Lehtimäen opiston Joulunasta 2018 by Lehtimäen opisto - Issuu\nKun pieni tonttu matkaan lähti, taivaalla tietään valaisi tähti. Se johdatti lumisen metsän taikaan, aidon Joulun unelmaan ja aikaan .\nUlkoisin ja sisäisin uudistuksin kohti tulevaa\nTEOlaiset työn touhussa\nTyötä päin—Jarnon kuulumisia\nSelkomessu Lehtimäen kirkossa\nLehtimäen toimintakeskuksen vierailupäivät opistolla\nTallin taikaa ja ratsastamisen riemua\nUutta putkea ja vähän muutakin\nKenet kutsut paikalle, jos ...\nYleisurheilukisat opiston tyylillä\nOpiskelua Lehtimäen opistolla\nTi-Ti Nalle 30 vuotta!\nNyt kieli keskellä suuta ...\nPÄÄTOIMITTAJAN TERVEISET Edellisten vuosien tapaan Lehtimäen opistolla sattuu ja tapahtuu monenlaista. Tässä Nasta -lehdessä, joka muuten on jo 121, kerrotaan näistä syksyn tapahtumista. Tällä kertaa Joulunastaa 2018 kokosivat pääasiassa aikuisopiskelijat ryhmänohjaajiensa kanssa. Aikuisopiskelijoiden kanssa pohdittiin aiheita ja asioita, joita syksyn mittaan on tehty tai mistä ei hetkeen olla kirjoitettu lehteen. Aikuisopiskelijat eivät suinkaan kirjoittaneet kaikkia juttuja itse. Sen verran juoni ryhmä on kyseessä, että he delegoivat aiheita jokaiselle opiston\nryhmälle ja muutamalle henkilökuntaan kuuluvallekin. Rehtorin terveiset liittyvät opistolla tapahtuviin ja valtakunnallisiin, opistoonkin vaikuttaviin, uudistuksiin. Rehtori kirjoittaa mm. saamastamme pysyvästä rahoitusratkaisusta, SOTE:n mahdollisista vaikutuksista sekä opistolla ”jylläävistä” remonteista. Rehtori mainitsee myös opiston sisäisen sytykkeen  seuraavalla aukeamalla selviää, mitä se voisi olla. Jarno työllistyi hankkeen kautta opistolle ja saammekin lukea hänen kuulumisistaan Jarnon itsensä kirjoitta-\nmana. Uusi opintolinja Työelämäopintolinja TEO ”polkaistiin” käyntiin elokuussa. Linjan ohjaaja Arja Tikkanen kertoo työelämäopintolinjalaisten avustamina mitä kaikkea syksyn aikana on tehtykään ja eritoten missä. Ratsastus on monen opiskelijan rakas harrastus. Tallin toimintaa ja ratsastusta kuvaa Salorannan Jutta aikuisopiskelija-Sirpan kanssa. Tässä lehdessä on juttu myös Lehtimäen toimintakeskuksen väen vierailuista opistolla. Lisäksi voit lukea aikuisopiskelijoiden projektityöstä ja muiden ryhmien tuottamia juttuja. Remontit kuuluvat edelleen opiston arkeen, joten niistäkin on luvassa pieni katsaus. Pari henkilökunnan haastatteluakin lehdestä löytyy. Opiston yleisurheilukilpailuista, selkomessusta, Tuike-iltapäivistä ja kansainvälisistä\nvapaaehtoistyöntekijöistä löytyy myös mielenkiintoista luettavaa. Joulujuhlaa pääsemme viettämään jo 14.12.2018. Mielenkiinnolla odotamme, millainen joulunäytelmä meille tarjoillaan. Näytelmä tallennetaan opiston YouTube-kanavalle, josta sitä voi katsoa useammankin kerran. Ai niin  meinasin unohtaa opiston logon. Se on nyt päivitetty vanhaa kunnioittaen. Tämän lehden takakannessa on lisää logon historiasta ja kehityksestä. Kiitos kaikille Nasta -lehden tekemiseen osallistuneille ja lukuiloa lukijoille! Joulunaikaa rauhaisaa, uutta vuotta turvaisaa!\nVirpi Lahti, apulaisrehtori\nULKOISIN JA SISÄISIN UUDISTUKSIN KOHTI TULEVAA Lehtimäen opisto sai opetus- ja kulttuuriministe-\ntukset ja muutokset tarvitsevat syntyäkseen hiljais-\nriön toimesta pysyvän rahoitusratkaisun, joka tuli\nta aikaa. Pysähtymistä sen äärelle, mitä menneiltä\nvoimaan vuoden 2018 alusta. Rahoituksen uudistus\nvuosikymmeniltä on opittu, mitä kannattaa säilyt-\nturvaa vaikeasti vammaisille henkilöille tasavertai-\ntää ja mitä ei? Annetaan siis välillä aikaa mennei-\nsen mahdollisuuden osallistua vapaan sivistystyön\nsyyden muistelemiseen ja sille hiljaiselle tiedolle,\nopintoihin. On hieno asia, että tältä osin olemme\njota opistolla on pitkäaikaisten työntekijöiden ansi-\nsaaneet elää todeksi jo vuoden verran opiston pit-\nosta kertynyt. Opiston henkilökunnalla on tarinoita\nkäaikaista unelmaa! Voidaan siis sanoa, että yksi\nmuistissa opistoelämästä ja niitä meidän uusim-\nosa opiston rahoituksesta on varmentunut.\npien työntekijöiden on ihan mieluista kuunnella.\nTulossa oleva SOTE -uudistus koskettaa erityisesti\nTarinat ja muistot ovat osa opistoa.\nhenkilökohtaisen avustajakulujen osalta opistom-\nOpiston opiskelijoiden hyvää ajatellen on henkilö-\nme opiskelijoita. Samaan aikaan uudistuksen kans-\nkunta monta kertaa taipunut monelle mutkalle.\nsa on tarkoitus tulla voimaan uudistettu vammais-\nKonsteja on ollut moneksi ja ilman hersyvää huu-\npalvelulaki, jossa on tällä hetkellä hyvin huomioitu\nmoria tuskin olisi selvitty. Kipeitä ja synkkiä hetkiä\nerityiskansanopiston opiskelijat. Näyttää vahvasti\non ollut, mutta aina on yhteisön tuki kantanut\nsiltä, että valtio eri lainsäädäntöuudistuksin haluaa\neteenpäin. Turhaan ei ole opiston logossa kannat-\nturvata elinikäisen oppimisen mahdollisuuden ihan\ntelevat kädet. Niitä on tarvittu monta kertaa. Opis-\nkaikille, eikä se saa pysähtyä siihen, että erityistä\nton henkilökunta on joustanut ja etsinyt aina opis-\ntukea tarvitseva opiskelija saa kielteiset henkilö-\nton parasta. Moni on omalla vapaa-ajallaan kanta-\nkohtaisen avun päätökset.\nnut kortensa kekoon opiston hyväksi. Naistoimi-\nUlkoisten uudistusten osalta opistolla on tämän vuoden aikana alkanut asuntola 1. peruskorjaus ja\nkunta toimi uutterasti vuosikymmenet. Voisikohan vastaava toiminta olla mahdollista jatkossa?\nkeittiöremontti. Alatalon testamenttilahjoituksella\nSelvitäkseen tulevaisuudessa opisto tarvitsee myös\nsaadun talon pihapiiriin on valmistumassa saunalli-\nsisäistä sytykettä. Se on jotain vastaavaa, mitä nais-\nnen piharakennus. Remonttimiehet alkavat olla\ntoimikunnan työ aikoinaan oli. Omasta ajasta anta-\npäivittäinen tuttu näky opiston käytävillä. Opiskeli-\nminen – ei pakosta, vaan siksi, kun sydän sanoo.\njat ja henkilökunta on kestänyt hyvin ”vasaran pau-\nToiveissa on siis saada mahdollisimman moni syt-\nketta”, kun tiedetään peruskorjausten tarpeellisuus.\ntymään opiston asialle. Tämä sen vuoksi, mitä opis-\nElämme ajassa, joka on kovin kiireistä ja alati muutoksessa. On kuitenkin syytä muistaa, että uudis-\nton historia on opettanut. Kannattelevia käsiä tarvitaan, eikä niitä koskaan ole liikaa – sen suhteen ajat eivät ole muuttuneet.\nRauhaisaa joulun odotusta ja Hyvää Uutta Vuotta 2019 Kiitos työmme tukemisesta! Eija Saarimaa, rehtori\n5 Näin lämpöisiltä opiston päärakennuksen vapaa-ajantilat näyttivät ulospäin kylmänä marraskuun sunnuntai-iltapäivänä. Talon sisältä löytyi opiston aikuisopiskelijoita käsitöiden parista. Valmisteilla oli villainen päiväpeitto.\nTEOLAISET TYÖN TOUHUSSA Työelämäopintolinja eli TEO alkoi elokuussa. Opis-\nOpiskelijat pohtivat työelämän pelisääntöjä ja laati-\nkelijat ovat käyneet työharjoittelussa eri yrityksissä\nvat myös omia: Ei saa soitella puhelimella (työ-\nsekä tehneet työtehtäviä myös opistolla. Työhar-\ntehtävien aikana). Keskitytään työhön, ei saa haa-\njoittelupaikkoja on ollut mm. Kohiwood Oy ja EJ-\nveilla töissä. Ei saa vihata toisia työpaikalla, eikä saa\ntarhat Oy Soinissa sekä Järviseudun ammatti-\nhaukkua tai uhkailla. Pitää pyytää anteeksi. Ei saa\ninstituutin puutarha Alajärvellä ja S-market Lehti-\nsammuttaa valoja, eikä leikkiä työpaikalla. Toiseen\nmäki. Työtehtäviin on kuulunut puiden niputtamis-\nei saa koskea ilman lupaa. Peukku pystyyn, ei alas-\nta, kukkaruukkujen lajittelua, tyrnimarjojen poimin-\npäin! Ei saa puhua pahaa selän takana, eikä pus-\ntaa sekä erilaisia puutarhatöitä ja kaupassa hyllyt-\ntämistä. Olemme päässeet myös tutustumaan Järviseudun ammatti-instituutin (Jamin) opetusmaatilaan ja hoitamaan eläimiä. Puutarhurit Mervi Ukonmäki ja Hannele Yli-Mannila Jamilta toteavat, että\nTEO-linjan opiskelijat tuovat heidän työpäiviinsä iloa ja väriä. Opiskelijoiden positiivinen elämänasenne tarttuu ja saa myös heidät hyvälle mielelle. Myös Jamin talonmiehet ovat kehuneet opiskelijoita tehokkaaksi porukaksi!\nSamuelin mielestä kaikkien mukavinta työtä on ollut ruukkujen lajittelu, sekä toisten ihmisten auttaminen. Jenna on pitänyt eniten Jamin puutarhalla tapahtuneesta lintujen talviruokintapaikkojen kuntoon laitosta, Antti puolestaan tavaroiden kuljettamisesta sekä siivoamisesta. Myös koulun autolla työpaikoille siirtyminen on ollut kaikkien mielestä mukavaa, välillä on jännitystäkin ollut ilmassa uuden edessä. Mikään työtehtävä ei ole opiskelijoiden\nOpistolla opiskelijat ovat mm. kuljettaneet pesuai-\nmielestä tuntunut vastenmieliseltä ja kaikille on\nneita, hanskoja ja pesulappuja sekä siistineet ym-\ntuntunut löytyvän se juttu, jossa pääsee loistamaan.\npäristöä. He ovat myös avustaneet siivoojia ja ta-\nTyöpaikoille lähdettäessä olemme kiinnittäneet\nlonmiehiä, sekä Asvassa asuvia seteliopiskelijoita\nhuomiota oikeanlaisen varustukseen, ajoissa olemi-\nseen sekä siihen, kuinka työpaikoilla käyttäydytään.\nJOULUPUODIN AVAJAISET Marraskuussa avasimme opiston uimahallin\npuodin. Siellä TEO-ryhmäläiset ja muutkin opiskelijat pääsivät harjoittelemaan aitoja asiakaspalvelutilanteita toi-\nmiessaan vuorollaan myyjinä ohjaajan avustuksella. Tuotteet Joulupuotiin on valmistettu opistolla. Ahkerasti opiskelijat ovat Ellun pajassa valmistaneet monenmoisia jouluisia tuotteita myytäväksi, mm. tonttuja, sisustustauluja, kransseja ja sytykehiiriä sekä erilaisia saippuoita. Kaikille opiston opiskelijoille on löytynyt kädentaitojen tunnilla jokin tehtävä, jolla he ovat voineet osallistua tuotteiden tekemiseen. TEO-linja ja\nJoulupuoti huomioitiin myös maakunnalliseesti, kun maakuntalehti toimittaja Saila Collander kävi haastattelemassa opiskelijoita asian tiimoilta ja juttu julkaistiin Ilkassa 19.11.2018. Myös Järviseutu –lehdessä meistä oli juttua 21.11.2018. Arja Tikkanen\nTYÖTÄ PÄIN — JARNON KUULUMISIA Lehtimäen opisto sai STEA:n Paikka auki II – osatyökykyisten ja nuorten työllistymisen avustusohjelmasta hankeavustusta työntekijän palkkaamiseen. Paikka auki II -avustusohjelman tarkoituksena on edistää vaikeasti työllistyvien henkilöiden työllistymistä tarjoamalla työpaikkoja sosiaali- ja terveysalan järjestöissä. Tavoitteena on tarjota mahdollisimman monelle vaikeasti työllistyvälle henkilölle määräaikainen työsuhde sekä edistää vaikeasti työllistyvien henkilöiden työelämävalmiuksia ja jatkotyöllistymismahdollisuuksia. Ohjelmassa on kaksi kohderyhmää: työelämän ulkopuolella olevat alle 30-vuotiaat nuoret aikuiset ja osatyökykyiset. Osatyökykyisyyttä on monenlaista  osatyökykyisiä voivat olla esimerkiksi vammaiset, pitkäaikaissairaat, vakavasta sairaudesta toipuvat tai elämänkriisin kokeneet. Osatyökykyisiä voivat olla myös pitkäaikaistyöttömät, joiden työ- ja toimintakyky on alentunut vamman, sairauden tai sosiaalisten syiden takia. VL\nMinä, Jarno Läpinen olin jo pikku poikana joskus -80 luvulla täällä Lehtimäen opistolla ensimmäisen kerran kesäleirillä. Silloin täällä oli vain vanha päärakennus ja Maneesi jotka olivat erillään. Vuosien varrella on rakennettu paljon lisää opetus tiloja ym. tiloja kuten myöskin asumisvalmennusyksiköitä majoitustiloiksi ja tiloja on yhdistetty helpottamaan arjen kulkua. Muistan hetken tuolloin -80 luvulta kun olin päärakennuksen ulko-ovien luona ja katselin pihamaalle ja opiston käytävää. Silloin muistan haaveilleeni, että täällä olisi kiva olla joskus töissä.\nNyt minulla on ollut suuri ilo olla täällä vuoden ajan töissä kädentaitoluokassa tekemässä monenlaisia askarteluja. Olen tykännyt työstäni kovasti. Työtehtäviini on kuulunut mm. 3D korttien tekoa, olen suunnitellut myös jotain sisustus juttuja esim. taulun, servetti telineen ja tehnyt monenlaisia\npaperimassa töitäkin ym. Opistolla on ollut mukavaa väkeä koko vuoden ajan. Työkaverit ovat olleet hienoja / kivoja ihmisiä ja mielestäni meillä on täällä opistolla ollut hyvä yhteishenki.\nJarno maalaamassa paperimassasydämiä.\nTUIKETTA ARKEEN Tänä vuonna olemme kokoontuneet yhdeksänker-\nta, johon opiskelijat ovat voineet kotipaikkakunnil-\ntaa Tuike-iltapäivään. Tuike kokoontuu torstaisin\nlaan osallistua. Yhteisen ohjelman päätyttyä on\nklo 15-17. Iltapäivissä on tehty monenlaista; askar-\nmyös mahdollisuus jäädä vielä juttelemaan kahden\nreltu, laulettu, pidetty levyraatia gospelmusiikista,\noltu kodalla makkaraa paistamassa, tehty ja pidetty jumalanpalvelus, keskusteltu, vietetty pikkujouluja ja pohdittu monenlaisia asioita. Lisäksi joka kerta meillä on ollut hartaus. Yhteistyössä Lehtimäen kappeliseurakunnan ja Lehtimäen toimintakeskuksen kanssa valmisteltiin ja toteutettiin myös selkomessu Lehtimäen kirkkoon marraskuun alussa.\nMyös minä olen saanut näistä iltapäivistä valon tui-\nketta omaan arkeeni. Mukavat kohtaamiset, yhdessä asioiden pohtiminen ja kaikki yhdessä oleminen ovat olleet myös minulle tärkeitä. Monesti olen saanut uusia näkökulmia asioihin. Ryhmässä jokainen antaa jotain itsestään ja samalla saa jotain uutta. Opimme toisiltamme paljon elämästä, ihmisenä olemisesta ja Jumalasta. Nyt kun joulu jo häämöttää, valon tuiketta tuovat adventtikynttilät. Yksi kerrallaan ne syttyvät ja tuovat lisää valoa. Jouluna juhlimme Jeesusta, joka on Maailman Valo. Suosikkijoululaulussani lauletaan: ”Yön helmaan vaipunut on jo Betlehem varjoissa alla tähtien. Ken vielä valvoo, pian ihmeen nähdä saa: Tämä yö muuttaa historiaa. Kunnia, kunnia Korkeimman! Ylistäkää Jumalaa! Poikansa ainoan, Herran\nTuike-nimi tuli opiskelijoilta. Ehkä siinä yhdistyivät meidän iltapäivien vetäjien, Tuiren ja Kristiinan ni-\nVapahtajan, tänä yönä hän toi maailmaan. ”(Lasse Heikkilä).\nmet. Muistan kuitenkin jonkun sanoneen, että nämä hetket ovat valontuiketta opiston arkeen. Jokai-\nKiitos yhteisistä hetkistämme opistolla ja\nsella ihmisellä on oikeus toteuttaa omaa uskonto-\naan. Tuike-iltapäivät ovat evankelis-luterilaisen kir-\nkon kehitysvammaistyötä. Niissä on mukana aina usko ja rukous. Iltapäivät ovat vapaaehtoisia, niihin saa tulla jos haluaa. Mutta monet ovat kokeneet, että yhdessä on hyvä olla näissä hetkissä. Hetkissä on jotain tuttua oman kotiseurakunnan toiminnas-\nP.s. Muistathan seurata kuulumisia Facebookista Tuire-pappi Wuorijärvi ja YouTubesta Tuire Wuorijärvi- tileiltä!\nSELKOMESSU LEHTIMÄEN KIRKOSSA Sunnuntaina kaikille\nselkomessu on kaikille ihmisille helposti ymmärrettävä. Messussa oli mukana opiston bändi ja osa partiolaisista. Molemmat olivat esillä omalla tavallaan. Partiolaiset keräsivät kolehdin, ja opiston bändi esitti neljä kappaletta. Sekä partiolaiset että bändi aloittivat messuun valmistautumisen hyvissä ajoin. Opiston bändissä esiintyivät Sirpa, Matias, Henri ja Daniel.\nKirkkokansa sai kuultavakseen hieman erilaista hengellistä musiikkia kuin yleensä, sillä melkein kaikki kappaleet oli muokattu erilaisiksi. Harjoitukset aloitettiin bändin kanssa jo elokuunloppupuolella. Kappaleiksi valikoituivat: Kirkossa, Vuorilaulu, Me\nsaamme kasvaa ja Tuulien teitä. Kappaleet muotoutuivat\nhieman erilaisiksi alkuperäisistä versioista.\nMarraskuun ensimmäisenä päivänä partiolaiset ja bändi kävivät harjoittelemassa omia osiaan Lehtimäen kirkossa. Varsinaisena messupäivänä lähdimme kirkkoon hyvissä ajoin. Messu meni kaikilta puolin\nhyvin ja vieraita oli mukavasti. Kun messu oli\nkirkossa kahvia pullan kera.\nJutun ovat laatineet Enni ja Sirpa (kuvassa)\nOPERAATIO JOULUN LAPSI Meidän partiolaisten ihanteitamme ovat muun muassa auttaminen ja hyväntekeväisyys. Me opiston partiolaiset toteutimme näitä ihanteita osallistumalla Operaatio Joulun Lapseen. Operaatio Joulun Lapsen tarkoitus on tuottaa hyvää mieltä jakamalla lahjapaketteja\nesimerkiksi Romaniassa ja Moldovassa. Me partiolaiset aloimme valmistautumaan operaatioon hyvissä ajoin. Opiston partiolaiset ovat osallistuneet operaatioon ennenkin. Rahaa partiolaiset keräsivät pakettien sisältöihin muun muassa arpajaisten avulla. Päätimme partiolaisten kanssa että tekisimme 3 pakettia. Seuraavaksi mietimme ikäryhmät, joille paketit lähetetään. Päätimme että lähettäisimme paketit 14-vuotiaalle pojalle sekä 9- ja 4-vuotiaille tytöille. Paketit sisälsivät muun muassa: jalkapallon, koulutarvikkeita, leluja, vaatteita ja hygieniatarvikkeita. Pakettien sisälle laitoimme myös hyvän joulun toivotukset kaikilta partiolaisilta. Rukoilimme pakettien puolesta että ne pääsevät perille, ja että ne toisivat lapsille hyvää joulumieltä. Tiistaina 6.11 osa partiolaisista lähti retkeilemään Soiniin. Ennen pakettien palautusta kirjastoon, kävimme tutustumassa Soinin seurakuntataloon. Vietimme mukavan hetken päiväkerholaisten kanssa lauleskellen. Vierailun jälkeen oli mukava jatkaa matkaa Soinin kirjastoon, jonne palautimme paketit.\nOpiston partiolaiset toivottavat kaikil e oikein hyvää joulua!\nLEHTIMÄEN TOIMINTAKESKUKSEN Kerran kuussa keskiviikkoisin toimintakeskuksen\nYhdessä on muun muassa pohdittu raha-asioita,\nväki on saapunut opistolle toiminnalliseen päivään.\nkeskusteltu tunteista, harjoiteltu iPadin käyttöä,\nNäitä keskiviikkoja on odotettu puolin ja toisin, sillä\nkuntoiltu fysioterapeuttien ohjauksessa, tehty aisti-\ntoiminnan ohessa on ollut mukava tutustua uusiin\nharjoituksia, paukuteltu pajalla puutöitä, musisoitu,\nihmisiin ja vaihtaa muutama sana vanhojen tutta-\nmaalattu ja pelattu oppimispelejä. Juhlapyhien\nläheisyydessä on tanssittu ystävänpäivätanssit tai\nToimintakeskuksen ja opiston yhteistyö on muotoutunut muutaman vuoden aikana omaan uomaansa. Tokelaisten vierailut on pyritty suunnitte-\naskarreltu vaikkapa joulukoristeita kotiin vietäväksi. Opistolla on ollut myös eri esiintyjiä, jolloin toimintakeskuksen väki on saanut kutsun esityksiin.\nlemaan heidän tarpeidensa mukaisesti.\nLehtimäki amazing race pisti aivonystyrät tiukkaan testiin. Kuvassa Harri, Ismo ja Pasi ratkomassa tehtävää, jotta taas päästäisiin jatkamaan matkaa.\nHarri ja Aarre pohtimassa paljonko rahaa tarvittaisiin kenkien ostamiseen.\nVIERAILUPÄIVÄT OPISTOLLA Ystävänpäivää opistolaiset ja toimintakeskuksen\nOpiston opiskelijat ovat puolestaan saaneet\nväki viettivät yhdessä erilaisten ystävyyteen liitty-\nnauttia toimintakeskuksen esittämistä upeista ja\nvien tehtävien parissa. Toiminnallisen päivän päät-\naivan ihastuttavista näytelmistä. Kuluneena syk-\nteeksi oli mukava hakea ystävää yhteiseen tanssiin.\nsynä Laulaja -esitys sai paljon kehuja opiskelijoilta. Useana päivänä esityksen jälkeen opiston käytävillä kuului kommentteja, että oli tosi hyvä esitys.\nKuva Laulaja -esityksestä.\nYhteistyö on ollut antoisaa ja sen lopputuloksena on syntynyt aina jotain uutta ja ainutlaatuista. Olemme sopivasti täydentäneet toisiamme ja huomanneet kuinka erilaisista toimintatavoista voi oppia. Jaana Lehisalo\nKANSAINVÄLISET VAPAAEHTOISTYÖNTEKIJÄT Mukavana iltapäivänä pääsin haastattelemaan opiston uusia vapaaehtoistyöntekijöitä. Tässä heistä lehtipläjäys suomeksi käännettynä.\nOlen Cristina. Olen 27-vuotias ja tulen Espanjan Santiago de Compostelasta. Minun tehtäviin kuuluu avustaminen oppitunneilla ja työskenteleminen tallilla. Harrastan lukemista, valokuvausta ja matkustamista. Sadepäivinä otan vain rennosti, katson elokuvia ja syön suklaata. Parasta Suomessa ovat olleet opiskelijat ja kulttuuri. Ensivaikutelmana Suomesta pisti silmään vihreä maisema ja ystävälliset ihmiset. Ajattelin suomalaisia ihmisiä stereotyyppisesti etäisiksi, mutta ihmiset olivat ystävällisiä, auttavaisia ja halasivat tavatessaan.\nOlen Gökhan. Olen 30-vuotias, ja tulen Turkin pääkaupungista Ankarasta. Minun tehtäviin kuuluu avustaminen tunneilla, soittaminen opiston bändissä ja tallilla työskenteleminen. Harrastan vaeltamista, lukemista, erilaisten avaruusdokumenttien katselua ja grillausta. Viikonloppuisin menen usein Seinäjoelle ja istuskelen kahvilassa, koska tykkään erilaisista kahveista. Suomessa parasta on ollut luonto. Ensivaikutelmana silmään pisti puhtaus. Täällä on myös turvallista, vaikka ensimmäinen päivä Helsingissä ei sitä vahvistanut.\nKaikkein eniten yllätti Suomessa katujen puhtaus verrattuna Espanjaan ja turvallisuus. Espanjasta haluaisin tänne vuoristot ja terassit. Lehtimäen opistoa suosittelisin uusille vapaaehtoistyöntekijöille tavatakseen uskomattoman hienoja oppilaita ja opettajia. Lisäksi saa olla suorassa yhteydessä luontoon. Opiskelijoille Lehtimäellä haluan sanoa kiitokset, tunnen itseni hyväksytyksi tähän paikkaan. Suomeksi osaan sanoa, Minä rakastan Suomea!\nOpistolla mukavinta on ollut opiskelijat ja työntekijät. Lehtimäellä on myös kauniita maisemia. Suomessa yllätti eniten hiljaisuus, kaipaan enemmän ääniä. Suomeen toisin turkkilaista ruokaa ja lämpöisiä päiviä ainakin kerran viikossa.\nLehtimäen opistoa suosittelisin uusille vapaaehtoistyöntekijöille, jotta he pääsisivät näkemään hienon paikan ja viettämään hauskoja päiviä opiskelijoitten kanssa. Lisäksi luonto on kaunis. Opiskelijoille Lehtimäellä haluan sanoa, että olen iloinen saadessani olla täällä. Uskon, että tulemme viettämään hauskoja päiviä yhdessä. Suomeksi osaan sanoa, Minä olen onnellinen saadessani olla täällä!\nJutun kirjoitti Matias Rantanen (kuvassa), Aire kuvasi ja auttoi vähän tulkkauksessa.\nTALLIN TAIKAA JA RATSASTAMISEN RIEMUA Tallin lähiesimies Jutta kertoi, että opiston talli on\ngitys sekä hampaiden tarkistus ja influenssa– ja\nrakennettu 1989 ja maneesi 1991 RAY:n (nyk. STEA)\njäykkäkouristusrokotukset kerran vuodessa. Hevo-\navustuksella. Maneesissa on lämmitys ja sen ratsas-\nsiakin hierotaan ja ne saavat fysio-terapiaa, ja jopa\ntusala on 20x60 m. Tallissa asuu tällä hetkellä 13 he-\nvosta, joista 7 on opiston omia. Hevosten nimet ovat Rubiini, Donna, Selma, Räiske, Kassu, Trulli ja Vili. Tallissa asustelee myös kaksi kissaa Ansa ja Elsa. Kissat pitävät tallin hiiristä vapaana, ja ovat myös opiskelijoiden ilona. Hevoset ovat opistolla sen takia, että opiskelijat saavat ratsastaa, mutta hevosilla on muitakin töitä Niitä käytetään mm. ratsastusterapiassa. Hevosten tulee olla käytökseltään rauhallisia, jotta niitä voidaan käyttää talutusratsastuksessa. Opiston\nMinulla on nelijalkainen ystävä täällä opistolla.\nopiskelijat ja kurssilaiset ratsastavat pääsääntöisesti\nSen nimi on Vili. Se on n. 16-vuotias, rodultaan\nkäyntiä. Ratsastuskoulutoimintaa on iltaisin, jolloin\nrautias ja sillä on hyvä ratsastaa. Se on siis hevo-\nhevoset saavat vähän reippaampaa liikuntaa.\nnen. Yleensä se on ihmeissään, kun minut avus-\nTallissa on vain yksi ns. ajohevonen (Vili), joka on opetettu vetämään rauhallisesti ja hitaasti rekeä talvella ja kesäisin kärryjä. Uusia hevosia kaivataan, koska nykyiset hepat alkavat olla jo aika vanhoja.\ntetaan selkään takaperin, mutta kun selkään on päästy, on helppo lähteä lenkille sisälle tai ulos ilmasta riippuen. Jos olemme sisällä, silloin\nteemme tehtäviä yhdessä kuten esim. pujottelua tai voltteja. Olen huomannut, että Vili on reip-\nOpiston tallilla on töissä vakituisesti 4 työntekijää ja\npaampi ulkona kuin sisällä maneesissa. Vili ei\nkesäisin tuplaten. Jutan mukaan tallilla on mukava\ntiedä olevansa venytysko-\nolla töissä, kun siellä saa olla paljon ulkoilmassa, ja\nne, mutta sitä se on. Tun-\nhevosten kanssa vain on niin kiva touhuta. Kesä-\nnin jälkeen olo on muka-\ntyöntekijät tuovat mukavaa vaihtelua tallille. Kesä– ja\nvan rento. Jos saisin itse\ntalviaika ovat erilaiset tallillakin, mikä tuo mukavaa\npäättää, ratsastaisin aina\nvaihtelua niin työhön kuin hevosillekin. Kesäisin he-\nVilillä. Olen ratsastanut\nvoset pääsevät laitumelle. Päivisin, kun hevosilla ei\nmyös muilla hevosilla ku-\nratsasteta ne ovat ulkona aitauksessa.\nten Kassu ja Räiske.\nHevoset ruokitaan neljästi päivässä. Hevosilla on\nHyvää joulua Vili ja\nsäännölliset ”huollot” kuten kavioiden hoito ja ken-\nmuut tallin hevoset, toivoo Sirpa Gröger\nKuvassa Sirpa ja Vili\nUUTTA PUTKEA JA VÄHÄN MUUTAKIN Opistomme ulkonäkö ja toimivuus paranee vuosi vuodelta kuin viini vanhetessaan. Tähän mennessä opiskelija-asuntolat 2-4 on saneerattu, opiston päätalon luokkahuoneet on kunnostettu ja hissi uusittu, samoin käyttövesiputket. Yhdyskäytävä on valmistunut päätalon ja asvan välille helpottamaan arkea. 1 soluasuntolaa sekä päätalon saniteettitiloja kunnostetaan parhaillaan. Myös kauan haaveiltu uusi keittiö toteutuu. Testamenttilahjoituksena saamamme Alatalon kiinteistön kunnostustyö on saatu valmiiksi. Alatalon pihapii-\nristä purettiin vanha navetta ja sen tilalle nousee piha/saunarakennus, johon valmistuu keittiö ja makuuhuoneet sekä saunatilat.\nYhdyskäytävän rakentaminen asumisvalmennusyksikkö Asvan ja opiston välille aloitettiin syyskuun puolen välin paikkeilla viime syksynä\nja se valmistui keväällä 2018. Käytävä rakennettiin helpottamaan opiskelijoiden arkea. Aikaisemmin opiskelijoiden piti siirtyä Asvasta ulkokautta opiston puolelle ruokailuihin, oppitunneille ja vapaa-ajan viettoon. Se taas vaati ohjaajien apua mm. pukeutumisessa ja siirtymisissä, sillä useilla Asvan opiskelijoilla on liikuntarajoite, ja he tarvitsevat liikkumiseen\nKäytävän päässä näkyy päätalon pääkäytävää ja luokka 12.\npyörätuolia. Nyt opiskelijoiden on helpompi liikkua itsenäisesti. Käytävän opiston puoleiseen päähän rakennettiin lisäksi uudet saniteettitilat. Samassa yhteydessä remontoitiin myös ohjaajien huone. Rakentamiseen saatiin avustusta Sosiaalija terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA:lta.\nUusi yhdyskäytävä on näin komea ulkopuolelta. Vasemmalla näkyy päätaloa ja oikealla asvaa.\nOpistolla juhlittiin uuden yhdyskäytävän avajaisia ja\nSyksyn 2018 aikana opistolla oli useampiakin ra-\nkäytävä vihittiin virallisesti 31.8.2018. Kutsuvieraina\noli mm. opiston hallituksen jäseniä, valtiopäiväneu-\nmonttia aloitettiin jo keväällä ja nyt syksyllä päästiin\nvos Raimo Vistbacka, rouva Irma Uusitalo ja opiston\nOpiskelija-asuntola 1:n re-\neläkkeelle siirtynyt rehtori Sisko Halonen.\nJännitystä ilmassa – onko sakset tarpeeksi terävät? Nauhaa leikkaamassa Raimo Vistbacka ja Jarno Läpinen. Kuva: Tostai –lehti, Tuula Jokiaho.\nAvajaisissa saimme nauttia myös musiikkiesityksestä opiston hallituksen puheenjohtaja Jorma Kauppi-\n1 soluasunnon purkutyöt käynnissä.\nlan ja valtiopäiväneuvos Raimo Vistbackan juhlapuheiden lisäksi.\nJo remontoitujen 24 soluasuntojen pihat asfaltoitiin helpottamaan liikkumista.\nMyös päätalon saniteettitilat kokevat muodonmuutoksen.\nOpiston bändissä soittivat vasemmalta lukien turkkilainen vapaaehtoistyöntekijä Gökhan, Erkki Valkeus ja Justus Järvenpää sekä solistina toiminut Jarno Läpinen. Kuva JL\nWC-tilojen purkutyö käy kädenkäänteessä ja vanhat ”pöntöt” ovat historiaa.\nKeittiön uusiminen 2000-luvulle mahdollistui tes-\nNyt syksyllä Alatalon pihapiiriin aloitettiin rakentaa\ntamenttilahjoituksen turvin. Uuden keittiön raken-\npiharakennusta, johon mm. maailmanvaihdon va-\ntaminen on suunniteltu niin hienosti, että sanee-\npaaehtoistyöntekijät voidaan majoittaa.\nraus ei juurikaan haittaa ruokailujen järjestämistä. Vanhassa keittiössä ruuan valmistus onnistuu remontin aikanakin, sillä uusi keittiö rakentuu vanhan viereen. Ruokasalikin on käytössä koko rakennusvaiheen ajan – vain ruokailuaikoja porrastettiin\nruuhkien välttämiseksi. Keittiön arvioitu valmistumisaika on ensi keväänä. Sen jälkeen vanhasta keittiöstä saneerataan nykyiseen ruokasaliin lisätilaa.\nAlhaalla vasemman puoleisen kuvan oven takana on ruokasali.\nKevätnastassa (2018) kerroimme Alatalon kiinteistöstä. Taloa kunnostettiin kevään ja kesän aikana ja siitä tuli todella viehättävä kuten viereisistä kuvista voimme todeta.\nMITÄ TÄNÄÄN SYÖTÄISIIN? Opiston keittiöllä työskentelee kahdessa vuorossa\nvat myös, että ruokasalissa oltaisiin hiukan hiljem-\nemäntä Katja, Oili, Eija, Anne ja välillä Lumikki.\npaa välillä ääni kohoaa aivan meteliksi asti.\nAikuisopiskelijoita kiinnosti, miten keittiöllä työskennellään, ja he esittivätkin kysymyksiä Oilille ja Eijalle, jotka sattuivat olemaan työvuorossa. Keittiöhenkilökunnan työtehtäviin kuuluukin yllättävän\npaljon muutakin kuin ruuanlaittoa - esimerkiksi tiskaaminen, kuormien purkaminen ja leipominen ovat päivittäisiä työtehtäviä. Emännän tehtäviin kuuluu lisäksi tilausten tekeminen ja ruokalistan sekä työvuorolistojen laatiminen. Ruokatarvikkeet tilataan laaditun ruokalistan mukaisesti joko puhelimitse tai netin kautta. Ruokasalin siivoamiseen osallistuvat kaikki keittiön työntekijät.\nOpiskelijoita mietitytti myös se, kuinka keittäjät osaavat valmistaa sopivan määrän ruokaa. Saimme vastaukseksi, että vuosien kokemuksella ja ammattitaidolla pystyy määrittelemään tarvittavan ruokamäärän. Ihmetystä herätti myös, miksi juuri tiistaisin on kalaruokapäivä. Eija ja Oili eivät osanneet tarkemmin sanoa syytä , mutta näin on ollut jo tosi kauan.\nKeittiöllä tehdään työtä kahdessa vuorossa. Viikolla aamuvuoro alkaa klo 7 ja päättyy iltapäivällä kolmelta. Iltavuoro puolestaan alkaa klo 11 ja päättyy iltaseitsemältä. Viikonloppuisin työvuorot ovat hieman erilaiset. Työn hyviksi puoliksi Eija ja Oili mainitsevat työn vaihtelevuuden sekä mukavat ja tyytyväiset opiskelijat. Muita hyviä puolia on mm. se, että ei tarvitse tehdä yövuoroa ja voi pitää keskellä viikkoa vapaapäivän. Vapaapäivän keskellä viikkoa mahdollistaa työskentely myös viikonloppuisin. Työn huonoiksi puoliksi Oili ja Eija kertoivat työn olevan fyysisesti raskasta  päivän mittaan ollaan paljon jalkojen päällä ja kävelyä tulee paljon. Lisäksi joudutaan nostelemaan raskaitakin taakkoja ja kumartelemaan. Varsinkin kesäisin keittiö on aika kuuma.\nKuvassa työvuorossa olleet Eija (kauhan varressa) ja Oili.\nSeuraavaksi päästiin tosi mieluisaan aiheeseen \nkeittiöremonttiin. JES! kuului kuin yhdestä suusta. Keittiöllä ollaan erittäin tyytyväisiä remonttiin ja siellä toivotaankin remontin pikaista valmistumista. Nykyinen keittiöhän on palvellut noin 30 vuotta, joten se on jo aikakin päivittää 2000-luvulle. Keittiöllä on ilmeisesti viihdytty hyvin töissä, sillä Oili kertoi olleensa pian 20 vuotta opiston keittiöllä töissä. Eijakin on ollut pitkään, 12 vuotta. Katja on ollut pisimpään — hänelle työvuosia opiston keittiöllä on kertynyt kolmisen kymmentä. Harrastuksikseen molemmat naiset mainitsivat mm. sukan neu-\nOili ja Eija saivat esittää toivomuksia ruokailijoille.\nlomisen. Oili harrastaa lisäksi lavatansseja ja Eija\nHe toivoivat, että linjastolla käyttäydyttäisiin asialli-\nsesti eikä kiukuteltaisi ruokajonossa. Naiset toivo-\nSILLÄ SIISTI! Siivoojan toimenkuva opistolla on hyvin moninai-\ntetaan ulkona pyykkinaruilla. Haastattelijat kysyivät\nnen  siivottavaa kun löytyy niin päätalolta, soluilta\nmyös syökö pesukone sukkia viitaten siihen, että\nja asvasta kuin uimahallilta ja Hintsan rivitaloiltakin.\naina joskus sukkien parit on hukassa. Sirpa epäili,\nAnne on ollut opistolla töissä kolmisen vuotta ja Sirpa vuoden päivät. Työpäivä alkaa aamulla kuu-\nettä voi syödäkin, kun välillä on parittomiakin sukkia pyykeissä.\ndelta ja se päättyy 13.45. Molemmat ovat tyytyväi-\nTyön hyviksi puoliksi naiset mainitsivat mm. työ-\nsiä työaikaansa, koska siten jää aikaa myös omille\najan sekä vaihtelevat työtehtävät ja –päivät. Työn\nharrastuksille. Nämä naiset ovatkin liikunnallisia\nhuonoja puolia on joskus niin hektiset päivät, ettei\nmyös työajan ulkopuolella. Nytkin suunnitteilla oli\ntahdo ennättää tehdä aivan kaikkea sille päivälle\nlenkki Valkealammella, uinti jär-\nsuunniteltua. Tylsimmäksi tehtä-\nvessä ja saunominen lopuksi.\nväksi Anne ja Sirpa mainitsivat yhden erityisen WC:n siivoamisen,\nRaija on ollut opistolla pisimpään\nkoska sieltä voi löytyä ”yllätyksiä”.\n yli 20 vuotta. Hän siivoaa pääta-\nAnne toivoi, että kuivunutta ham-\nloa ja solu 5. Esim. Raijan lomien\nmastahnaa ei löytyisi peileistä tai\naikana Sirpaakin nähdään pääta-\nlavuaarista ja että pönttö muistet-\nlolla työn touhussa. Anne siivoaa\ntaisiin vetää wc-käynnin jälkeen.\nuimahallia, Hintsaa ja soluja sekä asvaa. Sirpa aloittaa työpäivänsä\nPesulan näkökulmasta Sirpa toi-\nSiivouksen luottokärryt :)\npesulassa, mutta liittyy aamupäivän aikana Annen työpariksi.\nSirpa arvaili, että päivän aikana pestään ainakin kymmenen koneellista pyykkiä. Ja yhteen koneelliseen mahtuu n. 10 lakanaa. Lakanoiden lisäksi pes-\nvoo edelleenkin vaatteiden nimeämistä paremmin. Aina löytyy nimettömiä vaat-\nteita ja aikaa menee niiden omistajien selvittelyyn. Lisäksi\ntään tyynyliinoja, tyynyjä, täkkejä, päiväpeittoja, siivousvälineitä mm. moppeja ja liinoja sekä opiskelijoiden vaatteita. Haastattelijoita kiinnosti, miten pyykit saadaan kuivaksi. Opistolla on vain yksi kuivausrumpu ja siinä kuivataan kaikki, mitä ylipäänsä rumpuun voidaan laittaa. Osa pyykeistä kuivataan kuivaushuoneessa naruilla, koska kaikkia pyykkiä ei rumpu ennätä kuivattaa. Varsinkin kesäaikana pyykkiä tulee runsaasti, kun virikekursseilla petivaatteet vaihdetaan viikoittain. Silloin pyykit kuiva-\nKENET KUTSUT PAIKALLE, JOS ... Niin  kenet kutsutkaan paikalle, jos viemäri tuk-\nman päivän aikana. Remontti keittiön osalta val-\nkeutuu tai lamppu posahtaa rikki? No talonmiehet\nmistunee helmi-maalisuussa, jonka jälkeen vanha\ntietenkin. Aikuisopiskelijat nappasivat Ollin ja Jukan\nkeittiö puretaan ja salin rakentaminen sen tilalle\nalkaa. Tavoitteena on saada keittiö ja ruokasali val-\nTalonmiehet kertoivat työpäivästään, että se alkaa aamulla klo 7 ja päättyy klo 15. Perjantaisin miehet voivat aloittaa viikonlopun jo klo 14. Talvella miehet saattavat tulla aikaisemminkin putsaamaan lumet rappusilta ja hiekoittamaan kulkuväyliä. Työtehtäviin kuuluu kaikki mahdolliset kiinteistön huoltoon liittyvät tehtävät lampun vaihdosta talotekniikkaan. Nyt myös osallistuminen rakentamiseen kuuluu työtehtäviin. Lisäksi uimahallilla on\nmäärätyt tehtävät, joita talonmiehet hoitavat kuten esimerkiksi lakisääteinen allasvesien käsittely tarvittavilla kemikaaleilla ja veden laadun seuranta. Juk-\nmiiksi ennen ruuhkaisinta virikekurssiaikaa. 1. solu ja saniteettitilat valmistuvat juhannuksen tienoilla.\nMeneillään olevien remontointikohteiden lisäksi näillä näkymin ei ole suunnitteilla uusia  johan nyt on eri kohteita kunnostettukin jo useamman vuoden ajan. Olli on ollut töissä opistolla pian 11 vuotta. Jukka onkin jo vanha konkari. Hän on tullut taloon 2000luvun alkupuolella eli hän ollut talossa melkein 18\nvuotta  vain armeijan käynti välissä katkaisi työrupeaman. Monet työntekijätkin ovat vaihtuneet tuossa ajassa, tiesi Jukka kertoa.\nka tiesi kertoa, että vanhempi talonmies oli aika-\nOllin harrastuksiin kuuluu pohjoisen matkailu. Siellä\nnaan kertonut, että kaikki rotan taposta ylöspäin\nhän patikoi ja laskettelee perheensä kanssa. Jukka\nkuuluu talonmiehen tehtäviin.\npuolestaan nauttii kalastuksesta, kesällä vetouiste-\nTyön hyviä puolia on mm. se, että työpäivä päättyy\nlua ja talvisin pilkkimistä.\naikaisin, jolloin jää vielä aikaa omille harrastuksille.\nTalonmiehet lupaavat opiskelijoille, että opiston\nLisäksi säännöllinen työaika on hyvä juttu, ja että\nmarkki pidetään turvallisessa kunnossa ja paikat\nviikonloput ovat vapaata. Miehet mainitsivat työn\nsiistinä, niin että opiskelijat viihtyvät.\nhyviksi puoliksi myös vaihtelevuuden  ei tule kahta samanlaista päivää. Aamulla ei välttämättä tiedä, mitä päivä tuo tullessaan. Mukavinta työtehtävää kysyttäessä miehet totesivat kuin yhdestä suusta, että kaikki on mukavia töitä  jos pölisee niin laitetaan naamari päähän :-) . Ja viemärin avaamisesta-\nkin selvitään, vaikka se vähän haiseekin. Remontit työllistävät miehiä eikä aina ennätä tehdä kaikkia käytävällä huikittuja työpyyntöjä sa-\nAikuisopiskelijat haastattelivat keittiö– ja siivouspuolen henkilökuntaa sekä talonmiehiä. Jutun kirjoittamisessa avusti Virpi Lahti.\nYLEISURHEILUKILPAILUT OPISTON TYYLILLÄ Jo perinteiseksi muodostuneet opiskelijoiden väliset\nTämä ei onneksi pilannut opiskelijoiden kisatunnel-\nleikkimieliset yleisurheilukisat järjestettiin tänäkin\nmaa, vaan päinvastoin. Tunnelma kehkeytyi liikun-\nsyksynä syysruskan aikaan. Tänä vuonna kisojen kyl-\ntasalissa melkoisiksi kannustushuudoiksi ja onnistu-\nkeen suunniteltiin myös muuta mielenkiintoista oh-\nmisten kiljahduksiksi. Moni opiskelija pääsi yllättä-\njelmaa. Päivän liikuntapisteestä vetovastuussa olivat\nmään itsensä ja osasta kisajärjestäjiä sekä ohjaajia.\nopiston fysioterapeutit, lisäksi heidän apunaan oli toimitsijoina muuta henkilökuntaa. Tarjolla oli myös urheilumielinen tietovisa, ja vauhdikkaita viivojakin maalattiin Helenan ja Leenan taidepajassa.\nKisailupisteitä kierrettiin kolmessa isommassa ryhmässä. Liikuntasalissa ryhmä jaettiin vielä kolmeen  kukin ryhmä jokaiselle eri pisteelle. Tänä vuonna myös Lehtimäen toimintakeskus liittyi päivän vah-\nKisat suunniteltiin 26.9. päivälle ja niin kuin mones-\nvistukseen mukaan. Kannustushuudot raikasivat ja\nti muissakin kisatapahtumissa, sää ja tuulet näytte-\nmuutaman päivän kestänyt opiskelijoiden kisajän-\nlevät suurta osaa. Kauniin sään tilauksesta huoli-\nnitys purkautui hienoihin suorituksiin. Tälläkin ker-\nmatta sade saapui Lehtimäelle, joten sää ei tällä\ntaa kisatunnelmaa ei pilanneet säät tai suunnitel-\nkertaa ollut puolellamme. Vesisateen ja kylmän vii-\nmien muutokset, kiitos joustavien opiskelijoiden\nman vuoksi kisailut siirrettiin sisätiloihin.\nsekö opiston henkilökunnan!\nKisailuja käytiin resurssien ja tilojen tarjoamin puit-\nTunnelma tiivistyi aina viimeisiin lajisuorituksiin as-\nteiden vuoksi tänä vuonna tarkkuusheiton, juoksu-\nti. Kolmantena lajina oli paikalta hyppy. Tarkoituk-\nradan sekä paikalta hypyn merkeissä. Tarkoitukse-\nsena oli ponnistaa tasajalkaa mahdollisimman kau-\nna tarkkuusheitossa heittää tai vierittää hernepussi\nas. Yrityksiä tässä suorituspisteessä oli kolme, jol-\ntai pallo mahdollisimman kauas rajojen sisäpuolel-\nloin oli mahdollisuus voittaa itsensä parantamalla\nle, josta sai kyseisen alueelle osoitettu pistemäärä.\ntulostaan ensimmäisistä hypyistä. Lajia sovellettiin\nKisailijoilla yhteensä neljä heittoa ja tulos tuli heit-\nkaikille sopivaksi, jolloin osa opiskelijoista kisaili\ntojen yhteenlasketulla pistemäärällä.\nsamassa pisteessä kelaamalla mahdollisimman lä-\nJuoksuradalla nopeus ja ketteryys olivat valttia.\nJuoksurata muodostui matalista aidoista esteitä, joita opiskelijat ylittivät tai pujottelivat läpi mahdollisuuksien mukaan juosten tai pyörätuolilla kelaten. Loppusuoralla saikin testata omaa nopeuttansa, edeten omalla tyylillään eteenpäin yli puolisalin mittaa.\nhelle toimitsijan osoittamaa viivaa lattiassa. Tuloksen sai pysäyttämällä pyörätuolinsa mahdollisimman lähellä viivaa. Kisailijan pysähtyessä paikalleen mitattiin etäisyys tuolin ja viivan väliltä. Mitä lähemmäksi pääsit, sitä parempi tulos.\nTaidepajassa maalattiin Elävää viivaa isolle paperille ja kankaalle seisaaltaan, työskentelyyn yhdistettiin liikkuminen  ei vain ranneliikettä vaan isosti liikkumista.\naikana. Taidepaja toteutettiin yhteistyössä Helenan ja Leenan johdolla. Helenan pajassa maalattiin puhtailla väreillä ja Leena maalautti viivaa sekoi-\ntetuilla väreillä. Jokainen opiskelija kävi kummassakin pajassa. Isolla pensselillä kierrettiin pöydällä olevaa paperia tai kangasta viivaa vetäen, toisen kohtaamisessa ei sotkettu toisen viivaa vaan tervehdittiin\nkohdatessa ja etsittiin uusia polkuja. Taidepajan lähtökohtana oli tuleva kirkkopyhä ja selkomessu ja siihen liittynyt Jaska Löytyn Kahdenmaan kansalainen –laulun sanat ”jäljet pien-\ntareelle piirtyy”. Jokainen opiskelija jätti oman jälkensä.\nPenkkiurheilu kuuluu yleisurheiluun — eikö vain. Yleisurheilukisojen penkkiurheiluosio eli urheilullinen tietovisa toteutettiin Kahoot-sovelluksella. Tässä lajissa tarvittiin tietokonetta, tabletlaitetta tai älypuhelinta sekä rutkasti tietoa tai ainakin hyviä arvauksia. Urheiluaiheiset kysymykset näkyivät valkokankaalla\nja kisailijat saivat valita vastausvaihtoehdoista mielestään sopivimman hiirellä klikkaamalla tai hipaisemalla kosketusnäyttöä. Liikuntaahan se on tuo hiirikäsityöskentelykin.\nmm. missä lajissa voi haavoittua ja jopa kuolla, mitä pallolajeja picleball muistuttaa tai mikä eläin koristaa Kimi Räikkösenkin ohjastaman Ferrarin keulalogoa.\n24 Toimintapisteiden jälkeen oli vuorossa ruokailu, jonka jälkeen opiston aulakahviossa viriteltiin palkintoseremoniat ja kisadisko. Mitalit ripustettiin kaikkien osallistujien kaulaan aplodien kera. Tänä vuonna iloa tuotti myös arpaonni. Palkintoja saimme paikallisilta sekä muilta yrityksiltä. Tahdommekin kiittää kaikkia arpajaispalkintojen lahjoittajia! Kisojen jälkeinen huuma ja mukavat muistot näkyivät vielä jälkeenpäin opiston arjessa, kun mitaleja ja palkintoja kannettiin ylpeästi vielä viikkoja eteenpäin. Edelleen päivän muisteleminen tuo hymyn poskille.\nKirjoittanut Jelena Jaakkola ja Virpi Lahti\nAARREKARTTA Ryhmä 1. teki tarinan nimeltään Aarrekartta kuvanoppien avulla. Kuvanoppia heittivät ja tarinaa kertoivat Enni Rautio, Minna Mäki-Könnö, Netta Laitinen, Silja Nuottimäki, Meri Valkeisenmäki, Anni Nurmi, Emma Järvinen, Tiina Sulkava, Laura Hautaviita ja Marlena Norrbo. Eräänä päivänä eräs nainen sai poikavauvan. Naisen nimi oli Maija\nja pojan nimi oli Nikolas.\nMaijan ja Nikolaksen koti oli maalla omakotitalossa. Niillä oli siellä puutarha, jossa kasvoi porkkanoita ja perunoita. Nikolas oli kasvanut isoksi pojaksi. Eräänä päivänä äiti sanoi, että nyt on aika aloittaa koulu.\nNikolas löysi aarrekartan koulun pihalta. Kartasta löytyi rasti. Nikolas sanoi: ”Nyt täytyy etsiä aarre.” Aarre oli raha- ja koruaarre metsässä. Nikolas oli iloinen.\nNikolas osti laivaliput Ruotsiin ja Venäjälle. Hän otti äidin mukaan. He päättivät aloittaa pitkän loman ja kiertää maailman.\nÄiti oli luvannut pitää poikansa koru-aarteesta huolta. Mutta laukun pohjassa oli reikä. Koru putosi linja-auton kuskin penkille. Kuski löysi korun. Nikolas alkoi itkemään, kun koru oli kadonnut. Linja-autokuski palautti aarre-korun Nikolakselle. Poika ilahtui siitä ja päätti antaa korun äidille. Äiti ilahtui. Sen pituinen se.\nTarinan kirjasi Pirkko Verkkosaari\nJÄÄMAA Kaukana, kaukana metsän keskellä oli pieni punainen mökki. Mökin ympärillä seisoi tosi paljon lumiukkoja. Lumiukkoja löytyi pieniä ja suuria, pipoilla, lakeilla ja ihan hatuttomia. Kaikki lumiukot hymyilivät paitsi yksi. Hänellä ei ollut lakkia, vaikka hän niin olisi halunnut sinisen lierihatun. Toiset lumiukot yrittivät lohduttaa surullista lumiukkoa, mutta ei se auttanut. Lumiukko halusi lierihatun.\nPienessä mökissä asui tonttu nimeltä Rönö. Rönö keitti puuroa, kuten joka aamu. Ja tapansa mukaisesti syötyään hän meni ulos tervehtimään lumiukkoja. Rönö huomasi surullisen lumiukon ja kysyi häneltä: Miksi olet surullinen? Silloin lumiukko kertoi toiveesta saada sininen lierihattu. Tonttu vastasi siihen, että täytyy sitten käydä Keskisellä kun sieltä saa kaikkea ja säästää vielä rahaakin. Lumiukko oli heti valmis lähtemään, mutta kävellen Keskiselle oli liian pitkä matka. Siinäpä tonttu saikin hyvän ajatuksen. Hän muisti, että mökin ullakolla oli vanhoja luistimia. Luistellen matka taittui kuin siivillä. Keskisellä käytiin ripeästi ja ostettiin hattu pikaisesti, jottei lumiukko lähtisi sulamaan.\nKotimatkalla lumiukko luisteli lierihattu päässä, hymy huulilla. Eikä ukkoa yhtään haitannut, että hän välillä joutui noutamaan hattua, kun tuuli tarttui hattuun ja heitti sen tulosuuntaan. Kotona muut lumiukot ihastelivat lierihattua ja halusivat myös Keskiselle hakemaan samanlaisia hattuja. Koska luistimia ei ollut tarpeeksi, niin osa ukoista lähti matkaan polkupyörillä, osa moottorikelkoilla, osa mönkijöillä, pari luistimilla ja yksi suksilla. Sinä päivänä Keskisellä oli lumiukkoryysis ja sisätilat kylmenivät pari astetta, kun lumiukot viilensivät kauppaa. Siitä Keskisen Vesa saikin idean tehdä kauppaan jäämaailman. Tämän jälkeen Jäämaa on rakennettu Keskiselle joka vuosi, koska eihän sitä tiedä jospa lumiukot haluavat seuraavaksi hankkia vaikka uudet lippikset. Tarinan keksivät 2. ryhmän Saku, Janne, Valtteri, Alex, Juho ja Niko. Aire auttoi vähän ja toimi kirjurina .\novat tulleet joulun viettoon.\nKirjoittanut MIIKA. Kuvat Papunetistä.\nLapset tekevät lumilyhtyä ulkoilmassa. Lapsilla on päällä punaiset kokovartalopuvut. Lumilyhdystä loistaa valo. Lumilyhty on muutaman lumipallon päällä. Maa on lumenpeitossa.\nTontut on saunassa. Tontut istuu rauhassa. Tontut unohti lakin päähän. Tulee kuuma. Punkassa vaan istuskelee pikku-tontut. Tontut on kivoja. Tontut heittää löylyä\nOn talvi ja joulun aika.\nUlkona on kylmä/pakkasta.\nTontut uittaa purjevenettä punkassa.\nTalvella yöt ovat pitempiä.\nKokki leikkaa kinkkua. Taavi -tonttu syö makkaraa. Koira meni pöydän alle ja yrittää napata makkaraa. Joulutarina\nElisa -tonttu ja Mari -tonttu odottaa jouluruokaa.\nMetsässä on ilta. Lyhty on maassa\nKaikilla on mukavaa, kun on joulu.\nja antaa valoa metsään.\nJoulupukki syöttää eläimiä. Kauris,\nkissa, varis, orava, jänis ja ketut saavat ruokaa. Joulupukki on laittanut\nJOULUPÄIVÄNÄ KUUSI KORISTELLAAN.\nKUKA MATOLLA NUKKUU?\nKorissa on eläinten ruokaa.\nKISSA, KOIRA JA HIIRI PIENI.\nHiiri syö siemeniä maasta.\nKissalla on punainen rusetti kaulassa joulun kunniaksi. Eläimet näyttävät iloisilta.\nKYNTTILÄLLÄ VALOA JOULUUN. HIUKSISSA RUSETIT JA PUNAINEN MEKKO. HILJAINEN JOULU.\nOPISKELUA LEHTIMÄEN OPISTOLLA ELOKUUSSA OPINTOSI ALOITIT JA REHELLISESTI, HIEMAN SÄ JÄNNITIT. UUSIIN KAVEREIHIN VAROVASTI TUTUSTUIT JA HEITÄ PIAN SÄ LÄHESTYIT. VANHEMMAT EPÄILIVÄT PÄRJÄÄTKÖ, TOINEN KOTISI TÄÄLLÄ JO NYT. KYLLÄHÄN SINUN AIKA KOTOA IRTAANTUA ON, SILLÄ AIKAMIESHÄN TAI -NAINEN JO OOT.\nTOTTAHAN ÄIKKÄÄ, MATIKKAA JA HYVIÄ TAPOJA OSATA TAHDOT JA HYVÄKSI KANSALAISEKSI RYHTYÄ AIOT. TUNTEITAKIN OPETELLAAN JA NIITÄ REHELLISESTI NÄYTETÄÄN. KOTITALOUDESSA HERKUT KOKKAAT JA ASUMISVALMENNUKSESSA HUONEESI MOPPAAT. PUUTÖITÄ KOKEILLA TAHDOT JA VASARAN KÄYTÖN OPETELLA AIOT. KÄDENTAIDOISSA LUOVUUS PALKITAAN JA AISTEIN NIISTÄ NAUTITAAN. LIIKUNNASTA JA MUSIIKISTA LUOVU ET JA VAPALLAKIN NIISTÄ NAUTISKELET. KERHOT MONET ILOA TUOVAT JA MIELEKÄSTÄ VAPAA-AIKAA LUOVAT. RATSASTUKSEN JA UINNIN ELÄMÄÄSI TAHDOT JA LEMPPAREITA NIISTÄ TAIOT.\nRYHMÄ 4 OHJAAJAT JA OPET\nLÄMMINTÄ JOULUN ODOTUSTA JA OPPIMISEN ILOA UUDELLE VUODELLE 2019!\nOMILLA VAHVUUKSILLA SAAVUTUKSIA LUOT JA OMILLA TAVOILLASI OPPIA SUON. VUOROVAIKUTUSTA MONENLAISTA KOMMUNIKOINTIA MONENMOISTA.\nILOISIN MIELIN RETKILLE LÄHDET JA MONET KOKEMUKSET MUKAASI HAALIT. MONI MATKALLA ILOISEEN JOUKKOOMME LIITTYISI JA LEHTIMÄEN OPISTOLLE LÄHTEÄ TAHTOISI. RYHMÄ NELJÄSTÄ YLPEITÄ OLEMME JA SAAVUTUKSET PIENETKIN HUOMAAMME. LÄPYT SIIS PIENESTÄKIN ILOSTA ANNAMME JA KIITOKSET HYVÄSTÄ TYÖSTÄ KANNATTE.\nTI-TI NALLE 30 VUOTTA! Suomalaisia perheitä jo 30 vuotta ihastuttanut Riit-\nOsa ryhmä 5 opiskelijoista on innokkaita Ti-Ti Nal-\nta Korpela ja Ti-Ti Nalle ovat juhlavuotensa kunni-\nle-faneja ja heidän onnekseen Ti-Ti Nallen synttäri-\naksi toteuttaneet yli sata konserttia. Ti-Ti Nallen\nkonsertti järjestettiin myös Alajärvellä. Innostuneet\nsyntymäpäivää on juhlittu siis ympäri Suomen, ko-\nfanit pääsivät aitiopaikoille konsertissa, ja jännitys\nko juhlavuoden ajan. Juhlinnassa mukana ovat Rii-\noli käsin kosketeltavaa, kun nalleja odotettiin esiin-\ntan ja Ti-Ti Nallen lisäksi olleet kaikki Hirsimetsän\ntymislavalle. Ti-Ti Nallen ja Riitan laulut tempaisivat\ntosifanit mukaan laulamaan ja tanssimaan. He osa-\nTi-Ti Nallen luoja, laulaja Riitta Korpela on koulutukseltaan lastentarhanopettaja ja musiikkileikkikoulunopettaja. Lauluissaan Riitta toteuttaa musiikkipedagogiikkaa, ja se onkin tärkeä osa Ti-Ti Nallen suosiota. Faneja ihastuttaa helposti lähestyttävä nalleperhe ja sen eri hahmot. Ti-Ti Nallen lauluissa kerrotaan hauskoja tarinoita ja laulut opettavat samalla myös arkisia taitoja. Jokaisella nallella on oma rytmimaailmansa, joten nalleperheen avulla on mahdollista oppia myös musiikinteorian alkeita. Tarina alkoi Ti-Ti Nallesta, mutta vuosien saatossa\nsoivat jammailla mukana koko konsertin ajan. Konsertin lopuksi nallet ja laulaja Riitta olivat tavattavissa, ja sinne toki myös meidän oli päästävä. Jokainen opiskelija sai nalleilta lämpöisen halin ja ihanalta Riitalta synttärikortin nimikirjoituksen kera.\nRiitta kehui nähneensä opiskelijoiden laulavan innokkaasti mukana ja kovasti kiitteli meitä konserttiin osallistumisesta. Lupasipa hän jopa lähettää opiskelijoille fanipostia, jota nyt sitten jännityksellä jäämme odottamaan :-)\nnalleperhe on kasvanut ja tällä hetkellä nalleja on\nTi-Ti Nallen jouluisen laulun sanoin ryhmä 5 opiskeli-\nyhteensä kahdeksan erilaista. Ti-Ti Nalle on nalle-\njat toivottavat kaikille rentouttavaa joulun aikaa!\nperheen vilkkain tärinähousu. Nallen iässä Ti-Ti\nsivat laulujen sanat sekä tanssiliikkeet ulkoa, ja jak-\nNalle on nyt kuusivuotias. Tiesitkös, että Ti-Ti Nalle tarkoittaa kahdeksasosanuottia ja rytmiltään se on ti-ti. Ti-Ti Nalle kävelee siis ti-ti askelilla.\n”Miks jouluna täytyy touhottaa, aamusta iltaan saakka. Eikö jouluna pitäis olla rauhaisaa, eikä juhlasta tulla taakka”\nKASVIEN IHMEELLINEN MAAILMA Aikuisopiskelijoiden (ryhmä 6.) ohjelmaan kuuluu\nSe toimii siten, että otetaan\nprojektityö, jonka aihe on vaihdellut vuosittain.\nkuva kasvista ja sovellus il-\nAikaisempina vuosina aikuiset ovat järjestäneet\nmoittaa kasvin nimen – tosin\nprojektityönä tapahtumia kuten esimerkiksi Hel-\nenglanniksi. Samalla opim-\nmenkalastajien konsertin ja osallistuneet Soinin\nWanahan ajan päiville valokuvanäyttelyllä, on ollut\nkäänsimme kasvien englannin kieliset nimet suo-\ntaideprojektia ja virtuaalimatkailuprojektia. Viime\nmeksi. Tässä käännöstyössäkin hyödynsimme iPa-\nkeväänä toteutettiin eläinaiheinen projekti, jossa\ndeja ja sanakirja-sovellusta.\ntutustuttiin mm. kaverikoiratoimintaan.\nProjektissa laadittiin myös tietovisa. Ensin tutus-\nTänä syksynä aiheeksi valittiin kasviaihe ja lähinnä\ntuimme eri kasveihin, valitsimme kasvit tietovi-\nopiston läheisyydessä kasvavat kasvit. Teimme\nsaan, teimme kysymykset ja väittämät niihin. Tässä\naluksi käsitekartan kasveista. Kartoitimme muun\nosiossa opimme tosi paljon eri kasveista. Tiesitkö\nmuassa eri kasvien kasvupaikkoja – esimerkiksi\nmuuten millä toisella nimellä ketunleipää kutsu-\npihapiiri, kasvimaa, metsät ja vesistöt. Samalla\ntaan tai mistä kasvista pula-aikana tehtiin kahvin-\nkorviketta? Vastaukset löytyvät tämän jutun lopus-\nsa. Tietovisamme nimi on Tunnistatko kasvin? ja siinä on 30 kysymystä. Toteutimme tietovisan Kahoot-sovelluksella. Kysymyksiin voi liittää 24 vastausvaihtoehtoa/väitettä, joissa voi olla 14 oikeaa vastausta. Vastausajan\npituuden voi määritellä 20 sekunnista 2 minuuttiin. Opiskelijat voivat vastata kysymyksiin joko tietokoneella, tablet-laitteella tai älykännykällä.\nSeuraavaksi lähdimme ulos tutkailemaan kasveja. Projektiimme sisältyi siis myös jonkin verran liikuntaa. Lähiympäristössäkin esiintyy valtavasti erilaisia\nkasveja, joita kaikkia emme tunnistaneet. Aikuisopiskelijoilla on käytössään iPadit, niinpä latasimme niihin kasvintunnistussovelluksen. Testasimme Seek-appsia (sovellusta), joka toimii myös älypuhelimissa.\nAikuisopiskelijoita meidän opistossa on useammasta eri maakunnasta. Tutkimme hiukan Suomen karttaa ja maakuntien sijaintia. Suomessa on 21 maakuntaa ja jokaisella maakunnalla on nimetty oma maakuntakukka. Näitä selvitimme mm. maakuntakukkapelin kautta. Piirsimme myös oman maakunnan kukan. Tiesitkö muuten, että maitohorsma – rentun ruusuksikin tituleerattu – on Etelä-Pohjanmaan maakuntakukka. Mikähän mahtaa olla kotimaakuntasi kukka? (Oikeat vastaukset käenkaali=revonrieska ja voikukan kuivatusta juuresta on jauhettu kahvin korviketta)\nIstuimme kivellä kallion, auringonlaskua ihaillen. Lokit ne kirkuivat ja merivesi oli lämmintä, sinä kiedoit kätesi hennosti kaulalleni, kuiskaat korvaan, että rakastat minua. Kun tuuli puhaltaa kasvoja vasten, sytytämme yhdessä nuotion ja katsomme tähdenlentoja pilvettömältä taivaalta.\nTiedäthän sinä, kuinka tärkeä olet minulle, saamme kokea vielä monta muistoa eikä niitä voi ottaa kukaan pois. Tuli, nuolee puuta kauniisti roihuten, ympärillämme vain hiljaisuus, ei ketään muita. Tule rakkaani tartu käteeni,\n”AARTEEN ÄÄRELLÄ” Ihmiseloon kuuluu kaikenlaista. Meillä on monenlaisia päiviä. On iloa ja surua ja siltä väliltä. Kuitenkin ihmisen syvin olemus kaipaa olla rakastettu sellaisenaan. Tiedätkö, juuri siksi joulua juhlitaan. Tiedätkö, taivaan isä rakastaa sinua ja minua juuri tällaisenaan. Meidän ei tarvitse esittää mitään. Jouluna juhlimme sitä, että meillä on vapahtaja. Saamme hiljentyä aarteen ääreen.\nsillä en voisi pettää luottamustasi koskaan.\nTiedätkö, sinä olet Jumalan aarre, hänen lapsensa.\nYhteisesti jatkamme matkaa läpi korpimetsän,\njossa enkelit laulavat ylistyslaulua herralle! Emmi Huttunen , aikuisopiskelija\nToivoo Teemu Leppänen opintoseteliryhmästä\nNYT KIELI KESKELLÃ„ SUUTA ...\nOPISTON LOGON KEHITYSKAARI Professori Lennart Segerstråle (1892a975) teki Erityiskansanopiston kannatusyhdistykselle v. 1967 julisteen ”Unohdetut nuoret” -keräykseen. Keräys toteutettiin 1.2.31.12.1968 erityiskansanopiston perustamisen rahoittamiseksi. Segerstråle teki myös kirjeensulkijamerkin varojen keräystä varten. Linnut olivat Segerstrålelle läheinen aihe. Logossa ideana oli turvallinen pesä, jossa on hyvä kasvaa ja kasvattaa siipiään, ja lähteä sitten lentämään, kun siivet kannattavat. Vasemmalla julisteen pohjalta tehty 1. logo. Oikealla kirjeensulkija-\nmerkki. Juliste ”Unohdetut nuoret” -keräykseen v. 1967\nJulisteen pohjalta tehtyä opiston ensimmäistä logoa muokattiin 1970– ja –80 –luvuilla. Opiston silloinen tekstiilityön opettaja ja kirjapainon henkilökunta muokkasivat logoa painoasultaan selkeämmäksi.\nLehtimäen opiston Joulunasta 2018\nLehtimäen opiston perinteinen koululehti.


Monia vuosia sitten ennen kuin valtameret olivat suljettuja Slontoksen ihmiset purjehtivat Gloranthan vesillä rangaistuksetta. Kuitenkin heidän läheinen liittonsa Keskimeren imperiumiin merkitsi sitä, että heitä rangaistiin, kun tämä imperiumi tuhottiin. Suurin osa Slontoksesta sysättiin aaltojen alle, kuten oli tapahtunut monia kertoja aikaisemminkin ja loput sinetöitiin valtameriltä. Slontoksen saarten ihmiset jäivät eristyksiin vuosisadoiksi, peläten vesiä ja vanhoja vihollisiaan. Kun Dormal saapui saarille, eräät asukkaista seurasivat hänen oppejaan ja alkoivat purjehtia jälleen valtamerillä. Yksi näistä oli Merihaukan Varlok.\nVarlok oli kalastaja Slontoksen saarilta. Hän polveutuu Merihaukasta, Vrimakin pojasta, ja noudatti tämän jumalan palvontaa, eikä siten seurannut normaalia malkionioppia. Kun Dormal saapui, Varlok oppi hänen oppinsa hyvin ja muisteli tarinoita esi-isistään. Hän löysi heidän kaiverruksensa ja kuvauksensa menneisyydestä ja kokosi yhteen heidän pitkäksi ajaksi kätketyt salaisuutensa rakentaen pienen kaleerin, sellaisen, jota hänen esi-isänsä käyttivät. Kun kaleeri oli valmis, Varlok nimesi sen esi-isänsä mukaan Merihaukaksi ja etsi kumppaneita purjehtimaan kanssansa. Monet hänen kumppaneistaan kuolivat tai lähtivät hänen palveluksestaan vuosien kuluessa ja hänen miehistönsä jäsenet vaihtuivat jatkuvasti hänen matkustaessaan.\nNykyinen Merihaukan miehistö koostuu Varlokista, Sinlaw Shamaanista, Vonlow Tarkkasilmästä, Harold Rautasydämestä, Wanlawista, Hen-Reestä, Er-Saw Parantajasta ja 20 soturin/soutajan miehistöstä.\nHän on Merihaukan, Dormalin ja Diroksen kulttien riimupappi ja Merihaukan valtias. Pienikokoisena ja älykkäänä miehenä Varlok on johtaja sanojensa ja ajatustensa vuoksi, ei voiman. Hänen miehistönsä ja entiset miehistön jäsenet kunnioittavat häntä strategistina ja ystävänä. Kalastajaksi kasvatettuna Varlok tiesi purjehtimisesta ennen Dormalin saapumista, mutta hän otti pian innokkaasti vastaan uudet ajatukset ja keräsi kokoon miehistön. Hän on Dormalin kokenut sankarimatkaaja ja on kohdannut ja kukistanut useita kauhuista, nimittäin Laajat vedet, jolloin Merihaukka saapui hänen avukseen Albatrossijumalan sijaan, Kiljuvan kalan, jonka tuhosi parvi merihaukkoja, jotka ilmestyivät hänen kutsustaan, ja Aaltoilevat meret, jotka kukistuivat, kun Merihaukka kasvatti siivet ja lensi massiivisten aaltojen ylitse. Tällä hetkellä Varlok toimii kauppiaana, mutta tekee työtä tarvittaessa myös saattovartiona ja kaapparina. Hän on taistellut meritaisteluissa, mutta hänen miehistönsä on jokseenkin pieni, eikä koulutettu sodankäyntiin.\nSinlaw on delfiinikansan, pienen hsunchenkansan, jonka klaanit asuvat Slontoksen saarilla, shamaani. Hän kuuluu Delfiinin kulttiin, mutta on ollut yhteydessä moniin merien jumaliin. Hän on suorittanut Orlanthin hengityksen matkan ja hänellä on hiuksiinsa sidottuina useita sylfejä, joita hän voi käyttää jouduttaessa tyveneen. Vaikka hän on ihminen ja viihtyy maalla tai laivan kannella, Sinlaw on myös ihmisdelfiini ja voi muuttua halutessaan delfiiniksi. Kun hän on merellä, laivaa, jolla on matkustaa, seuraa tavallisesti tai sitä saattaa delfiiniparvi, joka koostuu Sinlawin liittolaishengestä ja Sinlawin puolisosta ja lapsista, jotka hän on siittänyt delfiinimuodossa.\nHän on Merihaukan tähystäjä ja Varlokin serkku ja hän polveutuu Merihaukasta ja on tämän kultin pappi. Tarkkana sankarimatkaajana Vonlaw voi nähdä pimeässä, voi nähdä haukan silmillä ja voi sukeltaa veteen hyvin korkealta vahingoittumatta. Hänellä on liittolaishenki merihaukan muodossa ja hän käyttää tätä tarvittaessa ylimääräisenä silmäparina.\nHarold on Humaktin miekka Pyhästä maasta. Varlok pelasti hänet, kun hän oli vangittuna merirosvojen linnakkeeseen ja hän toimii Varlokin henkivartijana. Haroldilla on rautapanssaripuku, jota hän pitää rannan läheisyydessä, mutta on asiantuntija vedenalaisessa taistelussa tikarin kanssa ja miekkamestari.\nHän on waertagi ja aivan tuore miehistönjäsen, jonka Varlok värväsi vahvistamaan siteitä hänen kansaansa. Hän haluaa Varlokin toimivan vadeleita vastaan, mitä tämä ei ole innokas tekemään, ja lähtemään sankarimatkalle löytääkseen waertagien lohikäärmelaivan, mihin tämän voi ehkä suostutella. Wanlaw purjehti kerran Magastan altaaseen ja ilmestyi uudelleen Arvoituskanavasta kymmenen vuotta myöhemmin, mutta on haluton puhumaan siitä, mitä tapahtui hänen kymmenen vuoden matkallaan.\nHen-Ree on navigaattori. Hän on Orlanth Vesimiehen pappi ja hänet koulutettiin navigoimaan Gloranthan valtameriä jo ennen kuin Dormal saavutti hänen saarensa. Hän liittyi Dormalin miehistöön ja purjehti takaisin Pyhään maahan tämän kanssa ja siksi hän on erittäin vaativa merimiehenä. Hän on siinä suhteessa ainutlaatuinen, että hän tietää, kuinka navigoida käyttämällä tuulia ja pilviä ja myös tähtiä ja merivirtoja. Hänellä on kyky tietää, kuinka monta päivää kestää purjehtia mihin tahansa satamaan, jossa hän on käynyt aiemmin.\nEr-Saw on Chalana Arroyn papitar ja Hen-Reen vaimo. Hän seuraa aviomiestään kaikkialle ja aikoo olla hänen mukanaan matkalla löytää Dormal, jonka hän tunsi pikkutyttönä. Hän on kulkenut miehistöstä toiseen aviomiehensä kanssa ja tuntee, että Varlok on kapteeni, joka voi päästä matkalle. Sitten hän haluaisi pysyä Dormalin laivassa kuolemaansa saakka.\nVarlok rakensi tämän pienen kaleerin piirustusten mukaan, jotka hänen perheensä oli pitänyt salassa halki vuosisatojen. Vuosien kuluessa häntä on muunneltu ja paranneltu maagisesti lumouksilla ja loitsuilla. Hänestä tuli Varlokin liittolaishenki, kun tämä sai päätökseen ensimmäisen matkansa tultuaan Dormalin papiksi. Hän on saanut muutamia kykyjä sankarimatkojen aikana - hän voi nähdä merihaukkakeulakuvansa lävitse; hänen soutajansa voivat soutaa väsymättä, mutta he menettävät soutaessaan kukin yhden TP:n/tunti; hän kiljuu, jos hai saapuu 100 metrin sisälle hänestä; hänen ruumaansa varastoitu vesi ja ruoka eivät pilaannu; hän voi käyttää kutakin Merihaukan voimistaan kerran, hän on jo kasvattanut siivet ja lentänyt, hän voi silti sukeltaa vahingoittumatta ja voi napata kalan nokkaansa.\nRungon laatu 10\nMerikelpoisuus Maks. 12\nPituus 18 m\nKapasiteetti 1 tn\nLaidan korkeus 1 m\nSyväys 0,5 m\nMerihaukassa on matriisit Korjaus 10:lle, Käske undiinia 3:lle, Sammutus 10:lle, jotka on lumottu hänen kaulakuvaansa, ja kolme undiinia, jotka on sidottu runkoon, yksi keulaan, yksi laivan keskelle ja yksi perään. Hänen purjeisiinsa on sidottu kaksi sylfiä, mutta ne lähtevät pois, kun niitä on käytetty.\nMerihaukan soutajat ovat sekainen joukko, jotkut ovat Varlokin heimolaisia, jotkut ovat pelkästään seikkailijoita, jotkut seuraavat toisia upseereita ja lähtevät miehistöstä näiden lähtiessä. He ovat taitavia sotureita ja käyttävät laajaa valikoimaa aseita ja panssareita. He eivät ole merirosvoja, vaan onnenonkijoita ja heidän tiedetään vallanneen merellä vihollislaivoja. Yleisesti ottaen he seuraavat Varlokia tämän kuolemaan saakka, heistä tulee rikkaita tai he löytävät paremman isännän.\nEn ole liittänyt tähän Merihaukan miehistön numerotietoja, sillä kukin pelitaso vaatisi eri tietoja. Silti jos ihmiset haluavat mallitietoja Merihaukan upseereille, voisin hyvinkin julkaista tiedot, jotka minulla on tällä hetkellä.\nTeksti copyright © Simon E. Phipp.\nKäännös copyright © Matti Järvinen.


Auringon Anniina uusi – Arielin Aurinko – Ekokampaamo\nHei ihana ja aurinkoinen!\nOletko elämässäsi siinä pisteessä, että kaipaisit jotain apua henkisen kasvun tueksi?\nKaipaatko lisää rakkautta elämääsi ja ihmissuhteisiin?\nKaipaatko apua nykyisessä tilanteessa, olit sitten yksin tai yhdessä?\nKaipaatko energiaa, rentoutusta ja selkeyttä elämääsi?\nKuinka saada siis selvyys nykyiseen elämäntilanteeseesi?\nOletko oikeasti onnellinen? 100% onnellinen jossa ei ole tilaa epäilyille vaan olet juuri siinä tilassa mitä olet aina kaivannut? Jos olet, onnittele itseäsi ja ole kiitollinen, koska se on erittäin harvinainen tila,\nmutta aina voi haastaa itseään ja löytää uusia potentiaaleja vielä korkeammissa energioissa.\nOli sinulla mikä tilanne tahansa tämä on sinua varten ja minä osaan auttaa nousemaan korkeimpaan mahdolliseen potentiaaliisi ja löytämään uusia ulottuvuuksia ja näkökulmia.\nOlen koko elämäni etsinyt rakkautta. Jo ihan lapsesta asti. Matkalle on mahtunut monia ihmissuhteita lyhyistä vähän pidempiin, mutta ovatko ne olleet aitoja. Ehkä siinä hetkessä kyllä, mutta aina on ollut kaipuu johonkin muuhun, johonkin mitä ei edes osaa selittää, sellaiseen rakkauteen jota näkee elokuvissa, sellaiseen mistä varmasti jokainen haaveilee. Elänkö haavemaailmassa jos toivon löytäväni rakkautta mikä räjäyttää tajunnan henkisesti ja fyysisesti vai olenko siinä pisteessä, että olen löytänyt itseni ja uskon, että ansaitsen vain parasta ja ansaitsen ja löydän sen tajunnan räjäyttävän rakkauden.\nMissä pisteessä sinä olet?\nKaipaatko apua löytämään itsesi ja rakkauden elämääsi, oli sitten kyse ihmissuhteesta tai rakkaudesta itseäsi kohtaa, että ymmärrät haluta itsellesi parasta esim. työn tai terveyden suhteen.\nUseasti siedämme tilanteita mahdottomankin pitkään, tilanteita joita meidän ei kuuluisi sietää. Esim. ihmissuhteita, jotka kuluttavat enemmän kuin antavat. Pistät itsesi täysillä likoon, mutta takaisin saat vain pettymyksiä, surua ja huonoa fiilistä. Saatat myös kestää yksinäisyyttä jotta sinuun ei sattuisi tai olet ollut vuosikausia työssä mikä ei palvele sinua kuten toivoisit. Miksi sitten siedät tätä tilaa?\nEmme osaa sillä hetkellä muuta. Vaikka tilanne on epämukava, emme silti halua siirtyä siitä mukavuusalueelta epämukavuusalueelle, joka tarkoittaa muutosta, jotain uutta ja tuntematonta.\nTämä hoito on sovellettavissa jokaiseen tilanteeseen ja autan sinua siirtymään muutoksen upeaan virtaan, joka vie sinut kohti sitä mikä on sinun korkeimmaksi parhaaksi ja sinun arvoista parasta ja upeinta, sellaista elämää josta olet vain uneksinut.\nKiinnostaako enkelit ja energiahoito ilman suurempia tavoitteita? Tutustu ALH- Energiahoitoon\nOlen valmistunut Anu Gracen koulutuksesta ALH-enkelihoitajaksi 2020 sekä Regressiohoitajaksi 2014.\nSami Minkkisen hypnoosin perusteet suoritin 2014 ja Tarot-kortteja olen tulkinnut 20 vuotta.\nReiKi 1 ja 2 kurssit olen käynyt 2013 ja 2015\n2012 vuodesta asti olen työskennellyt enkeleiden kanssa ja henkinen matkani on sisältänyt monia opettavia ihmisiä ja opettajia. Monia vastoinkäymisiä ja monia onnistumisia. Ilman kaikkea sitä mitä olen elämäni aikana kokenyt, en olisi minä näiden tietojen ja taitojen kanssa. Olen siis kiitollinen, että voin jakaa oppimaani Sinun kanssasi!\nJos haluat ilmaisen rakkausmeditaation, jossa saat viestin enkeliltäsi


Suomi oli itsenäinen valtio vuosina 1917-1994 — Antti Pesonen\n24.9.2012 13:48 Antti Pesonen 15 kommenttia\nJuhani Niinipuu 24.9.2012 14:04\nMilloin Pesonen on ollut itsenäisin? Jos itsenäisyyttä kaipaat niin ota avioero?!\nJohan Lom 24.9.2012 14:20\nSuomen ulkopoliittinen liikkumavara oli vuosien 1945 - 1990 välillä varsin olematon siihen verrattuna mitä se on nykyään. Siinä mielessä olemme nyt itsenäisempiä kuin silloin.\nMitä puolestaan tulee lainsäädännön harmonisointiin, niin sellaistahan joudutaan kaikissa itsenäisisssä maissa aina harjoittamaan ottaen huomioon kulloinkin voimassa olevat sopimukset ja sidonnaisuudet. Jo pelkästään YK:hon kuuluminen aiheuttaa tältä osin hiukan itsenäisyyden menettämistä. Esimerkiksi Sveitsi liittyi YK:hon vasta kymmenisen vuotta sitten, silloinkin tiukan kansanäänestyksen jälkeen. Kampoihin oli pantu siksi, että katsottiin maan menettävän osan itsenäisyydestään.\nAinoastaan Impivaaran Jukolan Veljekset olivat itsenäisiä, mutta armottoman luonnon armoilla.\nJos maa on alistettu aseellisesti kuulumaan johonkin lainsäädäntövaltaa ja ulkopolitiikkaa määrittelevään blokkiin, niin silloin ei voida puhua itsenäisyydestä lainkaan. EU:n kohdalla näin ei ole asian laita, koska siihen kuuluminen perustuu vapaaehtoisuuteen, kuten itsekin blogikirjoituksessa viittaat eroamispäätöstä perätessäsi. Jos kansan enemmistö kannattaa EU-jäsenyyttä, se on itsenäisen kansakunnan valinta.\nAntti Pesonen 24.9.2012 14:47\nSuomi on sitoutunut EU:n rakenteilla olevaan ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan. Sitä johtavat lähinnä Saksa ja Ranska. Aika turhaa puhua Suomen liikkumavarasta tässä systeemissä.\nEU-maat ovat vieläpä erikseen sitoutuneet tukemaan unionin politiikkaa "yhteisvastuun hengessä" ja pidättäytymään kaikista toimista, jotka tuota yhtenäisyyttä voisivat haitata.\nKansainvälisiin sopimuksiin sitoutuminen ei merkitse valtiollisen itsenäisyyden menettämistä.\n"EU:n kohdalla näin ei ole asian laita, koska siihen kuuluminen perustuu vapaaehtoisuuteen"\n-Näin ajatellen sellainen, joka menee vapaaehtoisesti vankilaan, ei ole vankilassa ollenkaan.\nKansan enemmistön kanta EU-jäsenyyteen pitää selvittää. On luultavaa, että kun kansalaiset saavat tietää EU-jäsenyyden vaihtoehdoista, enemmistö kannattaa Suomen itsenäisyyyden palauttamista ja eroa EU:sta.\nVuoden 1994 neuvoa-antaneen kansanäänestyksen tulos perustui kansalaisten harhaanjohtamiseen. Voi kai myös vaatia, että vuoden 1976 jälkeen syntyneillä tulee olla mahdollisuus äänestää EU-jäsenyydestä.\nNäyttää siltä, että pitää vielä tulla ns. lunta tupaan ennen kuin suomalaiset heräävät laajasti vaatimaan menetettyä itsenäisyyttä takaisin.\nTuota lunta kyllä on tulossa riittävästi.\nJohan Lom 24.9.2012 15:10\n"-Näin ajatellen sellainen, joka menee vapaaehtoisesti vankilaan, ei ole vankilassa ollenkaan."\nJos hän on siellä vapaaehtoisesti itse määrittelemänsä ajan, niin kyse ei todellakaan ole varsinaisesta itsenäisyyden tai vapauden riistosta. Maksavathan jotkut asiakkaat S/M-studion dominattarelle rahaakin siitä, että heidät lukitaan häkkiin sovituksi ajaksi.\nMika Virtanen 24.9.2012 17:47\nNobel-palkittu Johan Galtung on väittänyt tiedotusvälineiden olevan juutalaisten kontrolloimia ja tähän väitteeseen on helppo uskoa, kun katsoo uutisointia Lähi-Idän tilanteesta. Siitä ei nimittäin uutisoida juuri lainkaan valtamediassa, vaikka luulisi eurooppalaisia kiinnostavan räjähdysherkkä tilanne joka voi johtaa kolmanteen maailmansotaan.\nTämän vuoksi onkin pakko kysyä Antti Pesoselta, mitä mieltä hän on Lähi-Idän tilanteesta, uutisoinnista siihen liittyen ja oletteko te juutalainen?\nEpäilykseni herätti tiedotusvälineiden "positiivinen" suhtautuminen itsenäisyyspuolueeseen, kun tavallisesti poliittiset vaihtoehdot nuijitaan maanrakoon.\nArto Granlund 24.9.2012 14:23\nPesonen,kuinka itsenäinen Suomi oli sodanjäkeisinä vuosina, kun valvontakomissio istui hotelli tornissa,entä Kekkosen aikana, NL:n puristuksessa?Suomesta tuli länsimaitten tasavertainen valtio kun liityimme eu:n.Menettikö Ranska tai Saksa itsenäisyyden kun eu:n edeltävä teräsunioni perustettiin sodan jälkeen.Tämäntapaista,itsenäisyydestä, keskustelua ei muissa eu-maissa edes käydä.\nAntti Pesonen 24.9.2012 14:37\nKylmän sodan aikana Suomi oli tosiaan Neuvostoliiton puristuksessa, mutta säilytti silti valtiollisen itsenäisyytensä.\nRanska ja Saksa ovat EU:ssa luopuneet itsenäisyydestään, mutta saaneet vastineeksi määräysvallan EU:ssa. Suomi on muiden pienten EU-maiden tavoin luopunut itsenäisyydestään ja saanut mitättömän vähän päätösvaltaa EU.n asioihin.\nKeskustelua itsenäisyydestä käydään kyllä muualla. Suomessa sitä ei ole julkisuudessa juuri käyty.\nArto Granlund 24.9.2012 15:13\nSuomella on itseasiassa asukasluukuunsa ja talouteensa nähden huomattavasti suurempi vaikutusvalta nyt,kun olemalla eu:n ulkopuolella jossa meitä ei kuuntelisi kukaan.Tutkimusten mukaan juuri nuoret suhtautuvat kaikkein myönteisimmin eu:n ja euroon.\nTimo Nenonen 24.9.2012 14:27\nKyllä itsenäisen valtion tunnusmerkistöön kuuluu myös oma, kyseisen valtion keskuspankin luoma ja liikkeellelaskema ja kyseisen valtion alueella pysyvässä käytössä oleva valuutta.\nSuomella sitä ei ole, esim Ruotsilla on. Suomi kuuluu tähän mätävaluuttaaliittoon, Ruotsi ei.\nKumpikohan valtio on itsenäinen???\nTuula Hölttä 24.9.2012 14:34\nAntti P. :"On helppo todeta, että tuon määritelmän mukaisen itsenäisyyden Suomi saavutti v. 1917 itsenäistyessään Neuvosto-Venäjästä."\nNo enpä tiedä. Olen lukenut runnilaisen kansanparantajana toimineen isoisäni äidin Sofia Lappalaisen os. Mähönen avioliiton ulkopuolella huhujen mukaan syntyneestä isoisäni serkusta Elmo Kailasta kertovaa kirjaa Ryssänvihassa.\nMyös Johanssonina aiemmin tunnettu Johanssonien pappissukuun kuulunut Elmo Kaila kuului jääkäriaktivisteihin, jotka kuuluivat siihen "oikeistoon", joka omalta osaltaan halusi kumota Suomen laillisen demokraattisen yhteiskuntajärjestelmän, ja oli mukana perustamassa Saksan sotilasvoimaan tukeutuvaa Suomen Suojeluskuntain Liittoa, jolle haluttiin sotilaalliset toimivaltuudet ohittaa Suomen eduskunta ja hallitus, jos Suomen Suojeluskuntain Liitto katsoo sen tarpeelliseksi mikäli vasemmiston edustajat tulevat valituksi enemmistöksi eduskuntaan.\nNuo ns. aktivistit olivat suunnitelleet "vapaussodan" nimellä tapahtuvaa vallankaappausta jo v. 1917 ja tehneet tämän "kansannousun" toteuttamiseksi sotilaallisia yhteistyösuunnitelmia Saksan kanssa jo paljon ennen kuin "punainen lamppu klo 23.00 nostettiin Helsingissä Työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi."\nJostakin syystä tuntuu siltä, että jos kysytään "Milloin Suomi on ollut kaikkein itsenäisin", niin oikea vastaus on, että "ei milloinkaan".\nMe olemme aina olleet suurvaltojen käskyläisiä ja heille me "itsenäisyytemme" luovutamme nytkin kunhan valtaeliitin "kassalippaat" vain kilisevät taloudellista tuottoa heille.\nJarmo Kanerva 24.9.2012 16:23\nVäitetään, että Suomi oli itsenäisempi Venäjän autonomian aikana kuin nyt EU:n aikana.\nIhmettelen, miksi Suomelle ei aikuinen itsenäisyys ja asioidenhoito kelpaa. Aina pitää antaa valta isolle veljelle, vaikkei se pyytäisi sitä. Muutamaa palkitaan tästä luopiotyöstä.\nHistoriasta tiedetään, että kommunistit saivat rahaa Neuvostoliitosta. Ja SDP USA:sta, jottei kommunistit voittaisi. Historia kertoo saiko joku EU virkoja tai nimityksiä.\nHuomaisin, että wikipediasta oli joku Frank käynyt mulkkailemassa juttuja Axel Olof Freudenthalista. Aikansa sitaatti tältä RKP:n suurmieheltä:\n"Ei mikään muu kansa Euroopassa ole osoittanut niin vähän taipumusta itsenäiseen asemaan kansojen joukossa kuin suomalainen ja ylipäänsä koko turaanilainen suku."*\nEhkä AOF ei ollutkaan niin väärässä...\n(*Lähde : L A Puntilan väitöskirja "Ruotsalaisuus Suomessa", Otava 1944. ja wikisitaatti, wikipedia http://fi.wikiquote.org/wiki/Axel_Olof_Freudenthal )\nJohan Lom 24.9.2012 16:38\n"Väitetään, että Suomi oli itsenäisempi Venäjän autonomian aikana kuin nyt EU:n aikana"\nKuka väittää kuka ei. Itse en moista ajatusta pidä kuin vitsinä.\nVuonna 1809 kutsuttiin koolle Porvoon valtiopäivät, joiden oli tarkoitus jatkaa tulevinakin vuosina Suomen hallitsemista, mutta ne eivät kestäneet kuin kuukausia ja seuraavan kerran valtiopäivät kutsuttiin koolle vasta 1863 Helsinkiin. Vuosien 1809 ja 1863 välillä Suomella ei käytännössä ollut minkäänlaista valtaelintä. Keisari päätti kaikesta ja vaikka perustuslaki olikin pidetty ennallaan sellaisena kuin se Ruotsilta perittiin, niin pitää muistaa, että sekin oli hyvin itsevaltainen Kustaa III:n jäljiltä.\nSuomen markka otettiin käyttöön vuonna 1860, mutta vasta 1865 siitä tuli itsenäinen Venäjän ruplasta riippumaton valuutta arvonsa kannalta. Silloin Suomen asema itsenäisenä kansakuntana alkoi vahvistua, joskaan Suomella ei ollut minkäänlaista ulkopolitiikkaa, vaan oli ulkovaltoihin nähden Venäjän osa. Vuodesta 1880 lähtien alkoivat jo ensimmäiset sortotoimet kohdistua Suomen privileegioihin ja helmikuun manifesti vuonna 1899 oli vain viimeinen piste Ii:n päälle, joka sai aikaan rauhallisen "kansannousun".\nTietyssä mielessä siis, keisarin armosta, Suomella oli omien asioidensa hoidossa itsenäinen asema vuosien 1865 - 1880 välisenä aikana, mutta koko autonomian aikaan suhteutettuna se oli lyhyt jakso.\nJarmo Kanerva 24.9.2012 17:01\nTuo joku oli lähteenä linkin taloussanomien haastattelussa professori Markku Kuisma Helsingin yliopistosta.\nJohan Lom 24.9.2012 17:16\nLuin hänen kommenttinsa linkin takaa ja pitäydyn edelleen oman kommenttini mukaisessa näkemyksessä. "Suomen oma parlamentti" oli olemassa vain teoriassa suurimman osan autonomian ajasta. Nyt meillä sen sijaan sellainen on.\npanutaneli kuusi 25.9.2012 00:26\nVaikka olenkin itse eurokriitikko niin täytyy ihmetellä mitä nämä eu-vastustajat ovat historian tunneilla tehneet kun ovat unohtaneet kokonaan suomettumisen.1950-lla Suomi oli käytännössä NL:n vasallivaltio.Kyllä Suomi on nyt paljon itsenäisempi kuin silloin.EU ei sentään sanele sitä mitkä puolueet saa olla hallituksessa kuten NL.Sanoisin itse että Suomi on ollut itsenäisin vuosina1917-1945.On totta että EU on rajoittnut itsenäisyyttämme muttei läheskään siinä mittakaavassa kuin NL.Aivan uskomatonta tekstiä jopa eurokritiikon näkökulmasta


PSORIASISTA SAIRASTAVAN SOSIAALITURVA PDF\nDownload "PSORIASISTA SAIRASTAVAN SOSIAALITURVA 2013"\n1 /KK PSORIASISTA SAIRASTAVAN SOSIAALITURVA 2013 HYVINVOINTIPALVELUJEN TUOTTAMINEN Hyvinvointipalveluilla tarkoitetaan palveluja, joiden avulla turvataan ihmisen fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen terveys ja toimintakyky, parannetaan syntyneitä sairauksia ja ongelmia sekä pyritään ennaltaehkäisemään näiden syntyä. Hyvinvointipalveluja tuottavat valtio, kunnat, yksityiset palvelun tuottajat ja järjestöt. Kansaneläkelaitos Kela hoitaa nykyään jo melko suuren osan kansalaisen sosiaaliturvasta eri elämänvaiheissa. Tässä oppaassa esitellään psoriasiksen hoitoon liittyviä Kelan korvauksia, matkakorvauksia, päivärahoja ja hoitotukia. Lisätietoa näistä ja muista Kelan etuuksista löytyy internetistä osoitteesta Terveydenhuolto jakaantuu Suomessa julkisiin terveydenhuoltopalveluihin, joita ovat erikoissairaanhoito ja perusterveydenhuolto, ja yksityisiin terveydenhuoltopalveluihin. Kela korvaa yksityisellä sektorilla aiheutuneista kustannuksista korvausta sairausvakuutuslain perusteella. Kunnan sosiaalitoimi tuottaa sosiaalipalveluita (kotipalvelut, sosiaalityö, perhe- ja kasvatusneuvolat, mielenterveystoimistot ja nuorisotyö), toimeentulotukea ja vammaispalveluita. Vammaispalvelulaissa on määritelty vammaisuuden ja pitkäaikaissairauden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista. Psoriaatikon kohdalla yleisimmin kyseeseen tulevat tukitoimet ovat luonteeltaan harkinnanvaraisia. Työvoimatoimistojen tehtävänä on tuottaa työvoimapalveluita sekä erilaisia työllisyyttä tukevia koulutuksia, työkokeilua ja neuvontaa. Psoriasista sairastavan on mahdollista kouluttautua uudelleen Kelan tuella, mikäli sairauden vuoksi on mahdotonta jatkaa entisessä ammatissa. Potilasjärjestöjen palvelut tuovat tarpeellisen lisän kansalaisen hyvinvoinnin tuottamiseen mm. räätälöidyn lääkinnällisen kuntoutuksen ja sopeutumisvalmennuksen muodossa. Psoriasiskeskuksessa Helsingissä järjestetään psoriaatikoille ja PPP -potilaille vuosittain lähes 20 kurssia. Paikalliset psoriasisyhdistykset tarjoavat monenlaista ohjelmaa ja vertaistukea psoriasista sairastaville. Psoriasisliiton toiminnasta, kuten sopeutumisvalmennuskursseista, alueellisista kuntoutuskursseista ja aurinkopainotteisesta sopeutumisvalmennuksesta, sekä yhdistysten toiminnasta saa ajankohtaista tietoa liiton sivustolta ja Ihonaika-lehdestä.\n2 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) LÄÄKEKORVAUKSET JA PERUSVOIDEKORVAUKSET Kelasta voi hakea korvausta lääkkeistä, perusvoiteista ja kliinisistä ravintovalmisteista joita lääkäri on määrännyt hakijan sairauden hoitoon. Lääkeostoista maksetaan korvauksia kolmessa eri korvausryhmässä. Korvaukset maksetaan prosenttiosuutena lääkkeen hinnasta. Korvausluokat ovat peruskorvaus, alempi erityiskorvaus ja ylempi erityiskorvaus. Lääkärin määräämä lääke voidaan apteekissa vaihtaa halvempaan vastaavaan valmisteeseen, mikäli lääke kuuluu viitehintajärjestelmän piiriin. Samaan ryhmään kuuluvilla lääkevalmisteilla on sama viitehinta, joka lasketaan ryhmän edullisimman valmisteen myyntihinnasta. Jos et halua vaihtaa lääkettäsi viitehinnan mukaiseen edullisempaan lääkkeeseen, saat korvauksen enintään viitehinnasta ja maksat itse erotuksen. Viitehinnan ylittävä osuus ei kerrytä vuotuista omavastuuosuutta (lisäkorvaus suurista lääkekuluista). Perusvoiteet, Daivobet sekä biologiset lääkkeet eivät kuulu lääkevaihdon piiriin, joten niistä saa korvauksen valmisteen myyntihinnasta. Lisäksi suurista lääkekuluista on mahdollista saada lisäkorvausta. Peruskorvausluokka Sairausvakuutuslain mukaan lääkkeet ovat peruskorvattavia silloin, kun kysymyksessä on tarpeellinen sairauden hoito. Peruskorvaus lääkkeen hinnasta tai viitehinnasta aleni 1.2. alkaen 42 prosentista 35 prosenttiin. Yhdellä ostokerralla voi hankkia enintään kolmen kuukauden aikana tarvittavat lääkkeet. Perusvoiteista saa peruskorvauksen, kun reseptissä on merkintä pitkäaikaisen ihosairauden hoitoon. Ns. rajoitetun peruskorvauksen piiriin kuuluu osa vaikean psoriasiksen hoitoon tarkoitetuista biologisista lääkkeistä. Tällöin erikoislääkäri kirjoittaa potilaalle B- todistuksen lääkkeen tarpeellisuudesta. Erityiskorvausluokka Lääkkeet ovat erityiskorvattavia, kun kysymyksessä on vaikean ja pitkäaikaisen sairauden hoidossa välttämätön lääke. Erityiskorvausryhmiä on kaksi: alempi erityiskorvaus ja ylempi erityiskorvaus. Alempi erityiskorvaus laski aikaisemmasta 72 prosentista 65 prosenttiin helmikuun 2013 alusta. Ylemmän erityiskorvausryhmän lääkkeiden 100 % korvaus säilyy ennallaan. Näillä lääkkeillä on edelleen lääkekohtainen omavastuu, 3 euroa/lääke. Erityiskorvausoikeuden saamiseksi tarvitaan erikoislääkäriltä B-todistus, oma hakemus ja merkintä Kela-korttiin. Ihopsoriasiksessa ainoa 100 % erityiskorvattava lääke on asitretiini (mm. Neotigason), silloin kun psoriasista on vähintään 75 % kehon pinta-alasta eli on kyse yleisestä erytrodermiasta. Nivelpsoriasiksen hoidossa 65 % korvattavia ovat mm. metotreksaatti-, atsatiopriini-, siklosporiini- ja sulfasalatsiinivalmisteet, kun niitä käytetään psoriasikseen liittyvän hankalan niveltulehduksen hoidossa.\n3 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) Lisäkorvaus suurista lääkekuluista Suuriin lääkekuluihin on mahdollisuus hakea lisäkorvausta. Asiakkaan maksamien lääke- ja perusvoidekustannusten omavastuuosuudet kerääntyvät ns. lääkekattoon. Tämä lääkekatto on 670 euroa vuonna Kun lääkekaton raja ylittyy, ilmoittaa Kela asiasta kirjeellä asiakkaalle. Kela maksaa korvauksen piiriin kuuluvat lääke- ja perusvoidekustannukset omavastuun 1,50 /lääke ylittävältä osalta kokonaan kuluvan vuoden loppuun asti. Myös lisäkorvauksessa noudatetaan viitehintajärjestelmää. Kelakortin ja ilmoituksen apteekissa esittämällä saa lääkkeen lisäkorvauksen suorakorvauksena heti ostohetkellä. Lisäkorvauksen hakuaika on 6 kuukautta kalenterivuoden päättymisestä, mikäli apteekin suorakorvausta ei ole saatu. YKSITYISLÄÄKÄRIN PALKKIOT JA HAMMASLÄÄKÄRIN PALKKIOT Vuoden 2013 alusta potilaalle maksetaan korvausta Kelan vahvistaman taksan mukainen määrä. Aiemmasta prosenttiosuuksiin perustuvasta korvausjärjestelmästä on luovuttu. Korvauksissa ei myöskään enää ole kiinteätä 13,46 omavastuuta. Uudet taksat ovat nähtävissä verkossa Korvausta maksetaan myös sairausvakuutusta varten annetusta yksityislääkärin kirjoittamasta lääkärintodistuksesta. Eläkkeen hakemista tai kuntoutusta varten annetuista lääkärinlausunnoista ei saa korvausta. Yksityishammaslääkärin palkkiosta korvataan vahvistetun hammaslääkäritaksan mukainen määrä. Suun ja hampaiden tutkimus ja ennaltaehkäisevä hoito korvataan kerran vuodessa. Korvausta saa myös hammaslääkärin määräämistä laboratoriokustannuksista, röntgentutkimuksista, lääkkeistä ja matkoista, jotka liittyvät korvattavaan hammashoitoon. Korvaus on haettava 6 kuukauden kuluessa maksun suorittamisesta. LÄÄKÄRIN MÄÄRÄÄMÄ TUTKIMUS JA HOITO Yksityislääkärin määräämästä yksityissektorilla toteutuneesta tutkimuksesta ja hoidosta (esim. laboratorio- ja röntgentutkimukset, fysikaalinen hoito, valohoito, psykologiset tutkimukset) Kela korvaa vahvistetun taksan mukaisen määrän. Hoitomääräys on yhden vuoden voimassa. Jos potilas on lähetetty terveyskeskuksesta yksityislääkärin tutkimuksiin, ei korvausta makseta. Tällöin maksaja on kunta tai potilas itse. Kela korvaa kuitenkin fysioterapian ja ihosairauksien valohoidon kustannuksia myös terveyskeskus- ja sairaalalääkärin antamalla lähetteellä. Kelan korvaaman valohoidon taksa on 5 hoitokerralta. Korvauksen saa enintään 15 hoitokerrasta. Viidentoista kerran valohoitojaksosta korvaus on 75. Korvaus on haettava 6 kuukauden kuluessa maksun suorittamisesta. MATKAKORVAUS Matka- ja yöpymiskorvaus maksetaan sairauden ja Kelan kuntoutuksen vuoksi tehtyjen matkojen kustannuksista. Korvaus suoritetaan pääsääntöisesti yleisten kulkuneuvojen kustannusten mukaan. Matkakustannukset korvataan yhdensuuntaisen matkan omavastuun, 14,25 euroa, ylittävältä osuudelta (edestakaisen matkan\n4 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) omavastuu on siis 28,50 euroa). Oman auton, taksin tai sairaankuljetusauton käyttöä pidetään perusteltuna, mikäli sairaus tai paikalliset liikenneolosuhteet sitä edellyttävät. Oman auton tai taksin käytön tarpeellisuudesta kannattaa pyytää lääkärin tai hoitolaitoksen antama todistus ja perustella käyttö korvaushakemuksessa. Korvaus oman auton käytöstä on 0,20 /km omavastuun ylittävältä osalta. Kela siirtyy taksimatkojen suorakorvausmenettelyyn asteittain vuosien välisenä aikana. Tällöin asiakas maksaa taksimatkan yhteydessä vain omavastuuosuuden 14,25 euroa, kun tilaa taksin keskitetystä tilausnumerosta viimeistään matkaa edeltävänä päivänä. Muussa tapauksessa asiakas maksaa ensin koko summan ja hakee korvauksen jälkikäteen. Ennen matkan alkamista on kuljettajalle esitettävä Kela-kortti. Mikäli sairausvakuutuslain mukaisten matkakustannusten omavastuuosuudet kalenterivuoden aikana ylittävät 242,25 euroa, ylimenevä osuus korvataan kokonaan. Myös alle omavastuun jäävät matkakustannukset kerryttävät em. matkakattoa. Säilytä tällöin kuitit ja ilmoita kustannuksista Kelan toimistoon. Kela seuraa omavastuuosuuden täyttymistä ja ilmoittaa siitä lähettämällä matkakattokortin. Korttia näyttämällä ei tarvitse maksaa taksimaksua, jos kuljettaja on tehnyt Kelan kanssa valtakirjasopimuksen. Matkakustannuksista on haettava korvausta 6 kuukauden kuluessa maksun suorittamisesta tai vuotuisen omavastuuosuuden ylittyessä 6 kuukauden kuluessa kalenterivuoden päättymisestä, mikäli henkilö ei ole käyttänyt vuosiomavastuukorttia. Jos sairauden hoitoon liittyen joutuu yöpymään hotellissa, Kela maksaa yöpymisrahaa 20,18 euroa/yö. Säilytä kuitti yöpymiskustannuksista. SAIRAUSPÄIVÄRAHA JA OSASAIRAUSPÄIVÄRAHA Sairauspäiväraha korvaa alle vuoden kestävästä sairaudesta johtuvan työkyvyttömyyden aiheuttamaa ansionmenetystä. Sitä maksetaan vuotiaalle Suomessa asuvalle henkilölle, joka on ollut sairautta edeltävän kolmen kuukauden aikana työssä tai työttömänä työnhakijana työvoimatoimistossa. Työhön rinnastetaan myös oman talouden hoitaminen, yrittäjänä toimiminen, päätoiminen opiskelu sekä vuorotteluvapaa. Oikeus sairauspäivärahaan syntyy, kun sairaus on kestänyt sairastumispäivän lisäksi 9 sitä seuraavaa arkipäivää. Yrittäjällä omavastuuaika on sairastumispäivä ja kolme seuraavaa arkipäivää. Sairauspäivärahaa maksetaan kuudelta arkipäivältä viikossa enintään 300 päivää ja se on veronalaista tuloa. Päiväraha määräytyy viimeksi toimitetussa verotuksessa vahvistettujen työtulojen mukaan. Työttömän sairauspäiväraha määräytyy hänen työttömyysetuutensa mukaan ja opiskelijan sairauspäiväraha opintorahan mukaan. Tulottomalla on oikeus hakea tarveharkintaista sairauspäivärahaa (vähimmäispäiväraha 23,77 ) työkyvyttömyyden kestettyä 55 päivää. Sairauspäiväraha haetaan sv-päivärahahakemuksella Kelan toimistosta tai työpaikan sairauskassalta kahden kuukauden kuluessa työkyvyttömyyden alkamisesta. Liitteeksi tarvitaan lääkärin A tai B todistus työkyvyttömyydestä sen kestosta riippuen.\n5 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) Sairauspäivärahan maksaminen 90 arkipäivän jälkeen edellyttää työterveyslääkärin lausuntoa jäljellä olevasta työkyvystä ja mahdollisuuksista jatkaa työssä. Tämä koskee sairauspäivärahajaksoja, joissa työkyvyttömyys alkaa tai sen jälkeen. Lausunto on hyvä toimittaan ajoissa Kelaan, ettei sairauspäivärahan maksaminen viivästy. Lausunto on maksuton. Ilman työterveyslääkärin lausuntoa päivärahaa ei voida maksaa 90 päivän jälkeen. Työnantajan kuuluu samalla ottaa kantaa voidaanko työolosuhteita muokata työhön paluun helpottamiseksi. Lausuntoa ei tarvita yrittäjiltä, opiskelijoilta, työttömiltä, omaa talouttaan hoitavilta eikä ulkomaan työkomennuksella olevilta työntekijöiltä. Mikäli sairaus jatkuu yli vuoden, on mahdollista hakea työkyvyttömyyseläkettä tai jos työkyvyttömyyden tiedetään kestävän vähintään vuoden henkilöllä voi olla oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen heti sairauden alkamista seuraavan kuukauden alusta. Osasairauspäivärahan tarkoitus on helpottaa työhön paluuta ja työssä pysymistä pitkän sairausloman jälkeen. Kokoaikaisessa työsuhteessa oleva sopii työnantajansa kanssa työhön paluusta osa-aikaisesti. Oikeus on vuotiaalla kokoaikatyötä tekevällä työntekijällä tai yrittäjällä. Osasairauspäivärahaa maksetaan ilman omavastuuaikaa, kun se jatkuu välittömästi sairauspäivärahan tai kuntoutuspäivärahan jälkeen. Osasairauspäivärahan suuruus on puolet sairauspäivärahasta. Sitä on mahdollista maksaa vähintään 12 arkipäivältä (n. kahdelta viikolta) ja enintään 72 arkipäivältä (n. 3 kk). KUNTOUTUSRAHA Kuntoutusrahaa maksetaan vuotiaalle kuntoutuksen, sopeutumisvalmennuksen tai Psoriasisliiton järjestämän aurinkopainotteisen sopeutumisvalmennuksen perusteella ja se korvaa menetettyä ansiota. Kuntoutusraha määräytyy edellisen vuoden verotettavien tulojen perusteella. Kuntoutusrahaa maksetaan 6 arkipäivältä ja se on veronalaista tuloa. Omavastuuaika on yksi päivä, paitsi aurinkopainotteisen sopeutumisvalmennuksen ollessa kyseessä 10 päivää sekä matkustuspäivät. Kuntoutusrahaa haetaan kuntoutuksen jälkeen Kelan toimistosta kuntoutusrahahakemuksella, jonka liitteeksi tulee osallistumistodistus. Hakuaika on 4 kuukautta kuntoutuksen aloittamisesta. Jos saat kuntoutuksen ajalta palkkaa, kuntoutusraha maksetaan työnantajallesi. Jos henkilöllä ei ole työtuloja, on kuntoutusrahan määrä vähintään 23,77 arkipäivältä. AIKUISEN VAMMAISTUKI Vammaistuen tarkoitus on tukea työikäisen vammaisen tai pitkäaikaissairaan henkilön elämänlaatua sekä selviytymistä arkielämässä, työelämässä ja opiskelussa. Vammaistukea maksetaan yleisen haitan, henkilökohtaisen avuntarpeen sekä erityiskustannusten perusteella vuotiaalle henkilölle. Henkilöllä, joka saa työkyvyttömyyseläkettä, varhennettua vanhuuseläkettä, yksilöllistä varhaiseläkettä, kuntoutustukea tai haitta- tai avuttomuuslisää (vakuutuksen perusteella) ei ole oikeutta vammaistukeen (katso eläkettä saavan hoitotuki). Vammaistuen myöntämisessä arvioidaan sairaudesta tai vammasta aiheutuvaa lääketieteellistä ja sosiaalista haittaa (katso ihopsoriasiksen haittaluokitus seuraavalla\n6 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) sivulla). Jos henkilöllä on diagnosoitu nivelpsoriasis, tulee lääkärin kuvata B- todistuksessa miten liikeradat poikkeavat normaalista sekä oireiden vaikutus toiminnallisuuteen. Myöntämisen edellytyksenä on myös, että henkilölle aiheutunut toimintakyvyn aleneminen on kestänyt vähintään yhden vuoden ajan. Toimintakyvyn alenemisella tarkoitetaan avun tarvetta ja heikentynyttä kykyä huolehtia itsestään, selviytyä jokapäiväisistä toiminnoista, kotitaloustöistä, sairauden vaatimien hoitojen toteuttamisesta sekä työ- ja opiskelutehtävistä. Toimintakyvyn alentumista arvioitavissa otetaan huomioon hakijan yksilölliset olosuhteet sekä fyysiset, psyykkiset ja sosiaaliset seikat. Tuen myöntämisen edellytyksenä ovat myös sairaudesta aiheutuneet jatkuvat erityiskustannukset. Erityiskustannuksina voi mainita mm. lääke- ja sairaanhoitokustannukset, hoitotarvikkeet ja -välineet, erikoispesuainekustannukset, ylimääräiset vaatekustannukset, tukipohjalliset, kotipalvelumaksut, kotisairaanhoidon kustannukset sekä esim. jalkojen hoitajan palveluista aiheutuvat kustannukset. Muista mainita ylimääräiset matkakustannukset. Erityiskustannuksista kannattaa tehdä erillinen luettelo ja laskelma sekä säilyttää kuitit. Kelan toimistot eri puolilla Suomea huomioivat esim. vaatekustannukset eri tavalla. Vammaistuki on porrastettu kolmeen luokkaan: perustuki, korotettu vammaistuki ja ylin vammatuki. Perustukeen (92,31 euroa/kk) on mahdollisuus henkilöllä, jolle sairaudesta tai vammasta aiheutuu olennaista haittaa, avuntarvetta ja toistuvia erityiskustannuksia vähintään tuen verran kuukaudessa. Korotettua vammaistukea (215,40 euroa/kk) voi saada, kun sairaudesta tai vammasta aiheutuu huomattavaa haittaa ja henkilö tarvitsee henkilökohtaisissa toiminnoissaan, kotitaloustöissä ja asioinnissa kodin ulkopuolella säännöllisesti toistuvaa toisen henkilön apua, ohjausta tai valvontaa. Oikeus korotettuun vammaistukeen on myös mikäli sairaudesta tai vammasta aiheutuvat erityiskustannukset ovat kuukausitasolla vähintään n. 200 euroa. Ylimpään vammaistukeen (417,68 euroa/kk) on mahdollisuus henkilöllä, joka on vaikeavammainen ja tarvitsee monissa henkilökohtaisissa toiminnoissa jokapäiväistä toisen henkilön apua. Vammaistukea haetaan täyttämällä vammaistukihakemus (EV 256) ja toimittamalla se Kelaan tai verkossa internetin kautta. Hakemuslomakkeen lisäksi tarvitaan lääkärin C- todistus tai kattava B-todistus. Todistuksesta tulee ilmetä miten ja mistä alkaen toimintakyky on alentunut, millainen on avun ja ohjauksen tarve sekä tekijät, jotka aiheuttavat erityiskustannuksia. Suositeltavaa on, että asiakas kirjoittaa hakemukseen oman liitteen, jossa kuvaa tarkoin millä tavoin sairaus tai sairaudet aiheuttavat ongelmia arjessa, työelämässä, opiskelussa ja sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Vammaistuki on verotonta tuloa ja sitä on mahdollisuus saada takautuvasti puolen vuoden ajalta.\n7 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) HAITTALUOKITUS tapaturmavakuutuslaki 18 Lääketieteellistä haittaa arvioitaessa käytetään suuntaa antavana ohjeena sosiaali- ja terveysministeriön haittaluokitusta (STM 1649/2009), joka luokittaa ihosairauden oireet seuraavasti: Iho Ihottumaa on lähes jatkuvasti tai sitä aiheuttavia ärsykkeitä on vaikea välttää, tila jatkuvalla hoidolla hallittavissa. * Jatkuva ihottuma, joka aiheuttaa merkittäviä rajoituksia päivittäisiin toimintoihin. Laaja-alainen, jatkuvasti aktiivi- ja yleisoireita aiheuttava vaikea ihottuma, kuten yleistynyt erytrodermia. Haittaluokka *Haittaluokka 3 5 ei riitä vammaistuen myöntämiseen. Nivelpsoriasiksen haittaluokitus Lääkärintodistuksessa kuvataan miten liikeradat poikkeavat normaalista. Montako astetta liike jää vajaaksi sekä mikä on niveloireiden vaikutus toiminnallisuuteen. ELÄKETTÄ SAAVAN HOITOTUKI Hoitotuen tavoitteena on tukea sairaan tai vammaisen eläkkeensaajan kotona asumista ja siellä tapahtuvaa hoitoa sekä korvata hänelle sairaudesta tai vammasta aiheutuvia jatkuvia erityiskustannuksia (katso 16 vuotta täyttäneen vammaistuki). Hoitotuen edellytyksenä on, että hakijan toimintakyky on ollut alentunut vähintään vuoden ajan. Hoitotukea voidaan maksaa henkilölle, joka on 65 vuotta täyttänyt tai alle 65-vuotias joka saa työkyvyttömyyseläkettä, kuntoutustukea, varhennettua vanhuuseläkettä, liikenne-/tapaturmavakuutuksen tai sotilasvamma-/sotilastapaturmalain mukaista jatkuvaa eläkettä tai korvausta. Hoitotukea ei voi saada, jos saa pelkästään osatyökyvyttömyyseläkettä, osa-aikaeläkettä, perhe-eläkettä tai työttömyyseläkettä. Hoitotuki on porrastettu kolmeen suuruusluokkaan: perustuki, korotettu hoitotuki ja ylin hoitotuki. Luokitus perustuu siihen, miten paljon ja kuinka usein henkilö tarvitsee säännöllistä toisen henkilön apua ja ohjausta henkilökohtaisissa toiminnoissa (ruokailu, pukeminen, hoitotoimenpiteet, henkilökohtainen hygienia ja liikkuminen), kotitaloustöissä ja asioinnissa kodin ulkopuolella. Myöntämiseen vaikuttavat myös sairaudesta aiheutuvat jatkuvat erityiskustannukset. Perustukeen (61,83 euroa/kk) on oikeutettu henkilö, joka tarvitsee säännöllisesti toistuvaa toisen henkilön apua ja ohjausta tai valvontaa henkilökohtaisissa toiminnoissa, kotitaloustöissä tai asioinnissa kodin ulkopuolella TAI hänelle aiheutuu sairaudesta erityiskustannuksia hoitotuen verran. Korotettu hoitotuki (153,91 euroa/kk) voidaan myöntää, kun avun tarve on jokapäiväistä ja apua tarvitaan moniin henkilökohtaisiin toimintoihin tai sairaudesta aiheutuu kuukausitasolla huomattavasti erityiskustannuksia.\n8 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) Ylimmän hoitotuen (325,46 euroa/kk) saaminen edellyttää, että henkilö on yhtämittaisen hoidon ja valvonnan tarpeessa tai sairaudesta aiheutuu erityiskustannuksia vähintään erityishoitotuen verran kuukaudessa. Eläkettä saavan hoitotuki haetaan Kelasta täyttämällä hoitotukihakemus ja liittämällä siihen alle vuoden vanha lääkärintodistus C. Hoitotukea voi saada puoli vuotta takautuvasti ja se on verotonta. LAPSEN VAMMAISTUKI Alle 16-vuotiaan vammaistuen tavoitteena on tukea pitkäaikaisesti sairaan tai vammaisen lapsen kotihoitoa. Lapsen hoitotukea maksetaan, jos alle 16-vuotias lapsi on vähintään 6 kuukauden ajan erityisen hoidon tai kuntoutuksen tarpeessa ja lapsen hoidosta aiheutuu ylimääräistä henkistä ja fyysistä rasitusta. Tukea ei enää myönnetä yksinomaan kustannusten perusteella. Tukea ei ratkaista pelkän diagnoosin perusteella, vaan olosuhteet ja lapsen hoidosta aiheutuva rasitus ja sidonnaisuus vaikuttavat päätökseen. Hoidosta aiheutuvan rasituksen, huolenpidon ja valvonnan tarve on oltava selvästi suurempaa kuin vastaavan ikäisen terveen lapsen hoitaminen. Lapsen vammaistuki on porrastettu kolmeen suuruusluokkaan: Perustuki, korotettu tuki ja ylin tuki. Perustukeen (92,31 euroa/kk) on oikeus silloin, kun psoriasis on pitkään hankalasti oireileva, laaja-alainen ja vaatii (erikois)lääkärin vuosittaisia kontrolleja sekä perusvoiteen lisäksi muuta lääkitystä (esim. lääkevoiteita tai valohoitoa). Korotettuun tukeen (215,40 euroa/kk) on oikeus, kun hoidosta aiheutuva rasitus on huomattavan suuri. Tällöin lapsella on laaja-alainen, vaikeahoitoinen psoriasis, joka vaatii perusvoiteen lisäksi runsaasti muuta lääkitystä ja esimerkiksi sairaalahoitojaksoja. Hoito vie päivittäin runsaasti aikaa. Ylin tuki (417,68 euroa/kk) on tarkoitettu vaikeavammaisille lapsille, jotka tarvitsevat ympärivuorokautista toisen henkilön apua ja valvontaa. Alle 16-vuotiaan vammaistukea haetaan Kelan paikallistoimistosta. Hakemuksen liitteeksi tarvitaan tuore lääkärin C-todistus. Tuki voidaan myöntää tarvittaessa puoli vuotta takautuvasti ja se on verotonta. Päätös tehdään yleensä 1 2 vuodeksi, jonka jälkeen tilanne tarkistetaan. Lapsen hoitotuen hakemuksen liitteeksi kannattaa tehdä myös oma vapaamuotoinen liite, jossa tarkemmin kuvailee elämäntilannetta, sairauden aiheuttamaa haittaa kotona, koulussa ja päiväkodissa, hoitojen toteuttamista, avun tarvetta sekä kustannuksia. VALITTAMINEN KELAN PÄÄTÖKSESTÄ Kela antaa vammais- ja hoitotukihakemuksista kirjalliset päätökset. Kielteisessä päätöksessä tulee selvitä, millä perusteella hakemus on hylätty. Mikäli hakija on tyytymätön saamaansa päätökseen, voi hakea muutosta valittamalla 37 päivän aikana päätöksen postituspäivästä. Valitus tehdään kirjallisesti joko vapaamuotoisesti tai Kelan lomakepohjaa käyttäen. Valituskirjelmästä tulee käydä esille asia ja päätös,\n9 Psoriasista sairastavan sosiaaliturva (9) josta valitetaan sekä omat perustelut, yhteystiedot, henkilötunnus ja allekirjoitus. Tarvittaessa voi liittää lisäselvityksiä, kuten uuden lääkärinlausunnon. Valitus toimitetaan Kelalle, joka tutkii voidaanko vaatimukset hyväksyä (itseoikaisu) tai Kela lähettää valituksen muutoksenhakulautakuntaan. Ylin muutoksenhakuaste on vakuutusoikeus. Päätöksestä valittaminen on maksutonta. ERITYISHOITORAHA Erityishoitorahaa voidaan maksaa vanhemmalle, joka osallistuu alle 16-vuotiaan lapsen sairaanhoitoon tai kuntoutukseen ja hän on tämän vuoksi estynyt tekemään työtään ja hänelle tulee ansionmenetystä. Erityishoitoraha on sairauspäivärahan suuruinen ja verollista tuloa. Sitä ei makseta yhtä aikaa äitiys-, isyys- tai vanhempainrahan tai sairauspäivärahan kanssa. Opiskelijat ja kotiäidit voivat saada erityishoitorahaa. Erityishoitorahaa haetaan Kelasta ja liitteeksi tarvitaan D-todistus. VERONMAKSUKYVYN ALENTUMISVÄHENNYS Jos veronmaksukyky on olennaisesti alentunut elatusvelvollisuuden, työttömyyden tai sairauden johdosta, voi vähennystä hakea veroilmoituksessa tai veroehdotuksessa. Sairaudesta johtuva veronmaksukyvyn alentuminen voidaan huomioida, jos verovelvollisen ja hänen perheensä yhteenlaskettujen sairauskustannusten määrä verovuonna on vähintään 700 euroa. Vähennys on korkeintaan 1400 euroa. Veroilmoituksen liitteeksi tehdään vapaamuotoinen hakemus ja mukaan liitetään lääkärinlausunto sairaudentilasta ja kustannuslaskelma. Kuitit mm. lääke- ja hoitokustannuksista tulee esittää pyydettäessä. Jos lääkäri on suositellut esim. omakustanteista ilmastohoitoa, kannattaa siitä myös laittaa suositus liitteeksi ja säilyttää kuitit. Lisätietoa mm. tulorajoista saa veroviranomaiselta tai osoitteesta INVALIDIVÄHENNYS Haitta-asteen tulee olla vähintään 30 %. Lääkärin B-lausunto haitta-asteesta toimitetaan verottajalle.\nKESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Keski-Suomen keskussairaala Sosiaalityö LASTEN SYÖPÄSAIRAUDET & SOSIAALITURVA JA SOSIAALIPALVELUT 2016 Sosiaalityöntekijä Juhani Luotola puh: 014 269 1755 juhani.luotola@ksshp.fi


Lähihoitaja, Hoivakoti Paatela, Esperi Care Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1221456\nLähihoitaja, Hoivakoti Paatela\nEsperi hoivakoti Paatelassa on 22 kpl kodinomaista asumispaikkaa ympärivuorokautista hoitoa tarvitseville. Paatela sijaitsee Kinkomaalla Päijänteen järvimaisemissa. Tilat ovat esteettömät ja asukkaille turvalliset. Kurkkaa täältä lisätietoja yksiköstä.\nHaemme nyt Hoivakoti Paatelaan innokasta ja auttavaista LÄHIHOITAJAA vuorotteluvapaan sijaiseksi. Työ on kokoaikainen, työsuhdemuoto on 3-vuorotyö ja alkaa 1.4.2019. ja päättyy 9.7.2019.\nkoulutussuuntautuminen vanhustyö, kuntoutus tai sairaanhoito- ja huolenpito\nJätäthän hakemuksesi linkin kautta viimeistään 24.2.2019.\nLisätietoja tehtävästä antaa mielellään Katri Oksanen, yksikön päällikkö katri.oksanen@esperi.fi 04577507741 puhelimitse tai sähköpostilla iltapäivisin.