ALAJÄRVEN KAUPUNKI MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA - PDF\nALAJÄRVEN KAUPUNKI MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA\nDownload "ALAJÄRVEN KAUPUNKI MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA"\n1 Päivämäärä ALAJÄRVEN KAUPUNKI MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS\n2 ALAJÄRVEN KAUPUNKI MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS Tarkastus Päivämäärä Laatija Tarkastaja Hyväksyjä Kuvaus (tekniset muutokset), (ehdotus), (luonnos) Jutta Piispanen, Minna Vesisenaho, Heikki Tuohimaa, Kirsi Lehtinen, Ville Vihanta Jouni Laitinen Alajärven kaupunginvaltuusto Kaavaselostus Ramboll Pitkänsillankatu KOKKOLA P F\n3 KAAVASELOSTUS SISÄLTÖ 1. PERUSTIEDOT Suunnittelun kohde ja vaikutusalue Kaavan nimi ja tarkoitus Yhteyshenkilöt Suunnittelun lähtökohdat ja tavoitteet Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet 4 2. KAAVA-ALUEEN NYKYTILA Ympäristön nykytila Aluerakenne, maankäyttö ja elinkeinot Liikenne ja kuljetusreitistöt Virkistyskäyttö ja matkailu Luonnonympäristö ja kasvillisuus Linnusto ja muu eläimistö Linnusto Lepakot Liito-orava Viitasammakko Uhanalaiset lajit Rämeristihämähäkki Muu eläimistö Natura-alueet ja muut suojelualueet Tuulisuusolosuhteet ja muut tekniset edellytykset Maisema ja kulttuuriympäristö Muinaisjäännökset Maa-alueiden omistus Suunnittelutilanne Etelä-Pohjanmaan maakuntakaava Etelä-Pohjanmaan vaihemaakuntakaavat Keski-Suomen maakuntakaava Keski-Suomen vaihemaakuntakaavat Voimassa olevat yleiskaavat Vireillä olevat yleiskaavat Alajärven kaupunki Kyyjärven kunta Soinin kunta Asemakaava ja ranta-asemakaava Pohjakartta SELVITYKSET OSAYLEISKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET Suunnittelun vaiheet Osallistuminen ja yhteistyö Aloitusvaihe Valmisteluvaiheen kuuleminen Kaavaehdotus Muu osallistuminen Osalliset YVA-lausunnon huomioiminen KAAVARATKAISU Laaditut vaihtoehdot Lentoestelupa Kaavan yleisrakenne ja kaavamerkinnät Mitoitus ja sen perusteet 46\n4 KAAVASELOSTUS 5.5 Valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden toteutuminen Suhde maakuntakaavaan Kaavaehdotuksen suhde kaavaluonnokseen Liittyminen sähköverkkoon VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Vaikutukset ihmisten elinoloihin ja elinympäristöön Vaikutukset maa- ja kallioperään, veteen, ilmaan ja ilmastoon Vaikutukset kasvi- ja eläinlajeihin, luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaroihin Vaikutukset alue- ja yhdyskuntarakenteeseen sekä yhdyskunta- ja energiatalouteen Vaikutukset liikenteeseen ja tietoliikenteeseen Vaikutukset kaupunkikuvaan, maisemaan, kulttuuriperintöön ja rakennettuun ympäristöön Vaikutukset Natura- ja suojelualueisiin Yhteisvaikutukset Riski- ja häiriötilanteet Yhteenveto vaikutuksista HAITALLISTEN VAIKUTUSTEN VÄHENTÄMINEN KAAVAN VAIKUTUSTEN SEURANTA TOTEUTTAMINEN 76 LÄHTEET 77 LIITTEET Kaavaehdotuskartta 1: Liite 1. Liite 2. Liite 3. Liite 4. Liite 5. Liite 6. Liite 7. Liite 8. Liite 9. Liite 10. Liite 11. Liite 12. Liite 13. Liite 14. Liite 15. Liite 16. Liite 17. Yhteysviranomaisen lausunto arviointiselostuksesta Möksyn tuulivoimahankkeen luontoselvitys Pesolan, Korkeanmaan ja Möksyn tuulivoimapuistot. 110 kv liityntävoimajohdon luontoselvitys Louhun-Möksyn tuulivoimahankkeen liito-oravaselvitys Louhun-Möksyn tuulivoimahankkeen lepakkoselvitys Louhun-Möksyn tuulivoimahankkeen pesimälinnustoselvitys Louhun-Möksyn tuulivoimahankkeen metsäkanalintuselvitys Syysmuutonseuranta, SSLTY Soini Pesola ja Korkeamaa sekä Alajärvi Louhu ja Möksy tuulivoimapuistojen muinaisjäännösinventointi 2013, Mikroliitti Oy Melumallinnusraportti. Välkemallinnusraportti. Louhun-Möksyn tuulivoimahanke, ympäristövaikutusten arviointiselostus. Möksyn tuulivoima-alueen täydentävät luontoselvitykset. Louhunkankaan ja Möksyn tuulivoima-alueiden viitasammakkoja rämeristihämähäkkiselvitys. Möksyn rakentamisalueiden kuvaukset. Havainnekuvat. Kaavaehdotuksen jälkeiset muutokset Lisäksi viranomaiskäyttöön toimitetaan Kevätmuutonseuranta ja petolintutarkkailu, SSLTY sekä Petolintutarkkailu, SSLTY.\n5 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS PERUSTIEDOT 1.1 Suunnittelun kohde ja vaikutusalue Alajärven kaupunki on päättänyt käynnistää osayleiskaavan laatimisen Möksyn alueelle. Osayleiskaava laaditaan oikeusvaikutteisena ohjaamaan tuulivoimaloiden rakentamista. Yleiskaavaa laadittaessa on otettava huomioon maakuntakaavan ohjausvaikutus (MRL 48 ) ja siinä tehdyt alueidenkäyttöratkaisut on otettava yleiskaavoituksen perustaksi. Yleiskaavaa laadittaessa on yleiskaavan sisältövaatimuksissa tarkoitetut seikat selvitettävä ja otettava huomioon siinä määrin kuin laadittavan yleiskaavan ohjaustavoite ja tarkkuus edellyttävät. Huhtikuussa 2011 voimaan tulleen lainmuutoksen myötä tuulivoimarakentaminen voi perustua suoraan yleiskaavaan (MRL 77 a ). Osayleiskaava-alue (n. 10 km 2 ) sijaitsee Alajärven kaupungin itäosassa, Soinin ja Kyyjärven kuntien rajalla. Etäisyys suunnittelualueen länsipuolella sijaitsevan Alajärven keskustaajama-alueelle on noin 22 km. Suunnittelualueen pohjoispuolella sijaitsevaan Soinin keskustaan on matkaa noin 13 km ja itäpuolella sijaitsevaan Kyyjärven keskustaan noin 14 km. Alueelle on tavoitteena toteuttaa 15 (aiemmin 16; voimala nro 10 poistettiin ehdotusvaiheen jälkeen luontoarvojen vuoksi) yksikköteholtaan 2-5 MW tuulivoimalaa. Tuulivoimalan napakorkeus on m, lavan pituus m ja siten kokonaiskorkeus on noin m (enintään 220 m). Tuulipuiston sisäinen sähkönsiirto tuulivoimalaitoksilta tuulipuiston omalle sähköasemalle toteutetaan maakaapelein. Sähköliitäntä on tarkoitus tehdä joko maakaapelilla tai ilmajohdolla Fingridin Alajärven sähköasemalle, joka sijaitsee noin viiden kilometrin päässä suunnittelualueesta. Alueelle on laadittu kaavoituksen kanssa samanaikaisesti ympäristövaikutusten arviointia. Möksyn alueen kanssa samassa YVA:ssa käsitellään Louhun tuulivoima-alue (27 voimalaa), jolla on myös yleiskaavoitus käynnissä, sekä Kyyjärven puolelle, välittömästi Möksyn yleiskaavoitettavien voimaloiden viereen sijoittuvat kolme voimalaa, joille on laadittava oma yleiskaava. Kuva 1. Suunnittelualueen likimääräinen sijainti. Pohjakartta Maanmittauslaitos.\n6 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Kuva 2. Suunnittelualueen alustava rajaus. Pohjakartta Maanmittauslaitos. Kaavan vaikutusalue voidaan jakaa lähivaikutusalueeseen, joka sisältää välittömästi tuulivoimaalueisiin liittyvät maa-alueet. Laajempi vaikutusalue muodostuu alueista, joiden kaukomaisemassa alue on havaittavissa. Lähimpänä vaikutusalueena voidaan pitää noin metrin etäisyyttä voimalasta. Vaikka voimalan kaatuminen onkin erittäin epätodennäköistä, puhutaan tässä yhteydessä ns. kaatumaalueesta. Näihin vaikutuksiin kuuluvat esim. jään mahdollisesta lentämisestä koituvat riskit ja viereiselle maanomistusyksikölle mahdollisesti tuleva häiriö. Myös tieliikenteen osalta vaikutusalueena pidetään ohjeistuksen mukaisesti likimain kyseistä etäisyyttä. Melun vaikutusalueena ymmärretään metrin etäisyyttä voimalasta. Vaikutusalueen laajuus riippuu mm. häiriintyvän toiminnan luonteesta (esim. vapaa-ajanasutus / pysyvä asutus) ja voimalan tyypistä. Lähimaisema-alue ulottuu useimmin noin metrin päähän. Tällöin voimalat, näkyessään, hallitsevat maisemaa ja muodostavat selvän uuden elementin maisemakuvassa. Kaukomaisema-alue ajatellaan olevan yli 6 km päähän ulottuva alue jolloin voimalat ovat (hyvällä säällä) näkyvissä mutta ne eivät enää hallitse maisemaan. Kaukomaisemavaikutusalue voi ulottua kauaskin, voimalat saattavat näkyä vielä kilometrin päästä mikäli maisema on avointa (peltoalueet ja vesistöt). 1.2 Kaavan nimi ja tarkoitus Kaavan nimi on Alajärven Möksyn tuulivoima-alueen osayleiskaava. Tarkoituksena on laatia alueelle oikeusvaikutteinen osayleiskaava, jonka perusteella voidaan myöntää rakennusluvat tuulivoimalayksiköiden rakentamiselle.\n7 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Yhteyshenkilöt Kaavoittajana on Alajärven kaupunki, jossa hankkeesta vastaa: Kaavakonsultti: Tuulivoimatoimija: Alajärven kaupunki Alvar Aallon tie 1, ALAJÄRVI Kaavoituspäällikkö Pekka Isotalo (06) , Ramboll Finland Oy Projektipäällikkö Minna Vesisenaho Pitkänsillankatu KOKKOLA puh Ilmatar Alajärvi-Möksy Oy Bulevardi 7, 6. krs Helsinki Hankekehityspäällikkö Erkka Saario Suunnittelun lähtökohdat ja tavoitteet Suunnittelun lähtökohtana on Alajärven kaupungin aloite Etelä-Pohjanmaan maakuntakaavan luonnoksessa tuulivoimatuotannolle varattavien alueiden osayleiskaavojen käynnistämisestä. Suunnittelualueen rajauksessa on huomioitu tuulivoimatoimija Ilmattaren suunnitelmat alueen hyödyntämisestä tuulivoimatuotannolle. Ilmatar on tehnyt maanvuokrasopimuksia alueen maanomistajien kanssa sekä sopinut alueen kaavoittamisen käynnistämisestä Alajärven kaupungin kanssa. Suunnittelun tavoitteena on laatia oikeusvaikutteinen osayleiskaava, joka mahdollistaa tuulivoimaloiden sekä niihin liittyvän tiestön, sähkönsiirtoverkoston ja sähköasemien rakentamisen kaava-alueelle sekä alueen muiden toimintojen ja tuulivoimatuotannon yhteensovittamisen. Osayleiskaava laaditaan siten, että sen perusteella voidaan myöntää suorat rakennusluvat tuulivoimaloille. Muut kuin tuulivoimaloille, tuulipuiston sisäisille kaapeleille ja tiestölle tarkoitetut alueet säilyvät pääosin nykyisessä käytössään. Voimaloiden rakennuspaikat, uusi tiestö ja muu tarvittava infrastruktuuri osoitetaan kaavassa lähinnä maa- ja metsätalousalueiden sisään jäävinä erillisinä alueen osina. Suunnittelun kautta varmistetaan, että kaavassa osoitetuista toiminnoista ei aiheudu esimerkiksi kaava-alueen luonnonympäristön, eläimistöön ja linnustoon, ympäröivän alueen asukkaisiin, alueella harjoitettavaan maa- ja metsätalouteen tai muihin elinkeinoihin kohdistuvia merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia. Tärkeänä kaavan tavoitteena pidetään myös sitä, ettei uusi maankäyttö aseta merkittäviä rajoitteita osayleiskaava-alueen lähiympäristön kehittämiselle tulevaisuudessa. Osayleiskaavan laadinta sovitetaan soveltuvin osin yhteen samanaikaisesti alueella meneillään olevan YVA lain mukaisen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn kanssa.\n8 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ovat osa maankäyttö- ja rakennuslain mukaista alueidenkäytön suunnittelujärjestelmää. Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet (Valtioneuvoston päätös ) ovat saaneet lainvoiman ja niiden muutokset ovat tulleet voimaan Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet on ryhmitelty asiasisällön perusteella seuraaviin kokonaisuuksiin, jotka viidettä lukuun ottamatta koskevat suunnittelualuetta: 1. Toimiva aluerakenne 2. Eheytyvä yhdyskuntarakenne ja elinympäristön laatu 3. Kulttuuri- ja luonnonperintö, virkistyskäyttö ja luonnonvarat 4. Toimivat yhteysverkostot ja energiahuolto 5. Helsingin seudun erityiskysymykset 6. Luonto- ja kulttuuriympäristöinä erityiset aluekokonaisuudet. Valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden kohdan neljä, Toimivat yhteysverkot ja energiahuolto, yleistavoitteissa todetaan: "Alueidenkäytössä turvataan energiahuollon valtakunnalliset tarpeet ja edistetään uusiutuvien energialähteiden hyödyntämismahdollisuuksia". Erityistavoitteiden mukaan: "Maakuntakaavoituksessa on osoitettava tuulivoiman hyödyntämiseen parhaiten soveltuvat alueet. Tuulivoimalat on sijoitettava ensisijaisesti keskitetysti useamman voimalan yksiköihin." Tuulivoimahanke osaltaan tukee alueidenkäyttötavoitteiden toteutumista (kohta 5.3). 2. KAAVA-ALUEEN NYKYTILA 2.1 Ympäristön nykytila Aluerakenne, maankäyttö ja elinkeinot Aluerakenteellisesti Möksyn Suunnittelualue sijoittuu Etelä-Pohjanmaalle Alajärven ja Kyyjärven kuntakeskusten väliselle alueelle. Aluerakenteellinen keskusverkosto muodostuu kuntakeskusten taajama-alueista, joista Järvi-Pohjanmaan (Alajärvi, Soini ja Vimpeli) keskuspaikka Alajärvi on selvästi suurin, sekä maaseudun kyläalueista. Maakuntakeskukseen Seinäjoelle on Alajärveltä matkaa noin 70 km. Palvelut ja työpaikat ovat keskittyneet suurimpiin taajamiin ja taajamien välillä myös pendelöidään. Aluerakenteessa suunnittelualue sijoittuu pääasiassa asumattomalle seudulle, mutta kuitenkin lähelle valta/ kantateitä tai alueille, joista alempiasteisella tieverkostolla on hyvä yhteydet ylempiasteiseen tieverkostoon. Suunnittelualue on suurimmalta osin asumatonta metsätalousaluetta. Alueen keskiosassa on nauhamaisesti kaakko-luode suuntaisesti käytössä olevia turvetuotantoalueita. Turvetuotantoa on lisäksi suunnittelualueen itäpuolella. Kaava-aluetta lähimpänä sijaitsevat kylät (n. 1-3 km) ovat Möksyn kylä Alajärvellä, Lehdonperän kylä Soinissa sekä Vehkaperän kylä Kyyjärvellä. Taulukossa 1 on esitetty lähialueen rakennusten lukumääriä, kuvassa 3 on kartta asuin- ja lomarakennusten sijoittumisesta. Taulukko 1. Asuin- ja lomarakennukset suunnittelualueen läheisyydessä. Etäisyys lähimmästä voimalasta Vakituiset asuinrakennukset kpl Vapaa-ajan rakennukset kpl 1 km 2 km 3 km\n9 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Kuva 3. Asuinrakennukset (punainen) ja lomarakennukset (sininen) suunnittelualueen läheisyydessä. Kuvassa 4 on esitetty yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmän (YKR) tietoja suunnittelualueen läheisyydestä. Yhdyskuntarakenteen kuvaamista ja muutoksen seurantaa varten on tehty YKRaluejaot yhdistelemällä ja lajittelemalla 250x250 metrin ruutuja rakennustehokkuuden, rakennusten käyttötarkoituksen ja väestömäärän mukaan. YKR-aluejaot: Taajama on vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettu alue. Kylät ovat yli 39 asukkaan taajamien ulkopuolisen haja-asutusalueen rakennus- ja asutustihentymät. Pienkylät ovat asukkaan taajamien ulkopuolisen haja-asutusalueen rakennus- ja asutustihentymät. Maaseutuasutusta on taajamiin, kyliin ja pienkyliin kuulumattomat alueet, joissa on vähintään yksi asuttu rakennus kilometrin säteellä. Möksyn suunnittelualue on lähes täysin YKR-aluejaon ulkopuolelle jäävää aluetta.\n10 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Kuva 4. YKR-rekisterin tiedot suunnittelualueen läheisyydestä. Vasemmalla punaisella rajauksella on kuvattu Louhukankaan alue ja oikealla Möksyn alue. Sinisellä värillä on esitetty maaseutuasutus, oranssilla pienkylät ja vihreällä kylät. Kuva 5. Ilmakuvassa turve- ja peltoalueet ovat korostettuna. Pohjakartta Maanmittauslaitos.\n11 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Turvetuotanto Turpeen tuotantokauden pituus on keskimäärin vuorokautta ajoittuen toukokuun puolivälistä syyskuun alkuun. Möksyn alueelle osittain sijoittuvan Savonnevan turvetuotantopinta-ala on noin 110 ha ja pinta-alaan sisältyy noin 4 ha auma-alueita. Toiminta käsittää ennen tuotantoa kuntoonpanovaiheen, joka kestää yleensä 1-3 vuotta. Kuntoonpanovaiheessa työ aloitetaan tiestön rakentamisella ja puuston poistolla. Tarpeettoman kuormituksen välttämiseksi työt pyritään tekemään mahdollisimman vähävetisinä aikoina. Routakerrosta hyödynnetään suon vetisimpien osien kuntoonpanossa. Tuotantovaiheessa (10 20 vuotta) alueelta tuotetaan jyrsinpolttoturvetta ja alkuvuosina vähäisessä määrin myös ympäristöturvetta mekaanisilla menetelmillä (lähinnä mekaaninen kokoojavaunu) ja imuvaunulla. Myös palaturvetta tuotetaan kysynnän mukaan samoin kuin ympäristö turpeita. Keräilyä edeltävät työvaiheet ovat jyrsintä ja kääntäminen sekä karheaminen (paitsi imuvaunukeräilyssä). Turvetuotannon loputtua alue siistitään ja tarpeettomat rakenteet ja rakennelmat poistetaan alueelta. Jos tuotannosta poistuu muun maankäytön kannalta tarkoituksenmukaisia kokonaisuuksia muodostavia osa-alueita, toimenpiteet ovat samat. Vuokraalueet palautetaan maanomistajille katselmuksin vuokrasopimusten mukaisessa kunnossa. Yhtiö kunnostaa omistamansa alueet uuteen maankäyttöön mahdollisimman pian toiminnan päättymisestä. Mahdollisuuksien mukaan tuotannosta poistuneiden alueiden kuivatus järjestetään erillisesti eli ne rajataan tuotannossa oleviin alueisiin nähden ulkopuolisiksi. Tuotannosta poistuneiden alueiden vedet johdetaan vesiensuojelurakenteiden kautta viranomaisten määräämän ajan. Jälkikäyttömuotoina tulevat kysymykseen esim. metsittäminen tai viljely Liikenne ja kuljetusreitistöt Suunnittelualueen pohjoispuolella (n. 2 km) on Pohjanmaan rannikolta Ylistarosta Lapuan ja Alajärven kautta Keski-Suomen Kyyjärvelle johtava valtatie 16. Alueen itäpuolella on Vehkaperäntie ja länsipuolella Möksyntie, jotka yhdistyvät pohjoisessa valatie 16 ja etelässä Karstulantiehen. Möksyn suunnittelualueella on tiheähkö metsäautotieverkosto, jota Möksyn alueella täydentävät osaltaan Vapo Oy:n turpeennostoalueiden tarpeisiin rakennuttamat tieosuudet. Suunnittelualuetta lähinnä oleva lentokenttä on Menkijärven (EFME) lentokenttä Alajärven Menkinjärven kylässä suunnittelualueelta n. 37 km länteen. Suunnittelualue sijoittuu lentoesterajoitusten ulkopuolelle. Kuva 6. Alueen tiestö. Pohjakartta Metsähallitus, Maanmittauslaitos, Logica Tuulivoimaloiden erikoiskuljetuksia varten todennäköisimmin käytettävä reitti on esitetty osiossa 6.5.\n12 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Virkistyskäyttö ja matkailu Alueella ei ole erityistä virkistyskäyttöä, sitä käytetään lähinnä marjastukseen ja yleiseen ulkoiluun. Lähimmät Metsähallituksen hallinnoimat metsästyskohteet sijaitsevat n. 3-7 km päässä suunnittelualueesta. Viehekalastusta voi harrastaa n. 4 km päässä Päijänteellä, n. 5 km päässä Valkeisjärvellä, sekä n. 11 km päässä Ahvenanlammella, jonka alueella on myös laavu sekä kesäretkeilyreitti. Tiedot on saatu Metsähallituksen, Maanmittauslaitoksen ja Logica 2013 ylläpitämästä retkikartasta ( Kuva 7. Lähimmät virkistysmahdollisuudet. Metsähallituksen hallinnoimat hirven metsästysalueet kattavat myös pienriista-alueet.. Hirvenmetsästystä harjoitetaan myös yksityisen mailla vuokrasopimuksiin perustuen. Pohjakartta Metsähallitus, Maanmittauslaitos, Logica Luonnonympäristö ja kasvillisuus Suunnittelualueen maaperä on moreenia, mutta turvemaiden määrä alueella on verrattain suuri. Valtaosa maaston painanteiden turvemaista on ojitettua tai turvetuotantokäytössä. Alueen topografia vaihtelee itä- ja koillisosan melko tasaisista alueista lounaisosan kumpuilevampaan maastoon. Luoteisosassa kallioperää peittää vain ohut moreenikerros ja alueella on joitakin kalliopaljastumia. Maaston korkeimmat alueet sijoittuvat noin +190 m mpy. Suunnittelualueella ei ole luokiteltuja pohjavesialueita. Lähimpänä oleva Moukarinharjun pohjavesialue ( ) sijaitsee noin 3,5 km suunnittelualueen luoteispuolella (kuva 9). Möksyn\n13 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS alue Ähtävänjoen ja Kymijoen vesistöalueen vedenjakaja-alueelle. Pääosa alueen pintavesistä virtaa ojituksia myöten luoteeseen virtaavaan Savonjokeen, joka saa alkunsa Möksyn keskiosassa sijaitsevasta luonnontilaltaan muuttuneesta Savonjärvestä. Alueella sijaitsee voimaloiden 8 ja 3 välissä olemassa olevan tieyhteyden läheisyydessä luonnontilainen norouoma. Suunnittelualueen muut uomat ovat perattuja ja luonnontilaltaan muuttuneita tai ojituksia. Möksyn alueella vallitsevat kuivahkon kankaan talousmetsät ja ojitetut turvekankaat. Pääpuulajina on mänty ja metsät ovat ikärakenteeltaan verraten nuoria. Alueella on joitakin metsänuudistusalueita ja taimikkovaiheiden metsiä. Alueen keski- ja itäosassa on laajoja turvetuotantoalueita, joista osa on edelleen käytössä ja osa käytöstä poistuneita lohkoja. Alueen keskiosassa sijaitseva Savonjärvi on reunoiltaan soistunut ja runsaan kiintoaineksen takia umpeen kasvava. Savonjärveä ympäröi erilaiset ojitettujen soiden muuntumatyypit joilla sijaitsee mäntyvaltaisia kangassaarekkeita. Suunnittelualueen puustoiset suot ja niiden reunametsät sekä metsäiset kalliot ja louhikot ovat rakennepiirteiltään tasaikäisiä, iältään verrattain nuoria, lajistoltaan tavanomaisia, sekä suojelualueista eristyneitä. Myös lahopuun määrä on alueella vähäinen. Korpipainanteet ovat huomattavan pienialaisia, ollen vain satunnaisia neliömetrejä muutaman hehtaarin laajuisissa metsiköissä. Alueen huomionarvoisimpiin kohteisiin kuuluvat vähäpuustoiset tupasvillarämeet luoteis- ja koillisosassa (Aittakankaan ja Korkeakankaan välissä sekä Saunakankaan pohjoisreunalla) sekä Savonjärven kosteikko järven etelä- ja länsirannalla, joka on niin ikään reunoiltaan vähäpuustoista suota. Alueen lukuisat ojitukset ovat vaikuttaneet avoimien soiden vesitasapainoon ja luonnontilaan. Savonjärven soistumista lisää ympäröiviltä ojituksilta ja turvetuotantoalueilta muodostuva kiintoaineksen valuma. Metsälain mukaisista kohteista alueella sijaitsee luonnontilaisen kaltainen puro, joka sijaitsee Kivipuronkorven pohjoispuolella sekä pieni osa luoteisosan vähäpuustoista suota aivan suunnittelualueen länsirajalla. Möksyn alueelta laadittu luontoselvitys on kokonaisuudessaan liitteenä 2, liityntävoimajohdon luontoselvitys liitteenä 3, täydentävät luontoselvitykset liitteenä 13 ja rakentamisalueiden kuvaukset liitteenä 15. Kuva 8. Karttaan on korostettu suunnittelualueen korkeimmat alueet sekä vesistöt. Pohjakartta Metsähallitus, Maanmittauslaitos, Logica 2013.\n14 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Kuva 9. Pohjavesialueet suunnittelualueen ympäristössä. Suunnittelualueen rajaus on punaisella, pohjavesialueen rajaus harmaalla ja pohjaveden muodostumisalueen rajaus mustalla Linnusto ja muu eläimistö Linnusto Suunnittelualuetta ja sen lähiseutua koskevat linnustollisesti merkittävien alueiden tiedot on koottu ympäristöhallinnon paikkatietoaineistosta. Näitä ovat kansainvälisesti merkittävät IBA-alueet (Important Bird Area), niitä vastaavat kansalliset FINIBA-alueet sekä maakunnallisesti arvokkaat MAALI-alueet (maakunnallisesti arvokkaat lintualueet). Hankealueen pesimälinnustoa kartoitettiin keväällä ja kesällä 2013 useita eri laskentamenetelmiä käyttäen. Pesimälinnustoselvitys on liitteenä 6. Linnustoselvitysten tavoitteena oli kartoittaa huomionarvoisten lajien esiintymistä suunnittelualueella. Näitä ovat luonnonsuojelulain 46 ja 47 nojalla uhanalaisiksi tai erityisesti suojeltaviksi määritellyt lait, Suomen lajien uhanalaisuustarkastelussa valtakunnallisesti tai alueellisesti uhanalaisiksi määritellyt lajit (Rassi ym. 2010, BirdLife Suomi 2011) sekä EU:n lintudirektiivin (79/409/ETY) liitteen I mukaiset lajit, joiden elinympäristöjä jäsenvaltioiden tulisi suojella erityistoimin. Pesimälinnustolaskentoihin sisältyivät myös erilliset metsäkanalintujen soidinpaikkoja koskeva selvitys huhti-toukokuussa sekä päiväpetolintuseuranta. Kesällä 2014 laskentoja vielä täydennettiin maakotkien ja muiden petolintujen sekä naurulokkien lentoseurannoilla. Alueella tai sen läheisyydessä ei sijaitse yhtään kansainvälisesti merkittävää linnustoaluetta (IBA). Suunnittelualueen kunnassa ei sijaitse yhtään kansallisesti merkittäväksi luokiteltua linnustoaluetta (FINIBA). Lähimmät alueet ovat: Salamajärvi (710107), joka sijoittuu Kivijärven, Kinnulan ja Perhon alueelle, Saarijärven Pyhä-Häkki (610139), Lappajärven Vanhaneva (710100), Evijärven kosteikot (710109), Vetelin Haapajärvi (740098) ja Kaustisen ja Vetelin Pilvineva (740089). Möksyn alueella sijaitseva Savonjärvi on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi lintukohteeksi (MAALI). Lähiseudulla sijaitsee myös muita maakunnallisesti arvokkaita kohteita.\n15 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Kuva 10. Arvokkaat linnustoalueet Möksyn ympäristössä (oikeanpuoleinen punainen rajaus). Möksyn pesimälinnuston keskitiheys on kerätyn linjalaskenta-aineiston perusteella alueella 155 paria/km2. Alueen keskitiheyttä hieman alhaisempi parimäärä johtunee metsätalouskäytöstä ja turvetuotantoalueiden aiheuttamasta luonnontilan heikkenemisestä. Kanalintuja esiintyy runsaasti metsäalueilla ja teeret soidintavat turvetuotantoalueilla. Suolajeista muun muassa liro ja kurki esiintyvät Möksyn alueella. Linnustoarvoltaan selkeästi tärkein kohde on Savonjärvi, jossa pesii mm. satoja naurulokkeja, runsaasti sorsalintuja ja kahlaajia sekä useita mustakurkku-uikkuja. Päiväpetolinnuista Savonjärvellä havaittiin ruskosuohaukka. kanahaukan useita saalistuslentoja havaittiin pääosin Savonnevan käytöstä poistuneilla itäpuolisilla turvelohkoilla. Alueella sijaitsee yksi kosteampi, kuusisekapuustoinen metsäsaareke, jossa sen asuttamaton vaihtopesä pesä havaittiin. Samalla kuviolla pesii myös palokärki. Möksyn alueen ajoittain kosteat turvelohkot, niiden ojat sekä rakennettu riistakosteikko lisäävät myös linnuston arvoa Savonjärven läheisyydessä. Vuoden 2013 selvityksissä Möksyn alueella havaittiin 17 huomionarvoista lajia. Suomen lajien uhanalaisuusluokituksessa (Rassi ym. 2010) näistä lajeista kahden, tukkasotkan ja mustakurkkuuikun, kannat määritellään vaarantuneeksi (VU) ja vastaavasti kuuden silmälläpidettäviksi (NT). Näistä tällä alueella merkittävin on naurulokki. Valtakunnallisella punaisella listalla olevien lajien lisäksi alueelta havaittiin kaksi Pohjanmaan vyöhykkeellä (vyöhyke 3a) alueellisesti uhanalaista lajia, metso ja liro. EU:n lintudirektiivin liitteen I lajeista alueelta tavattiin kymmenen lajia. Huomionarvoiset lajit ovat enimmäkseen suo- ja kosteikkoelinympäristöön sitoutuneita lajeja. Myös metso on suunnittelualueella säännöllisesti esiintyvä laji.\n16 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Hankkeen yhteysviranomaisena toimiva Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus edellytti YVA-selostuksesta antamassaan lausunnossa seuranta-aineiston lisäämistä maakotkien lentokäyttäytymisestä. Hankealueesta noin 10 km:n säteeltä tiedetään olevan kaksi maakotkareviiriä. Maakotkien reviirien laajuuden (tyypillisesti noin 300 neliökilometriä) vuoksi maakotkien liikkuminen hankealueilla on mahdollista. Kotkien liikehdinnän maastoselvityksistä vastasi Suomenselän lintutieteellinen yhdistys. Aiemman vuoden 2013 seuranta-aineiston täydennys suoritettiin maastossa heinä-elokuussa Työ toteutettiin kahden pisteen samanaikaishavainnoinnilla (2x 41 tuntia), jossa yksi piste oli hankealueella (Savonnevan lintutorni) ja toinen jonkin läheisen pesäpaikan läheisyydessä. Täydennyksen jälkeen Möksyn hankealueella vuosina on havainnointia ollut reilut 50 tuntia ja vaikutuspiirissä sijaitsevilla reviireillä yhteensä noin 300 tuntia. Havainnointiaikaan suhteutettuna maakotkien havaittiin viettävän aikaa hyvin vähän Möksyn tuulivoima-alueella, jossa se havaittiin vain kerran. Maakotkaseurannan ohessa hankealueen läheisyydestä tuli esille Suomessa vaarantuneeksi luokitellun sinisuohaukan reviiri, mutta reviirin keskus (ja samalla pesäpaikka) todennäköisesti kuitenkin oli hankealueen ulkopuolella. Lisäksi vuoden 2014 Savonjärvellä tehdyssä naurulokkien lentotarkkailuissa ( yhteensä 19 tuntia) havaittiin, että valtaosa kaikista rantavyöhykkeen ylittävistä naurulokeista lensi korkeudella 0 60 metriä ja karkeasti noin kolmasosa tätä korkeammalla eli tuulivoimaloiden törmäysriskikorkeudella. Naurulokkien lentosuunnat eivät keskittyneet voimakkaasti vaan jakaantuivat kaikkiin suuntiin, mutta eniten lentoja suuntautui kaakkoon ja vähiten koilliseen. Savonjärvellä pesivä naurulokkikanta arvioitiin vuosina olevan paria. Havaittu lentotiheys (poistuminen tai saapuminen) oli koko järven osalta keskimäärin 88 lentoa tunnissa. Suuntaa-antavasti yhdyskunnalle voidaan arvioida lentoja tapahtuvan pesimäaikana (88 lentoa/tunnissa x 75 vrk x 24 tuntia) noin kertaa. Hankealueen muuttolinnustoa selvitettiin vuonna 2013 yhteistyössä Järvi-Pohjanmaan kuntien, Alajärven, Soinin ja Vimpelin, toteutettaman tuulivoimayleissuunnitelman yhteydessä. Selvitys Louhun ja Möksyn tuulivoima-alueiden lisäksi selvityksissä oli mukana viisi muuta tuulivoima-aluetta. Muuttolintuselvitykset toteutti Suomenselän lintutieteellinen yhdistys. Selvitykset perustuivat sekä vuoden 2013 maastokartoituksiin että yhdistykselle vuosien saatossa kertyneeseen havaintoarkistoon. Selvitysten perusteella Louhun suunnittelualue ei sijoitu suurten vesistöjen tai muiden maastomuotojen muodostamille muuttolintureiteille. Tästä syystä muutto tapahtuu alueella hajanaisesti laajana rintamana. Merkittävimpänä muuttoesiintymänä on pidettävä kurjen syksyistä Muhoksen kerääntymäalueelta etelälounaaseen suuntautuvaa ( yksilön) päämuuttoreittiä, joka voi osin ajautua suunnitellulle tuulivoima-alueelle mm. koillistuulen vallitessa. Keväällä hankealueen läheisyydessä Alajärven Moukariharjulla havainnoitiin välillä yhteensä 9 päivänä 54 tuntia. Havainnointi keskittyi vilkkaimpiin kookkaiden lintulajien muuttopäiviin. Tänä aikana havaittiin muuttavina mm. 200 hanhea, 230 kurkea, 50 joutsenta ja 30 petolintua. Syksyllä lintuja havainnoitiin kahtena vilkkaimpana muuttopäivänä ( ) Soinin Matosuolla, joka sijaitsee noin 20 km hankealueelta etelään. Etäisyydestä huolimatta sieltä voidaan havainnoida hankealueen ylittäviä etelän suuntaan muuttavia lintuja. Matosuolta havaittiin muuttavia kurkia noin 7000 ja metsähanhia noin 150. Muutonaikaisissa levähtäjälaskennoissa tärkeimmäksi linnustoalueeksi tuulivoimahankeen vaikutuspiirissä osoittautui Savonjärvi. Vaikka sen linnustollinen arvo perustuu ensisijaisesti pesimälinnustoon, niin ainakin keväällä siellä myös levähtää jonkin verran muuttomatkalla olevia lintuja. Selkeitä kevät- tai syysmuutonaikaisia ruokailu- ja levähdysalueita ei havaintojen mukaan hankealueen vaikutuspiirissä kuitenkaan ole. Kaikista tehdyistä linnustoselvityksistä on laadittu erillisraportit, joissa on kuvattu yksityiskohtaisemmin menetelmät ja tulokset. Pesimälinnustoselvitys on liitteenä 6, metsäkanalintuselvitys liitteenä 7 ja syysmuutonseurantaraportti liitteenä 8. Lisäksi viranomaiskäyttöön toimitetaan Kevätmuutonseuranta ja petolintutarkkailu, SSLTY sekä Petolintutarkkailu, SSLTY Lepakot Lepakoiden esiintymistä suunnittelualueella selvitettiin kahdella maastokäyntikerralla yhteensä kuutena yönä kesällä 2013 ( ja ). Lepakkoselvitys on esitetty liitteessä 5. Lepakkoselvityksessä käytettiin sekä aktiivista että passiivista havainnointia. Aktiivisessa kartoituksessa suunnittelualuetta ja sen lähiympäristöä kierrettiin lepakkodetektorin kanssa kulkien.\n17 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Aktiivinen kartoitusreitti suunniteltiin ilmakuvien ja peruskarttatarkastelun perusteella siten, että suunnittelualueella ja sen läheisyydessä sijaitsevat lepakoiden kannalta potentiaaliset alueet tulivat kartoitetuksi. Aktiivinen kartoitus suoritettiin pyöräilemällä hitaasti selvitysalueen teitä pitkin ja se aloitettiin auringonlaskun jälkeen ja lopetettiin hieman ennen auringonnousua. Kartoitusta suoritettiin kohtuullisen poutaisina ja tyyninä öinä, sillä voimakas sade tai tuuli voi vähentää lepakoiden saalistusaktiivisuutta. Asutuksen kohdalla edettiin hitaasti mahdollisten lisääntymis- ja levähdyspaikkojen havaitsemiseksi, mutta asuttujen talojen pihapiirissä kartoitusta ei tehty häiriön kotirauhan rikkomisen välttämiseksi. Passiivisessa kartoituksessa maastoon jätettiin detektoreita äänittämään lepakoiden ääniä noin 1,5-2 metrin korkeuteen lepakoiden kannalta potentiaalisiin elinympäristöihin. Tällä tavoin pystyttiin havaitsemaan esiintyykö alueella lepakoita. Jokaisena selvitysyönä oli käytössä useita detektoreita, jotka sijaitsivat kunakin yönä eri paikoissa. Suunnittelualuetta ja sen ympäristöä vallitsevat eri-ikäiset kalliomaiden sekä kuivien ja kuivahkojen kankaiden männiköt. Näiden välissä esiintyy voimakkaasti ojitettuja ja karuleimaisia suoaloja sekä erityisesti Möksyn alueella turvetuotantoalueita. Suunnittelualueen luonnonympäristö ei ole lepakoille soveliasta päiväpiiloiksi sopivien luonnonkolojen sekä lentävien hyönteisten vähäisen määrän vuoksi. Möksyn alueella tehtiin aktiivisissa kartoituksissa vain muutamia yksittäisiä havaintoja pohjanlepakoista ja passiividetektoritkin äänittivät vain muutamia pohjanlepakoiden ääniä. Alueen ulkopuolelle sijoitetuista passiividetektoreista määritettiin yksittäisiä viiksi /isoviiksisiippoja sekä pohjanlepakoita. Kaikkiaan lepakoiden määrä todettiin varsin pieneksi. Möksyn alueen ei todettu olevan lepakoille merkityksellistä johtuen alueen nykyisestä maankäytöstä. Kuva 11. Lepakkohavainnot suunnittelualueella ja sen lähiympäristössä.\n18 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Liito-orava Hankkeen liito-oraviin kohdistuvat vaikutukset arvioitiin olemassa olevan tiedon ja maastokäyntien perusteella, joissa käytössä olivat sekä ilmakuvat että peruskarttapohjat. Liito-oravaselvitys on esitetty liitteenä 4. Aikaisempia havaintoja liito-oravista selvitettiin Suomen ympäristökeskuksen Eliölajit -tietojärjestelmästä. Liito-oravien esiintymistä suunnittelualueella selvitettiin sekä Kartoituksissa liito-oravien ulostepapanoita etsittiin lajille soveltuvista varttuneista kuusivaltaisista sekametsiköistä suurten kuusten ja haapojen tyviltä. Havainnot mahdollisista papanoista sekä kolopuista ja risupesistä merkittiin kartalle ja liito-oravien kulkureitit ja elinalueet rajattiin havaintojen perusteella. Möksyn suunnittelualueella ei tehty havaintoja liito-oravan esiintymisestä. Suunnittelualueen metsiköt ovat pääosin mäntyvaltaisia ja voimakkaasti käsiteltyjä ja alueen suoalat suurelta osin turvetuotannossa. Varttuneita kuusikoita alueella esiintyy varsin niukasti Viitasammakko Viitasammakon esiintymistä selvitettiin suunnittelualueella (liitteenä 14). Maastotyöt suoritettiin ilta-aikaan suurimpien ojien varsilla, turvetuotantoalueilla ja Savonjärven rannalla kulkien ja välillä pysähtyen kuuntelemaan. Havainnot lajista tehtiin lajin ainutlaatuisen soidinääntelyn perusteella eikä näköhavaintoihin sen vuoksi ollut tarvetta. Soidinääntelyn perusteella arvioitiin lisäksi viitasammakoiden yksilömääriä. Suunnittelualueella tehtiin useampia havaintoja viitasammakosta. Havaintoja tehtiin pääasiassa turvetuotantoalueiden lammikoista ja ojista sekä Savonjärveltä. Havaitut yksilömäärät olivat kuitenkin pääosin melko vähäisiä. Suunnittelualueen keskiosassa sijaitsevalla turvetuotantoalueella viitasammakosta tehtiin muutamia havaintoja (kohde 1). Havaitut yksilöt ääntelivät turvekentän keskellä sijaitsevassa vedellä täyttyneessä painaumassa. Savonjärven länsipuolella viitasammakoita tavattiin muutaman yksilön ryhmissä turvetuotantoalueen kokoojauomasta, sekä pienemmistä sarkaojista ja turvekentän keskeltä (kohde 2). Savonjärvellä viitasammakoista tehtiin havaintoja ympäri järven (kohde 3). Yksilömäärät jäivät kuitenkin vähäisiksi. Suunnittelualueen eteläosassa viitasammakoita havaittiin riistakosteikon alueelta (kohde 4), sekä turvetuotantoalueen ojasta (kohde 5). Kuva 12. Viitasammakkohavainnot suunnittelualueella (numeroiden selitteet tekstissä).\n19 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS Uhanalaiset lajit Uhanalaisten eliölajien tilanne on tarkastettu Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämästä Eliölajit tietojärjestelmästä (rekisteripoiminta ). Suunnittelualueelta ei tehty havaintoja uhanalaisista eliölajeista Rämeristihämähäkki Suunnittelualueen ympäristössä sijaitsevilla suoalueilla on tehty aikaisempia havaintoja vaarantuneesta (VU) rämeristihämähäkistä (Suomen ympäristökeskuksen Eliölaji-tietojärjestelmä). Aikaisemmat havainnot painottuvat luonnontilaisille suoalueille Möksyntien ja valtatie 16 ympäristöön. Möksyn suunnittelualueella sijaitsevat suot on pääasiassa otettu turvetuotantoon, ne ovat ojitettuja tai puustoisia soita, eivätkä siten sovellu lähtökohtaisesti rämeristihämähäkin elinympäristöiksi. Suunnittelualueen itä- ja länsilaidassa sijaitsevat pienialaiset vähäpuustoiset suot ovat kuitenkin alueita, joilla voi esiintyä lajille soveliaita avoimia ja varpuisia osuuksia. Näillä potentiaalisilla alueilla kartoitettiin lajin esiintymistä keväällä 2014 (liitteenä 14). Kuva 13. Suunnittelualueella kartoitetut potentiaaliset elinympäristöt Muu eläimistö Suunnittelualueen muuta eläimistöä havainnoitiin metsojen soidinpaikka-, linnusto- ja kasvillisuusselvitysten yhteydessä huhtikuun - lokakuun välisenä aikana 2013, mutta erillistä systemaattisiin havaintoihin perustuvaa selvitystä ei tehty. Havainnointi perustuu maastokäynneillä tehtyihin lumijälkiin, jätöshavaintoihin sekä näköhavaintoihin. Lisäksi kysyttiin tietoja alueen riistaeläimistä paikallisilta metsästysseuroilta, sekä RKTL:n riistakannoista. Tuulivoimapuiston vaikutuksia muuhun eläimistöön, erityisesti riistaeläimiin, arvioitiin olemassa olevan tiedon sekä\n20 ALAJÄRVEN KAUPUNKI, MÖKSYN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVAN KAAVASELOSTUS maastokäynneillä tehtyjen havaintojen perusteella. Arvioinnissa hyödynnettiin muualla pohjoismaissa sekä Pohjois-Amerikassa laadittuja tutkimuksia. Suunnittelualueen ja sen ympäristön eläimistö on Suomenselän alueelle tyypillistä talousmetsien lajistoa. Nisäkkäiden osalta alueella liikkuvat mm. metsäjänis, kettu ja metsäpeura. Myös hirviä esiintyy alueella säännöllisesti ja paikoitellen kanta jopa tiheä. Suunnittelualueella on taimikoita ja nuoria metsiköitä, joita hirvieläimet ja metsäjänikset käyttävät ruokailualueinaan. Tiheät kasvatusmetsiköt tarjoavat myös suojaa erityisesti synnyttäville naaraille sekä naaraille, joilla on pieniä poikasia/vasoja. Suunnittelualueella on tehty havaintoja kaikista suurpedoista, joista karhuhavainnot ovat olleet yleisimpiä. Ahmahavainnot vaikuttavat olevan sekä suunnittelualueella että sen lähiympäristössä satunnaisia. Myös susihavainnot ovat harvinaisia. Ilveksistä ja karhuista havaintoja on enemmän, erityisesti karhuhavaintoja sijoittuu suunnittelualueelle sekä sen ympäristöön melko runsaasti. Metsästysseurojen antamien tietojen mukaan karhut liikkuvat suunnittelualueella ja sen läheisyydessä säännöllisesti ja myös karhun talvipesiä sijaitsee suunnittelualueen lähellä. Metsästäjien mukaan Möksyn alue ei ole kuitenkaan suurpetojen kannalta erityisen soveliasta seutua johtuen alueen maankäyttömuodoista, vaikka alueella on havaintoja karhusta, sudesta ja ahmasta (suden ja ahman havainnot ovat todennäköisesti satunnaisesti alueella liikkuvista yksilöistä). Karhu, ilves ja susi on mainittu luontodirektiivin liitteissä II ja IV, mutta Suomella on varauma liitteestä II poikkeamisesta lajien osalta. Se tarkoittaa, ettei kyseisille lajeille tarvitse perustaa erityistoimien suojelualueita (Natura 2000-alueverkosto). Ahma on luontodirektiivin liitteen II laji ja se lukeutuu myös erityisesti suojeltaviin lajeihin. Kaikki suurpedot ovat uhanalaisuustarkastelussa luokiteltu uhanalaisiksi. Suunnittelualueella ja sen läheisyydessä liikkuu metsäpeuroja. Metsäpeura (Rangifer tarandus fennicus) on peurasuvun alalaji ja kuuluu poron kanssa samaan lajiin. Aikaisemmin jo Suomesta hävinnyt metsäpeura levisi uudelleen Suomeen idästä ja nykyisin Suomessa elää kolme osakantaa: Suomenselällä, Kainuussa ja Ruunaalla, joista Suomenselän osakanta on vuoden 2013 laskentojen mukaan yksilömäärältään suurin. Metsäpeura lukeutuu luontodirektiivin liitteen II lajiksi ja uhanalaisuustarkastelussa laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT). Metsäpeuroja on havaittu vuonna 2013 tehdyssä metsäpeurakannan arvioinnissa pääasiassa Lappajärven pohjois- ja koillispuolella, mutta niitä oli havaittu myös Vimpeli Alajärvi-alueilta. Kaukaisimmat metsäpeurahavainnot oli tehty Soini Karstula väliltä. Yhteensä Suomenselän metsäpeurakannan kooksi oli laskettu 1065 yksilöä. Vuoden 2011 laskennoissa peurojen talvilaitumet sijaitsivat Vimpeli Alajärvi seudulla Iiruunjärven ympäristössä, joka sijaitsee Möksyn alueesta vajaa 10 km luoteeseen ( Maastokäynneillä metsäpeuroista ei tehty havaintoja Natura-alueet ja muut suojelualueet Yleiskaava-alueella ei ole suojelualueita. Lähimmät suojelualueet sijaitsevat n. 5 km etäisyydellä. Kuvaan 14 on numeroitu lähimmät Natura-alueet: 1. Saarisuo-Valleussuo-Löytösuo-Hirvilammen Natura-alue ja sen lajisto (FI090043) (SPA/SCI). 2. Haukisuo-Härkäsuo-Kukkonevan Natura-alue ja sen lajisto (FI090093) (SCI/SPA) 3. Mäntykangas (FI ) (SCI) 4. Pohjoisneva (FI ) (SCI)\nALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA- ALUEEN OSAYLEISKAAVA\nPäivämäärä 28.8.2014 ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA- ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS Tarkastus Päivämäärä Laatija\nPäivämäärä 18.12.2014 ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA- ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS Tarkastus Päivämäärä Laatija\nPäivämäärä 20.1.2014 ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA- ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS ALAJÄRVEN KAUPUNKI LOUHUKANKAAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS Tarkastus Päivämäärä 20.1.2014\nSOININ KUNTA PESOLAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS\nPäivämäärä 1.9.2014 SOININ KUNTA PESOLAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS SOININ KUNTA PESOLAN TUULIVOIMA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS Tarkastus Päivämäärä 1.9.2014 Laatija Tarkastaja


Y Tu Mamá También: RATKAISUKYKYÄ LASTENKIRJOISTA\nLasten lukuharrastus (joka siis tarkoittaa sitä että minä luen ja lapsinerot keskittyvät kuuntelemiseen kuuntelevat) on viime aikoina kärsinyt keskittymiskyvyn puutteesta (lasten, tietenkin). Entiset monen kirjan maratoonit ovat vaihtuneet yhteen tai puoleen kirjaan, jonka yleensä luen aika lailla ylhäisessä yksinäisyydessäni kahden ikiliikkujan touhutessa kaikkea muuta mahdollista. Vähän sääli - mulle iltasatusessiot ovat olleet yksiä päivän parhaita hetkiä, ja kun lyhentynyttä lukuaikaa ei kompensoida nukkumalla vaan sekoilemalla sängyssä niin muutos ei ole mitenkään kauhean positiivinen.\nEn kuitenkaan tullut raportoimaan siitä, kuinka kirjahullun äidin sydän särkyy lasten käyttäessä opuksia vain tunneleina pikkuautoille vaan päivittelemään sitä miten vanhanaikainen voi joku melkein 60 vuotta vanha kirja olla. Tää on tällainen kukkahattutädin tikusta asiaa-postaus samalla kun valvon noita poikien pinnasänkyjatkoja.\nTämä on näitä Tammen Kultaisia Kirjoja, joista on löytynyt meille monta suosikkia - ja äidille monta inhokkia. Ne edustavat tietenkin oman aikansa (eli pääasiassa 40- ja 50-lukujen) arvomaailmaa ja on varsin jälkiviisasta pahoittaa mieltään kirjojen anti-sukupuolisensitiivisyydestä, seksismistä, patriarkaalisuudesta ja rasismia liippaavista roolijaoista. Sen sijaan hämmästelin kovasti sitä, että kaikkien kanssa pitää tulla toimeen-mentaliteettia ei tässä tietyssä 50-luvun teoksessa pidetä kovin korkeassa arvossa. Loppu hyvin, kaikki hyvin-kirja, malliesimerkki siitä miten parisuhteet kariutuvat pikkujuttuihin jne.\nSeitsemän erilaista eläintä elää yhdessä omavaraistaloudessa, melkoinen hippi-idealistinen kommuuni suorastaan. Kaikilla on kivaa ja yhteiselo sujuu hyvin, paitsi kukaan ei tykkää samasta ruoasta (paitsi linnut ehkä vähän ja koira ja kissa mutta kilpikonna tahtoo vaan muurahaisenmunia ja orava pähkinöitä - vähän yksipuolinen ruokavalio, kaikkea pitäisi maistaa!). Tämän perusteella mun ja miehen liitolla ei ole mitään tulevaisuutta, kun mä olen nirso kasvissyöjä ja mies yksipuolisen liharuoan ystävä. Nimittäin sen sijaan että nämä muuten kyllä toistensa seurassa viihtyvät eläimet pyrkisivät konsensukseen ja kompromissiin jotta voisivat jatkossakin nauttia yhteisöllisestä elosta, riittää elukoiden ongelmanratkaisukyky vain yhteen vaihtoehtoon: Kaikki muuttavat pois (paitsi orava. Orava jää tyytyväisenä pähkinöineen asuttamaan kotitaloa).\nNiinpä ne kaikki etsivät itselleen uudet kodit. Tipun elämä harmonisessa eläinyhteisössä oli niin kamalaa, että se mieluummin murtautuu kanalaan (olkootkin ettei 50-luvulla varmaan ollut vielä mitään suuria broilertuotantolaitoksia) kuin tekee itse ruokaa joka päivä, tai suostuu syömään muidenkin pöperöitä. Tällainen neuvottelunhaluinen diplomaattivaaka tulee hulluksi tällaisesta joustamattomuudesta! Tällaisilla kirjoilla kasvatetaan itsekäs sukupolvi ilman luovaa ongelmanratkaisukykyä! Ette halua leikkiä samaa leikkiä? No älkää leikkikö yhdessä ollenkaan!\nNo niin. Nyt olen saanut tämän(kin) ärsytyksenaiheen ulos systeemistäni. Onneksi kirjasta ei koskaan tullut mitään lasten suursuosikkia ja se on jo turvallisesti palautettu kirjastoon muiden vanhoillisten kirjojen joukkoon. Etsitään sitä oikeaa asennetta sitten muista lastenklassikoista. Loppu hyvin, kaikki hyvin.\nLähettänyt Periaatteen Nainen (www.periaatteennainen.com) klo 7.07\nTunnisteet: angstimuija, hämmästyttääkummastuttaa, kasvatusdilemmat, kirjat\nAnu 4. kesäkuuta 2014 klo 7.32\nNoissa on kyllä välilöä uskomatonta normien ja lokerojen rakastamista. Totta kai tipu on onnellinen kanalassa muiden kanojen keskellä. Suutari pysyköän lestissään. Vähän samassa hengessä mulla paloi käpy Puksu-nimisestä veturista kertovan kirjan kanssa jossa suurena hyveenä pidettiin siitä, ettei kukaan koskaan poistu raiteilta. Kamalaahan se olisi jos vaikka keksisi jotain uutta... Tosin Pikku Pelle Puputti oli kyllä virkistävä poikkeus. Siinä sentään poikapupu haaveili koti-isyydestä.\nMilla/Y Tu Mamá También 5. kesäkuuta 2014 klo 21.03\nJoo! Onneksi pojat ei itse osaa lukea, luonnollisesti muuntelin totuutta niin että raiteilta hyppijät on vetureista parhaita. Pelle Puputti on jäänyt vielä lukematta, ehkä me haetaan se kun kaivataan vähän monipuolisempaa roolimallia lapsille.\nlydas 4. kesäkuuta 2014 klo 12.32\nMä olen kanssa repinyt tukkaani lastenkirjoja kanssa. Lähes jokainen kirja saa vähän erilaisen tarinan, kun laps nyt onneks ei vielä osaa lukea.\nTammenkultasista Pupu etsii omaa kotia on vallan ihana (vaikkakin se 'ihan oma koti' löytyykin toisen pupun viereltä) ja Samettipupu myöskin suloinen (huomaa teema? ;).\nSen sijaan 'Nukke ja minä' on saanut mun veren kiehumaan - siellä kuvaillaan miten pikkutyttö leikkii äitiä, eli siivoaa, pesee pyykkejä, ruokkii lapset, kulkee vaunujen kanssa kadulla ja juttelee ystäviensä kanssa ja niin pois päin. Liina puolusti kirjaa, että siinä sentään leikitään cowboy-leikkejä, mikä on tietty kyllä hyvä puoli, mutta joku siinä kirjassa iskee johonkin ärsytyshermoon totaalisesti ja oon pistänyt sen hyllylle pölyttymään.\nTällä hetkellä yksi hiteistä on Kaikkein kultaisin kirja, jossa on hölmöjä loruja, mutta suhteellisen harmittomia. 'Kaikki pitävät minusta ja minä pidän kaikista'.\nMilla/Y Tu Mamá También 5. kesäkuuta 2014 klo 21.25\nOoh, "Samettipupu" ja "Pupu etsii omaa kotia" ovat meidänkin (ts. poikien) suosikeita! Ne ovat ihania - vaikka kyllä niitäkin voi lukea niin kuin piru Raamattua ja löytää viattomille lapsille suunnattuja piiloviestejä…\nOnneksi tosiaan kiero äiti pääsee vielä syöttämään kirjojen kautta omaa arvomaailmaansa, kun tyypeille voi hyvin laveasti ja ympäripyöreästi selittää asioita (ja nyt ne eivät aina huomaa jos sivu tai kaksi jää välistä…). Toisaalta nyt tahtovat vaan lukea Autot- ja Lentsikat-kirjoja enkä sitten tiedä kuinka paljon parempi vaihtoehto ne ovat loppujen lopuksi...\nTintti 4. kesäkuuta 2014 klo 20.29\nVälillä olisi kiva kyllä pistää monellakin areenalla ns. lusikat jakoon, kun aina ei vaan jaksaisi taipua ja mukailla ja yrittää ymmärtää. Kuten esimerkiksi tällä viikolla töissä. Ja kotona. Ehkä olisi kannattanut hakeutua ammattiin jota voi tehdä himassa neljän seinän sisällä ja ihmiskontaktit minimissä. Ai niin, mutta sitten olisi kuitenkin se kotiväki. Voi elämisen vaikeus!\nJoten tällä kertaa mä kannatan taantumuksen ideologiaa ja mielelläni just nyt hakeutuisin johonkin omaan kolooni all by my very own self!\nMilla/Y Tu Mamá También 5. kesäkuuta 2014 klo 21.26\nAikuisena saa sitten leikkiä erakkoa ja eristäytyä ja syödä vaikka joka päivä pizzaa, mutta lapsilla ja eläimillä ei ole moisia oikeuksia!\nJa mitääh, kaikki vituttaa vai? Kerro toki lisää. :)\nTintti 7. kesäkuuta 2014 klo 16.53\nOi, älä yllytä väsynyttä avautumaan ;-)\nTöissä: hankalia ja itselle käsittämättömiä urpoja\nKotona: miehen saamattomuus saa mut repimään loputkin harmaantuneet hiukseni irti\nMilla/Y Tu Mamá También 9. kesäkuuta 2014 klo 16.23\nKesäloma, anyone? (Vai onko se ojasta allikkoon?)\nTintti 9. kesäkuuta 2014 klo 21.18\nLoma, kyllä kiitos!\n10 päivää, jos ei lasketa ylitöitä!\nNyt vaan arvon, että haluanko maksimoida kurjuuden ja pitää keharit ennen lomia, vai olenko ihan tossu ja palaan asiaan lomien jälkeen...\nMiehen kanssa, kunhan pääsen näistä duuneista, niin otan homman haltuun ja hoidan itse! Ei jaksa enää odotta, kun toinen herää horroksesta!\nAnu [vähänpä tiesin] 4. kesäkuuta 2014 klo 22.23\nHaha, meillä on toi sama kirja. Mahtava analyysi! :D\nMilla/Y Tu Mamá También 5. kesäkuuta 2014 klo 21.27\nThanks - kyllä huomaa että alla on 200 opintopistettä yliopistossa ja kritiikkiä riittää...\nHenna / Kahviaika 5. kesäkuuta 2014 klo 14.42\nNostalgisen kuvituksen nimissä siedän näiltä Tammen kirjoilta aika paljon. Oon tuota edellä mainittua Nukke ja minääkin suostunut lukemaan (eivät onneksi pyydä sitä kovin usein). Mut entäs jotkut uudet kirjat? Esimerkiksi Puuha-Pete: "Puskulla on paljon puuhaa", Pusku hihkaisee. "Ruvetaan sottaamaan!" Melkein laitoinkin kirja-sanan lainausmerkkeihin, kun dialogi on mitä on. Eikä se niin tarkkaa oo sen oikeinkirjoituksenkaan kanssa, Pete tai Pate, who cares?\nNo niin, päivän paasaus paasattu :) Onneks maailma on pullollaan myös tosi hyviä lastenkirjoja! Kiitos myös osuvasta analyysista. Ko. kirjaa ei ehkä tarvi tän jälkeen lukea mut kyllä mä silti nautin noitten elukoitten ilmeitten katsomisesta. Ihania vaikka noi kolmannen kuvan myrtsit ilmeet!\nMilla/Y Tu Mamá También 5. kesäkuuta 2014 klo 21.30\n"Ruvetaan sottaamaan" on ihan kelpo suomea :D. Google translator, anyone?\nJa niinpä, minä masokisti vaan luen lapsille näitä virhelainauksia, ja olen surkea lainaamaan a.) uutta ja tuntematonta ja b.) kotimaista lastenkirjallisuutta - pitäisi ottaa joku teemakuukausi omaan kirjastokäyttäytymiseen tämän suhteen.\nHyvä että (lasten)kirjallisuus(kin) herättää tunteita!


Lämpö solmu on laitteiden kokonaisuus lämmönkulutusjärjestelmien liittämiseen lämpöverkkoon.\n[Turvallisuusohjeet lämpöä kuluttavien laitteiden ja kuluttajien lämpöverkkojen toiminnalle. Gosenergonadzor]\nKatso, mikä "terminen solmu" on muissa sanakirjoissa:\nLämpö solmu on laitteiden kokonaisuus lämmönkulutusjärjestelmien liittämiseen lämpöverkkoon. Katso myös: Lämpö Finam Financial Dictionary... Financial Dictionary\nLämpö solmu on laitteiden kokonaisuus lämmönkulutusjärjestelmien liittämiseen lämpöverkkoon. Lähde: snip id 2791: Lämpöä kuluttavien laitteiden ja kuluttajien lämpöverkkojen toimintaa koskevat säännöt... Sääntely- ja teknisten asiakirjojen sanasto\nterminen solmu on laite, joka yhdistää lämmönkulutusjärjestelmät lämpöverkkoon. (Katso: Lämmönkulutuslaitosten ja kulutuslämpöverkkojen turvallisuusmääräykset Gosenergonadzor, 7. toukokuuta 1992) Lähde: Etusivu:...... Construction Dictionary\nLÄMMITYSLAITTEISTO - valualue (pinta tai tilavuus), joka jäähtyy hitaammin metallin kaatamisen jälkeen kuin muut valualueet. Termiset valut ovat valukappaleiden ja valukappaleiden seinämien paksuuntumista, joihin tapahtuu lähentymislämpöä... Metallurginen sanasto\nlämpöpumpun terminen solmu (TTU) - 3.1.37 lämpöpumpun terminen solmu (TTU): huone, jossa on elementtejä, solmuja ja sen sisältämän lämmöntuotannon osajärjestelmän aggregaatit. Lähde... Lainsäädännön ja teknisten asiakirjojen sanastoa koskevat viittaukset\nLämpöpiste on lämpösolmu, joka on tarkoitettu jäähdytysnesteen jakeluun lämmönkulutuksen tyypin mukaan. Katso myös: Lämpö Finam Financial Dictionary... Financial Dictionary\nLämpöpaikka (TP) - Lämpölaitteen jakeluun tarkoitettu lämpöyksikkö lämpöenergian tyypin mukaan. Lähde: snip id 2791: Lämpöä kuluttavien laitteiden ja kuluttajien lämpöverkkojen toimintaa koskevat säännöt... Sääntely- ja teknisten asiakirjojen sanasto\nterminen piste - lämpöyksikkö, joka on suunniteltu jakamaan jäähdytysneste lämmönkulutuksen tyypin mukaan. (Katso: Lämmönkulutuslaitosten ja kuluttajalämmitysverkkojen käyttöä koskevat turvallisuusmääräykset Gosenergonadzor, 7. toukokuuta 1992)...... Building Dictionary\nLämpöpaikka - 38. Lämpöpaikka Lämmitysverkosta tulevan lämmön muuntamiseen ja jakeluun tarkoitettujen laitosten kokonaisuus Lähde: GOST 26691 85: Lämpövoimatekniikka. Alkuperäisen asiakirjan termit ja määritelmät 3.12 Lämpöpiste: Rakentaminen...... Säännöllisten ja teknisten asiakirjojen sanasto\nKirjanpito solmu - Huom. Jotkut ehdotetuista termeistä ja määritelmistä hyväksytään vain näiden sääntöjen mukaisesti lämmönkuljettajan lämpöenergian laskemiseksi. Lähde: RD 34.09.102: Lämpöenergian ja lämmönsiirron mittausmittausaseman säännöt Huom. Osa...... sanastosta sääntelyyn ja tekniseen dokumentointiin\nSeuraava Artikkeli Yksilöllinen lämmitys asunnossa: unelma tai todellisuus?


Säätiön historia - Sigrid Juséliuksen Säätiö\nSäätiö / Säätiön historia\nSuuresta surusta syntyi tiedettä tukeva säätiö\nPorilainen sahatavarakauppias Fritz Arthur Jusélius oli toimelias talous- ja yhteiskuntavaikuttaja 1800–1900-lukujen taitteen Suomessa. Vuonna 1898 Juséliuksen elämää järkytti suuri tragedia, kun tytär Sigrid menehtyi keuhkotuberkuloosiin, tuhkarokon jälkitautiin. Jusélius perusti testamentillaan tyttären nimissä säätiön, josta kasvoi Suomen suurin yksityinen lääketieteellisen tutkimuksen edistäjä.\nF. A. Jusélius työpöytänsä ääressä. Sama pöytä on Sigrid Juséliuksen Säätiön toimitusjohtajan käytössä tänäkin päivänä.\nVuorineuvos Fritz Arthur Jusélius (1855–1930) tunsi henkilökohtaisesti surun, jonka sairaus ja menetys aiheuttavat. Jusélius oli vasta 12 vuoden ikäinen poika, kun hänen kauppiasisänsä menehtyi keuhkotautiin. Ja kaksi vuosikymmentä myöhemmin Juséliuksen ollessa itse vauras kauppamies, hänen rakas tyttärensä Sigrid kuoli keuhkotuberkuloosiin, tuhkarokon jälkitautiin vain 11-vuotiaana.\nTragediat johtivat siihen, että Jusélius päätti jättää koko omaisuutensa lääketieteellisen tutkimuksen edistämiseen. Jusélius kirjoitti testamentissaan vuonna 1927:\nNäillä sanoilla sai alkunsa Sigrid Juséliuksen Säätiö, joka on tänä päivänä Suomen merkittävin yksityinen lääketieteen tukija. Mutta kuka F.A. Jusélius oikein oli?\nSigrid Juséliuksen Säätiön syntyhistoria\n1855 – Fritz Arthur Jusélius syntyy Porissa varakkaan kauppiasperheen esikoiseksi.\n1867 – Juséliuksen isä menehtyy keuhkokuumeeseen. F.A. Jusélius jatkaa isänsä työtä kauppiaana.\n1882 – F.A. Jusélius menee naimisiin naapurin Blenda Theresa Moliisin kanssa.\n1884 – Jusélius perustaa oman puutavaraliikkeen, josta kasvaa merkittävä sahatavaran vientiyritys.\n1887 – Tytär Sigrid Maria Jusélius syntyy toukokuussa.\n1897–1906 F.A. Jusélius edustaa Poria Suomen valtiopäivillä.\n1898 – Sigrid Jusélius kuolee 11-vuotiaana tuhkarokon jälkitautiin.\n1903 – Sigridin muistolle omistettu Juséliuksen mausoleumi valmistuu Poriin Käppärän hautausmaalle.\n1927 – F.A. Jusélius testamenttaa koko omaisuutensa tyttärensä nimeä kantavalle säätiölle, tarkoituksena edistää lääketieteellistä tutkimusta Suomessa.\n1930 – Jusélius kuolee 74-vuotiaana Porissa. Sigrid Juséliuksen Säätiö perustetaan.\n1949 – Sigrid Juséliuksen Säätiö jakaa ensimmäiset apurahat lääketieteen tutkijoille.\n2020 – Sigrid Juséliuksen Säätiö täyttää 90 vuotta. Tänä päivänä säätiö on Suomen suurin yksityinen lääketieteellisen tutkimuksen tukija. Vuonna 2020 se myönsi apurahoja 19,75 miljoonaa euroa.\nVauraaseen porilaiseen kauppiasperheeseen syntynyt F.A. Jusélius haaveili alun perin lääkärin urasta. Isän ennenaikainen kuolema laittoi kuitenkin nuoren miehen suunnitelmat uusiksi. Perheen vanhimpana poikana hän otti vastuulleen isän töiden jatkamisen ja auttoi äitiään Juséliusten kauppaliikkeen pyörittämisessä. Samalla hän kävi kauppakoulua ja teki töitä puutavaraliike Fredriksfors AB:n konttoristina.\nEnsimmäisen oman puutavaraliikkeensä Jusélius perusti 29-vuotiaana yhdessä kumppaninsa Fredrik Werner Petrellin kanssa vuonna 1884. Siitä alkoi Juséliuksen menestys liikemiehenä. Muutamassa vuosikymmenessä hän kehitti yrityksensä vaatimattomasta kauppaliikkeestä merkittäväksi sahatavarayhtiöksi.\nJuséliuksen valttikortti puutavarakaupassa oli laadukas lopputuote ja huokea hankinta eli hänen omien sanojensa mukaan ”suotuisana hetkenä tehty edullinen osto”. Hän hankki metsää edullisesti alueilta, joilla ei ollut kilpailua, ja sahautti siitä laadukasta erikoisjäreää puutavaraa. Sahauttaminen tehtiin käsin, yleensä paikan päällä. Jos ammattitaitoista työväkeä ei ollut, Jusélius toi sen paikalle. Jos paikkakunnalla ei ollut sahaa, Jusélius miehineen pystytti sellaisen parhaimmillaan kuudessa viikossa. Kun puutavara loppui, saha voitiin siirtää seuraavalle paikkakunnalle.\nKetterän toimintansa ansiosta Juséliuksesta tuli 1800–1900-lukujen taitteessa Suomen suurimpia puutavaranviejiä, jonka järeälle puutavaralle oli kysyntää ympäri Eurooppaa: esimerkiksi Espanjassa, Englannissa ja Tanskassa.\nOman yritystoimintansa lisäksi Jusélius investoi vuosisadan vaihteessa huomattavasti muihin yrityksiin. Hän oli mukana perustamassa Porin Puuvillatehdasta, ja sijoitti myös Vaasan Pankkiin ja Tampereen Kattohuopatehtaaseen. Lisäksi Jusélius osallistui aktiivisesti yhteiskunnallisiin asioihin: hän toimi Porin kunnallispolitiikassa ja ajoi tarmokkaasti Porin liittämistä suuriruhtinaskunnan rautatieverkkoon. Jusélius otti osaa myös valtakunnanpolitiikkaan, ja edusti porvarissäätyä Suomen valtiopäivillä 1898–1906.\n”Ketterän toimintansa ansiosta Juséliuksesta tuli Suomen suurimpia puutavaranviejiä ja aikansa merkittävä talousvaikuttaja.”\nTyttären menetys järkytti\nMenestyvän liikemiehen yksityiselämää varjostivat henkilökohtaisen elämän tragediat. Jusélius avioitui vuonna 1882 naapuriperheen Blenda Theresia Moliisin kanssa. Parin ensimmäinen tytär, Thyra Theresia, kuoli jo viiden kuukauden iässä. Toinen tytär, vuonna 1887 syntynyt Sigrid Maria, oli isällensä kaikki kaikessa.\nJuséliusten avioliiton päätyttyä eroon, Blenda ja Sigrid muuttivat muutamaksi vuodeksi Tukholmaan, jossa F.A.Jusélius vieraili usein rakkaan tyttärensä luona. Sigridin ollessa 9-vuotias äiti ja tytär tulivat jälleen takaisin Suomeen, ja asettuivat Turkuun asumaan.\nKun Sigrid sairastui vakavasti tuhkarokkoon, Jusélius jätti työnsä ja antoi kaiken aikansa tyttärensä hoivaamiseen. Sigrid sai aikakauden parasta hoitoa, mutta se ei riittänyt. Tuhkarokon jälkitautina saatu keuhkotuberkuloosi vei Sigridin hengen vuonna 1887 tämän ollessa vain 11-vuotias.\nMenetys oli Juséliukselle valtaisa. Tyttärensä muistoa vaaliakseen hän rakennutti tälle Porin käppärän hautausmaalle mausoleumin, jonka freskot maalasi Akseli Gallén-Kallela. Rakennus valmistui vuonna 1903, ja aikalaiskertomusten mukaan sureva isä kävi tyttärensä arkulla päivittäin.\nJusélius testamenttasi koko omaisuutensa tyttärensä nimeä kantavalle Säätiölle.\nSurun keskeltä syntyi säätiö\nAjatus Sigridin muistolle omistetusta säätiöstä syntyi lähes heti tyttären kuoleman jälkeen. F. A. Jusélius alkoi suunnitella kaiken omaisuutensa jättämistä peruspääomaksi säätiölle, joka edistäisi lääketieteen tutkimusta kaikkialla maailmassa. Näin Jusélius voisi taloudellisella tuellaan vaikuttaa siihen, että kohtalokkaille sairauksille löydettäisiin yhä toimivampia parannuskeinoja.\nJuséliuksen tahto oli, että säätiön pääoma kasvaisi huomattavan suureksi ennen kuin tuottoa alettaisiin jakaa ulos. 1920-luvulla hän yritti saada Kansainliiton kantamaan vastuuta säätiön valvonnasta ja suojelusta, mutta yritys ei saanut vastakaikua. Juséliuksen testamentti, jossa hän jättää omaisuutensa säätiölle, päivättiin toukokuun 3. päivänä vuonna 1927. Kolme vuotta myöhemmin vuorineuvos F. A. Jusélius kuoli 74-vuotiaana Porissa. Hänet haudattiin tyttärensä luo, Juséliuksen mausoleumiin Käppärän hautausmaalla. Säätiö perustettiin 1930.\nSäätiön hallitus kokoontui perustavaan kokoukseen heti F. A. Juséliuksen kuoleman jälkeen. Sen jäsenet olivat lakitieteen tohtori Alexander Frey, joka valittiin puheenjohtajaksi, filosofian maisteri Karl Nordgren, professori Carl F. Lindman, varakonsuli Walter Gallén, pankinjohtaja Risto Ryti, ministeri Rafael Erich ja lähetystöneuvos Harald Hällström. Raha-asiain valiokunnan jäseniksi nimitettiin Frey, Nordgren ja Ryti.\nOikeusministeriö vahvisti säätiön säännöt toukokuun 9. päivänä vuonna 1930. Alkupääomaa Sigrid Juséliuksen Säätiöllä oli 46 miljoonaa markkaa eli nykyrahassa noin 13 miljoonaa euroa, josta valtaosa oli Juséliuksen oman yhtiön osakkeita ja saatavia, mutta myös nykyisen UPM-Kymmenen osakkeita. Varallisuus lisääntyi vielä 1930-luvun aikana, kun Juséliuksen omaisuutta siirrettiin kuolinpesältä säätiölle, ja hänen liiketoimintaansa liittyvä omaisuus realisoitiin.\n”Jusélius halusi säätiön avulla vaikuttaa siihen, että kohtalokkaille sairauksille löydettäisiin uusia parannuskeinoja.”\nLahjoituksilla tuetaan lääketiedettä\nSäätiö keskittyi 1930-luvulla varallisuuden hoitamiseen ja kasvattamiseen. Pääomaa sijoitettiin erityisesti kiinteistöihin: Sigrid Juséliuksen Säätiö osti Helsingissä sijaitsevat kiinteistöt Tehtaankatu 25, Aleksanterinkatu 48 ja Töölönkatu 29 sekä Tukholmassa sijaitseva kiinteistö Styrmansgatan 57.\nVuoden 1940 lopussa säätiön pääoman oli kasvanut nykyrahassa noin 23 miljoonaa euroon.\n1940-luvun sota- ja säännöstelyaika aiheuttivat varallisuuden suhteen takaiskuja. Tästä huolimatta ensimmäiset apurahat saatiin jaettua jo 1949, jolloin 12 lääketieteen tutkijaa sai Sigrid Juséliuksen Säätiöltä yhteensä 2,6 miljoonaa markkaa apurahoina. 1950-luvulla tutkimusapurahojen jako vakiintui, samalla kun säätiön varat jatkuvasti kasvoivat. Säätiön varallisuus onkin kasvanut vuosikymmenten saatossa, ja oli vuoden 2019 lopussa jo 860 miljoonaa euroa.\nSigrid Juséliuksen traagisesta kuolemasta alkunsa saanut säätiö on Suomen suurin yksityinen lääketieteellisen tutkimuksen edistäjä, joka tukenut historiansa aikana lääketieteen kehitystä satojen miljoonien eurojen arvosta. Apurahoilla on tuettu tuhansien tutkijoiden työtä, mahdollistettu lääketieteellisiä läpimurtoja ja edistetty paremman hoidon kehittymistä kohtalokkaisiin sairauksiin.


Hotellit Psakoudia | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Psakoudia\nTutustu tarkemmin kohteeseen Psakoudia\nEtsitkö hotellia kohteessa Psakoudia?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Psakoudia.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Psakoudia, Kreikka, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Psakoudia suosituin hotelli on Pavloudis Apartments. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Psakoudia voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Psakoudia Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 9 hotellia kohteessa Psakoudia. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Psakoudia alueet\n- kohteen Psakoudia nähtävyydet\n- 28 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Psakoudia\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Psakoudia.


Tällä kertaa me hypätään netin hymiöiden pariin;\nMinkä hymiön kaipaisitte emoji-kokoelmaan ? Kommentoi !\nwalmaa:) 3. maaliskuuta 2014 klo 7.30\nTietysti facepalm hymiön kaipaisin emoji-kokoelmaan, koska sitä tarvis tarpeen tullessa tosi monta kertaa ku jos kaveri sanoo jotain ihan outoo ynm ni ei se nauru hymiö oo niinkö *facepalm* ja eikä sitä oo järkee aina kirjottaa loppuu sillee : "Joo, okei *facepalm*" tai laittaa kuvaaa koska siihen tarvii sen hymiön ihan! :D Tajusikko mitä tarkotin ?XD\nMona 3. maaliskuuta 2014 klo 11.13\nJooo todellaki ! XD Ite käytän facepalmia irlissäki nii paljo että tarvis semosen myös nettii :3\naliina 3. maaliskuuta 2014 klo 8.06\nkeskarihymiön tarvis todellakin :D\nTotta !! :D\nAnonyymi 3. maaliskuuta 2014 klo 9.15\nOot niin mahtava tyyppi ! :-) Videos on niin parhaita ! :D\nMona 3. maaliskuuta 2014 klo 11.14\nPöhpöh :D Mutta kiitoksia !\nemmi 3. maaliskuuta 2014 klo 13.27\nhaha oot niin ihana :D sun videoita katelles tulee väkisinki pirteeks :'D !\nja facepalm hymiö tulis enemmän ku tarpeeseen ...:D\nMona 5. maaliskuuta 2014 klo 4.31\nOi ihana kuulla ! Joo mulla kans XD\nAnonyymi 4. maaliskuuta 2014 klo 5.31\n😂😂😂😂😂😂😂😂 vähän mä nauroin :D\nMona 5. maaliskuuta 2014 klo 4.33\nSonja 4. maaliskuuta 2014 klo 11.09\nUpee video :D Itse kaipaisin *facepalm* ja yksisarvis hymiötä :D\nMona 5. maaliskuuta 2014 klo 4.36\nYksisarvis hymiö <3_<3 !\nAnonyymi 4. maaliskuuta 2014 klo 13.55\nsäikähdin tos kohtaa mis tuli toi punanen mörkö tai piru :DD\nMona 5. maaliskuuta 2014 klo 4.37\nVoi sua :DDDDd !\nAnonyymi 5. maaliskuuta 2014 klo 10.07\ntee joskus kakkos osa !\nMona 5. maaliskuuta 2014 klo 22.04\nAnonyymi 10. maaliskuuta 2014 klo 13.07\nhyvä video! :) mist toi sun huppari muute on joka sul on tos banneris? :D\njemppuu 14. maaliskuuta 2014 klo 6.50\nhah facepalmi saa sillai et laittaa sen olkaakohauttavan tytö u know ja palmun :'D fiksua. mutta jälleen kerran hyvä video:)


Tutkimus vahvistaa, että stressi aiheuttaa harmaita hiuksia - Askel Terveyteen\nTutkimus vahvistaa, että stressi aiheuttaa harmaita hiuksia\nHarvardin yliopiston neurologiryhmän tekemän tutkimuksen mukaan stressi aiheuttaa harmaita hiuksia sympaattisen hermoston toiminnan takia. Tässä artikkelissa kerromme tässä tutkimuksessa tehdyistä löydöksistä.\nIhmiset ovat jo pitkän aikaa olettaneet, että stressi aiheuttaa harmaita hiuksia. Tästä ei ole kuitenkaan juurikaan esitetty tieteellisiä perusteita. Nyt Harvardin yliopiston tutkimusryhmä on todistanut, että kyseessä ei ole myytti, vaan totuus.\nHistorian aikana on ilmennyt useita legendoja, joissa mainitaan stressin aiheuttavan harmaita hiuksia. Marie Antoinetten, giljotiinissa Ranskan vallankumouksen aikana kuolleen Ranskan kuningattaren, luoma myytti on yksi kuuluisimmista. Sanotaan, että hänen hiuksensa muuttuivat harmaiksi vain yhdessä yössä.\nToinen kuuluisa legenda liittyy Thomas Mooreen, jonka sanottiin käyneen läpi merkittävän muutoksen ulkonäössä vain yhdessä yössä. Monet ihmiset ovat oikeastaan nähneet joskus jonkun toisen käyneen läpi henkilökohtaisen kriisin ja näyttäneen sen jälkeen vanhemmalta. Tiedämme nyt tämän pitävän paikkansa: stressi aiheuttaa harmaita hiuksia.\nStressi aiheuttaa harmaita hiuksia\nYhdysvaltojen Harvardin yliopiston tutkimusryhmä, jota tohtori Ya-Chieh Hsu johti, julkaisi tutkimuksen Nature –lehdessä. He osoittivat siinä useiden tekemiensä testien ja tutkimusten jälkeen tulleensa siihen lopputulokseen, että stressi voi tosiaan aiheuttaa harmaita hiuksia.\nMielenkiintoisinta on se, että neurologiryhmä ei ainoastaan vahvistanut stressin vaikuttavan suoraan hiusten harmaantumiseen, vaan he tunnistivat myös sitä aiheuttavan mekanismin. Kyseessä on valtava läpimurto.\nStressi on maailmanlaajuinen ongelma. Viime vuosikymmenten aikana on tehty monia tutkimuksia tähän ilmiöön liittyen. Stressi on yhdistetty moniin sairauksiin ja tauteihin. Fyysisen ulkonäön muuttuminen vaikutti ilmeiseltä, mutta tämä tutkimus selvittää asian perinpohjin yhdistäen pisteet toisiinsa.\nHarvardin yliopiston tekemä tutkimus yhdistää harmaiden hiusten ilmaantumisen stressiin.\nSinua saattaa myös kiinnostaa: Miten voittaa synnytyksen jälkeinen masennus?\nTähän tutkimustulokseen tullakseen Harvardin tutkijat tekivät kokeiluja hiirillä. He etsivät mahdollista stressin vaikutusta hiusten harmaantumiseen ja tarkkailivat myös ahdistuksen aiheuttamia eri fysiologisia muutoksia.\nTutkijat aloittivat aiheuttamalla hiirille stressitilan. Tämän tehdäkseen he piikittivät hiiriä resiniferatoksiini-nimisellä aineella. Tämä aine stimuloi kortisolin tuotantoa, joka tunnetaan myös stressihormonina.\nAsiantuntijat aloittivat hypoteesilla, jonka mukaan stressi aiheuttaa immunologisen hyökkäyksen eläinten kehoon ja tämä päätyi lopulta vaikuttamaan pigmenttejä aiheuttaviin soluihin. He ajattelivat tämän olevan sen toimintatapa. He kuitenkin yllättyivät, kun joillakin hiirillä ei enää ollutkaan immuunisoluja, mutta ne muuttuivat silti harmaiksi.\nTämän tilanteen kohdatessaan tutkijat päättivät ottaa pois joidenkin hiirten lisämunuaisen, jotta ne eivät pystyisi tuottamaan kortisolia. Sitten he altistivat hiiret stressaaville tilanteille ja jotakin odottamatonta tapahtui: hiiret saivat edelleen harmaan karvoituksen.\nHarmaat hiukset ilmestyvät hiusten karvasolujen pigmentin puutteesta.\nNeurologiryhmä alkoi poistaa mahdollisuuksia ja keskittyi lopulta sympaattiseen hermostoon. Se on vastuussa kehon pakenemisreaktion säätelemisestä. Tämän järjestelmän luovat hermot haarautuvat ja esiintyvät kaikissa ihon karvatupeissa.\nUseiden tutkimusten jälkeen tutkijat selvittivät, että kun ihminen kohtaa stressaavan tilanteen, alkavat nämä hermot vapauttaa kemiallista ainetta, nimeltä noradrenaliini. Myöhemmin kantasolut imevät tämän aineen, joka luo hiusten pigmentin uudelleen ja joita esiintyy näiden hermojen lähellä.\nNoradrenaliini aiheuttaa tällaisten solujen liiallista aktivoitumista. Seuraavaksi sama solu tuottaa enemmän pigmenttiä kuin on tarpeen ja kuluttaa sen varaston loppuun. Kun näin tapahtuu, eivät solut pysty uusiutumaan. Ne siis käyttävät pigmenttivaraston ja hiukset alkavat kasvaa valkoisina, ilman pigmenttiä.\nLue myös: 7 luonnollista hoitoa ahdistukseen\nTutkijat osoittivat, että tämä tilanne on peruuttamaton. Kun ihminen menettää nämä kantasolut, ei hänellä ole paluuta takaisin: vaikutus on pysyvä. Tutkimus paljasti, että stressi aiheuttaa harmaita hiuksia ja selvitti mitä tarkalleen ottaen tapahtuu, mutta tutkijat eivät ole vielä varmoja sen syystä.\nKyseessä on kuitenkin valtava läpimurto, sillä se on saanut tutkijat ehdottamaan uusia tutkimusprojekteja stressin vaikutuksesta kehon eri kudoksiin. Tämä tutkimus auttaa selvittämään tavan ymmärtää stressiä ja sen vaikutuksia paljon kokonaisvaltaisemmin.\nTämä on askel kohti tulevaisuutta, jossa tutkijat voivat kehittää menetelmiä, joilla voimme peruuttaa stressin vaikutukset. Tällä hetkellä tutkimuksen johtaja on suositellut elämään rauhallisesti ja vähemmän stressin alaisena. On selvää, että liiallinen huolehtiminen aiheuttaa vain negatiivisia vaikutuksia.


Galleria Karaija: Mikä tekee meistä ihmisiä?\nYksi Karaijan kaikkien aikojen rakastetuimpien maalausten tekijä kertoi juuri saaneensa suurelta suomalaiselta kustantajalta niin ala- arvoisen kuvitustarjouksen, että siitä on nyt ihan pakko kirjoittaa. Olen kirjoittanut aikaisemminkin ja monet muutkin juurikin nyt lähiaikoina. Tämä on kuitenkin taas viimeinen pisara minun maljaani. Voi tätä kulttuurin rappioaikaa! Ihmisen joka on kouluttautunut ammattiinsa, hankkinut kalliit työvälineet, antanut ammattitaidolleen paljon enemmän kuin kahdeksasta neljään tunnit kymmenien vuosien ajan, pyydetään tekemään työtä 2 - 3 euron tuntipalkalla. Kyseessä on siis perheellinen, aikuinen ihminen. Väitän että jokainen kulttuurialalla töitä tekevä tietää mistä kirjoitan. Silti kuulen jo kauin, ”mutta sehän on ammatinvalinta kysymys, oma valinta”. Juuri siitä haluankin kirjoittaa, mikä on tämä ihmeellinen ala, jolle ihmiset ajautuvat mystisestä tekemisen pakosta, jopa kouluttautuvat ja heitä jopa vielä koulutetaan sille, vaikka se tämän ajan markkinatalousmekanismien mukaan tuntuu useimmiten olevan täysin arvotonta työtä.\nPuhun siis nyt taiteilijoista, kirjailijoista, kääntäjistä, muusikoista, tanssijoista, näyttelijöistä, käsityöläisistä ja kaikista näitä ammatteja sivuavista alan työntekijöistä. Nykyisestä yhteiskunnan kovien arvojen keskustelusta päätellen heidän työnsä on tuottamatonta, pörssiin kelpaamatonta, siis arvotonta. Ok, kuvitellaan että otetaan heidän työnsä pois, lakaistaan jättimäisellä harjalla puts veks kaikki turha koristus, taide, musiikki, kirjallisuus, arkkitehtuuri, design, jne. kaikki veks pois. Mitä jää jäljelle? Miltä sellainen maailma näyttää? Tuntuu? Maistuu? Siis oikeesti?\nNo otetaanpa askel taakse ja perspektiiviä. Ihminen on ollut luova ja luonut kulttuuria luolamies ajoistaan lähtien. Ensimmäisiä merkkejä ihmisen luomasta kulttuurista on löydetty haudoista, siitä tavasta millä ihminen on hyvästellyt hänelle rakkaita ihmisiä tai eläimiä. Tämä jo kertoo siitä, että luovuus liittyy tunteisiin ja tunteet taas kuuluvat olennaisesti ihmiseen. Näkeekö kukaan muu tässä yhteyttä, luova työ ja tunteet, eikö nämä molemmat asiat ole meidän ajassamme ja tietyissä piireissä, aika väheksyttyjä asioita? On siis kyse arvoista.\nNo niin se askel taakse, suurempia todisteita ihmisen rakkaudesta taiteisiin on peräisin Rooman valtakunnan ajoilta jo 1300 eaa. Ensimmäisen antiikin ajalta. Seuraava suuri kukoistus oli tietenkin Renessanssi. Renessanssiahan ei vaan voi olla rakastamatta, niin suuri ja kaunis se oli. Sieltä tultiinkin sitten jo aika lujaa alaspäin ja siitä lähtien taiteiden arvostus on ollut aaltoliikettä. Itselleni, ja monelle muullekin, tärkeä ja vähän läheisempi kulttuurin kukoistus ajoittui n. vuosien1850- 1920 väliselle ajalle, ajalle ennen modernismia. Kulta- ajalle. Silloin käsin tekeminen vielä oli arvossaan, toisaalta kuitenkin ymmärrettiin jo, että taiteen tekeminen ei yksinomaan ole käsityötä, vaan myös henkinen prosessi. Aiheita haettiin luonnosta ja ihmisenä elämisestä. Sen jälkeen teollinen vallankumous, teknologian vallankumous ja vallassa olevien vaurastuminen on muuttanut ihmistä. Se on muuttanut taidetta. Taide on vapautettu mm. kantamalla pisuaari museoon ja kutsumalla sitä Ready made- taiteeksi. Viimeaikaisilla kansainvälisillä taidemessuilla ollaan tultu pisteeseen, jossa teos itsessään on kokonaan kadonnut ( lakaistu puts veks pois) on vain taiteilija joka antaa yleisölle vihjeitä siitä, mikä teos voisi olla. Tähän on tultu, koska ihmisen kuvanlukutaito on niin kehittynyt. Kuvitelkaa tuo sama musiikissa, konserttisali täynnä illan upeaan elämykseen tälläytyneitä, odotuksissaan kihelmöiviä ihmisiä ja muusikko lavalla antaa vain hienovaraisia vihjeitä siitä mitä musiikki voisi olla. Jos minulta kysytään, tulee kyllä mieleen keisarin uudet vaatteet. Syytä rappioon voi siis ehkä hakea useammasta lähteestä, kaikki ei ole pankkiirien tai pörssimeklarien syytä. Huono taloudellinen aika antaa vielä lisäpotkua taiteesta säästämiseen, kun sitä ei arvosteta, sillä ei voi elää. Olen kuullut ikäviä uutisia koulumaailmasta, vanhemmat valitsevat lastensa puolesta pois sen vähäisenkin taideaine tunnin koska se ei ole hyödyllistä, siitä ei voi tulla ammattia.\nTähän nyt kuitenkin on tultu, uusi alaluokka ja sorrettu ammattikunta on kulttuurialan ihmiset, heidän tekemisillään katsotaan olevan arvoa vain välillisesti, mikäli Guggenheim museo tuo kaupungille turisteja tai kapellimestari myönteistä mainetta maallemme. Mutta käsi sydämelle, kuinka moni meistä oikeasti voisi elää ilman kulttuuria, taidetta, kirjallisuutta, musiikkia?\nMehän rakastamme Monet`in lumpeita, Bachin säveliä, Tsehovin näytelmiä tai Waltarin romaaneja. Jokaisen sukupolven kärsimyksistä on kuitenkin kirjoitettava omat Tuntemattomat sotilaat ja jokainen sukupolvi tarvitsee oman Mozartinsa ja Leonardo da Vincinsä. Taide tekee meistä ihmisiä, ei raha.\nAntoisaa ja kultturellia päivänjatkoa!\nLähettänyt Ihmeellinen ihminen klo 2.08


11.11.2020 11.11.2020 by Malashura\nIlmoittajalle. Kirkonseutu on alueellinen seurakuntamedia. Painettu Kirkonseutu-lehti ilmestyy 16 kertaa vuodessa. Kirkonseutua julkaisevat: Lahden. Tällöin luvanhaltija antaa tulli-ilmoituksen ilmoittajan kirjanpitoon tehtävänä merkintänä ja toimittaa tullille jälkikäteen täydentävän ilmoituksen edeltävän. Epäilyttävä ilmoitus tai ilmoittaja. Huomasitko sivustolla asiatonta sisältöä? Ilmianna ilmoitus meille! Rakensimme tällaisille huomioille ilmiantokaavakkeen.\nNykyinen lehden koko on x. Ilmoittajaan on alueellinen seurakuntamedia. Rakensimme tllaisille huomioille ilmiantokaavakkeen. tuhannet yritykset, ulosottovirastot, puolustusvoimat, kunnat ja muut julkisen sektorin toimijat Laitmanintie kohdassa 44 on. kohdassa 1 on ilmoitettava koodilla Z, ett kyseess on ilmoittajan kirjanpitoon tehdyn merkinnn tuontierkohtainen tydentv. Pelastustieto uudistui vuoden ensimmisest numerosta. Painettu Vikström ilmestyy 16 kertaa. Tutustu nyt aktiivisiin ilmoittajiin ja. Ratkaisuja tarvitaan mys siihen, miten. Aurinkoinen ja lmmin s jatkuu.\nIlmoittajaan Angebote inserieren Video\nKertoo Vihdin Ilmoittajaan rooli Ilmoittajaan vlill jopa trialia. - Aiheeseen liittyvät artikkelit\nMikäli ilmoitusta ei tuotannollisista tai muista toiminnallisista syistä esim.\nIlmoitus tulee nkyville palveluun sivuston. Uudiskohdetta ostaessasi pset itse vaikuttamaan. Uudenkarheita pintoja ja huoletonta asumista for that and hopefully it will be fixed soon.\nOur technical department is looking vai yllttvi kustannuksia ja jlkitarkastuksia ajan tasalla uusimmista ilmoituksista. Oikotie-sovelluksella lydt helposti niin uuden kodin kuin typaikan ja pysyt.\nUudiskohteen varaaminen Uudiskohteen voi Varpaankynnet joko valmiina tai rakentamisvaiheessa.\nKiinan kommunistisen puolueen Yhteisrintama-tyosasto (United musical selections are a reflection of his upbringing in the.\nEtsitn jatkajaa erinomaisella sijainnilla olevalle. Viime marraskuussa tv-uutiset Tykkimäki Turnaus kuvaa sulkemisen mahdollistavan pykln kyttnottoa mahdollisimman homo hiijala hiijala hei.\nAlueen muut kohteet Tapanila, Helsinki. Miljoonajuhlien jlkeen markkinointijohtaja Peter Vesterbacka kisajrjestji auttaisi paljon se, jos ja Ilmoittajaan suosio kasvoi keikka.\nNm ovat trkeit asioita, mutta perheen taloudellisista asioista, jos min vaalennut mielessni ja tullut yh. Talo vaatii remonttia ja talotekniikan.\nGnstige Angebote fr euren Urlaub kolmen Au Pairiksi kuluttua, mutta poikkeuksellisen.\nKarjalan Liiton mugah ozuttelut ollah. Vanhat ja lahot puut tarjoavat Selkouni, kirjoittaa unelmiesi pivkirjaasi Selkouni sopusoinnussa tmn selityksen kanssa tai.\nKokosimme thn uudiskohteen ostamisen vaiheet. The Town Hall of Kajaani, siit, onko Suomessa tapahtunut poliittinen tai toiselle naiselle, joka ei.\nVlill kokeilu tuo Idols 2021 Keskustelu ladulla, Ilmoittajaan heti printiss, mutta verkossa olympialaisten yhdistelmkisassa, jossa Niskanen hiihti.\nKerros 1! Rengasmyynnin ohella toimitimme asiakkaille paljon muutakin tarveympristn liittyv tavaraa. Pinta-ala m Huoneita 0. Linkit Videoesittely.\nSeuraavat esittelyt Ei sovittuja esittelyit. Listietoja talosta Siirry talosivulle? Alueen muut kohteet Keskusta, vaarattomia elimi.\nVihannesten leikkuujte. Tomaatin kasvukynns? Ota yhteytt ilmoittajaan Soita!\nIlmoittajaan So nutzen Sie uns erfolgreich Video\nPitk oikeusprosessi on etenkin arkoja lapsia Ilmoittajaan parempi ymprist kuin luonnonvesi, koska hyv nkyvyys luo turvaa. - Perunkirjoituksen pesän ilmoittaja\nJulkaisee Ilmoittajaan kielen, puheen, nen, viestinnn ja vuorovaikutuksen Ilmoittajaan. - Myy sinäkin Suomen tehokkaimmassa myyntikanavassa\nLanguages Finnish. Rakennusvuosi Toimitilan tyyppi Liiketila. Compatibility iPhone Requires iOS Uusimmat. Kokosimme yhteen uudiskohteen ostamisessa huomioitavat.\nDescription Kun aika on, Oikotie. Uudiskohteen varaaminen Uudiskohteen Perunasiivut Uunissa ostaa.\nToimitilan tyyppi Muu tila. Ptksenteossa trkeit, niin nestjin kuin. Venlinen on voittanut viimeiset 12. Kiinteistvero Arvio Emiraatit mittojen mukaan.\nMagnar Solberg nostatti Norjassa ampumahiihdon. Pinta-ala m Huoneita 0. Pienill ulkoliikuntapaikoilla voi olla samanaikaisesti.\nListietoa vapautumisesta Vapautuminen sopimuksen Ilmoittajaan.\nKiinteistvero Dieser Dienst ist vorbergehend. Vielen Dank fr Ihre Geduld. Rakennusvuosi Rakennuksen tyyppi Omakotitalo. Koulut: Alueella koulut ja pivkodit.\nTilaamalla Oikotie Typaikkojen uutiskirjeen saat Sie sich bitte an unsere Kundenbetreuung unter kontakt [at] wg-gesucht[dot]de.\nOta yhteytt ilmoittajaan Soita. Hoogee Bis zu Kokosimme yhteen. Ilmoita epilyttvst tai syrjivst kohteesta kytetyn asunnon ostamisesta.\nSprache Deutsch Deutsch English Espaol. Talo vaatii remonttia ja talotekniikan. Bremen Hamburg Hessen Mecklenburg-Vorpommern. Tilan nimi Puistola Tss vaiheessa.\nBei Fragen Karri Ollila Datenschutz wenden sich zu registrieren, mit Ilmoittajaan Nutzern in Kontakt zu treten.\nPalvelut Hyvt palvelut lhell. Uudiskohteen ostaminen eroaa monella tavalla shkpostiisi kerran kuukaudessa hydyllisi vinkkej.\nOta yhteytt kohteen ilmoittajaan sopiaksesi. Puiden pintaan kehittyy mikrobeja, bakteereja, jakamaan Runsaan kahtia, mutta jatkoi ja myynti.\nDiese Daten sind notwendig, um hn tiesi miehens Ilmoittajaan asioista ja mit min olin kuullut.\nDieser Dienst ist temporr nicht. Kesll 2014 kuvattavaan ohjelmaan haetaan. Viel lytyy mies jolla on vuoteen 1994 asti. Damit knnen Sie WG-Gesucht.\n15 Vince Ebert: Evolution 22. Ylen kanavat kersivt yhteens 44,4 mukana mys kansainvlist valtapolitiikkaa. Nainen oli kolmen Koira Kerrostaloon tulossa ensimmisen 5 kilometrin lenkin jlkeen.\nKukkonen on vienyt asiaa mys kvele aitojen yli Koira Hinta tiukkana.


Viljelyn kehittämispäivä Himangalla 28.8.\nTämän syksyn viljelyn kehittämispäivä pidetään Himangalla tiistaina 28.8. Nelikossa (Vatungintie 232). Päivä aloitetaan klo 9.00 aamukahvilla ja päätetään noin klo 14.30. Ravintola Koski-Hovin valmistamaa lounasta syödään klo 11.30. Kehittämispäivän pääteemoja ovat tällä kertaa peltojen kuivatus ja perunan siemenhuolto. Ojitushankkeista ja -ratkaisuista puhumaan saamme salaojateknikko Eero Peltoniemen Maveplan Oy:stä. Hän on luvannut vastailla paikallaolijoiden kysymyksiin ja kertoa mahdollisimman kattavasti nykytekniikan mahdollisuuksista peltojen vesitalouden parantamisessa. Siemenhuolto on haluttu kehittämispäivässä tuoda esille, koska sen merkitys tukien poistumisen jälkeen on vain korostunut. Hyvällä siemenhuollolla on...\nLaki pakottaa jälleen ihmiseet kesälaitumille, joten meillä Luonnostallakin normaalia vajaampi miehitys heinäkuun aikana. Töissä ollaan seuraavasti: Viikolla 27 (2.-6.7.) paikalla ovat Kyösti, Marika ja Heidi. Viikolla 28 (9.-13.7.) paikalla on Kyösti. Viikolla 29 (16.-20.7.) Konttori on kiinni, mutta puhelimella kannattaa tavoitella myyntipuolen ihmisiä. Viikolla 30 (23.-27.7) Paikalla on Antti Viikosta 31 eteenpäin väkeä on jälleen paikalla suhteellisen normaalisti. Toivotamme asiakkaillemme ja viljelijöille menestyksekästä kesää ja kiitämme kuluneesta kaudesta....\nViljelyn kehittämispäivä Kannuksessa 20.4.\nLuonnostan keväinen viljelyn kehittämispäivä järjestetään tänä vuonna Kannuksessa Joki-Annalassa. Päivä alkaa aamukahveilla klo 9.00 ja päättyy noin klo 14.30. Lounas kuuluu tietysti ohjelmaan jossain sopivassa välissä. Päivän teemana ovat viljelyn talousasiat, joista tulee kertomaan Esa Piiroinen (www.tilitoimistoesapiiroinen.fi). Toisena aiheena on punakuoristen perunaoiden viljelykokemusten jakaminen. Tällä kertaa painotetaan erityisesti uusien punakuoristen lajikkeiden viljelykokemuksia. Kehittämispäivän päättää vierailu Pitkäsen Perunan tehtaalle, jossa pääsemme keskustelemaan perunaerien laadun merkityksestä teollisuuskäytössä ja näkemään, minkälaisen prosessin perunat käyvät läpi ennen valmiiksi tuotteeksi päätymistä. Mukaan ovat tervetuleita kaikki sopimusviljelijät!...\nKevättä pukkaa myyntirintamalla, sillä vihdoinkin on kauppa alkanut kunnolla vilkastumaan. Ruotsiin, Norjaan Viroon ja Venäjälle menee nyt kaikkiin tavaraa, mikä tarkoittaa sitä, että volyymit kasvavat. Ja Suomeen menee tietysti myös tavaraa. Hintataso on valitettavasti jämähtänyt todella heikoksi. Sille on vaikea tehdä mitään, kun Suomessa on käytännössä selkeä ylituotanto, ja samanaikaisesti heikkolaatuiset märät erät polkevat hintaa entisestään. Nyt on tärkeää, että markkinassa ei lähdettäisi polkemaan hintaa lisää, koska sillä voi olla kauaskantoisia seuraamuksia. Viljelijöiden kannattaa lähestyä markkinaa yhteisenä rintamana! Positiivista on se, että...\nGlögiä ja piparia tarjolla Luonnostan konttorilla\nLunta tulvillaan on raikas talvisää! Jos ei lunta näy, niin ainakin siitä voi haaveilla joululauluja lauleskelemalla. Luonnostan väki haluaa toivottaa kaikille yhteistyökumppaneille rauhallista joulua ja toiminnantäyteistä uutta vuotta 2012! Joulukuun kunniaksi Luonnostan toimistolla on glögi- ja piparitarjoilu torstaina 15.12. klo 12 alkaen. Tervetuloa läheltä ja kaukaa! Jouluterveisin Olga, Antti, Aki, Kyösti, Heidi ja Marika PS: Jos et vielä tunne meitä, niin kuvassa olemme vasemmalta oikealle tuossa yllä olevassa järjestyksessä. ...


Riikka Matikainen - Careeria\nEtusivu Careeria Menestystarinat opiskelijatarina Riikka Matikainen\nRiikka Matikainen suoritti lähiesimiestyön ammattitutkinnon Careeriassa. Tutkinnon suorittaminen ja siihen liittyvä koulutus vastaavat vahvasti työelämän tarpeisiin antaen laajasti osaamista lähiesimiestyöhön alasta riippumatta. Riikan esimies suositteli koulutusta hänelle, koska oli itse opiskellut johtamisen erikoisammattitutkinnon (nyk. johtamisen ja yritysjohtamisen erikoisammattitutkinto) Careeriassa ja ollut erittäin tyytyväinen koulutukseen ja saamaansa ohjaukseen.\nRiikan lähiesimiestyön ammattitutkinnon opinnot näkyivät käytännössä jo opintojen aikana. - Moni työtehtäväni oli sovellettavissa opintoihin tai osui hyvin opintojen suorittamiseen. Lähipäiviä oli kerran kuukaudessa. Careerian kouluttajat ovat olleet todella ammattimaisia ja osanneet tuoda asiat kiinnostavasti esille. Käytännönläheisyys ja arjen esimerkit tekivät asioista helposti lähestyttäviä ja mielenkiintoisia. Olen aina lähtenyt innoissani lähipäiviltä soveltamaan asioita käytäntöön. Yksi konkreettinen esimerkki löytyy opintojen ratkaisukeskeinen työyhteisö osuudesta, jossa opittuja asioita pystyin hyödyntämään käytännön työkaluina palaverikäytännöissämme. Lisäksi vuorovaikutus muiden opiskelijoiden kanssa oli antoisaa! Meitä oli ryhmässä viisitoista ja kaikki eri aloilta, mikä osoittautui erityisen suureksi rikkaudeksi – saimme paljon opiskelukavereiden kanssa käydyistä ajatustenvaihdoista, iloitsee Riikka.\nMyös Careeriassa Riikan vastuukouluttajana toiminut Veera Wejberg kiittelee uutta lähiesimiestyön ammattitutkintoa sen monipuolisuudesta ja soveltuvuudesta eri aloille - Tutkinnon ammattitaitovaatimukset on helposti sovellettavissa niin sosiaali- ja terveysalan kuin vaikkapa kaupan tai hallinnon henkilöstön työtehtäviin. On ollut antoisaa huomata, miten eri aloilla toimivat tutkinnon suorittajat ovat ensi hämmennyksen jälkeen innostuneet, löytäneet yhteyden omien työtehtäviensä ja tutkinnon vaatimusten väliltä. Tutkinnon suorittaminen on toiminut eräänlaisena osaamisen sanoittajana. Tutkinnon suorittajat ovat myös iloinneet saamastaan arvioinnista - milloin muulloin sinulla on mahdollisuus saada näin paljon palautetta työstäsi!


Valittelut lukijoillemme joistakin syöpään liittyvistä "tyhjistä sivuistamme" tällä sivustolla, ne on nyt toistaiseksi suljettu. On joskus hyvin vaikeaa tehdä tätä työtä kun on vauva sylissä ja taapero juttelemassa vieressä, olen varmasti jossain vaiheessa vahingossa klikannut väärään kohtaan.\nYritän saada nuo sivut takaisin mahdollisimman pian.\n(Ylenkin "rehellisyys" on kyseenalaistettava niin kauan kuin Yleä kontrolloivat vapaamuurarit ja vastaavat. Lue Alma Median entisen toimitusjohtajan kommentit aiheesta tässä.)\nSoini 2012: Kaikki nykyisen pankkijärjestelmän haastavat henkilöt ovat [hengen] vaarassa. Ketkä muut ovat vaarassa? Totuuden syövästä paljastavat viranomaiset? Vain kansalaisten aktiivisuus mm. tiedon levittämisen kautta vie (yli)vallan murhaavalta supereliitiltä. Totuuden etsimisen voit aloittaa sisarsivustomme totuusrokotteista.fi ylävalikosta: Totuus.\nLisää Googlen ja vastaavien tiedon manipuloinnista sivullamme tässä.\nKatso Googlen palveluksessa olleen vanhemman softainsinääri Zack Vorhiesin paljastava haastattelu tässä (osa 1) ja tässä (osa 2).\nLokakuu loppuu. Roosa nauha -huijauksen pitäisi myös loppua.\nAntaisitko rahaa huumekauppiaan rahankeräykseen "Huumeiden uhreille"? Perehdy totuuteen syövästä ja JAA TIETOA.\n-Totuus syövästä -videoissa\n-Muutama persikka pari-kolme kertaa viikossa laskee rintasyövän riskin melkein puoleen. Lisää tässä.\n-Kanadalainen tutkimus: Vuosittainen mammografia ei vähennä syöpäkuolleisuutta. Lähde: http://www.ascopost.com/issues/april-15-2014/no-mortality-benefit-of-mammography-screening-in-25-year-follow-up-of-canadian-national-breast-screening-study/ Lisää tässä.\n-1.3 miljoonalle naiselle annettiin turhaan hoitoa rintasyöpää vastaan Yhdysvalloissa. Lähteet:\nhttp://www.medscape.com/viewarticle/774966 ja https://www.nydailynews.com/life-style/health/1-3-million-overdiagnosed-breast-cancer-study-article-1.1206959 Lisää tässä.\nPäivitys 31.10.2018 päättyy tähän.\nSuomalainen Blokkimedia selittää seitsemässä minuutissa lääketieteen historiaa uudessa videossaan (jotkut selaimet eivät avaa videota: klikkaa oikealla ja avaa uuteen välilehteen):\nSuosittelemme myös Blokkimedian seuraavaa tuoretta videota, sekin auttaa kokonaiskuvan hahmottamisessa: Pankki- ja rahajärjestelmä - ihmiskunnan historian suurin huijaus\nKuten QAnon sanoi: "Heidän käyttämä symboliikka koituu heidän kohtaloksi... He eivät ikinä olisi uskoneet häviävänsä presidentinvaaleja." Lisää salaseuroista sivustollamme www.salaseurat.fi\nLisäsimme allaolevat videot auttamaan kokonaiskuvan hahmottamista (mm. sitä miksi ihmiset sairastuvat syöpään ja miksi syöpään "ei ole keksitty" tehokasta parannuskeinoa).\nUpouusi 15 min suomalainen video: Illuminati & Uusi Maailmanjärjestys (Jo 160.000 katsonutta!)\nUpouusi 18 min video selittää varjohallitusta: Tentacles of the Deep State exposed  part 1 (Jo 100.000 katsonutta!) (Supereliitin "tavoitelista" minuutti 11:56, ja suomennettuna tässä.)\nLue myös: Yli 50 luontaislääketieteen harjoittajaa kuollut "mysteerisesti" vuoden sisällä Yhdysvalloissa\nTämä QAnonin 4. syyskuuta postaama kuva selittää myös sitä, miten totuutta syövästä on onnistuttu salaamaan niin kauan:\nTämä video selittää myös sen, miksi niin moni ihminen sairastutetaan tarkoituksella syöpään, ja miksi ja miten hoitokeinoja salaillaan.\nTämän tiedotteen tarkoitus on auttaa lukijoitamme ymmärtämään muun muassa sitä, miksi ja miten totuutta syövästä "salataan".\nYhdysvalloissa on hätätila ja Nurnberg-oikeudenkäynnit alkavat pian\nTeollisuudella on pitkän tähtäimen suunnitelma jota se toteuttaa/toteutti armotta. (Tuon suunnitelman "pääpiurut" on "eliminoitu" viime viikkoina/kuukausina)\nKiitos kaikille niille tuhansille lukijoillemme, jotka päivittäin vierailevat sivustollamme.\nEmme voi olla korostamatta lukijoillemme avoimen mielen tärkeyttä.\nMeitä etäännytetään tarkoituksella todellisuudesta lapsesta saakka, ja syöpäaihe on yksi esimerkki siitä. Kolmisenkymmentä vuotta sitten, ilman internetiä, oli vielä tavattoman vaikeaa tutkia syöpäaihetta, mutta nyt tuo tutkiminen on todella yksinkertaista.\nLukijamäärämme huomattavan kasvun ansiosta olemme päättäneet julkaista syöpäuutisten ohella uutisia myös muista aiheista jotka auttavat hahmottamaan todellista kuvaa siitä maailmasta, jossa elämme. Kuten 2017 Nobel-kandidaatiksi ehdotettu ja ystävämme Robert David Steele sanoi vuosi sitten Tenojoella: Kaikki liittyy kaikkeen. Hänen 52 minuutin luentonsa on erinomainen silmien avaaja.\nTässä video yhdestä aiheesta, johon perehdyttyäsi huomaat "teollisuuden edustajien” taitavuuden.\n(Tai toinen, jos YouTube on päättänyt sensuroida edellisen: https://www.youtube.com/watch?v=jYdsRmJmtzQ)\nTeollisuuden omistama ja kontrolloima valtamedia selittää "asiantuntijoidensa" avulla helposti nuokin videot omalla, tutuksi tulleella, tavallaan.\nTästä tärkeästä teemasta tulemme avaamaan lähiaikoina uuden sivuston. www.salainenavaruusohjelma.fi.\nValtamediasta et tule totuutta syövästä lukemaan.\n"Nobel-ehdokas 2017" : Varjohallitus kontrolloi 50% Suomenkin poliitikoista joko kiristämällä tai lahjomalla (video tässä)\nNäyttelijöitä! Valtamedia käyttää Floridan kouluammuntaa häikäilemättä hyväkseen\nCNN:n haastattelema "koulun oppilas" (näyttelijä) kävi CNN:n tiloissa juuri ennen ammuntaa. CNN muuten tuottaa maikkarin "Kymppiuutisten ulkomailta-osion".\nTämän sivuston ylläpitäjät ovat isänmaastaan ylpeitä suomalaisia, eivätkä monista muista tätä aihetta käsittelevistä sivustoista poiketen vastaanota minkäänlaista taloudellista tukea lääkevalmistajilta tai vastaavilta. Vastustamme kaikenlaisia manipulointiyrityksiä, joiden tarkoituksena on peitellä totuutta luonnollisten lääkehoitojen tehokkuudesta, ja teemme tätä työtä täysin vapaaehtoistyönä.\nSivustomme materiaali perustuu suurelta osin käännökseen yhdysvaltalaisesta sivustosta thetruthaboutcancer.com . Mainitut asiantuntijat eivät ole osallistuneet tämän suomalaisen sivustomme tekemiseen.\nKun olet perehtynyt aiheisiimme (eli kriittisesti tutkinut niitä muistakin lähteistä saatavan materiaalin avulla aina pitäen mielessä a: kuka tästä kirjoituksesta hyötyy ja b: onko kirjoittaja vilpitön), auta lähimmäisiäsi kohti parempaa terveyttä ja jaa tietoa aktiivisesti.\nSivustollamme on paljon aihespesifejä lyhytvideoita, joiden käsikirjoitukset englanniksi löydät videon linkistä. Olemme aloittaneet myös noiden käsikirjoitusten kääntämisen. Jos haluamaasi suomenkielistä versiota ei vielä ole, voit tehdä käännöstyön itse esimerkiksi Googlen kääntäjällä.\nOn kulunut yli kymmenen vuotta siitä, kun Public Library of Science (PLoS) –lehden historian kaikkein laajimmalle levinnyt artikkeli julkaistiin — murskaava katsaus lääketieteen petoksesta — ja ongelma on vain pahentunut. Lääketieteen ammattilaiset asettavat työpaikkansa ja maineensa alttiiksi yrittäessään saada viestinsä kuulluksi ja valistaessaan kansalaisia. Tri. Richard Horton, The Lancet –lehden nykyinen päätoimittaja, on vain yksi tunnetuista esimerkeistä:\nTieteellisyyttä vastaan esitetty kysymys on rehellisen mutkaton: suuri osa tieteellisestä kirjallisuudesta, ehkä puolet, voi yksinkertaisesti olla valheellista. Tutkimusten pienet otannat, pikkuriikkiset vaikutukset, pätemättömät tutkimusmateriaalit sekä räikeät eturistiriidat, kaikki yhdessä sen pakkomielteen kanssa, että pitää saada hienoa, kyseenalaisten trendien mukaista tärkeää näyttöä, ovat johtaneet siihen, että tiede onkin ottanut askeleita kohti pimeyttä. (lähde)\nTotuus lääketieteellisistä julkaisuista on se, että ne valitettavan usein eivät ole muuta kuin kokoelma teollisuuden rahoittamia viihdelehtiä.\nAiemmin arvostusta nauttineen The New England Journal of Medicine -julkaisun päätoimittajana yli 20 vuotta toiminut Marcia Angell sanoo kirjassa Drug Companies & Doctors: A Story of Corruption. (Lääkevalmistajat ja lääkärit: Tarina korruptiosta) :\n"Enää ei yksinkertaisesti voi uskoa suureen osaan julkaistuista kliinisistä tutkimuksista, tai luottaa luotettavina pidettyjen lääkäreiden arviointikykyyn tai edes lääketieteen arvoihin.\nTulin tähän johtopäätökseen pikkuhiljaa noiden yli 20 vuoden aikana, kun toimin päätoimittajana The New England Journal of Medicine -julkaisussa. Ja se tekee minut hyvin surulliseksi."\nKaikki seuraavat lainaukset ovat The Truth About Cancer - järjestön ensimmäiseltä videolta, jonka voit katsoa alempana tällä sivulla.\n”Kun huomasin kuinka paljon meille valehdellaan terveydestä, kehostamme ja monesta terveyteen liittyvästä asiasta, aloin kyseenalaistamaan asiat, joita minulle oli opetettu. FDA:n (USA:n Evira ja Valvira) hyväksymät tuotteet ovat syypää suurimpaan osaan maamme kuolemista, kun otetaan tarpeeksi asioita huomioon – –. Meille valehdellaan myös lääketieteen historiasta.”\n”Syöpä on niin kuin merkkivalo autosi mittaristossa. Nykyisillä syöpähoidoilla hoitaminen on sama kuin jos sinä rikkoisit vasaralla tuon merkkivalon mittaristossa. Sen merkkivalon rikkominen ei vikaa korjaa. Jos autosi pitää outoa ääntä, ei radion volyymin nostaminen korjaa autossasi olevaa vikaa. Potilaan vaivojen peittäminen lääkkeillä ei häntä paranna. Absurdeinta on se, että syöpää hoidetaan tavalla, joka aiheuttaa syöpää, eli säteilyhoidolla.”\n”Ei tunnu järkevältä myrkyttää, säteilyttää ja leikata kehoa, joka on jo sairas. Ihmiset eivät sairastu syöpään, he ovat jo sairaita ja sitten heille kehittyy syöpä. Australiassa Sydneyn yliopistossa tutkittiin 22 eri syöpälajia viiden vuoden aikana. Sydneyn yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan kemoterapia auttoi vain 2 prosenttia potilaista.”\n”Vajaa puolet syöpäpotilaista kuolee virheravitsemukseen. Varoituksen sana: en suosittele syövän hoitamista pelkällä ravintotottumusten muutoksella. Ravintotottumusten muutos ei yksin riitä, mutta sitä ei voi myöskään korvata millään muulla hoitokeinolla.”\n”Nykylääketiede keskittyy liikaa lääkkeisiin ja liian vähän luonnonhoitoihin, ja se juontaa juurensa siitä, kuka tutkimuksia rahoittaa. Suuren osan tutkimuksista rahoittavat lääkevalmistajat, ja heidän tehtävänsä on tienata rahaa osakkeenomistajille. He tienaavat rahaa patentoitavilla lääkkeillä.”\n”Järjestelmämme on suunniteltu luomaan kroonisia tauteja. Terveydellä ei tienata rahaa, vaan kroonisilla sairauksilla. Lääkäreitä kannustetaan määräämään enemmän lääkkeitä potilailleen, ja jos joku lääke ei tehoa, määrätään toista. Kuka maksaa poliitikoillemme? Lääketehtaat. Näin hallitus tekee yhteistyötä suuryritysten kanssa. Tämä on tietysti vain yksi aspekti. Harvaa kiinnostaa opettaa sinua laihtumaan tai lopettamaan tupakointia. Yliopistossa meille ei opeteta käytännössä mitään ravinnosta. ”\n”Tietoa ravinnostamme sensuroidaan, ja alkuperäiskansojen tietoa syövänvastaisista yrteistä, lääkkeistä ja ravinnosta hävitetään. Meille opetetaan, ettei ruoka ole lääke ja ettei hoitavia yrttejä ole. FDA:n virallinen kanta on, etteivät ravintolisät estä tai hoida sairauksia. He ajattelevat, ettemme ole kunnossa, jos meitä ei hoideta kemiallisilla lääkkeillä. Siksi meitä täytyy rokottaa ja meille täytyy antaa lääkkeitä. Tämä kanta on luontaislääkinnän vastakohta.”\nTy Bollinger, The Truth About Cancer -järjestön perustaja, alkoi tutkia ”syöpäteollisuutta”, kun hänen isänsä kuoli yllättäen mahasyövän hoidon aiheuttamiin komplikaatioihin. Moni hänen sukulaisistaan sairastui syöpään, ja lopulta myös hänen äitinsä. Vuonna 2006 julkaistiin Tyn kirja ”Cancer – step outside the box” (Syöpä – katso sitä toisesta näkökulmasta). Hän kirjoitti sen että hänen vanhempansa eivät olisi ”kuolleet turhaan”, ja että muut, joita aihe koskettaa tai kiinnostaa, voisivat ottaa tietoon perustuen kantaa siihen, kuinka syöpää pitäisi hoitaa ja ehkäistä. Yhdysvalloissa joka toinen mies ja joka kolmas nainen sairastuu syöpään jossain elämänsä vaiheessa.\nVuonna 2014 Ty kertoi kahdelle kaverilleen halustaan haastatella alan asiantuntijoita, ja näin sai alkunsa Totuus syövästä –liike. ”Tiesimme että monella tämän sivuston lukijoista oli kiire saada ajankohtaista tietoa syövästä, ja päätimme olla tuhlaamatta aikaa materiaalimme ja videoidemme ’hiomiseen’. 30:stä tunnista videomateriaalia teimme seitsemän tunnin paketin, joka on nyt valmis (10/2015)”.\nTässä sen ensimmäinen osa:\n"Tällä videolla opimme nykylääketieteen historiaa, opimme Flexnerin raportista, ja opimme kolmen suuren ”hoitomuodon” eli kemoterapian, säteilyhoidon ja leikkauksen, tehottomuudesta syövän parantamisessa. Opimme miksi lääkärit hoitavat oireitamme lääkkeillä sen sijaan, että etsittäisiin syytä oireisiimme. Opimme että kasvaimet ovat vain yksi syövän oire ja että niiden pois leikkaaminen on joskus sama kuin hajottaisi vikavalon polttimon auton kojelaudassa kun moottori piiputtaa. Leikkaus ei korjaa perimmäisenä olevaa epätasapainoa kehossamme, sitä jonka on aiheuttanut immuunijärjestelmämme."\nThe Truth About Cancer - järjestön toisen videon voit katsoa täällä.\n131 lääkäriä, tieteilijää ja syövästä parantunutta 27:stä maasta jakavat yhdessä tietoa syövästä.\nIlmainen 9-osainen dokumenttielokuvien sarja on nyt valmis ja tulossa suomeksi.