Bostad till salu på Vilniementie 31, Teijo | Aktia LKV\nHalajatko kodikasta ja tunnelmallista taloa kodiksesi, joka sijaitsisi sekä meren läheisyydessä, että lähellä kattavia palveluja? Taiko kenties talviasuttavaa vapaa-ajan asuntoa, josta käsin voisi vieläpä hyvin työskennellä etänä? Olisiko ihan parasta, jos kaiken kukkuraksi taloa ympäröivä tontti olisi kaunis kuin karkki, iso kuin mikä ja jossa olisi nurmikenttää, jossa lasten olisi hyvä temmeltää ja vanhat omenapuut luomassa sekä tunnelmaa, että satoa?\nSiinä tapauksessa voit lopettaa hakemasta, sillä etsimäsi on nyt tässä: ihana rintamamiestalo, joka sijaitsee alle kolmen kilometrin päässä koulusta, päiväkodista ja kaupasta, sekä alle 200 metrin päässä merenrannasta, jossa venevalkamaoikeus ja mattolaituri.\nTalossa varsinaiset asuintilat on kahdessa tasossa ja lisäksi kellarikerroksesta löytyy kylpyhuoneen ja saunan lisäksi askarteluhuone ja verstaaksi muutettu autotalli. Alakerrassa on kodikkaan keittiön lisäksi erillinen wc, tunnelmallinen kuisti ja iso olohuone, josta lohkaisee helposti tarpeen tullen kolmannen makuuhuoneen yläkerrassa olevien kahden makuuhuoneen lisäksi.\nTulipesiä tässä kodissa on niin paljon, että talo lämpiää jo niilläkin. Kellarikerroksessa on leivinuuni, keittiössä puuliesi, olohuoneessa varaava vuolukivitakka ja yläkerran toisesta makuuhuoneesta löytyy sieltäkin takka.\nValokuituyhteys takaa sen sujuvan etätyöskentelyn ja pihapiirin kauneudessa mieli lepää. Talon vieressä oleva maakellari on sekä kaunis, että käytännöllinen ja lampeen tulee vesi yhteiskäyttökaivosta. Lähellä on lähdepohjainen Likojärvi- niminen vesialue, jota saa käyttää ja josta saa kirkasta ja puhdasta vettä.\nAika huikeaa, vai mitä? Lisäksi Turkuun hurautat alle tunnissa, eikä Helsinkiinkään paljon kauempaa aja.\nTiedän, että haluat tulla katsomaan tätä monien mahdollisuuksien unelmaa paikan päälle. Ja minä lähden mielelläni sitä näyttämään. Varaa siis aika ja mennään yhdessä ihastelemaan.\nRakennus on ollut vapaa-ajan asuntona, joten sähkönkulutusta ei pysty arvioimaan. Talviaikaan talossa on pidetty 10 asteen peruslämpö ja sen kustannus on ollut n. 50€/kk.\nSalon kaupungin kaavoitusosasto\nTeijon kyläkauppa n. 2,3 km\nKalliorinteen päiväkoti n. 2 km\nLähin koulu n. 2,5 km\nFramsida Salo Vilniementie 31


Sydäntutkija sai ottaa tupakkayhtiöltä henkilökohtaisen apurahan\nPerjantai 4.12.2009 klo 16.01\nKuopion käräjäoikeus hylkäsi perjantaina professori Jukka T. Salosta vastaan nostetut syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä.\nHänen epäiltiin muun muassa käyttäneen amerikkalaiselta tupakkayhtiöltä saamansa 170 000 euroa määräysten vastaisesti ohi Kuopion yliopiston kirjanpidon.\nSalonen on toiminut pitkään Kuopion yliopistossa kansanterveystieteen professorina. Hänen tutkimuksensa liittyi sydäntauteihin.\n- Salonen selätti yliopiston. Apurahat olivat henkilökohtaisia, eivätkä kuuluneet yliopistolle, kommentoi Salosen asianajaja Seppo Kolari tuoreeltaan.\nSalonen tuomittiin kuitenkin viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä veropetoksesta ja maksamaan vältetystä verosta 7 000 euroa korkoineen.\nSalonen sai tutkimusrahaa British-American Tobacco yhtiöltä vuosina 1996-1999. Vastoin syyttäjän kantaa käräjäoikeus katsoi, että raha oli myönnetty hänelle henkilökohtaisesti. Tuona aikana yliopistossa oli vakiintunut käytäntö, jonka mukaan apurahan saaja sai hallinnoida sitä itse, eikä sitä tarvinnut ilmoittaa yliopistolle.\nVeropetostuomio tuli siitä, että Salonen jätti verottajalle ilmoittamatta runsaan 45 000 euron konsulttipalkkiot tanskalaiselta lääkeyritykseltä 2000-luvun alkuvuosina.\nHänelle vaadittiin rangaistusta myös tupakkayhtiön rahojen ilmoittamatta jättämisestä. Tässä tapauksessa saatu hyöty oli runsaat 13 000 euroa, kun tutkimuskulut oli vähennetty summasta. Käräjäoikeuden mukaan menettely ei ollut törkeä, joten syyteoikeus oli vanhentunut.\nToinen virkarikossyyte koski sitä, että Salonen ohjasi 33 000 euroa erään toisen tutkimushankkeen apurahoja omalle yhtiölleen, joka teki tarvittavia laboratoriotutkimuksia. Syyttäjän mukaan rahat kuuluivat yliopistolle. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, ettei yliopistolle koitunut vahinkoa.\nProsessin kesto lievensi rangaistusta\nSyyttäjä oli vaatinut Saloselle vähintään vuoden vankeusrangaistusta ja viraltapanoa. Viraltapanovaatimus hylättiin perusteettomana.\nSalonen on ollut vuosia virkavapaalla professorin virasta. Viime kesänä yliopisto pidätti hänet virasta.\nSalonen kertoi oikeudessa olleensa käytännössä työtön vuodesta 2005. Rikosepäilyn vuoksi hänet on eristetty tutkijayhteisöstä, ja käsittelyn pitkä kesto on lisännyt kärsimystä.\nRangaistusta määrätessään oikeus otti huomioon käsittelyn keston ja muuta haitalliset seuraamukset tuomitulle.


Työpaikkakiusaaminen jättää arven - Kissconsulting\nTyöpaikkakiusaaminen jättää arven\nPolvessani on arpi, vatsassani on arpi, mutta niin on sielussanikin. Työpaikkakiusaamisesta puhutaan julkisuudessa nykyään lähes päivittäin, mutta todellisuudessa työpaikkakiusattu jää hyvin usein. ja hyvin äkkiä yksin. Rinnalle ei löydy tukijoita, kun jokainen pelkää joutuvansa itse seuraavaksi kehään.\n32 -vuotiseen työuraani on mahtunut yksi hyvin ikävä vaihe. Se kesti lähes kaksi vuotta. Tiedän millaista on lähteä töihin peläten, mitä tänään tapahtuu… iltaisin saatoin itkeä väsymystä ja kiukkua, palavereista jouduin lähtemään joskus kesken pois oksennuksenmaku suussa, kun silloinen ”kiusaajapomo” oli siirtänyt pelkällä ilmoituksella tehtäviäni toisaalle. Työyhteisössämme oli tuolloin hyvin poikkeuksellinen ajanjakso menossa muutenkin, yhteisöä johti tilapäinen johtaja, ja monet muutkin työntekijät saivat kokea, että heidän palveluksiaan ei enää talossa tarvita. Pahimmillaan kärsin niin kovasta stressistä, että lähimuistini oli olematon, ja niskani oli jännityksestä kiero.\nJostakusta edellinen kuvaus saattaa tuntua täysin kummalliselta painajaisunelta, toisesta taas hyvinkin todelliselta.. Välillä mietin näin jälkikäteen, että olinko tyhmä, kun aloin laittamaan hanttiin kiusaajalle ja päätin, että en alistu. Nyt jälkikäteen ajattelen, että se oli oikeastaan se ainoa tie selvitä.\nOma painajaiseni päättyi, kun työyhteisöömme tuli uusi esimies, joka omasi terveet arvot ja edellytti niitä kaikilta työyhteisön jäseniltä. Sairastunut työyhteisö sai ulkopuolista uutta näkemystä ja tukea mittavan kehittämishankkeen myötä. Hankkeen aikana työyhteisö ”synnytettiin” uudestaan, ja tämä tilapäinen esimies hakeutui muualle töihin.\nNyt kun tapahtuneesta on kulunut jo useampi vuosi, voin todeta, että sielussani on arpi, mutta siihen ei enää satu. Teille, jotka elätte omaa ”painajaistanne” työelämässä, haluan toivottaa voimia ja rohkeutta, mielivaltaan ei pidä koskaan alistua.\nKirjoittaja on HM, psykologian ja sosiaalipolitiikan opettaja Terttu Haataja\nTarina on kerrottu myös Kunnat kuntoon kirjassa. Hyvä ilmapiiri kuuluu kaikille, niin kunnissa kuin yrityksissä. Pelolla johtaminen on perseestä kirja ja teatteri on yksi työkalu tarttua asiaan. Hyvää johtamista ja ihmisten keskinäistä vuorovaikutusta ja yhdessä tekemistä kannattaa vahvistaa niin arjessa kuin valmennusten avulla. Asia on tärkeä niin kustannusmielessä kuin inhimillisestä näkökulmasta. Yritys tai kunta, jossa on hyvä tehdä työtä menestyy varmasti paremmin kaikilla näkökulmilla.


Life Detox-hoito | annetapio\nPUHDISTAVA LIFE DETOX\nLife Detox-jalkakylpylaite ei paranna sairauksia tai vammoja. Sen tehtävänä on auttaa kehoa tasapainoon ja auttaa kehoa itseään poistamaan siihen kertyneitä kuona-aineita.Puhdistusmenetelmän avulla voidaan turvallisesti jamiellyttävästi poistaa kehosta lymfa- ja verenkiertoon irtoavia kuona-aineita ja palauttaa solujen tasapainoa.\nDetox-jalkakylpy perustuu suolan ja sähkön ominaisuuksiin. Kun jalkakylpyvedessä on pienempi suolapitoisuus kuin kehossa, ihosolujen puoliläpäisevä kalvo alkaa osmoosin avulla työntää ulos nestettä tasoittaakseen suolapitoisuuden. Nesteiden mukana poistuu kuona-aineita. Kehoon johdettava pieni sähkömäärä tehostaa kuona-aineiden poistumista eli kehon puhdistumista.\nSähkö siirretään rannekkeen, jalkakylpyvadissa olevan elektrolyysilaitteen sekä suola-vesiliuoksen avulla kehoon. Tässä hyödynnetään kehon omia molekyylejä eli anioni-virtauksia. Sähkövirta johdetaan solujen väliin irrottamaan kuonaa ja siirtämään se lymfakiertoon. Life Detox jalkakylpyhoito perustuu siihen, että se lisää solujen ionien vaihtoa samalla vilkastuttaen soluhengitystä. Puhdistuneet ja asapainonsa takaisin saaneet solut toimivat tehokkaammin. Jo sairaille ja vahingoittuneille soluille sekä kudoksille saadaan johdettua niille elintärkeää happea.\nKuonat ovat happamia aineenvaihduntajäännöksiä, jotka happamoittavat kehoa. Puhdistavan jalkakylvyn aikana elimistöön kertyneet kuona-aineet alkavat virrata jalkojen kautta veteen. Jaloissa on yli 200 ihohuokosta, joiden kautta poistuu fosfaatteja, nitraatteja, metalleja, myrkkyjä ja kuona-aineita. Puhdistus vaikuttaa verenkierron kautta koko kehoon.\nKun kuona-aineita poistuu kehosta kudokset ja punasolut saavat paremmin happea ja uutta energiaa. Keho reagoi hoitoon tehostamalla sinne kertyneiden ylimääräisten kuona-aineideneritystä myös maksan ja munuaisten kautta. Keho jatkaa puhdistumista jopa 72 tunnin ajan virtsan, suoliston ja ihon kautta.\nEsimerkkejä puhdistuksen vaikutuksista ja hyödyistä:\n* energisoi ja auttaa stressitilanteissa\n* positiivinen vaikutus muistiin* positiivinen vaikutus unen laatuun\n* edesauttaa aineenvaihduntaa ja toimii painonhallinnan tukena\n* parantaa vastustuskykyä ja immuunijärjestelmää\n* tehostaa maksan ja munuaisten kuonanpoistojärjestelmää\n* auttaa poistamaan limaa sekä hiivaa elimistöstä\n* lisää kehon happipitoisuutta\n* tehostaa ravinteiden imeytymistä\n* vähentää tulehduksia ja nesteen kertymistä\n* nopeuttaa toipumista sairauksista ja vammoista\n* auttaa lievittämään kipua ja jännitystä\n* lieventää kuukautis- ja vaihdevuosioireita\n* nuorentaa ja energisoi koko kehoa\n* positiivinen vaikutus ihon hyvinvointiin, esim. auttaa akneen ja ryppyihin\nLife Detox-jalkakylvyn käyttö:\nJalkakylpy kestää 30 minuuttia kerrallaan. Puhdistusten välillä on pidettävä 2-3 päivän tauko.\nParhaimman hyödyn saat 6-10 yhtäjaksoisesta hoidosta. Sen jälkeen puhdistushoitoa on hyvä jatkaa kerran kuukaudessa ylläpitohoitona.\nEi suositella henkilöille, joilla on sydämentahdistin tai muu pattereilla toimiva laite kehossa, joille on tehty elinsiirto, sairastavat epilepsiaa tai jotka käyttävät immuunijärjestelmään hidastavia lääkkeitä.\nEi myöskään raskaana oleville eikäimettäville, eikä henkilöille joilla on kilpirauhasen toimintahäiriöitä (liikatoiminta, vajaatoiminta ei haittaa). Jos sinulla on kehossasi rautaa, saattaa hoidon aikana tuntua kuumotusta niissä kohdissa, joissa rautaa.\n30 MIN / 35 EUROA\n3 X HOITOJAKSO 96 € (a 32 €)\n5 x HOITOJAKS0 150 € (a 30 €)\nHOIDON VOI TEHDÄ KAHDELLE IHMISELLE YHTÄAIKAA.


Tahtoisin pukeutua kokovartalohuppuun | Tekstityöläinen\n← Eksotiikkaa suomalaisittain\nPukeudutko heimosi mukaan? →\n13 kommenttia artikkeliin ”Tahtoisin pukeutua kokovartalohuppuun”\nOon tismalleen samaa mieltä tuosta Helsinki-asiasta. Oon nykyään sitä mieltä, että toppahousut ja toppatakki nyt vaan sattuu kuulumaan Suomeen ja niitä käytän, pääkaupungissakin.\nTyylikkyys onkin sitten asia erikseen, mutta jos kerran lapsille tehdään niitä ohkaisia vaatteita jostain supermateriaalista niin miksei aikuisillekin vois olla? Kenkäasian ratkaisin käytettynä löytämilläni lapikkailla, sellaisilla joissa on sisällä lämmin karva. Ei luista ja on lämmin, komeemmat ku mitkään muut nahkasaappaat! Niin, ja karvalakki. Kyllä sellaista osaa tosinainen kantaa, kun vaan haluaa. Itselläni tosin on hieman erikoinen muovinen ratkaisu tällä hetkellä, jossa vielä erään firman logokin…\nKiva kun kommentoit! Näin löysin sun blogin, tosi mielenkiintoiselta vaikuttaa.\nJoillain lapsilla on tosiaan sellaisia virtaviivaisia talviasuja, joissa vois olla mukava kuljeksia talvella. Toisilla taas on sellaisia kahisevia pukuja, joita olisi vaikea sietää. Mutta ehkä on joka tapauksessa viisautta vaan vetää toppavaatteissa. Lapikkaatkin kuulostaa hyviltä! Ja ne on tyylikkäätkin.\nEn tiedä olenko jotenkin outo, mutta mulle tyylikkyys on kyllä ihan niitä viimeisiä asioita joita mietin, jos ulkona on todella kylmä. Toppahousut ja Sorelit tai Kuomat jalkaan, pitkä untuvatakki, X määrä villaa, ja menoksi 🙂\nLuulen, että olet fiksu ja lisäksi Suomeen hyvin sopiva.\nEhkä kyllä sellaiset tosi kylmät säät on vähän asia erikseen, silloin tajuaa että tässä ei nyt todellakaan kannata miettiä tyyliä vaan lähinnä selviämistä (tosin en osaa silloinkaan pukeutua, mulla ei vaan ole tarpeeksi lämpimiä vaatteita kai). Tosi pahoja on myös pienet miinusasteet, jos on tuulista. Silloin kuvittelee, että pitäisi selvitä normivaatetuksella, mutta ei.\nToppatakki. Enää en aio suostua yhteenkään talveen ilman. Sen on oltava tarpeeksi pitkä. Alle villaa pari kerrosta. Sillä tavalla ei ole kylmä (melkein) koskaan. Olen tullut siihen tulokseen, että Helsingissä talvi tarkoittaa sitä, että aina tulee jotain alas. Taivaalta tulee aina jotain, mitä villakangastakki ei pidä. Vähintään kovaa tuulta ja eriasteista kosteutta. Toppatakki on ratkaisu.\nOkei. Mulla ei taida olla kunnollista toppatakkia. Olen virheellisesti ajatellut, että mummon vanhan pitkän villakangastakin kuuluisi suojata tuulelta ja tuiskulta (ja se on tyylikäs!). Ei se kyllä.\nUllakolla on vanha untuvatakki. Vierastan sitä, mutta ehkä se täyttäisi tuon toppatakin määritelmän. Ja alle villaa pari kerrosta, tosiaan. Saatat olla oikeassa. Haen sen untsikan.\nMulla kanssa Suomessa/Kanadassa talvella pelastaa polveen ulottuva untsikka. Alle pari kerrosta jotain, joista ainakin yksi villaa. Koipiin riittää pelkät pillifarkutkin, jos on lisäksi pitkät saappaat tai paksut villasäärystimet. Mekkojen kanssa ohuet leggarit, joiden päälle termosukkikset, alushame (silkkinen lämmittää vaikka onkin ohut) ja saappaat/säärystimet. Huppu takissa lämmittää pakkasilla ihan huimasti enemmän kuin pelkkä hattu ja kaulaliina. Naaman jäätyminen on kuitenkin meren läheisyydessä ongelma, johon ei varmaan auttaisi kuin kommandopipo. Olin iloinen, että pääsin pakoon kahden -20 päivän jälkeen… Niin joo, ja lämpösukat/hiihtosukat kenkiin. Mutta täytyy sanoa, että mulla on pakkasilla silti sormet ja varpaat jäässä – oli Suomessa asuessakin eli ei mikään sopeutumisjuttu.\nSilkkisiä alushameita on muuten todella vaikea löytää. On ollut ostoslistalla monta vuotta. Oletko löytänyt jostain?\nJa hmmm. Termosukkikset, jaha. Mitä niissä on? Huppuihmisiäkään en ole ollut, ehkä pitäisi.\nOman alushameeni olen ostanut vuosia sitten jonkun tavaratalon alusvaateosastolta, ehkä Sokokselta. Ei ole satiininen, vaan neulosta. Ja termosukkikset (oiskohan ne oikeasti suomeksi lämpösukkahousut? Thermal tights siis) on ne sellaiset, joiden sisäpuoli tuntuu fleeceltä tai vissiin onkin sitä eli ovat tekokuituiset (veikkaisin, että polyamidia ja elastaania), mutta lämpimät. Niitä saa nykyisin kaikista kaupoista.\nÄh, systeemi söi kommentin.\nSiis: oma alushameeni on ostettu vuosia sitten jonkun tavaratalon alusvaateosastolta, ehkä Sokokselta. Ja termosukkikset (thermal tights, oiskohan oikeasti lämpösukkahousut suomeksi?) on ne sellaiset, joiden sisäpuoli on fleeceä. Saa nykyisin joka kaupasta. Koostumukseksi veikkaisin polyamidia ja elastaania, mutta lämmittävät kyllä mukavasti. Villaisia sukkiksia mulla ei tällä hetkellä olekaan, mutta mulla on mielikuva, että ne jostain syystä aina valuivat jalassa ja niitä sai koko ajan kiskoa ylöspäin, tiedä sitten miksi.\nJaha, tuli sittenkin tuo eka. Jännittävää!\nOlen asunut lapsuuteni Lapissa, ja en kyllä muista että olisin palellut. Selkeämpiä mielikuvia on tuskaisesta kuumuudesta, kun vaikka koulussa hiihdettiin keväthangilla ne kaikki talvivaatteet päällä.\nLämpimänä pysymisessä avainasia on saada kehonsa ympärille eristävä kerros ilmaa. Eli kerroksia ja rakenteita, joiden sisään sitä ilmaa jää. Jonkun kerroksen olisi hyvä pitää tuulta edes jonkun verran, koska ei niistä lämmittävistä ilmakerroksista ole mitään iloa, jos tuuli puhaltaa läpi ja vie ne mennessään. Ja jos onkin tuulenpitävä takki, niin tuuli voi silti painaa painaa kaikki vaatekerrokset lyttyyn, ja taas on eristeilmasta puutetta. Siksi kylmässä hyviä vaatteita ovat esimerkiksi neuleet, joiden rakenne itsessään pitää ilmaa paikoillaan. Villa on jo mainittu, ja on tosiaan tutkittu, että hupun pukeminen lämmittää jopa nenän päätä. Eivät minun talvivaatteeni varmasti mitään tyylikkäitä ole, mutta nautin mieluummin ulkoilmasta ja luonnosta kuin että kärsin sään vuoksi, koska säälle en mitään mahda kuitenkaan.\nHyviä ohjeita, kiitos. Lapsuus Lapissa epäilemättä opettaa oikeille jäljille! Villatakki mulla on aina, mutta usein kyllä edestä avoin versio. Haaveilen siitä, että olisi vielä sellainen pitkähihainen ohut villapaita aina ja kaiken alla… Hyvistä sellaisista otetaan suosituksia vastaan.


Siirtolaisrouvana Baijerissa: Whoopies\nCupcake:t ovat kuulemma ihan out. Uusinta uutta Kodin kuvalehden mukaan ovat Whoopiet. Kiinnostuin siinä määrin näistä herkuista, että päätin eilen kokeilla. Hyvä syynkin kerta oli, kun huomenna on tulossa vieraita. Verrattaen helppoja ja ainakin lapset koemaistoivat useamman kappaleen ilman täytettäkin. Nyt on jääkaappi sitten täynnä näitä ihanuuksia. En kyllä tiedä, jääkö niitä huomiseksi yhtään... Ihan mieleistä reseptiä en löytänyt, joten sovelsin vähän. Resepti löytyy alta.\n150 g vaahtokarkkivaahtoa (Fluff)\n1. Vatkaa muna ja sokeri kuohkeaksi vaahdoksi.\n2. Sulata margariini ja lisää sen joukkoon ranskankerma, maito ja vaniljasokeri.\n3. Sekoita muna-sokeriseos ja voiseos tasaiseksi massaksi.\n4. Sekoita kuivat aineet keskenään ja lisää seokseen. Seoksen tulee olla tasaista ja kiiltävää.\nNosta pellille leivinpaperin päälle tasaisia kiekkoja. Itse tein muutaman sydänmuotilla, mutta koska kärsivällisyys ei ole hyveeni, niin jaksoin tehdä tasan 4 muotilla. Loput nostelin lusikalla pellille ja tasoittelin pyöreiksi kiekoiksi. Jätä tilaa taikinan reunoille, koska ne paisuvat uunissa!\nPaista 180 asteessa n. 15 minuuttia. Anna jäähtyä ennen täytteen valmistusta. Itse tein vaantokarkkitäytteen, mutta miksei esim. tavallinen sokerikreemikin kävisi. Vahhtokarkkimassaa voi tehdä myös itse maidosta ja vaahtokarkeista sulattamalla.\nTäytteen valmistus: vatkaa vaahtokarkkimassa ja margariini sähkövatkaimella kuohkeaksi ja värjää halutessasi elintarvikevärillä. Pursota täyte väliin ja tadaa: whoopie on valmis!\nLähettänyt Maria klo 11.30\nsanna 1. helmikuuta 2013 klo 12.44\nNäyttä niin herkulliselta, näitä täytyy jossakin kohtaa testata.\nmustakissa 1. helmikuuta 2013 klo 15.30\nEmppu 3. helmikuuta 2013 klo 4.20\nOsaisinkohan tehdä näitä..? ;-) Vaahtokarkin kanssa en ole koskaan otellut mutta kertahan se olisi ensimmäinenkin. ;-)\nAivan ihana lautanen! <3 Onko sekin löytö sieltä Pariisista vai ihan jotan tiettyä sarjaa?\nSe olisi jälleen uusi viikko! :-)\nEnergistä viikon alkua Sinulle! <3\nMaria 3. helmikuuta 2013 klo 14.09\nVarmasti osaat ;) Hihat vain heilumaan! Ensimmäisissä kuvissa oleva lautanen on Butlersilta (www.butlers.de) ja noissa maitopullokuvissa on Pip Studion lautanen, joka tulee lintukuppien mukana. Ovat jo pari vuotta vanhat, mutta kyllä niitä edelleen on myytävänä Suomessakin.\nAnonyymi 3. helmikuuta 2013 klo 13.41\nEn oo ennen innostunut noista, mutta nuo sinun tekemät näyttävät niin herkullisilta, että täytyy kokeilla. Saako tuota vaahtokarkkimassaa kaupasta vai teitkö sen itse? Entä mitä jauhoja nuo jauhot ovat? Oon niin huono soveltamaan mitään ohjeita, että tarviin tarkat ohjeet, ennenkuin mikään onnistuu:)\nMaria 3. helmikuuta 2013 klo 14.11\nItse ostin tuota vaahtokarkkimassaa kaupasta, sitä saa myös Suomen kaupoista. Jauhot ovat tavallisia vehnäjauhoja, niitä käytän lähes aina! Onnistumisen iloa! :)\nLeena Lumi 6. helmikuuta 2013 klo 10.31\n(Nappaan yhden kuvan ja linkitän ensi viikolla. Sainhan?)\nMaria 6. helmikuuta 2013 klo 10.34\nKiitos :) Saat!\nLeena Lumi 7. helmikuuta 2013 klo 19.22\nMaria 8. helmikuuta 2013 klo 11.49\nAnonyymi 8. helmikuuta 2013 klo 9.45\nHei näyttää todella herkulliselta! Kysyisin mistä olet hankkinut tuon maitopullon? Olisi itsellä metsästyksen alla.\nMaria 8. helmikuuta 2013 klo 11.48\nKiitos kommentista! Meille on noita "maitopulloja" kertynyt melkoinen kasa, kun ostan lähikaupasta mangososetta, jota myydään tuommosissa pulloissa. Pesen ne ja nykyään on käytössä tosi usein lapsilla. Noissa on myös hyvä maidon loput säilöä kaappiin, kun niissä tulee kierrekorkit mukana. Vaaleanpunaisen hirsitalon Marja taisi just metsästää noita, ehkä hänen blogissaan on vinkkejä, mistä niitä saa ostaa.\nKaisa 13. helmikuuta 2013 klo 15.52\nVoi nam :P Näitä pitäisi päästä testaamaan! Pitääkö nuo kiekot olla kuinka paksuja, jos vaikka sydänmuotilla tekee?\nMaria 18. helmikuuta 2013 klo 11.22\nAnteeksi myöhäinen vastaus, en ole katsonut sähköpostia aikoihin :/ Laitoin sellaisen reilun sentin verran taikinaa, aika kivasti kuitenkin nousevat uunissa. Miehen kommentti oli, että "paremmalta näyttävät, mitä maistuvat :D" Ei vissiin se täyte oikein ollut mieluinen... Lapset kyllä veti ihan kiitettävästi, varsinkin keksiosaa kehuivat maukkaaksi. Joten kokeilemaan vain!


Tuloerojen ajopuuteoria - Kalevi Sorsa -säätiö\najopuuteoriaansiotuloveroglobalisaatiopääomaveroperintöverotaloudellinen eriarvoisuusteknologinen kehitystuloerottyöttömän verokorttivarallisuduen jakautuminenverokilpailuverotusyhteisövero\nTuloerojen ajopuuteoria väittää, että taloudellisen eriarvoisuuden kasvu on globalisaation ja teknologisen kehityksen sivutuote, johon kansallisvaltion on vaikeaa vaikuttaa. Teorian mukaan ”markkinavoimien valtataistelussa pikkuvaltioiden vapaalla omalla päätösvallalla on kovin suppeat rajat. Suomi tempautui globalisaation pyörteisiin niin kuin vuolas Suomen joki tempaa mukaansa ajopuun.” Totta puhuen, kehitin teorian tätä kirjoitusta varten. Sen tarkoituksena on kuitenkin kuvata niiden premissien ehdottomuutta, joilla taloudellista eriarvoisuutta usein oikeutetaan.\nTaloudellisen eriarvoisuuden kasvu OECD-maissa viimeisen 30 vuoden aikana on ollut häikäisevää. Francis Fukuyama kirjoittaa Foreign Affairs -lehdessä julkaistussa erinomaisessa artikkelissaan, että mediaanitulo Yhdysvalloissa ei ole kasvanut reaalisesti lainkaan 1970-luvun jälkeen. Tämä tarkoittaa yli kolmen vuosikymmenen stagnaatiota ajanjaksona, jona maan kokonaistuotanto kasvoi tasaisen vahvasti. Myös Suomessa tuloerojen kasvu on ollut viimeisen 20 vuoden aikana OECD-maiden huippua.\nTaloudellisen eriarvoisuuden kasvua on pyritty selittämään ensisijaisesti globalisaatiolla ja teknologisella kehityksellä. Tältä pohjalta on myös toteutettu politiikkaa, joka on pitänyt tuloerojen kasvua näiden megatrendien ikävänä sivutuotteena, johon kansallisvaltion on vaikea vaikuttaa. Ajatusjuoksu selityksen takana on seuraava: kuljetus- ja viestintäteknologian kehittyminen on tehnyt työvoiman kysynnästä ja tarjonnasta globaalia, jolloin työpaikat siirtyvät sinne, missä työn tarjonta on halvinta. Toisin sanoen pois Suomesta ja muista korkean elintason ja työvoimakustannusten maista. Tämä joko vie Suomesta työpaikkoja tai heikentää suomalaisen työläisen neuvotteluasemaa työnantajan kanssa.\nToinen selittävä tekijä on se, että globaaleilla markkinoilla toimivat ja uusinta teknologiaa hyödyntävät toimijat saavat osaamisestaan moninkertaisen hyödyn aiempaan nähden. Taitavan nörtin osaaminen voi olla taloudellisesti tuhatkertaisesti arvokkaampaa kuin kylän parhaan kirvesmiehen.\nMolemmat selitykset kuulostavat uskottavilta. Niiden selitysvoima on kuitenkin alhainen.\nKesällä Journal of Economic Perspectives -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan globalisaatio ja teknologinen kehitys eivät pysty selittämään tuloerojen kasvua maiden sisällä tai niiden välillä. Tutkimuksen argumentti on yksinkertainen, mutta vakuuttava: samoilla globaaleilla markkinoilla toimivat ja samaa teknologiaa hyödyntävät kehittyneet maat ovat päätyneet täysin erilaisiin lopputuloksiin tulonjaon suhteen. Saksassa, Hollannissa ja Sveitsissä rikkaimman prosentin osuus maan kokonaistuloista on laskenut vuodesta 1960. Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa rikkaimman prosentin suhteellinen osuus tuloista on noussut, ja selvästi.\nAjopuuteorian sijaan tutkimus antaa uskottavampia selityksiä taloudellisen eriarvoisuuden kasvulle. Näitä ovat verotus, verojärjestelmän vaikutus työnantajan ja työntekijän neuvotteluasemiin, pääomatulojen ja perittyjen tulojen merkityksen kasvu ja pääomatulojen ja ansiotulojen väliset suhteet. Näihin kaikkiin voidaan vaikuttaa vahvasti kansallisella veropolitiikalla. Kansainväliset verosopimukset olisivat tosin vieläkin tehokkaampi vaihtoehto verokilpailun vaikutusten eliminoimiseksi.\nAlla oleva kuvio osoittaa, että tuloveroasteikon ylimmän marginaaliveroprosentti laskulla on selvä korrelaatio rikkaimman prosentin suhteellisen tulo-osuuden kanssa. Toisin sanoen, maissa, joissa ylintä tuloveroastetta on laskettu eniten, rikkain prosentti väestöstä on kasvattanut osuuttaan maan kokonaistuloista. Huomionarvoista on myös se, että maat joissa rikkaimman prosentin osuus kokonaistuloista on laskenut kyseisellä 50 vuoden aikavälillä (Hollanti, Ranska, Saksa, Suomi, Sveitsi) ovat pärjänneet taloudellisesti erinomaisesti. Tuloeroista puhuttaessa on toki mainittava ansiotulojen verotuksen ohella myös perityn omaisuuden ja pääomatulojen kasvanut merkitys.\nLähde: Alvaredo, Facundo, Anthony B. Atkinson, Thomas Piketty, and Emmanuel Saez. 2013. ”The Top 1 Percent in International and Historical Perspective.” Journal of Economic Perspectives, 27(3): 3-20.\nGlobaali verokilpailu ja kansainvälisten yritysten verosuunnittelu ovat tosiasioita, joita ei voi jättää huomiotta puhuttaessa Suomen kilpailukyvystä ja rakennemuutoksista. Ne kuitenkin ainoastaan vaikuttavat Suomen veropolitiikkaan, eivät määrää sen suuntaa. Tästä esimerkkinä Ruotsi, joka on houkutellut suoria ulkomaisia investointeja bruttokansantuotteeseensa nähden huomattavasti Suomea enemmän, vaikka maan yhteisövero on ollut kuluvaa vuotta lukuun ottamatta Suomea korkeampi. Ulkomaisten yritysten investointipäätöksiin vaikuttavat verotuksen lisäksi – tai oikeastaan verotusta enemmän – monet muut tekijät.\nAsiantuntemukseni ei riitä ottamaan kantaa siihen, miten Suomen veropolitiikka tulisi kokonaisuudessaan järjestää (monelle tämä ei tunnu olevan ongelma). Asiaa on pohdittu muun muassa Kalevi Sorsa -säätiön julkaisussa Oikeudenmukainen verotus. Selvää kuitenkin on, että verojen korotukset eivät johda matalaan talouskasvuun ja turmioon an sich. Kyse on kokonaisuudesta, johon on käärittävä mukaan veropolitiikka, sosiaalipolitiikka ja monet muut institutionaaliset tekijät. Talouskasvu ja taloudellinen tasa-arvo eivät ole vaihtoehtoja, joista meidän on valittava vain toinen. Onnistuneilla rakenneuudistuksilla voidaan samanaikaisesti vähentää köyhyyttä sekä pienentää kestävyysvajetta. Tällainen olisi Vihreiden ajama työttömän verokortti, jonka tarkoituksena on helpottaa työn vastaanottamista pienentämättä kuitenkaan sosiaaliturvaa.\nTuhat merkkiä politiikasta: Jugoslaviasta Kreikkaan\nJugoslavian hajoamissodat ravisuttivat 1990-luvulla Eurooppaa kahdella tavalla. Etnisten puhdistusten ja joukkomurhien ajan piti olla kauas taakse jäänyttä sivistyksen maanosassa, jonka itäinen puolisko oli vapautunut kommunismin …\nAika: torstai 1.11.2018 klo 12.00–14.45 Paikka: Kuntatalo (Graniitti-tila), Toinen Linja 14, Helsinki Raportin julkaisutilaisuutta voi seurata etäyhteydellä tästä. YK:n lapsen oikeuksien sopimus on unohtunut kuntien …


Keeway RY6 50 cm³ 2012 - Jyväskylä - Skootteri - Nettimoto\nTäysin toimiva ja ihan siistissä kunnossa oleva skootteri Katteissa jotain jälkiä mutta ei todellakaan pahoja miinuksia on sen verran että mittari ei toimi mutta bensa mittari toimii ja akku on rikki mutta se ostetaan uusi kun kerkeää mukaan saa peilitkin ei ole kuvissa kiinni. Lisätietoa saat laittamalla viestiä. Skootteri on poistettu tie liikenne käytöstä mutta netistä saa takaisin. Valot toimii ja pitkät ja vilkut.\nTäysin toimiva ja ihan siistissä kunnossa oleva skootteri\nKatteissa jotain jälkiä mutta ei todellakaan pahoja miinuksia on sen verran että mittari ei toimi mutta bensa mittari toimii ja akku on rikki mutta se ostetaan uusi kun kerkeää mukaan saa peilitkin ei ole kuvissa kiinni. Lisätietoa saat laittamalla viestiä. Skootteri on poistettu tie liikenne käytöstä mutta netistä saa takaisin. Valot toimii ja pitkät ja vilkut.\nNettimoto ID 2163251


Valkoinen bleiseri - Fab Forty Something\nMinkä kanssa sitten sitä yhdistän? Tässä on paras juttu – vaikka minkä!!! Ensimmäisenä tulee mieleen rennot t-paidat, pari silkkipaitaa, raidat, vaaleansininen pellavapaita… Alaosana värikkäät chinot, rennot farkut, cityshortsit… Nyt vallalla oleva mustavalkotrendi päivittyi vaatekaapissani kerralla tämän ostoksen myötä. Tästä hankinnasta tuli kesävaategarderoobini kulmakivi. Mielestäni valkoinen bleiseri on mitä mainioin kesävaate ja taipuu moneen yhdistelmään.\nPrevious Post Tiira-pukupussi\nNext Post Raitoja ja kipparitakki\n03/04/2013 / 11:17 am\nVarmaan teit hyvän ja ajattoman ostoksen. Ostin valkoisen puuvillableiserin jokunen vuosi sitten Stockalta Armanin mallistosta. Minä kun en osaa, enkä sokkona kokojen suhteen uskaltaisikaan tilata netistä vaatteita:)Vien sen pesulaan pesetettäväksi. Tosin vasta yksi pesukerta on takana.Oman ostoinspiraationi sain nähtyäni Berliinin metrossa vuonna 2009 rennon tyylikkään aikuisen naisen, jolla oli siniset farkut, valkoinen bleiseri ja kaulassa rento valkoinen huivi.\n03/04/2013 / 6:33 pm\nBleiserisi on varmaan tosi kaunis. Pesulaan minäkin varmaan vien, en uskalla itse pestä. Asuinspiraaatiota voi tosiaan saada mistä vain! Mulla jäi mieleen joulumatkallamme hotellissa näin noin 50-vuotiaan, hoikan naisen, jolla oli nahkahousut, biker bootsit ja valtava, harmaa kirjoneule. Mielettömän hieno kokonaisuus. : )\n03/04/2013 / 7:39 pm\nKaunis bleiseri ja varmasti teit hyvän ostoksen. Tuon voi todellakin yhdistää niin moneen asuun. Asukuvia odotellen 🙂\n03/04/2013 / 9:30 pm\nIhana ostos. Itselläni on myös ollut täydellinen valkoinen bleisu parisen vuotta hakusessa. Yhden version muinoin ostinkin Zarasta, mutta valitettavasti noin arassa värissä vähän sinne päin laatu korostuu. Taisin aikanaan postatakin tuon valkoisen bleisun surullisista vaahtomuovisista olkatoppauksista, ne oli leikelty ihan miten sattuu. Ajan mittaan myös olkatoppausten keltainen vaahtomuovin sävy kuulsi kankaasta läpi ikävästi. Valkoiseen bleisuun on tosiaan helppo yhdistellä mitä tahansa. Juuri ihailin blogissani Elinin asukokonaisuutta valkoisen bleiserin kanssa. Kiva nähdä tuo sinun päälläsi ja miten sitä yhdistelet 🙂\n03/04/2013 / 10:42 pm\nVoi miten hieno! Ihan varmasti nappiostos!\n04/04/2013 / 7:06 am\nKaunis bleiseri, onneksi olkoon pitkän metsästyksen päättymisestä! Itse en ole aiemmin miettinyt valkoisen bleiserin hankintaa. Taisit laittaa ajatuksen itämään. 🙂\n04/04/2013 / 9:01 am\nJoo, ja sitä lämpöä!! En vielä tarkene puuvillableiserillä, eikä tee oikeastaan vielä mieli sitä laittaakaan, kun on niin kylmä.\n04/04/2013 / 9:04 am\nSitä on nykyään niin tarkka laadusta ja varsinkin istuvuudesta. Zarankin vaatteissa on vähän niitä näitä. Esimerkiksi kapeat housut, noita, mitä mäkin käytän, passaa ihan käyttää arkena. Mutta tällaiseen bleiseriin sitä satsasisi tosiaan mieluusti enemmän. Ääk, jos vaahtomuovi näkyy, niin ei kyllä kiva! Mulla oli myös valkoinen Zaran bleiseri, mutta se ei istunut tarpeeksi hyvin – jäi käyttämättä.Ihailinkin Elinin kokonaisuuksia blogissasi, hän tosin näyttäisi trendikkältä vaikka jätesäkissä.\n04/04/2013 / 9:05 am\nKiitti! No varmasti on. : )\n04/04/2013 / 9:06 am\nHihi, no kiva, minusta se on vain niin täydellinen kesävaate. Kerro sit mistä löytyi! ; )\n04/04/2013 / 9:18 am\nValkoinen bleiseri on useimmiten tyylikäs. Teit varmaankin hyvän ostoksen, Muutama asukuva voisi varmistaa asian:)\n04/04/2013 / 10:01 am\nLuulen, että tuo taipuu tosi moneen. Arvaa vaan, odotanko lämpimiä, että saa sen päälle.\n20/07/2013 / 5:01 am\n22/07/2013 / 6:19 pm\n22/07/2013 / 6:28 pm


Uraanitutkimukset alkuun Enossa ja Kontiolahdella - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 08.05.2007 16:32\nTämän kesän aikana ranskalainen Areva tekee vain kevyttä tutkimusta. Yhtiöllä on tutkimuslupa noin 16 neliökilometrin kokoiselle alueelle.\nSuomesta uraania etsivä ranskalainen Areva ovat aloittaneet maastotutkimukset Enossa ja Kontiolahdella. Kesän aikana yhtiön geologit tekevät alueella mittauksia sekä keräävät havaintoja ja näytteitä. Lisäksi yhtiö tekee geofysikaalisia mittauksia lentokoneella. Syväkairausten tai kaivantojen tekoon yhtiöllä ei ole vielä lupaa. Mainos (uutinen jatkuu alla)\n- Tänä kesänä tehdään vain kevyttä tutkimusta. Vasaralla hakataan puolen nyrkin kokoisia kivenmurikoita, kuvaa tutkimuksia Areva Resources Finlandin toimitusjohtaja Osmo Kaipainen. Kauppa- ja teollisuusministeriö on myöntänyt Arevalle tutkimusluvan noin 16 neliökilometrin suuruiselle alueelle. Valtausluvasta tehtiin kolme valitusta, joista Areva odottaa ratkaisuja tämän vuoden aikana. - Käytännössä valitukset eivät hidasta tutkimuksiamme, koska perustiedon kerääminen olisi joka tapauksessa pitänyt tehdä ensin, Kaipainen arvioi.\nKela: Kuntoutuspsykoterapia lakisääteiseksi\nPoliisi pitää itäliikenteen tehoratsian Uusimmat uutisvideot


HE 121/2004 | EDILEX\nHE 121/2004 Hallituksen esitys Eduskunnalle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan hyväksymisestä ja laiksi pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta\n2.1. Euroopan neuvosto\n2.2. Yhdistyneet kansakunnat\n2.3. Euroopan unioni\n3. Valitusmahdollisuudet väitetyn syrjinnän perusteella\n3.1. Euroopan neuvosto\n3.2. Yhdistyneet kansakunnat\n5.1. Taloudelliset ja organisatoriset vaikutukset\n5.2. Vaikutukset yksilön asemaan\n2. Pöytäkirjan suhde Suomen lainsäädäntöön\n2.1. Yhdenvertaisuutta ja syrjinnän kieltoa koskeva lainsäädäntö\n2.2. Syrjinnän kiellon noudattamisen kansallinen valvonta\n3. Lakiehdotuksen perustelut\nLaki ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta\nHallituksen esitys Eduskunnalle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan hyväksymisestä ja laiksi pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta\nEsityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi vuonna 1950 tehtyyn yleissopimukseen toukokuussa 2000 tehdyn kahdennentoista pöytäkirjan.\nYleissopimuksen 14 artikla kieltää syrjinnän vain yleissopimuksessa ja sen pöytäkirjoissa taattujen oikeuksien osalta.\nPöytäkirja sen sijaan sisältää yleisen syrjintäkiellon. Sen mukaan laissa tunnustetuista oikeuksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää. Ketään ei saa syrjiä viranomaistoiminnassa edellä tarkoitetuilla perusteilla.\nPöytäkirjan tavoitteena on antaa suojaa viranomaistaholta tapahtuvalle syrjinnälle. Tarkoituksena ei ole suoranaisesti velvoittaa valtioita estämään syrjintää yksityishenkilöiden välisissä suhteissa.\nYleinen syrjinnän kielto ei estä valtioita ryhtymään toimenpiteisiin tehokkaan tasa-arvon edistämiseksi ja sen toteuttamiseksi.\nPöytäkirjan merkitys korostuu siinä, että sen tultua voimaan väitetty syrjintä voidaan aiempaa laajemmin saattaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi.\nPöytäkirja tulee kansainvälisesti voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jolloin kymmenen Euroopan neuvoston jäsenvaltiota on ilmaissut suostuvansa siihen, että pöytäkirja sitoo niitä.\nNiiden jäsenvaltioiden osalta, jotka myöhemmin ilmoittavat sitoutuvansa noudattamaan pöytäkirjaa, pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta sitä koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamispäivästä.\nEsitykseen sisältyy ehdotus laiksi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan samana ajankohtana kuin pöytäkirja.\nLiityttyään Euroopan neuvoston jäseneksi 5 päivänä toukokuuta 1989 Suomi allekirjoitti 4 päivänä marraskuuta 1950 ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (yleissopimus; Euroopan ihmisoikeussopimus) sellaisena kuin se oli muutettuna kolmannella, viidennellä ja kahdeksannella pöytäkirjalla samoin kuin ensimmäisen (1952), toisen (1963), neljännen (1963), kuudennen (1983) ja seitsemännen (1984) pöytäkirjan. Suomi ratifioi ne kaikki 10 päivänä toukokuuta 1990 (SopS 18—19/1990).\nSuomi allekirjoitti 6 päivänä marraskuuta 1990 jäljempänä mainitulla yhdennellätoista pöytäkirjalla kumotun yhdeksännen pöytäkirjan (1990) ja hyväksyi sen 11 päivänä joulukuuta 1992 (SopS 71—72/1994). Kymmenennen pöytäkirjan (1992), joka ei koskaan tullut kansainvälisesti voimaan, Suomi allekirjoitti 25 päivänä maaliskuuta 1992 ja ratifioi 21 päivänä heinäkuuta 1992 (European Treaty Series, ETS 146).\nSuomi allekirjoitti yhdennentoista pöytäkirjan (1994) 11 päivänä toukokuuta 1994 ja ratifioi sen 12 päivänä tammikuuta 1996 (SopS 85—86/1998, 63/1999).\nNyt käsiteltävänä olevan kahdennentoista pöytäkirjan (2000) Suomi allekirjoitti 4 päivänä marraskuuta 2000.\nSuomi allekirjoitti kuolemanrangaistuksen poistamista koskevan kolmannentoista pöytäkirjan (2002) 3 päivänä toukokuuta 2002.\nEuroopan ihmisoikeussopimuksen 14 artiklan mukaan yleissopimuksessa tunnustetuista oikeuksista ja vapauksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää. Näin ollen tämä syrjintäkielto kohdistuu yksinomaan mainitussa sopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjoissa taattuihin oikeuksiin.\nEuroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemännen lisäpöytäkirjan 5 artikla sisältää erityismääräyksen aviopuolisoiden välisestä yhdenvertaisuudesta.\nEuroopan sosiaalisessa peruskirjassa (1961; SopS 43—44/1991, johdanto) on sopimuksen sisältämien oikeuksien turvaamiseen liitetty syrjintäkielto sekä useita erillisiä yhdenvertaisuusmääräyksiä. Peruskirjan lisäpöytäkirjassa (1988; SopS 84/1992) määrätään oikeudesta yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja tasavertaiseen kohteluun työ- ja ammattiasioissa ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää (1 artikla).\nUudistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja (1996; SopS 78—80/2002, jäljempänä uudistettu sosiaalinen peruskirja) korvasi voimaan tullessaan 1 heinäkuuta 1999 edellä mainitun peruskirjan ja lisäpöytäkirjan. Suomen osalta se tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2002. Uudistetun sosiaalisen peruskirjan 20 artikla sisältää peruskirjan lisäpöytäkirjan 1 artiklan. Uudistetun sosiaalisen peruskirjan V osan E artiklaan on lisätty varsinainen syrjinnän kielto. Sen mukaan peruskirjan mukaiset oikeudet on turvattava kaikille ilman syrjintää.\nEuroopan neuvostossa laaditun kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen (1995; SopS 1—2/1998) 4 artiklassa sopimuspuolet sitoutuvat ryhtymään toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden edistämiseksi kansalliseen vähemmistöön ja valtaväestöön kuuluvien välillä.\nEuroopan neuvostossa laaditun ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä tehdyn yleissopimuksen (1997; ETS 164) 11 artikla kieltää syrjinnän. Suomi on allekirjoittanut sopimuksen 4 päivänä huhtikuuta 1997.\nYK:n peruskirjan (1945; SopS 1/1956) mukaan YK:n tulee edistää rotuun, sukupuoleen, kieleen tai uskontoon katsomatta kaikille kuuluvien ihmisoikeuksien kunnioittamista.\nYK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen (1948) 2 artiklassa turvataan jokaiselle oikeus julistuksessa esitettyihin oikeuksiin ja vapauksiin muun muassa ilman minkäänlaista rotuun, väriin, sukupuoleen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, syntyperään tai muuhun tekijään perustuvaa erottelua.\nYleisen syrjinnän kiellon kannalta keskeinen ihmisoikeusasiakirja on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (1966; SopS 7—8/1976; KP-sopimus). KP-sopimuksen 26 artiklan mukaan lailla tulee kieltää kaikki syrjintä ja taata kaikille henkilöille yhtäläinen ja tehokas suojelu rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, omaisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää vastaan. Artikla sisältää siten itsenäisenä oikeutena yhdenvertaisuuden ja syrjinnän kiellon. Syrjinnän kiellon tärkeyttä osoittaa kiellon sisältyminen lukuisiin muihinkin yleissopimuksen määräyksiin. Tällaisia ovat muun muassa 2 artikla, jonka mukaan sopimuksessa tunnustetut oikeudet on taattava ja turvattava kaikille ilman minkäänlaista syrjintää, 14 artikla, joka edellyttää yhdenvertaisuutta tuomioistuimissa, sekä 20 artikla, joka kieltää yllyttämisen syrjintään.\nMyös taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (1966; SopS 6/1976; TSS-sopimus) 2 artiklaan sisältyy samanlainen määräys kuin KP-sopimuksen 2 artiklaan.\nLisäksi molempien mainittujen sopimusten 3 artikla sisältää erityisen määräyksen miesten ja naisten tasa-arvoisesta oikeudesta nauttia sopimuksessa mainituista oikeuksista.\nEtnisen syrjinnän vastustamisen kannalta keskeinen asiakirja on kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus (1965, SopS 37/1970; CERD-sopimus).\nNaisten syrjinnän kiellon kannalta merkittävin ihmisoikeusasiakirja on kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus (1979, SopS 67—68/1986; CEDAW-sopimus).\nYleissopimus lapsen oikeuksista (1989; SopS 60/1991) sisältää 2 artiklassaan syrjintäkiellon. Artiklan ensimmäisen kappaleen mukaan sopimuksessa määritellyt oikeudet tulee taata kaikille sopimusvaltion lainkäyttövallan alaisille lapsille ilman erottelua ja sen toinen kappale sisältää velvollisuuden ryhtyä lasta suojeleviin syrjinnän vastaisiin toimiin.\nYK:n piirissä on lisäksi tehty syrjinnän poistamiseen liittyviä erityiskysymyksiä koskevia sopimuksia. Näistä merkittävimmät ovat YK:n kasvatus- ja tiedejärjestön (UNESCO) yleissopimus syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla (1960; SopS 59/1971) samoin kuin eräät kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset, kuten työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää koskeva yleissopimus n:o 111 (1958; SopS 63/1970).\nYK:n piirissä on lisäksi tehty lukuisia julistuksia, jotka sisältävät syrjinnän kiellon. Julistuksista keskeisin on aikaisemmin mainittu ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus (1948).\nEY:n perustamissopimuksen 13 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella (1997; SopS 54—55/1999), antaa yhteisölle mahdollisuuden toteuttaa toimivaltansa rajoissa syrjinnänvastaisia toimenpiteitä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla yhteisössä on annettu neuvoston direktiivi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (2000/43/EY, 29 kesäkuuta 2000, ns. rasismidirektiivi) ja neuvoston direktiivi yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (2000/78/EY, 27 marraskuuta 2000, ns. työsyrjintädirektiivi).\nRasismidirektiivi hyväksyttiin 29 kesäkuuta 2000. Siinä kielletään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva välitön ja välillinen syrjintä. Direktiiviä sovelletaan niin julkisella kuin yksityisellä sektorillakin. Se koskee työelämää, sosiaalista suojelua, sosiaalietuuksia, koulutusta sekä yleisesti saatavilla olevien tavaroiden ja palveluiden saatavuutta ja tarjontaa, mukaan lukien asuminen.\nTyösyrjintädirektiivi hyväksyttiin 27 marraskuuta 2000. Se koskee uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.\nSyrjinnän kielto sisältyy myös Euroopan unionin perusoikeuskirjaan. Perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen. Edellä mainittu artikla pohjautuu selitysmuistion mukaan EY:n perustamissopimuksen 12 ja 13 artiklaan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen 14 artiklaan sekä ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä tehdyn yleissopimuksen 11 artiklaan.\nEuroopan ihmisoikeussopimuksen soveltamista valvoo Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, jolle yksilöt, ryhmät ja kansalaisjärjestöt voivat tehdä valituksen väitetystä sopimusloukkauksesta. Sopimuksen 14 artiklan perusteella voi tehdä yksilövalituksen. Edellytyksenä 14 artiklan soveltamiselle on se, että väitetty syrjintä tapahtuu sopimuksessa turvatun oikeuden piirissä tai tätä oikeutta säätelevän artiklan kattamalla alueella. Artiklan soveltaminen ei edellytä jossain muussa sopimusmääräyksessä turvatun loukkauksen erillistä, syrjintänäkökohdista riippumatonta vahvistamista.\nEuroopan sosiaalisen peruskirjan lisäpöytäkirjan (1995; SopS 75—76/1998) 1 artiklan nojalla syrjinnän kiellon rikkomisesta voidaan tehdä järjestökanteluita. Tietyt edellytykset täyttävät järjestöt voivat kannella Euroopan neuvostolle peruskirjan väitetystä rikkomuksesta. Järjestökantelut käsitellään Euroopan sosiaalisten oikeuksien komiteassa. Komitea antaa kantelun johdosta raportin, joka sisältää johtopäätökset siitä, onko sopimuspuoli toteuttanut sopimusmääräystä tyydyttävästi. Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyy yksinkertaisella enemmistöllä asiaa koskevan päätöslauselman komitean raportin pohjalta. Mikäli ministerikomitea katsoo sopimusta rikotun, se voi järjestökantelun seurauksena antaa valtiolle suosituksen.\nEuroopan ihmisoikeussopimuksen 33 artikla mahdollistaa myös valtiovalitukset. Sen mukaan kukin sopimusvaltio voi ilmoittaa tuomioistuimelle, jos sen mielestä jokin toinen sopimuspuoli on rikkonut yleissopimuksen tai sen lisäpöytäkirjojen määräyksiä. Valtiovalitukset poikkeavat yksilövalitusmenettelystä sikäli, että ne voivat koskea paitsi yksilöityä ihmisoikeuksien loukkausta, myös yleisemmin ihmisoikeuskäytännön ja sopimuksen välistä ristiriitaa. Käytännössä nämä harvat tapaukset ovat yleensä koskeneet tilanteita, joissa on ollut kysymys väitetyistä enemmän tai vähemmän laajamittaisista ihmisoikeuksien loukkauksista.\nKansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen nojalla voidaan tehdä yksilövalituksia ihmisoikeuskomitealle KP-sopimuksen väitetystä loukkauksesta. Komitean näkökannat ovat suositusluontoisia. Sopimuksen 41 artikla sisältää valtiovalitusmahdollisuuden.\nKaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja yksilövalitusmenettelystä (1999; SopS 20—21/2001) tuli Suomessa voimaan 29 maaliskuuta 2001. Sen mukaan henkilöt ja henkilöryhmät voivat tehdä valituksia CEDAW-sopimuksen väitetystä loukkauksesta naisten syrjinnän poistamista käsittelevälle komitealle. Komitean näkökannat ovat suositusluontoisia.\nKaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 14 artiklan mukaan yksityiset henkilöt ja henkilöryhmät voivat ilmoittaa rotusyrjinnän poistamista käsittelevälle komitealle CERD-sopimuksen väitetystä loukkauksesta. Suomi ilmoitti tunnustavansa 14 artiklan mukaisen yksilövalitusmenettelyn vuonna 1994 (SopS 81/1994). Komitea voi ilmoituksen johdosta antaa suosituksia ja tehdä suositusluontoisia ehdotuksia. Sopimuksen 11 artikla sisältää valtiovalitusmahdollisuuden.\nValituksia voidaan tehdä myös YK:n ihmisoikeustoimikunnan alakomitealle niin sanotun 1503-menettelyn puitteissa. Kysymys on YK:n talous- ja sosiaalineuvoston päätöslauselmalla (XLVIII) vuonna 1970 perustetusta valitusmenettelystä. Menettelyn tarkoituksena on ensi sijassa paneutua ja puuttua tilanteisiin, jotka ilmentävät rakenteelliseksi vakiintuneita räikeitä ihmisoikeusloukkauksia tietyssä maassa. Jos tämä menettely käynnistyy, asiaa käsitellään ensin luottamuksellisesti YK:n ihmisoikeustoimikunnassa ja sen alatoimikunnassa, ja vasta ihmisoikeustoimikunnan erillisellä päätöksellä julkistetaan tietyn maan oleminen menettelyn kohteena.\nValituksia voi tehdä myös UNESCO:n sopimus- ja suosituskomitealle tämän järjestön toimialalla.\nPöytäkirja sisältää yleisen syrjintäkiellon. Näin ollen sen merkitys on laajempi kuin yleissopimuksen 14 artiklassa olevan syrjintäkiellon, joka liittyy vain itse sopimuksessa ja sen pöytäkirjoissa taattujen oikeuksien nauttimiseen.\nPöytäkirjan tultua voimaan voidaan väitetty syrjintä saattaa aikaisempaa laajemmin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi. Jotta valitus voitaisiin ottaa tutkittavaksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa, on sen täytettävä tietyt edellytykset, muun muassa kaikki kansalliset oikeussuojakeinot on käytettävä ensin.\nPöytäkirja muodostuu johdanto-osasta ja kuudesta artiklasta.\nPöytäkirjan 1 artiklan 1 kappaleen mukaan laissa tunnustetuista oikeuksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää.\nPöytäkirjan 1 artiklan 2 kappaleen mukaan ketään ei saa syrjiä viranomaistoiminnassa edellä tarkoitetuilla perusteilla.\nKuten pöytäkirjan johdannossa todetaan, syrjinnän kielto ei kuitenkaan estä valtioita ryhtymästä toimenpiteisiin täyden ja tehokkaan tasa-arvon edistämiseksi ja sen toteuttamiseksi. Näin ollen niin sanottu positiivinen syrjintä (esimerkiksi tasa-arvon lisäämiseksi) ei ole vastoin pöytäkirjan määräyksiä.\nEsityksestä ei aiheudu välittömiä taloudellisia eikä organisatorisia vaikutuksia.\nOttaen huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen nojalla Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle Suomea vastaan tehtyjen valitusten korkeahkon määrän, on odotettavissa, että tällaisia valituksia tehdään tulevaisuudessa lukuisasti myös 12 pöytäkirjan nojalla.\nNämä prosessit aiheuttavat erityistä asiantuntemusta vaativaa lisätyötä etenkin valtionasiamiestehtävää hoitavassa ulkoasiainministeriössä sekä muun muassa oikeusministeriössä, sosiaali- ja terveysministeriössä ja työministeriössä.\nPöytäkirjaan sisältyvistä periaatteista johtuvat oikeudet ja vapaudet on Suomessa jo toteutettu perustuslain tai tavallisen lain tasoisesti. Näin ollen esityksellä ei ole suoranaisia sisällöllisiä vaikutuksia yksilön asemaan.\nPöytäkirja kuitenkin lisää mahdollisuuksia valittaa väitetystä syrjinnästä kansainväliselle lainkäyttöelimelle eli Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle.\nValituksen voi tehdä yksityinen tai oikeushenkilö sitä valtiota vastaan, jonka lainkäyttövallan alainen hän on. Jos Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomiossaan toteaa, että valtio on rikkonut syrjintäkieltoa, se voi määrätä valtiolle vahingonkorvausvelvollisuuden. Tuomion johdosta myös esimerkiksi kansallisen lainsäädännön tai käytännön muuttaminen saattaa olla tarpeen.\nPöytäkirjan määräykset tulevat Suomessa voimaan lain tasoisina ratifioinnin jälkeen. Vaikka KP-sopimuksen 26 artikla on jo vuodesta 1976 ollut Suomessa voimassa lain tasoisena, voidaan nyt käsiteltävänä olevan pöytäkirjan vaikutusta pitää merkittävänä muun muassa siitä syystä, että väitetty syrjintä voidaan pöytäkirjan nojalla aiempaa laajemmin saattaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaistavaksi oikeudellisesti sitovalla tavalla.\nPöytäkirjalla on myös positiivisia vaikutuksia sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen.\nYleisen syrjinnän kiellon sisältävän pöytäkirjan valmistelu aloitettiin keväällä 1996, kun Euroopan neuvoston ministerikomitea päätti antaa ihmisoikeuksien johtokomitealle (CDDH) tehtäväksi tutkia sitä koskevan oikeudellisen asiakirjan toteuttamismahdollisuuksia. Maaliskuussa 1998 ministerikomitea antoi johtokomitealle toimeksiannon laatia ehdotus pöytäkirjaksi, joka laajentaisi yleisessä muodossa 14 artiklan soveltamisalaa. Johtokomitean alainen ihmisoikeuksien kehittämiskomitea (DH-DEV) valmisteli pöytäkirjaa vuosina 1998 ja 1999. Valmistelussa kuultiin naisten ja miesten tasa-arvoa käsittelevää johtokomiteaa (CDEG) sekä rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaista komissiota (ECRI), joiden edustajat myös osallistuivat pöytäkirjan valmisteluun. Lisäksi kuultiin Euroopan neuvoston parlamentaarista yleiskokousta, Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta, oikeudellista yhteistyökomiteaa (CDCJ) ja rikosongelmia käsittelevää komiteaa (CDPC).\nDH-DEV:in ehdotus pöytäkirjaksi valmistui marraskuussa 1999 ja CDDH hyväksyi sen maaliskuussa 2000. Ministerikomitea hyväksyi pöytäkirjan 26 päivänä kesäkuuta 2000 ja avasi sen allekirjoitettavaksi Euroopan neuvoston 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä Roomassa 4 päivänä marraskuuta 2000, jolloin myös Suomi allekirjoitti sen yhdessä 24 muun sopimusvaltion kanssa.\nUlkoasiainministeriö on pyytänyt hallituksen esityksen laatimista varten lausunnon pöytäkirjasta oikeusministeriöltä, sisäasiainministeriöltä, valtiovarainministeriöltä, opetusministeriöltä, maa- ja metsätalousministeriöltä, liikenne- ja viestintäministeriöltä, kauppa- ja teollisuusministeriöltä, sosiaali- ja terveysministeriöltä, työministeriöltä, ympäristöministeriöltä, eduskunnan oikeusasiamieheltä sekä valtioneuvoston oikeuskanslerilta.\nPöytäkirjan ratifiointia koskeva hallituksen esitys on laadittu virkatyönä ulkoasiainministeriössä.\nJohdannon ensimmäisessä kappaleessa viitataan periaatteeseen, jonka mukaan kaikki ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä ja oikeutettuja yhtäläiseen lain suojaan. Tämä perustavaa laatua oleva ja vakiintunut yleisperiaate on keskeinen tekijä ihmisoikeuksien suojelussa. Se onkin tunnustettu useissa eurooppalaisissa perustuslaeissa, muun muassa perustuslain 6 §:n (731/1999) yleisessä yhdenvertaisuussäännöksessä, sekä kansainvälisessä ihmisoikeusnormistossa.\nVaikka yhdenvertaisuusperiaate ei nimenomaisesti ilmene Euroopan ihmisoikeussopimuksen 14 artiklasta eikä nyt käsiteltävänä olevan pöytäkirjan 1 artiklasta, on kuitenkin huomattava, että syrjinnän kiellon ja yhdenvertaisuuden periaatteet ovat läheisesti toisiinsa liittyviä. Yhdenvertaisuusperiaate edellyttää, että samanlaisia tilanteita on kohdeltava samalla tavalla. Tästä poikkeaminen voi merkitä syrjintää, jollei muunlaiselle kohtelulle ole esitettävissä objektiivista ja kohtuullista oikeutusperustetta. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on 14 artiklaa koskevassa oikeuskäytännössään viitannut myös tasavertaisen kohtelun periaatteeseen (Belgian kielioloja koskeva tapaus, 23.7.1968) ja sukupuolten väliseen tasa-arvoisuuteen (Abdulaziz, Cabales ja Balkandali v. Iso-Britannia, 28.5.1985).\nToisessa kappaleessa todetaan kaikkien ihmisten tasa-arvoisuutta edistettävän yleisellä syrjintäkiellolla.\nKolmannen kappaleen mukaan syrjintäkiellon periaate ei estä valtioita ryhtymästä toimenpiteisiin täyden ja tehokkaan tasa-arvon edistämiseksi edellyttäen, kuten edellä, että näille toimenpiteille on olemassa objektiivinen ja kohtuullinen oikeutusperuste. Erityisen ohjelmaluontoisen määräyksen sisällyttämisen pöytäkirjaan ei katsottu sopivan Euroopan ihmisoikeussopimuksen valvontajärjestelmän luonteeseen, joka perustuu sellaisiin yhteisesti turvattuihin yksilöllisiin oikeuksiin, jotka on muotoiltu riittävän yksityiskohtaisesti, jotta ne voisivat tulla tuomioistuimen ratkaisutoiminnan kohteeksi.\n1 artikla sisältää pöytäkirjan keskeisimmät määräykset.\nArtiklan ensimmäisen kappaleen mukaan laissa tunnustetuista oikeuksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää.\nNyt käsiteltävä pöytäkirja laajentaa yleissopimuksen 14 artiklassa määrättyä syrjintäkieltoa. Pöytäkirjassa syrjintäkiellon käsite on kuitenkin sama kuin yleissopimuksen 14 artiklassa.\nEuroopan ihmisoikeustuomioistuin on vakiintuneesti tulkinnut syrjinnän käsitettä yleissopimuksen 14 artiklan yhteydessä. Tässä oikeuskäytännössä on tehty selväksi, että erilainenkin kohtelu on sallittu, jos sille on olemassa objektiivinen ja kohtuullinen oikeutusperuste, eli sitä ei katsota syrjinnäksi\n- kun kohtelu perustuu hyväksyttävään päämäärään ja\n- kun suhteellisuusperiaatetta noudatetaan rajoitusta toimeenpantaessa, eli kun erilainen (tai poikkeuksellisesti samanlainen) kohtelu on suhteessa sillä tavoiteltuihin päämääriin nähden.\nTämä vahvistetaan edellä mainitulla tavalla myös pöytäkirjan johdannossa.\nMyös erilaisessa asemassa olevien henkilöiden samanlainen kohtelu voi loukata 14 artiklaa, mikäli kohtelulle ei ole esitettävissä edellä mainittuja oikeutusperusteita (tapaus Thlimmenos v. Kreikka, 6.4.2000).\nPöytäkirjaan ei sisälly rajoituslauseketta. Se ei ole tarpeellinen johtuen syrjimättömyysperiaatteen yleisestä luonteesta sekä siitä, että kaikki erilainen kohtelu ei ole syrjintää.\nValtioilla on tietty harkintamarginaali sen arvioimisessa, onko erilainen kohtelu rikkonut syrjinnän kieltoa. Tämän laajuus riippuu tapauksen olosuhteista, asiasisällöstä ja taustasta (tapaus Rasmussen v. Tanska, 28.11.1984).\nIhmisoikeustuomioistuin on yhtäältä korostanut sukupuolten välisen tasa-arvon tärkeyttä ja sitä, että vain erityisen painavat syyt saattaisivat oikeuttaa pitämään sukupuoleen perustuvaa erottelua sopimuksen mukaisena (esimerkiksi tapaus Schuler-Zgraggen v. Sveitsi, 24.6.1993), mutta toisaalta sallinut laajan harkintavallan verotukseen liittyvien kysymysten osalta (tapaus National and Provincial Building Society and Others v. Iso-Britannia, 23.10.1997).\nTapauksessa Nachova v. Portugali (26.2.2004, tuomio ei vielä lopullinen) ihmisoikeustuomioistuin katsoi ensimmäistä kertaa 14 artiklaa rikotun yhdessä oikeutta elämään koskevan 2 artiklan kanssa.\nLuettelo syrjimättömyysperusteista on sanamuodoltaan sama kuin pääsopimuksen 14 artiklassa. Valmistelussa esitettiin muun muassa iän, vammaisuuden ja sukupuolisen suuntautumisen nimenomaista mainitsemista luettelossa. Enemmistö valtioista kuitenkin katsoi, että uusien syrjimättömyysperusteiden lisääminen saattaisi johtaa ei-toivottaviin poissulkeviin (e contrario) tulkintoihin.\nTässä suhteessa on kuitenkin todettava, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on soveltanut 14 artiklaa myös luettelossa mainitsemattomiin syrjintäperusteisiin (tapaus Salgueiro da Silva Mouta v. Portugali, 21.12.1999).\nSyrjinnän kieltoa koskevien tulkintojensa kautta ihmisoikeustuomioistuimen voidaan sanoa jo ennen kahdennentoista pöytäkirjan voimaantuloa antaneen sopimukselle tiettyä sosiaalisoikeudellista ulottuvuutta (esimerkiksi tapaus Koua Poirrez v. Ranska, 30.11.2003).\n1 artiklan toisen kappaleen mukaan ketään ei saa syrjiä viranomaistoiminnassa 1 kappaleessa tarkoitetuilla perusteilla.\nViranomaisella tarkoitetaan kappaleessa samaa kuin yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleessa ja 10 artiklan 1 kappaleessa. Hallinnollisten viranomaisten lisäksi käsite kattaa myös muun muassa tuomioistuimet ja lainsäädäntöelimet.\nKuten edellä on mainittu, artiklan sisältämä yleinen syrjintäkielto on laajempi kuin yleissopimuksen 14 artiklassa viitattu "yleissopimuksessa tunnustetuista oikeuksista ja vapauksista nauttiminen". Lisäsuojan ulottuvuus koskee erityisesti tapauksia, joissa henkilöä syrjitään 1) kansallisen lain nojalla yksilölle erityisesti säädetyn oikeuden nauttimisessa; 2) viranomaisen selvästä velvollisuudesta johdettavissa olevan oikeuden nauttimisessa eli tapauksissa, joissa viranomaisella on velvollisuus kansallisen lain nojalla toimia tietyllä tavalla; 3) silloin, kun viranomainen käyttää sille kuuluvaa harkintavaltaa, esimerkiksi avustusta myönnettäessä, sekä 4) viranomaisen muun teon tai laiminlyönnin seurauksena.\nArtiklan ensimmäinen ja toinen kappale ovat toisiaan täydentäviä ja näin ollen artikla kokonaisuudessaan kattaa yllä mainitut neljä eri kohtaa, vaikka jompikumpi kappaleista ei sitä välttämättä erikseen tekisikään. Artiklan ensimmäisessä kappaleessa tarkoitettu laki voi olla myös kansainvälisen sopimuksen määräys.\nAntaessaan suojan viranomaisen taholta tapahtuvalle syrjinnälle artikla perustaa valtioille negatiivisen velvoitteen olla syrjimättä. Pöytäkirjan selitysmuistion mukaan artiklan tarkoituksena ei ole varsinaisesti velvoittaa valtioita ryhtymään toimenpiteisiin yksityishenkilöiden välisissä suhteissa tapahtuvan syrjinnän estämiseksi. Tämän vaikutuksen todetaan olevan rajoitettu, joskaan ei kokonaan poissuljettu.\nEräissä tapauksissa artikla saattaa kuitenkin perustaa varsinaisen velvoitteen estää syrjintä. Tällainen tapaus voi tulla kyseeseen, jos esimerkiksi kansallisessa lainsäädännössä on selvä aukko. Yksityisten henkilöiden välisissä suhteissa oleva ilmiselvä eroavaisuus voisi näin ollen perustaa valtiolle varsinaisen velvoitteen estää syrjintä (soveltuvin osin, tapaus X. ja Y. v. Hollanti, 26.3.1985).\nKoska 1 artikla ensimmäisen kappaleen mukaan koskee laissa tunnustettuja oikeuksia ja toisen kappaleen mukaan kieltää syrjinnän viranomaistoiminnassa, jäänevät mainitunlaiset syrjinnän estämistä koskevat velvoitteet kuitenkin käytännössä vähäisiksi.\nNäin ollen yksityisten henkilöiden välisessä suhteessa varsinainen velvoite estää syrjintä koskisi vain sellaisia suhteita, jotka ovat luonteeltaan julkisia, joista valtiolla on jonkinasteinen vastuu ja joista on säädetty laissa. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi yksityisten tarjoamat palvelut kuten terveyspalvelut, veden ja sähkön tuotanto, ravintoloihin pääsy ja töihin pääsemisen mielivaltainen estäminen. Siten valtion velvollisuuden sisältö vaihtelisi tapauskohtaisesti. Puhtaasti yksityiset asiat eivät tulisi kysymykseen. Toisaalta niiden sääntely voisi olla myös ristiriidassa yleissopimuksen oikeutta yksityis- ja perhe-elämään suojaavan 8 artiklan kanssa.\n2 artikla koskee pöytäkirjan soveltamista alueella tai alueilla, joiden kansainvälisistä suhteista sopimuspuoli vastaa. Määräyksen sanamuodot perustuvat Euroopan neuvostossa hyväksyttyjen sopimusten loppumääräyksiä koskeviin mallisääntöihin. Vastaava määräys yleissopimuksen osalta on 56 artiklassa.\n3 artikla selventää pöytäkirjan suhdetta yleissopimukseen. Pöytäkirjan 1 ja 2 artiklat ovat lisämääräyksiä suhteessa yleissopimukseen ja kaikki jälkimmäisen määräykset koskevat vastaavasti niitä. Pöytäkirja ei luonnollisestikaan voi rajoittaa sellaisia kansallisia tai kansainvälisiä määräyksiä eikä sen myöskään voida tulkita antavan mahdollisuutta poiketa niistä määräyksistä, jotka antavat tässä suhteessa pidemmälle menevän suojan syrjintää vastaan.\nTässä suhteessa on huomioitava myös olemassaolevien ihmisoikeuksien suojaamista koskeva yleissopimuksen 53 artikla, jonka mukaan minkään yleissopimuksessa ei pidä katsoa rajoittavan tai loukkaavan korkean sopimuspuolen lainsäädännössä turvattuja tai jossain sen allekirjoittamassa sopimuksessa tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.\nSyrjintää koskevia yksityiskohtaisia kieltoja on kirjattu erillisiin, nimenomaan syrjinnän poistamista koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin, kuten edellä tarkasteltuihin CERD- ja CEDAW- sopimuksiin.\nPöytäkirja ei vaikuta yleissopimuksen 14 artiklan soveltamiseen, joten tältä osin pöytäkirjan 1 artikla ja yleissopimuksen 14 artikla ovat osin päällekkäisiä. Näidenkin sopimusmääräysten osalta tulkinta kuuluu yleissopimuksen 32 artiklan nojalla Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopulliseen ratkaisuvaltaan.\n4 artikla sisältää tavanmukaiset loppumääräykset Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden liittymisestä sopimukseen.\n5 artiklan mukaan pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta päivästä, jona kymmenen Euroopan neuvoston jäsenvaltiota on pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti ilmoittanut sitoutuvansa noudattamaan pöytäkirjaa. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka myöhemmin ilmoittavat sitoutuvansa noudattamaan pöytäkirjaa, pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta päivästä, jona ratifioimis- tai hyväksymisasiakirja on talletettu.\n6 artikla sisältää tavanomaisen loppumääräyksen tallettajana toimivan Euroopan neuvoston pääsihteerin pöytäkirjaan liittyviä toimia, ilmoituksia ja tiedonantoja koskevasta ilmoitusvelvollisuudesta.\nPöytäkirjaan kuuluu selitysmuistio. Muistio ei kuitenkaan ole osa pöytäkirjaa eivätkä siinä esitetyt kannanotot muutoinkaan ole oikeudellisesti sitovia.\nPerustuslain toisen luvun perusoikeuksia koskeviin säännöksiin on perusoikeuksina kirjattu suuri osa jokaiselle kuuluvista kansainvälisiin sopimuksiin perustuvista ihmisoikeuksista. Kaikille on taattu yhdenvertaisuus lain edessä eikä ketään saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella (6 §). Alkuperällä säännöksessä tarkoitetaan kansallista, etnistä ja yhteiskunnallista alkuperää. Luettelo kielletyistä syrjintäperusteista ei ole tyhjentävä.\nPerustuslain 6 §:n 3 momentissa edellytetään lasten kohtelemista tasa-arvoisesti yksilöinä. Perustuslain 6 §:n 4 momentti koskee sukupuolten välistä tasa-arvoa. Perustuslain 17 §:n 3 momentissa mainitaan saamelaisten sekä romanien ja muiden ryhmien oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.\nPerustuslain 22 §:n mukaisesti julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen.\nPerustuslaissa taattuja syrjinnän kieltoa ja tasa-arvoista kohtelua täydentävät lukuisat muuhun lainsäädäntöön sisältyvät yleiset säännökset.\nYhdenvertaisuuslain (21/2004) tarkoituksena on edistää ja turvata yhdenvertaisuuden toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa lain soveltamisalaan kuuluvissa syrjintätilanteissa.\nLailla on pantu täytäntöön edellä mainitut neuvoston direktiivi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta sekä direktiivi yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista.\nLaissa säädetään ikään, etniseen ja kansalliseen alkuperään, kansalaisuuteen, kieleen, uskontoon, vakaumukseen, mielipiteeseen, terveydentilaan, vammaisuuteen, sukupuoliseen suuntautumiseen sekä muuhun henkilöön liittyvään syyhyn perustuvan syrjinnän kiellosta (6 §).\nLaissa kielletään sekä välitön että välillinen syrjintä (6 § 2 momentin 1 ja 2 kohta). Myös häirintä ja ohje tai käsky syrjiä määritellään kielletyksi syrjinnäksi (6 §:n 2 momentin 4 kohta). Lisäksi laissa määritellään menettely, jota ei ole pidettävä laissa tarkoitettuna syrjintänä (7 §).\nLakia sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisessa että yksityisessä toiminnassa, kun kysymys on itsenäisen ammatin tai elinkeinon harjoittamisen edellytyksistä taikka elinkeinotoiminnan tukemisesta, työhönottoperusteista, työoloista tai työehdoista, henkilöstökoulutuksesta taikka uralla etenemisestä, koulutuksesta, mukaan lukien erikoistumis- ja uudelleenkoulutus, taikka ammatillisen ohjauksen saannista taikka jäsenyydestä ja toiminnasta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, taikka järjestön antamista etuuksista (2 §).\nHenkilön asettaminen etnisen alkuperän perusteella eri asemaan on lisäksi kiellettyä, kun kysymyksessä ovat sosiaali- ja terveyspalvelut, sosiaaliturvaetuudet tai muut sosiaalisin perustein myönnettävät tuet, alennukset tai etuudet taikka kun kysymyksessä on asevelvollisuuden, naisten vapaaehtoisen asepalveluksen tai siviilipalveluksen suorittaminen tai asuminen taikka yleisölle tarjottavien tai yleisön saatavilla olevan irtaimen ja kiinteän omaisuuden ja palvelujen tarjonta ja saatavuus muissa kuin yksityisten henkilöiden välisissä suhteissa (2 §).\nLaissa säädetään myös vastatoimien kiellosta (8 §). Sen mukaan ketään ei saa asettaa epäedulliseen asemaan tai kohdella siten, että häneen kohdistuu kielteisiä seurauksia, koska hän on valittanut tai ryhtynyt toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden turvaamiseksi.\nLain soveltamisalaan kuuluva työn, irtaimen tai kiinteän omaisuuden tai palvelujen, koulutuksen tai etuisuuksien tarjoaja, joka on iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella rikkonut syrjinnän kieltoa tai vastatoimien kieltoa, voidaan tuomita maksamaan loukatulle aiheuttamastaan kärsimyksestä hyvitystä. Korvauksen enimmäismäärä on 15 000 euroa (9 §).\nTyö- ja virkasuhteissa lain valvonta kuuluu työsuojeluviranomaisille, kun taas etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kiellon noudattamisen valvonta työ- ja virkasuhteiden ulkopuolella kuuluu vähemmistövaltuutetun sekä uuden oikeusturvaelimen, syrjintälautakunnan, tehtäväksi (11 §).\nLaissa säädetään myös viranomaisten velvollisuudesta edistää yhdenvertaisuutta kaikessa toiminnassaan. Etnisen yhdenvertaisuuden edistämiseksi laissa tarkoitetuille viranomaisille säädetään velvollisuus yhdenvertaisuussuunnitelman laatimiseen (4 §).\nYhdenvertaisuuslain myötä vähemmistövaltuutetun tehtävät ovat laajentuneet. Se, joka katsoo joutuneensa etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kohteeksi, voi pyytää vähemmistövaltuutetulta ohjeita, neuvoja, suosituksia ja toimenpiteitä sovinnon aikaansaamiseksi (12 §). Vähemmistövaltuutettu tai syrjinnän kohteeksi joutunut voi viedä asian syrjintälautakunnan käsiteltäväksi (15 §). Lautakunta voi osapuolen tai vähemmistövaltuutetun aloitteesta vahvistaa sovinnon tai kieltää jatkamasta tai uusimasta syrjinnän ja vastatoimien kiellon vastaista menettelyä (13 §). Vähemmistövaltuutettu tai syrjintälautakunta voi liittää sakon uhan määräämänsä velvollisuuden noudattamisen tehosteeksi ja syrjintälautakunta voi tarvittaessa myös määrätä vähemmistövaltuutetun asettaman uhkasakon maksettavaksi (laki vähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta, 7 a §, 22/2004).\nLaissa kunnallisesta viranhaltijasta (12 §, 26/2004), merimieslaissa (15 a §, 24/2004), valtion virkamieslaissa (11 §, 25/2004) ja laissa eduskunnan virkamiehistä (16 §, 1197/2003) säädetään erikseen syrjinnän kiellosta. Työsopimuslain 2 luvun 2 § (23/2004) sisältää säännöksen syrjinnän kiellosta ja tasapuolisen kohtelun velvoitteesta.\nAsevelvollisuuslain 50 c § (1169/1988) ja siviilipalveluslain 18 § (1723/1991) sisältävät myös syrjintäkiellon.\nNaisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetun lain tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuvaa syrjintää (1 §, 609/1986), edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä tässä tarkoituksessa parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä. Lain 7 § sisältää syrjinnän kiellon ja 8 § erityisen syrjinnän kiellon työelämässä. Lain 9 §:ssä luetellaan ne menettelytavat, joita ei ole pidettävä syrjintänä ja pykälän 4 momentissa sallitaan tasa-arvosuunnitelmaan perustuvat positiiviset erityistoimet tosiasiallisen tasa-arvon edistämiseksi.\nMuiden muassa avioliittolaki (2 §, 411/1987), hallintolaki (6 §, 434/2003), lukiolaki (20 §, 629/1998), perusopetuslaki (28 §, 628/1998), laki ammatillisesta koulutuksesta (27 §, 630/1998), laki ammatillisesta opettajankoulutuksesta (9 §, 356/2003) sekä ammattikorkeakoululaki (22 §, 351/2003) sisältävät säännöksiä yhdenvertaisuudesta ja yhdenvertaisista valintaperusteista.\nPalvelujen yhdenvertaisemman saatavuuden edistämiseksi valtioneuvosto voi asetuksella antaa tarkempia säännöksiä enimmäisajoista tutkimukseen ja hoitoon pääsemiseksi mielenterveyspalveluissa (erikoissairaanhoitolaki 59 §, 1220/2000). Vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain (1 §, 380/1987) tarkoituksena on edistää vammaisen henkilön mahdollisuuksia elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä.\nLaissa sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista (4 §, 812/200) ja laissa potilaan asemasta ja oikeuksista (3 §, 785/1992) kielletään syrjintä. Laki julkisista työvoimapalveluista (3 a §, 1295/2002) sisältää syrjintäkiellon ja säännöksen sukupuolten välisen tasa-arvon edistämisestä (4 §).\nMyös julkisista hankinnoista annettu laki (6 §, 1247/1997), valtion rakennusurakoista annettu asetus (3 §, 436/1994), sähkömarkkinalaki (14 §, 386/1995) ja maakaasumarkkinalaki (2 luvun 8 §, 508/2000) sisältävät määräyksen tasavertaisesta kohtelusta ja syrjinnän kiellosta.\nKuluttajansuojalain (38/1978) 2 luvun 1 § mukaan markkinoinnissa ei saa käyttää hyvän tavan vastaista tai muutoin kuluttajien kannalta sopimatonta menettelyä. Radio- ja televisiotoiminnasta annetun lain 23 § (744/1998) sisältää mainonnan eettisistä periaatteista erityissäännöksen, jossa kielletään muun muassa syrjintä.\nRikoslain 11 luvun 9 § (578/1995) sisältää syrjintää koskevan yleissäännöksen. Siinä kielletään elinkeinotoiminnassa, ammatin harjoittamisessa, yleisöpalvelussa, virkatoiminnassa tai muussa julkisessa tehtävässä sekä julkista tilaisuutta tai yleistä kokousta järjestettäessä ilman hyväksyttävää syytä tapahtuva syrjintä. Edellä mainittu säännös tulee sovellettavaksi kaikissa muissa syrjintäkieltojen alaan kuuluvissa tilanteissa paitsi työsyrjinnässä, jota koskee rikoslain 47 luvun 3 § ja 3 a § (302/2004).\nRikoslain 11 luvun 8 § (578/1995) kieltää kiihottamisen kansanryhmää vastaan.\nPerustuslain 108 ja 109 §:n nojalla eduskunnan oikeusasiamies ja valtioneuvoston oikeuskansleri valvovat tehtäväänsä hoitaessaan perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutumista. Oikeusasiamies ja oikeuskansleri voivat esimerkiksi syrjintään liittyvän kantelun johdosta antaa asianomaiselle virkamiehelle huomautuksen vastaisen varalle ja ajaa syytettä tai määrätä syytteen nostettavaksi laillisuusvalvontaan kuuluvassa asiassa. Heidän laillisuusvalvontansa kohdistuu vain viranomaistoimintaan ja julkisten tehtävien hoitamiseen.\nVähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta annetun lain 2 §:n mukaan vähemmistövaltuutetun tehtävänä on valvoa yhdenvertaisuuslain noudattamista, edistää hyviä etnisiä suhteita yhteiskunnassa, seurata ja parantaa ulkomaalaisten ja etnisten vähemmistöjen asemaa ja oikeuksia, raportoida yhdenvertaisuuden toteutumisesta eri etnisten ryhmien osalta ja eri etnisten ryhmien oloista ja asemasta yhteiskunnassa, tehdä aloitteita havaitsemansa syrjinnän ja epäkohtien poistamiseksi, antaa tietoja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää sekä etnisten vähemmistöjen ja ulkomaalaisten asemaa koskevasta lainsäädännöstä ja sen soveltamiskäytännöistä sekä suorittaa vähemmistövaltuutetulle ulkomaalaislaissa (378/1991) säädetyt tehtävät. Vähemmistövaltuutetun tehtävänä on lisäksi valvoa etnisestä alkuperästä riippumattoman tasa-arvoisen kohtelun toteutumista yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa.\nYhdenvertaisuuslaissa säädettyä valvontatehtävää varten työministeriön yhteydessä on vähemmistövaltuutetun ohella syrjintälautakunta. Se voi etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää koskevassa asiassa, siltä osin kuin se ei koske työsuhdetta tai julkisoikeudellista palvelussuhdetta tai työharjoittelua tai muuta vastaavaa toimintaa työpaikalla, vahvistaa osapuolten välisen sovinnon tai kieltää jatkamasta tai uusimasta syrjinnän ja vastatoimien kiellon vastaista toimintaa (13 §).\nTasa-arvovaltuutettu ja tasa-arvolautakunta valvovat sukupuoleen perustuvan syrjinnän kieltoa.\n1 §. Lain 1 §:n mukaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset saatetaan voimaan lain tasoisina sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut. Lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä on selvitetty eduskunnan suostumuksen tarpeellisuutta käsittelevässä jaksossa.\n2 §. Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan tasavallan presidentin asetuksella säädettävänä ajankohtana samanaikaisesti, kun pöytäkirja tulee Suomen osalta voimaan.\nPöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, sen jälkeen kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jolloin kymmenen Euroopan neuvoston jäsenvaltiota on ilmaissut suostuvansa siihen, että pöytäkirja sitoo niitä. Sen on tähän mennessä (7 kesäkuuta 2004) allekirjoittanut 33 Euroopan neuvoston jäsenvaltiota, joista sen on myös ratifioinut tai hyväksynyt kuusi valtiota (Bosnia-Herzegovina, Kroatia, Kypros, Georgia, San Marino ja Serbia ja Montenegro).\nNiiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ilmaisevat suostumuksensa myöhemmin, pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, sen jälkeen kun on kulunut kolme kuukautta sitä koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamispäivästä.\nEsitykseen sisältyvä laki ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan hyväksymisestä ja laiksi pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ehdotetaan tulevaksi tulemaan voimaan tasavallan presidentin asetuksella säädettävänä ajankohtana samanaikaisesti, kun pöytäkirja tulee Suomen osalta voimaan.\nValtiosopimuksen tai muun kansainvälisen velvoitteen määräys on Eduskunnan perustuslakivaliokunnan kannan mukaan luettava lainsäädännön alaan, 1) jos määräys koskee jonkin perustuslaissa turvatun perusoikeuden käyttämistä tai rajoittamista, 2) jos määräys muutoin koskee yksilön oikeuksien tai velvollisuuksien perusteita, 3) jos määräyksen tarkoittamasta asiasta on perustuslain mukaan säädettävä lailla taikka 4) jos määräyksen tarkoittamasta asiasta on voimassa lain säännöksiä tai 5) siitä on Suomessa vallitsevan käsityksen mukaan säädettävä lailla. Perustuslakivaliokunnan mukaan kansainvälisen velvoitteen määräys kuuluu näiden perusteiden mukaan lainsäädännön alaan siitä riippumatta, onko määräys ristiriidassa vai sopusoinnussa Suomessa lailla annetun säännöksen kanssa (PeVL 11/2000 vp ja PeVL 12/2000 vp).\nEuroopan ihmisoikeussopimus on saatettu voimaan lailla (438/1990). Sama koskee sen lukuisia pöytäkirjoja.\nEduskunnan suostumuksen tarpeellisuuteen ja pöytäkirjan voimaansaattamistapaan vaikuttaa kahdennentoista pöytäkirjan pöytäkirjan 1 artiklan 1 kappale, joka sisältää yleisen syrjinnän kiellon ja 2 kappale, joka kieltää syrjinnän viranomaistoiminnassa. Perustuslain 6 §:n mukaan kaikille on taattu muun muassa yhdenvertaisuus lain edessä eikä ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan muun muassa alkuperän, kielen tai uskonnon taikka muuhun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Pöytäkirjan 1 artikla koskee siten perustuslaissa turvatun perusoikeuden käyttämistä ja yksilön oikeuksien tai velvollisuuksien perusteita. Lain tasolla syrjintää kieltäviä määräyksiä on muun muassa naisten ja miesten tasa-arvosta tasa-arvosta annetussa laissa sekä rikoslaissa. Edellä esitetyistä syistä 1 artikla kuuluu lainsäädännön alaan ja edellyttää siten eduskunnan hyväksymistä.\nLisäksi pöytäkirja on luonteeltaan ihmisoikeussopimus, minkä vuoksi sen sisältämien aineellisten ihmisoikeusmääräysten voimaansaattamisessa tulee käyttää laintasoista voimaansaattamissäädöstä. Määräykset ovat sopusoinnussa Suomen lainsäädännön kanssa.\nPöytäkirja ei sisällä määräyksiä eikä sen voimaansaattamislaki säännöksiä, jotka koskisivat perustuslakia sen 94 §:n 2 momentissa tai 95 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen pöytäkirja voidaan hallituksen käsityksen mukaan hyväksyä äänten enemmistöllä ja ehdotus sen voimaansaattamislaiksi tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.\nettä Eduskunta hyväksyisi Roomassa 4 päivänä marraskuuta 2000 ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan.\nRoomassa 4 päivänä marraskuuta 2000 ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.


Michelin ravintoloita on Helsingissä nyt 4 kappaletta\nSuomen Michelin -ravintolat\nSuomessa on 4 Michelin tähden saanutta ravintolaa. Chef & Sommelier, Demo, Olo ja Ask ovat kukin 1.tähden ravintoloita.\nMitkä ovat Michelin-tähden myöntämisen perusteet?\nRavintolalle myönnetään yksi tähti, kun kyseinen ravintola on todella hyvä omassa luokassaan. Ruoan pitää olla herkullista, taidokkaasti valmistettua ja näyttää hyvältä lautasella. Tietyn ruoka-annoksen kera nautittava juoma, yleensä viini pitää sopia valmistettuun annoskokonaisuuteen täydellisesti.\nTarjottavan viinin pitää olla laadukasta ja sen maun tulla selkeästi esiin. Viinin valinta johtuu pitkälti tarjottavan ruoka-annoksen koostumuksesta. Henkilökunnan pitää olla alastaan innostuneita, ammattitaitoisia, palvelualttiita ja heillä pitää olla tarvittava taito “hyppysissään”. Keittiömestarin pitää olla osaamiseltaan loistava ja delegoida työt keittiöhenkilökunnalle oikein. Ravintolan sisustukseen ja puhtauteen kiinnitetään luonnollisesti erittäin paljon huomiota. Paikan pitää olla viihtyisä ja kutsua asiakkaita viihtymään hyvän ruoan ja tunnelman ääressä.\nMichelinin ravintolatarkastajat saattavat huomioida ravintolaa myös muilla arvostetuilla merkinnöillä.\nRavintolalle voidaan myöntää Rising Star -maininta, kun kyseinen ravintola on selkeä, potentiaalinen ehdokas ensimmäisen tähden tai jopa lisätähden mahdolliseksi saajaksi. Arvostetun ja ravintolaa liiketoiminnassaan palvelevan Bib Gourmand-merkinnän saa ravintola, joka käyttää toiminnassaan hyvää hinta–laatu-suhdetta. Maininnat, eli merkit kertovat ravintolasta ulospäin, että paikkaan kannattaa tutustua ja se käyttää hyvää toimintatapaa liiketoiminnassaan. Ravintola-asiakkaiden tuntemia “haarukka ja lusikka” -merkkejä myönnetään ravintolalle yhdestä viiteen kappaletta kertomaan ravintolan palvelusta, mukavuudesta ja ennen kaikkea paikan viihtyisyydestä, eli yleisilmeen onnistumisesta ravintolassa. Yhden merkin ravintola tarkoittaa aina mukavaa ravintolaa ja kaikki viisi merkkiä tarkoittavat todella ylellistä ravintolaa.\nMichelin ravintolatarkastajien koulutukseen ja työkokemukseen kiinnitetään paljon tarvittavaa huomiota. Heillä on normaalisti hotelli- tai ravintola-alan koulutus sekä käytännön työkokemusta johtotason tehtävien hoidosta ravintola-alalla. Michelinille töihin tullessaan he osallistuvat kuusi kuukautta kestävään koulutuksen, jonka kuluessa heidät perehdytetään arvostelukriteereihin ja niiden soveltamiseen. Arvostelun pitää tapahtua kriteerien pohjalta puolueettomasti, riippumatta siitä kuka tarkastajista arvostelun suorittaa. Uusi Michelin tarkastaja kulkee kokeneemman tarkastajan mukana monien kuukausien ajan, jotta hän oppii käytännön työn ja yhteiset arvostelukriteerit täyttyvät. Tarkastajat kiertelevät vuosittain monissa ravintoloissa ja pysyvät nimettöminä puolueettomuuden tutkimuksen takaamiseksi. Luonnollisesti he maksavat itse ruokailunsa ja yöpymisensä.


Sipin silmukat: Kesän aikana\nLähettänyt Sipi klo 11.48\nWau, mikä laukku, näen varmaan livenä piakkoin ;-D\nToivotaan että saavat yhteydet toimimaan!\n11. elokuuta 2010 klo 13.31\nLintu on aivan ihana, jos ei ystäväisellesi kelpaa, niin minulle kyllä :D\nJoo, ihan hyvin lintu onnistui. Monta kaunista työtä!\n11. elokuuta 2010 klo 14.24\nHieno tuo lintu, samoin laukku. Laukkuja ei ole koskaan liikaa ;)\n11. elokuuta 2010 klo 15.38\nKaunis kassi , ihana lintu ja vau mitä kenkiä :)\n11. elokuuta 2010 klo 18.34\nKengät on oikein komiat!\nHieno lintu, varmaan tosi vaikea vääntää niin jäykkää lankaa!\nKassisi on jälleen kerran niin nätti ja tarpeellinen!\nVoi valtava noita kenkiä! Muistan hyvin ajan jolloin oli vaan pakko olla tuollaiset jalassa.\nKaunis kassikin. Tuo purjerengas-systeemi on tosi kiva, jotta saa laukun kiinni.\n12. elokuuta 2010 klo 19.33\nIhana lintu ja kaunis kassi.\nLaukku ja lintu ovat todella kauniita :) Tykkään kovasti :)\n13. elokuuta 2010 klo 0.53\nHieno laukku ja tuon tuikkulasi-idean taidan napata itsellenikin.\n14. elokuuta 2010 klo 1.47\nhyvännäköinen tuikku! kivasti tulee valo läpi. ja lintu tosi kiva myös\nKauniita käsitöitä taas. Mie noita kenkiä jäin haikeudella katselemaan. Itselläni oli samanlaiset. Täytyy kyllä myöntää että jalan malli on senverran muuttunut vuosien saatossa ettei noilla koroilla kävely enään onnistuis.\n2. syyskuuta 2010 klo 20.54


Ahkiovaellus itärajalla - Kunnon Lomat\nHiihtovaellus- ja talviretkeilyviikonloppu Suomussalmella.\nHinta: 350 €, opastettu\nAjankohta: 11.-13.02.2022 (pe-su)\nRyhmäkoko: Min. 3, max 6\nVarusteiden vuokraus: metsäsukset ja -sauvat, ahkio, untuvamakuupussi, makuualusta sekä makuupussilakana. Tarvittaessa voit lainata myös talvikengät (Sorel/Kamik)\nMajoitus telttakodassa (1 per ryhmä)\nKeittimillä / avotulella valmistetut retkiateriat (aamupala, lounas, päivällinen) alkaen perjantain lounaasta päättyen sunnuntain lounaaseen\nMajoitus Arolassa ennen tai jälkeen matkan alk. 40 €/hlö/yö sis. aamupalan\nPäivällinen Arolassa 20 €\nKokoontuminen 11.2. klo 9: Arola, Arolantie 5, Ruhtinansalmi / Suomussalmi.\nHiihdettävät kilometrit riippuvat lumi- ja keliolosuhteista. Lauantaina hiihtoa tulee 5-6 tuntia.\nMatka sisältää myös kaikki ateriat, joten sinun ei tarvitse omistaa talvikäyttöön soveltuvaa retkikeitintä. Voit kuitenkin halutessasi osallistua ruuan valmistukseen, kuten myös muihin askareisiin leirissä (tulen teko, teltan pystytys jne)\nYöpymiset tapahtuvat kaminalla varustetussa telttakodassa, joten nukkumaan mennessä ja aamulla heräillessä kodassa on huomattavasti ulkoilmaa lämpimämpi. Koko yötä kaminassa ei kuitenkaan pidetä tulta, mutta lämpimät untuvamakuupussimme pitävät meidät lämpimänä.\nAiempi kokemus talviretkeilystä ei ole välttämätöntä. Viikonlopun aikana saat hyvää kokemusta ahkion vetämisestä, metsäsuksilla hiihtämisestä ja leiriytymisestä talviolosuhteissa. Kaminateltta tuo pientä mukavuutta asiaan, kuten myös yöpymispaikoilla käytettävissä oleva kuivakäymälä.\nReittivalinta tehdään lumi- ja jääolosuhteiden sekä sään mukaan.\nMatka toteutuminen vaatii 3 osallistujaa. Max. 6 hlöä.\nVarausmaksu 100 € maksettava ilmoittautumisen yhteydessä. Loppumaksun eräpäivä 14 vrk ennen matkaa.\nPäivä 1, pe 11.2.\nPäivä 2, la 12.2.\nPäivä 3, su 13.2.


Asunto-osakeyhtiö, vältä nämä virheet veroilmoituksessa | Kiinteistölehti\nVeroilmoitus kannattaa antaa sähköisesti, koska virheitä tulee vähemmän ja homman saa pakettiin nopeammin. Lue silti vinkit yleisimpien virheiden välttämiseen.\nIlmoita tuloslaskelman tuotot ja kulut kirjanpidon mukaisina. Pelkkä tuloslaskelman jäljennöksen liittäminen veroilmoitukseen ei riitä. Muista myös siirtää tilikauden tulos laskelmaan verotettavasta tulosta: tässä osiossa on tärkeä myös täyttää joko kohta “Tulos” tai “Vahvistettava tappio”.\nIlmoita kohdassa ”Laskelma verotettavasta tulosta” verovuoden tulos tai verovuodelta vahvistettava tappio. Aikaisempien vuosien vahvistettuja tappioita ei pidä ilmoittaa, koska Verohallinto vähentää ne verotuksessa automaattisesti.Jos yhtiönne tilanne on muuttunut niin, että aiemmasta poiketen teidän täytyykin antaa veroilmoitus, voit saattaa tietoomme vanhat tappionne niiltä tilikausilta, jolloin yhtiöllä ei ole ollut velvollisuutta antaa veroilmoitusta. Tällaisessa tilanteessa voimme hyväksi lukea vanhat tappiot. Anna silloin veroilmoituksen liitteenä tilinpäätökset näiltä tilikausilta sekä laskelma siitä, miten mahdollisia tappioita on vähennetty.\nTaalainmaa ja Länsipohja kasvattivat suosiotaan Ruotsin mökkimarkkinoilla