että kuumemman energiapotentiaali on suurempi ja kylmemmän lämpösäteilijän aallonpituus lyhyempi. Vesi ei juokse itsestään ylöspäin, sähkövirta ei liiku alhaisempaan potentiaaliin. Esim tyhjän ja täyden pariston liitäntä johtaa siihen, että suuremman energiapotentiaalin patteri siirtää energiaa alhaisempaan potentiaaliin.\nOlen tästä jollain nimimerkillä aikaisemmin kirjoittanut. On aika surkeaa että ns. "säteilyteoreetikot" unohtavat tyystin lämmönsiirtymisen termodynaamiset reunaehdot, jotka vallitsee kaikessa fysiikassa ja lämmönsiirtymismekanismeissa ja puhuvat vain fotonin absorptiosta ja "lentävästä" energiapaketista. Jos fotonilla ei ole riittävästi energiaa ei se voi absorboitua korkeamman potentiaalin omaavan kohteeseen,koska se ei tuo sille mitään lisää se heijastuu tai menee läpi. Kyse ei ole plus-miinus laskuista vaan fysikaalisesta ilmiöstä lämmönsiirtymisen suhteen ja reunaehtojen huomioimisesta. Ei siis mekaniikan lainalaisuuksien suhteen vaan lämpöopin mukaan, joka on tyystin eri maailma ja jota harvat ymmärtävät, jos ei siihen ole syvällisesti perehtynyt.\nAnonyymi 23. tammikuuta 2016 klo 10.59\nSaanen lisätä aiheeseen liittyen kun juuri lmestyi, eli kaasuseos ei ole mustan kappaleen säteilijä, ja CO2 emissio ei näy kuin kylmempää taustaa vasten.\nTapsa 19. tammikuuta 2016 klo 20.24\nTietääkö kukaan, mitä näissä FMI:n 10 päivän ennusteissa tarkoittavat nämä: lämpötilan todennäköisyysennuste ja meteorologin lämpötilaennuste?\nOlen nyt vasta seurannut näitä vähän aikaa. Usein tämä meteorologin ennuste menee jo alkuhetkillä ohi todennäköisyysennusteen 80%:n luotettavuushaarukasta.\nYleinen piirre tällä todennäköisyysennusteella on, että loppupäässä se aina tuppaa nousemaan ja todennäköisyyshaarukka leviää kuin varpusparvi.\nTämä kotitanhuan ennuste noudattaa samaa kaavaa:\nHIm 19. tammikuuta 2016 klo 20.51\nFMI käyttää käsittääkseni noissa 10 vuorokauden ennusteissa samaa aineistoa kuin Foreca 15 vuorokauden ennusteissa, eli Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen ECMWF:n laatimaa ennustetta. Petri Takala on Forecan sivuilla avannut tuota ennusteen muodostamista: http://blogi.foreca.fi/2013/09/saaennuste-15-vuorokaudelle/\nKäsittääkseni FMI:n meteorologi sitten vetää enemmän tai vähemmän hatusta tuon ECMWF:n ennusteen päälle oman ennusteensa.\nTapsa 19. tammikuuta 2016 klo 21.25\nKiitos tiedoista. Tämä jatkuvasti toistuva ennuste lämpötilan noususta ennustejakson lopulla vaan ihmetyttää. Nytkin täällä on n. kymmenen astetta kylmempää kuin viikontakaisessa ennusteessa ja sama linja näyttää jatkuvan.\nSe itkettävän ja naurettavan välillä oleva juttu on, että ilmastomallit perustuvat jopa alueellisiin säämalleihin, joihin lisätty GHG-vaikutus.\nRepikää nyt tästä sitten jokin ennuste sadan vuoden päähän, kun viikossa heittää jo kymmenen astetta.\nAnonyymi 20. tammikuuta 2016 klo 8.08\nMeinaatko jotta ennustajilla lipsahtaa vähän AGW lisää ennusteisiin, kun noita grillikesiäkin luvataan solkenaan?\nToisessa linkissä on kuvaus tästä ECMWF mallinnuksesta.\nTapsa 20. tammikuuta 2016 klo 10.23\nNo vähän siihen suuntaan, mutta ainakin näyttää siltä nyt, että ennustekykyä halutaan parantaa viemällä käppyrää kohti ns. tavanomaisia lukemia, vaikka meillä mitään "tavanomaista" harvoin on, lämpötilat kun tuppaavat hyppimään laidasta laitaan liikkuvien matalapaineiden reittien vaikutuksesta.\nJos siis varmuuden vuoksi lähdetään ennustamaan tavanomaista, onko kyse ennustuksesta ollenkaan?\nAnonyymi 20. tammikuuta 2016 klo 12.59\nNo tuossa on FMI,n ennuste tälle talvelle.\nUnknown 20. tammikuuta 2016 klo 6.15\nUlkotyöläisenä tsekkaan usein eestiläisten ennusteet. Viron alueen ennustekartta kattaa sopivasti Lounais-Suomen. Eroja suomalaisiin on ollut.\nTapsa 20. tammikuuta 2016 klo 17.16\nKawkingkin on siirtynyt myös ilmastoalalle:\n"Hawkingin mukaan mahdollisia tuhon aiheuttajia voivat olla esimerkiksi ydinsota, ilmaston lämpeneminen tai geneettisesti muokatut virukset. Tai tiede ja teknologia, jonka kehittyminen voi synnyttää ”uusia mahdollisuuksia sille, miten asiat voivat mennä pieleen.”\nMutta ei se mitään, muutetaan muualle:\nAnonyymi 20. tammikuuta 2016 klo 18.23\nTuho Hawkingin ennustaman 10000 vuoden kuluttua ei pahemmin hetkauta.\nYleensähän maailmaloppu uhkaa lähitulevaisuudessa parin vuoden tai vuosikymmenen haarukassa.\nTapsa 20. tammikuuta 2016 klo 22.09\nHänen ennusteensa skaala oli tuttu, jollain välillä joskus. Ei kyllä hetkauta, kun täälläkin on luultavasti jäätä jo silloin niin paljon, että kohta kasvattamamme koiranputketkin ovat liiskautuneet sen alle ja lakanneet yhteyttämästä eli kroppamme laskevat huolestuttavasti ilmastomme lämpötilaa kohti syvempää jääkautta.\nAnonyymi 22. tammikuuta 2016 klo 20.07\nValtioneuvosto nimitti tänään uuden ilmastopaneelin.\n"Päätös asettaa Suomen ilmastopaneeli toimikaudelle 21.1.2016-31.12.2019. Kokoonpano: puheenjohtaja professori (ympäristö- ja luonnonvaratalous) Markku Ollikainen Helsingin yliopisto; jäsenet: tutkimusprofessori Miimu Airaksinen VTT Oy (ekotehokas rakennettu ympäristö), professori Antti Asikainen Luonnonvarakeskus (metsäteknologia), emeritaprofessori Marja Järvelä Jyväskylän yliopisto (yhteiskuntapolitiikka), professori Markku Kanninen Helsingin yliopisto (metsätieteet), tutkimusprofessori Maria Kopsakangas-Savolainen Oulun yliopisto (energiatalous), professori Kati Kulovesi Itä-Suomen yliopisto (kansainvälinen ympäristöoikeus), johtava tutkija Timo Lanki Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (ympäristöterveys), johtava ekonomisti Marita Laukkanen VATT (ympäristötalous), tohtoritutkija Heikki Liimatainen Tampereen teknillinen yliopisto (liikennetutkimus), professori Lasse Linnanen Lappeenrannan teknillinen yliopisto (energiajärjestelmät ja ympäristötalous), lehtori Ilkka Ratinen Jyväskylän yliopisto (ympäristökasvatus), professori Kristina Regina Luonnonvarakeskus (maaperä ja luonnonvarat), johtaja Jyri Seppälä Suomen ympäristökeskus (kestävä kulutus ja tuotanto) ja tutkimusjohtaja Yrjö Viisanen Ilmatieteen laitos (ilmakehätieteet). Suomen ilmastopaneelin pääsihteerinä toimii neuvotteleva virkamies Pirkko Heikinheimo ympäristöministeriöstä"\nJa noiden on sitten ohjattava päättäjiä ilmastotieteellisissä kysymyksissä ja näköjään\ntulevien sukupolvien ilmastoaivopesussa.\n" lehtori Ilkka Ratinen Jyväskylän yliopisto (ympäristökasvatus)"\nUnknown 23. tammikuuta 2016 klo 9.25\nYritän vimmalla miettiä, mikä tuon elimen asiallinen toimenkuva on. Liikaa väkeä kollektiivina toimimiseen. Heillä täytyy olla sihteeristö, jonka prujut tuo elin siunaa kokouksissaan. Työtä riittää varmuudella. Tuhatvuotinen kestävästi kuluttava hiiletön valtakunta on kovin kaukana.\nAnonyymi 23. tammikuuta 2016 klo 10.18\nTörmäsin tuohon monipuoliseen ilmastopoliittiseen "eläimeen" oheisessa linkissä, ja ärsytti kun eivät laittaneet CO2 röppöriin jotta ketä on nimitetty.\n"Ilmastopaneeli asetettiin nyt 1.6.2015 voimaantulleen ilmastolain perusteella. Lain mukaisesti paneeli toimii ilmastopolitiikan suunnittelun ja sitä koskevan päätöksenteon tukena. Paneeli muun muassa laatii tieteellisiä koosteita ilmastonmuutoksen hillinnästä ja siihen sopeutumisesta ilmastolain suunnittelua ja seurantaa varten. Ilmastopaneelilta on myös pyydettävä lausunnot ilmastolain mukaisista suunnitelmista. Kuluvalla hallituskaudella ilmastopaneeli lausuu myös keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelmasta, jonka on määrä valmistua keväällä 2017.\nIlmastopaneeli on tieteellinen ja riippumaton toimija, joka edistää tieteen ja politiikan vuoropuhelua. Lakisääteisten tehtäviensä lisäksi se voi oman harkintansa mukaan tehdä muitakin toimia, jotka parantavat ilmastonmuutosta koskevaa tietopohjaa."\nIlmastotieteestä voisi siis kuvitella olevan kyse,\nmuttei siinä ole ilmastotieteilijöitä nimeksikään.\nSe siis laatii tieteellisiä koosteita, onko sosiologia siis tiedettä?\nTapsa 24. tammikuuta 2016 klo 10.39\nNo nyt on pakko antaa pinnat Hesarille:\n"Energiatehokkaissa rakennuksissa piilee riskejä – tuleeko Suomesta mätien kotien maa?\nTehokkaat ilmanvaihtokoneet saattavat pahentaa sisäilmaongelmia, eivätkä ne välttämättä säästä energiaa kuten laskelmat lupaavat."\nTodella pitkä ja asiallinen kirjoitus!\nSeppo Haa 21. helmikuuta 2018 klo 5.31\nLuja on usko uskovaisilla ja sitä pitää uhkatilanteissa vahvistaa kaikin keinoin. Vimeaikaiset viilenemiset saadaan selitetyksi konstailemalla El Ninon kanssa sopivasti lisäten ja poistaen sen vaikutusta tilastoihin. Valehtelulta se minusta tuntuu!\nSeppo Haa 26. helmikuuta 2018 klo 19.46\nÄsken kirjastossa käydessäni selailin pikapikaa ennen laitoksen sulkeutumista "Tiede"aviisin juttua ilmastonmuutoksesta. Pitkä juttu ja tehty täysin ilmastonmuutosuskovaisten ehdoilla uskoa kasvattamaan. Sellaisen jutun kerkisin lukea, jossa NASAn ilmitulleita väärennyksiä menneiden vuosikymmenien tilastoista puolusteltiin sillä, että useamman asteen korjaukset vanhemmissa tuloksissa olivat tarpeen, koska ennen mitattiin elohopeamittareilla ja uudet arvot digitaalimittareilla ! Sateliittimittaukset !! Paksumpaa paskaa ei ole meille yritetty sitten Rooman valtakunnan ajan (jolloin lämpötila euroopassa oli monta astetta nykyistä korkeampi) syöttää! Ja lehdessä jonka nimi on Tiede !! Mitähän tällaista kommenteista kansainvälinen Mittastandardilaitos tuumaisi, kuolisivat varmaan raivoon tai nauruun! Luulisi toimittajiakin hävettävän, mutta kansainvälinen salaliitto maksaa varmaan hyvin. Totuushan on, että NASA valehtellee, on törkeästi väärentänyt mittaustuloskäyränsä. Väärennykseksien syntyaikana Al Goren paras kaveri Obama oli vallassa.\nUskoako skotlantilaista heinää vai EU-byrokraattia?