Ammatillista koulutusta siirretään yritysten harteille – Opiskelijat eivät halua koko tutkintoa työpaikalle - Kotimaa - Aamulehti\nSähkö- ja automaatiotekniikkaa toista vuotta Tredussa opiskelevat Riku Oravasaari (vas.), Ubeid Hussein ja Kalle Lähteilä pääsevät tänä lukuvuonna testaamaan osaamistaan työpaikoilla.Kuva: Ossi Ahola\nTyössäoppimisjaksot ovat monille opiskelijoille tärkeä väylä saada jalka oven väliin työelämässä. Onnistunut työpätkä yrityksessä voi poikia parhaimmillaan kesätöitä tai pidemmänkin työsuhteen.\nNäin kävi 18-vuotiaalle Heli Hämäläiselle, joka opiskelee Tredussa kolmatta vuotta liiketaloutta ja suorittaa samalla ylioppilastutkintoa.\nHämäläinen suoritti tutkintoon kuuluvia työssäoppimisjaksoja vaatekaupassa, jossa hän nykyään tekee vuoroja opintojen ohella. Hän kokee saaneensa opiskelijana sopivasti vastuuta työpaikalla oppiessaan.\n–Työpaikalla huomioitiin hyvin, että olen opiskelija. Sain hyödyntää osaamistani, mutta apuakin oli aina tarvittaessa tarjolla. Ei ollut liikaa huolehtimista, mutta ei myöskään välinpitämättömyyttä.\n"Alussa oli liikaa teoriaa"\nToista vuotta sähkö- ja automaatioalaa Tredussa opiskelevilla Kalle Lähteilällä, 17, Riku Oravasaarella, 17, ja Ubeid Husseinilla, 18, ensimmäinen työssäoppimisjakso käynnistyy tänä syksynä. Nuoret miehet uskovat, että osaaminen on vuoden opintojen jälkeen sellaisella tasolla, että tositoimiin uskaltaa jo työpaikassa ryhtyä.\n–Opiskelu on vastannut odotuksia. Pidin ammattikoulua hyvänä vaihtoehtona, sillä en olisi jaksanut opiskella pelkkiä lukuaineita, sanoo automaatiopuolen töistä kiinnostunut Lähteilä.\nOravasaari kertoo pohtineensa koulutuksen alussa, oliko alavalinta oikea, mutta innostus syttyi, kun oppeja pääsi testaamaan käytännössä.\nHussein on samoilla linjoilla Oravasaaren kanssa.\n–Alussa oli ehkä liikaa teoriaa, mutta kun pääsimme kunnolla tekemään hommia, niin siinä kohtaa tiesi, että tämä on se, mitä haluaa tehdä.\nEi koko tutkintoa työpaikalle\nAmmatillisen koulutuksen uudistusta ei ole vielä koulussa ehditty mainostaa opiskelijoille. Aamulehden haastattelemat opiskelijat pitivät hyvänä ajatuksena, että yhä suurempi osa koulutuksesta tapahtuisi suoraan yrityksissä.\n–Kuulostaa hyvältä, sillä kaikki ketkä hakeutuvat ammattikouluun, haluavat varmasti päästä itse tekemään, eivätkä vain istua kuuntelemassa opettajaa, Hämäläinen sanoo.\nAivan koko tutkintoa opiskelijat eivät kuitenkaan siirtäisi työpaikalle.\n–Turvallisuusasiat pitää kyllä ensin olla hallussa, ennen kuin voi lähteä työpaikalle, Hussein sanoo.\n–Ensimmäinen vuosi voisi olla kokonaan koulussa, mutta sen jälkeen koulutus voisi siirtyä lähes täysin yritykseen, Oravasaari pohtii.\nKaksoistutkintoa suorittava Heli Hämäläinen on viihtynyt ammattikoulussa. ”Lukio painottaa sopivasti, välillä on rentoa ja välillä sitten kunnon pänttäämistä.”Kuva: Ossi Ahola\nSaako opiskelijaa käyttää palkatta?\nJatkossa työpaikalla oppiminen tapahtuu uudessa koulutussopimusmallissa, jossa opiskelijalle ei makseta palkkaa. Oravasaaren mielestä on kohtuullista, että alussa opiskelijalle ei tipu rahaa.\n–Kun yritykseen mennään opettelemaan, eikä kunnolla töihin, niin mielestäni vielä siinä vaiheessa ei tarvitsekaan maksaa palkkaa. Vasta, kun opiskelijalla on tarvittava pätevyys, niin sitten työstä voisi saada rahaakin.\n–Jos tekisi kaksi vuotta töitä putkeen ilman palkkaa, niin varmasti se alkaisi puuduttaa, kun ei saisi työstä mitään takaisin. Mutta tietysti yrityksellä on suurempi kynnys ottaa uusi työntekijä, jos pitää maksaa palkkaakin, Hämäläinen pohtii.\nKotimaa 14.8.2017 9:38


EUR-Lex - 32008H0390 - FI\nNeuvoston suositus, annettu 14 päivänä toukokuuta 2008 , jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (2008–2010)\nEUVL L 137, 27.5.2008, s. 13—24 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\n10.10.00.00 Talous- ja rahapolitiikka sekä pääoman vapaa liikkuvuus / Yleistä\nTalouspolitiikka, taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, Työllisyys\n52007PC0803(01) Liittyy Kaikki tähän asiakirjaan viittaavat asiakirjat\nannettu 14 päivänä toukokuuta 2008,\njäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (2008–2010)\nottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan 2 kohdan,\nottaa huomioon 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käymän keskustelun,\nsekä katsoo, että Euroopan parlamentti on antanut päätöslauselman komission suosituksesta,\nA.1 Makrotalouspolitiikka kasvua ja työllisyyttä edistävien olosuhteiden luomiseksi\nTalouden vakauden turvaaminen työllisyys- ja kasvupotentiaalin lisäämiseksi\nVakailla makrotaloudellisilla politiikoilla ja tuote-, työvoima- ja pääomamarkkinoiden rakenneuudistuksilla tuetaan tasapainoista talouskasvua ja nykyisen kasvupotentiaalin toteutumista täysimääräisesti. Tähän voidaan vaikuttaa rahapolitiikalla pitämällä huolta hintavakaudesta ja, mainittua tavoitetta vaarantamatta, tukemalla muita kasvuun ja työllisyyteen liittyviä yleisiä talouspolitiikkoja. Uusille jäsenvaltioille on tärkeää, että raha- ja valuuttakurssipolitiikoilla edistetään lähentymistä. Valuuttakurssijärjestelmät ovat yleisen talous- ja rahapoliittisen kehyksen tärkeä osa, ja niiden avulla pitäisi pyrkiä saavuttamaan kestävä reaalinen ja nimellinen lähentyminen. Uusien jäsenvaltioiden pitäisi pystyä saavuttamaan tavoitteet helpommin osallistumalla ERM II:een soveltuvassa vaiheessa EU-jäsenyyden alkamisen jälkeen.\nJulkisen talouden rahoitusaseman vakauttaminen mahdollistaa automaattisten budjetinvakauttajien suhdanteen yli ulottuvan täyden ja symmetrisen vaikutuksen, mikä edistää tuotannon vakauttamista potentiaaliselle tasolle. Vakaan rahoitusaseman jo saavuttaneiden jäsenvaltioiden haasteena on säilyttää tämä asema. Muiden jäsenvaltioiden on tärkeää toteuttaa kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien keskipitkän aikavälin tavoitteidensa saavuttamiseksi, erityisesti jos taloudelliset edellytykset parantuvat, ja välttää näin myötäsyklinen politiikka, sekä saavuttaa sellainen asema, jossa on riittävästi pelivaraa automaattisten vakauttajien suhdanteen yli ulottuvan täysimääräisen vaikutuksen varmistamiseksi ennen seuraavaa taloudellista laskukautta. Eurooppa-neuvoston 22. maaliskuuta 2005 hyväksymän vakaus- ja kasvusopimuksen uudistamista koskevan kertomuksen mukaisesti euroalueeseen tai ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä saavuttaneet keskipitkän aikavälin budjettitavoitteitaan, olisi pyrittävä suhdannekorjattuun vuosittaiseen mukautukseen suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois lukien, käyttämällä viitearvona 0,5:tä prosenttia BKT:sta.\nYksittäisten jäsenvaltioiden julkisen talouden rahoitusasemaa koskevat keskipitkän aikavälin tavoitteet on eriytetty niiden talous- ja budjettipoliittisten asemien monimuotoisuuden ja erilaisten kehityssuuntien mukaisesti. Vuonna 2005 hyväksytyn vakaus- ja kasvusopimuksen uudistamista koskevan kertomuksen mukaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteet tarkistetaan, jotta väestön ikääntymisestä johtuva rahoitustaakka voitaisiin paremmin ottaa huomioon. Tämän lisäksi vuoden 2005 vakaus- ja kasvusopimuksen uudistuksen mukaisesti kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen ja instituutioiden käyttöön ottamisella tai vahvistamisella (seurantamekanismit mukaan luettuina) voidaan tarkoituksenmukaisesti täydentää sopimusta ja tukea sen tavoitteita.\nJoillakin jäsenvaltioilla on edessään vielä yksi makrotalouspoliittinen haaste eli toimiminen ympäristössä, jossa talous kuroo nopeasti umpeen eroa muihin jäsenvaltioihin nähden. Tähän liittyvät eriasteiset vaihtotaseen alijäämät, nopea luottokannan kasvu ja rahoitusmarkkinoiden syventämiskehitys. Kurinalainen finanssipolitiikka, tehokas rahoitusalan valvonta ja kilpailukyvyn edistäminen ovat olennaisia tekijöitä talouden ulkoisen ja sisäisen epätasapainon hillitsemiseksi. Varovainen finanssipolitiikan viritys on tärkeä keino pitää ulkoinen alijäämä tasolla, joka varmistaa ulkoisen rahoituksen saatavuuden. Kurinalaisella finanssipolitiikalla voidaan edistää julkisen talouden tervettä rahoitusasemaa mutta myös rajoittaa kotimaisen kysynnän huomattavaa kasvua, joka johtaisi jatkuvaan nopeampaan inflaatioon, ja makrotalouden riskejä, jotka voivat aiheuttaa reaalisten vaihtokurssien vaihteluja ja kilpailukyvyn menetyksen pitkittymistä. Rakenneuudistuksilla ja politiikkojen asianmukaisella yhteensovittamisella on olennainen merkitys autettaessa talouksia kestämään maailmantalouden mahdollista epäedullista kehitystä.\n2. Jäsenvaltioiden, joiden vaihtotaseen alijäämä on kestämättömällä pohjalla, olisi pyrittävä korjaamaan sitä toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä tarvittaessa korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla. Ks. myös yhdennetty suuntaviiva "Dynaamisen ja toimivan talous- ja rahaliiton edistäminen" (nro 6).\nTalouden ja julkisen talouden kestävyyden turvaaminen perustana työllisyyden lisäämiselle\nJos politiikkoihin tai käyttäytymismalleihin ei tule kattavampaa muutosta, Euroopan väestön ikääntyminen aiheuttaa ongelmia Euroopan unionin talouden kestävyydelle pitkällä aikavälillä; potentiaalinen tuotos henkeä kohti alenee työikäisen väestön vähenemisen vuoksi ja eläkkeiden, sosiaalivakuutusten ja terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon järjestelmien kustannukset nousevat. Jollei asiaan löydetä ajoissa ratkaisua, tämä potentiaalinen kehitys on johtamassa merkittävään velkataakan kasvamiseen. Kuten komission talouden kestävyyttä koskevassa kertomuksessa todettiin, useilla jäsenvaltioilla on suuri kestävyyteen liittyvä riski ja monilla muilla jäsenvaltioilla on keskisuuri riski.\nJäsenvaltioiden olisi puututtava ikääntymisen taloudellisiin vaikutuksiin noudattamalla vakiintunutta väestön ikääntymisen vaikutuksia koskevaa kolmiosaista strategiaa. Tähän kuuluu politiikkojen asianmukainen yhdistelmä, jolla velkaa voidaan vähentää riittävän nopeassa tahdissa, myös siten, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan, ja jolla voidaan tarjota kannustimia työllisyysasteen kohottamiseksi ja työvoiman tarjonnan lisäämiseksi vastapainona työikäisten henkilöiden määrän tulevalle vähenemiselle, sekä eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistukset. On myös tärkeää nykyaikaistaa sosiaalisen suojelun järjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia ja toimivat työikäiselle väestölle kannustimina osallistua aktiivisesti työmarkkinoihin, ja pyrkiä samaan aikaan varmistamaan myös, että niiden saatavuutta ja asianmukaisuutta koskevat tavoitteet täyttyvät. Sosiaalisen suojelun järjestelmien ja työmarkkinoiden välisen vuorovaikutuksen parantaminen voi poistaa vääristymiä, ja kannustaa työssäoloajan pidentämiseen elinajanodotteen kasvun myötä. Terveyden edistämispolitiikat, joihin kuuluu myös ennalta ehkäisevä terveydenhuolto, voisivat lisätä terveinä vietettävien elinvuosien määrää ja näin ollen tukea terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä.\nJäsenvaltioiden olisi väestön ikääntymisestä aiheutuviin ennakoituihin kustannuksiin varautuakseen\n1. pyrittävä julkisen talouden vahvistamiseksi alentamaan julkista velkaa riittävästi;\n2. uudistettava ja vahvistettava eläke-, sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia, sosiaalisesti asianmukaisia ja saatavilla;\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Elämänkaariajattelun edistäminen työelämässä" (nro 18 sekä 4, 19 ja 21).\nKasvuun ja työllisyyteen suuntautuva tehokkaampi resurssien kohdentaminen\nJulkisella sektorilla on oltava hyvin suunnitellut verotus- ja menojärjestelmät, jotka tehostavat resurssien kohdentamista, jotta se voi edistää täysimääräisesti kasvua ja työllisyyttä. Tähän voidaan päästä suuntaamalla menoja kasvua edistäviin menoluokkiin, kuten tutkimukseen ja kehitykseen (T&K), fyysisiin infrastruktuureihin, ympäristöä säästäviin teknologioihin sekä inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen vaarantamatta talouden vakauden ja kestävyyden tavoitteiden toteutumista. Julkisia varoja on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti. Jäsenvaltiot voivat valvoa menoluokkia riittävien julkisten talouden instituutioiden ja rakenteen, kuten menoja koskevien sääntöjen ja tulosbudjetoinnin avulla, mikä mahdollistaa sen, että tarkastelun kohde siirtyy varojen käytöstä tosiasiallisten saavutusten suuntaan, sekä ottamalla käyttöön arviointimekanismeja, joilla varmistetaan, että yksittäiset uudistustoimet ja yleiset uudistuspaketit ovat hyvin suunniteltuja. EU:n talouden tärkeimpinä tavoitteina on varmistaa, että verotusrakenteet ja niiden vuorovaikutus etuusjärjestelmien kanssa lisäävät työtä ja investointeja koskevia kannusteita, lisäävät kasvua kasvattamalla työllisyyttä ja investointeja sekä tehostavat varojen käyttöä julkisen talouden laadun parantamiseksi.\nSuuntaviiva 3. Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuva tehokkaampi resurssien kohdentaminen\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Resurssien kestävän käytön edistäminen sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lujittaminen" (nro 11).\nPalkkakehitys voi edistää vakaita makrotaloudellisia olosuhteita ja työllisyyttä tukevaa politiikkayhdistelmää. Tämä edellyttää, että reaalipalkkojen nousu vastaa keskipitkällä aikavälillä samanaikaista tuottavuuden kasvua ja kannattavuusastetta, joka mahdollistaa tuottavuutta, kapasiteettia ja työllisyyttä edistävät investoinnit. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, etteivät tilapäiset tekijät, kuten suhdannevaiheen aiheuttamat vaihtelut tuottavuudessa tai pohjainflaation kertaluonteinen kasvu, johda palkkojen kestämättömään kasvuun ja että palkkakehitys vastaa paikallisten työmarkkinoiden olosuhteita. Maissa, joissa markkinaosuudet ovat laskussa, tarvitaan palkkamalttia sekä tuottavuutta lisääviä uudistuksia, jotta yksikkötyökustannukset voitaisiin mukauttaa kilpailukyvyn palauttamiseksi. Nämä kysymykset on otettava huomioon raha- ja finanssipolitiikasta vastaavien viranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten välisessä jatkuvassa vuoropuhelussa ja tietojen vaihdossa makrotaloutta koskevan vuoropuhelun yhteydessä.\nSuuntaviiva 4. Makrotaloudellista vakautta ja kasvua tukevan palkkakehityksen varmistamiseksi ja sopeutumiskyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi tuettava oikeiden perusedellytysten luomista palkkaneuvotteluille puuttumatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten tehtäviin ja pyrkiä näin edistämään nimellispalkkojen ja työvoimakustannusten kehitystä, joka vastaa keskipitkällä aikavälillä hintavakautta ja tuottavuuden kehityssuuntaa, ottaen huomioon erot ammattitaidossa ja paikallisissa työmarkkinaolosuhteissa.\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Työllisyyttä tukevien työvoimakustannusten kehittymisen ja palkanmuodostusmekanismien varmistaminen" (nro 22).\nJohdonmukaisten makrotalous-, rakenne- ja työllisyyspolitiikkojen edistäminen\nTerveen makrotalouspolitiikan tarkoituksena on luoda edellytykset työpaikkojen luomiselle ja kasvulle. Julkistalouden vakaan rahoitusaseman kannalta johdonmukaiset rakenneuudistukset ovat välttämättömiä tuottavuuden ja työllisyyden lisäämiseksi keskipitkällä aikavälillä ja auttavat saavuttamaan kasvupotentiaalin täysimääräisesti ja vahvistamaan sitä. Ne edistävät myös julkisen talouden kestävyyttä, vakaata makrotaloutta ja häiriöiden sietokykyä. Samalla on noudatettava asianmukaista makrotalouspolitiikkaa, jotta rakenneuudistuksista saadaan täysi hyöty kasvun ja työllisyyden kannalta. Jäsenvaltioiden yleisissä talousstrategioissa on keskeistä sen varmistaminen, että niillä on johdonmukaiset makrotaloudellisia puitteita tukevat rakennepolitiikat ja päinvastoin. Markkinauudistuksilla ja inhimilliseen pääomaan investoimalla on erityisesti parannettava talouden kokonaisvaltaista mukautumis- ja sopeutumiskykyä sekä taloussuhdanteiden muutoksiin että globalisaation tai teknologioiden kehityksen kaltaisiin pitkän aikavälin kehityssuuntiin vastaamiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää uudistaa verotus- ja etuusjärjestelmiä työnteon tekemiseksi kannattavaksi ja minimoida työmarkkinoille osallistumista mahdollisesti heikentäviä toimenpiteitä.\nJäsenvaltioiden olisi toteutettava työ- ja tuotemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita lisäämällä työ- ja tuotemarkkinoiden joustavuutta, tuotannontekijöiden liikkuvuutta ja sopeutumiskykyä vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin. Erityisesti jäsenvaltioiden olisi annettava uusi sysäys vero- ja etuusjärjestelmien uudistamiselle kannustimien parantamiseksi, jotta työn tekeminen saadaan kannattavaksi; lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan.\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Joustavuuden edistäminen yhdessä työsuhdeturvan kanssa sekä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen ottaen työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisesti huomioon" (nro 21 ja nro 19).\nA.2 Dynaamisen ja toimivan euroalueen varmistaminen\nSen jälkeen, kun euroalue luotiin lähes kymmenen vuotta sitten, vielä neljä maata liittyi euroalueeseen. Euro on auttanut edistämään talouden vakauttamista euroalueen maissa tarjoamalla suotuisat rahoitusolosuhteet ja lieventämällä ulkoisten valuuttakurssien suhdannevaihtelujen vaikutusta. Kasvu on jatkunut vaimeana joissain euroalueen osissa ja maiden välillä on edelleen pitkään jatkuneita kasvu- ja inflaatioeroja. Tämä nostaa esille kysymyksen siitä, toimiiko sisäinen sopeutus euroalueella moitteettomasti, ja antaa ymmärtää, että talouspolitiikat ja hallintorakenteet eivät ehkä ole vielä täysin mukautuneet siten, että rahaliitosta saataisiin täysimääräinen hyöty. Koska euroalueen maat eivät enää voi luoda riippumattomasti raha- tai valuuttakurssipolitiikkoja, rakenteelliset lisäuudistukset ovat keskeisiä edistettäessä joustavaa sopeutumista talouden häiriötekijöihin ja kilpailukyvyn löytämistä; tällä tavoin talouskasvu saadaan vakaasti kestävälle pohjalle.\nEuroalueen politiikkayhdistelmän on tuettava talouden kasvua, mutta turvattava myös pitkän aikavälin kestävyys ja vakaus. Nykyisessä taloustilanteessa on tärkeää, että politiikkayhdistelmä lisää kuluttajien ja sijoittajien luottamusta, mikä tarkoittaa sitoutumista keskipitkän aikavälin vakauteen. Finanssipolitiikalla on varmistettava sellainen julkisen talouden rahoitusasema, joka tukee hintavakautta ja jonka pohjalta voidaan yhtäältä varautua väestön ikääntymisen vaikutuksiin ja toisaalta saavuttaa talouskasvua edistävä julkinen meno- ja tulorakenne. Euroryhmä totesi huhtikuussa 2007, että suotuisan suhdannetilanteen ansiosta useimpien euroalueen jäsenten pitäisi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2008 tai 2009 ja kaikkien pitäisi pyrkiä saavuttamaan ne viimeistään vuonna 2010. Koska julkisen sektorin osuus taloudellisessa toiminnassa on euroalueella suuri, julkisen talouden laadulla on huomattava vaikutus talouden suorituskykyyn. On myös erittäin tärkeää, että resurssit käytetään tehokkaasti kasvua tukevalla tavalla ja että julkisen toiminnan rahoittamisesta aiheutuvat vääristymät ovat mahdollisimman vähäiset. Kattavien rakenneuudistusten ansiosta euroalue voi ajan mittaan lisätä kasvupotentiaaliaan ja varmistaa, ettei vahvempi kasvu luo pohjaa nopeammalle inflaatiolle. Uudistukset, jotka tukevat sopeutumiskykyisempiä osallisuutta edistävimpiä ja yhdentyneitä työmarkkinoita, lisäävät kilpailua tuotemarkkinoilla ja nopeuttavat rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä yhdessä kasvuun ja vakauteen tähtäävien makrotaloudellisten politiikkojen kanssa, ovat erityisen tärkeitä euroalueen jäsenvaltioille, sillä ne vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden kykyyn sopeutua häiriöihin.\nVoidakseen edistää kansainvälisen talouden vakautta ja edustaa paremmin omia taloudellisia etujaan euroalueen on osallistuttava hyvin aktiivisesti kansainväliseen raha- ja talouspolitiikkaa koskevaan yhteistyöhön. Vaikka euroryhmän puheenjohtajan nimittäminen kaksivuotiskaudeksi vuonna 2005 on vakauttanut euroalueen ulkoista edustusta, sitä olisi parannettava nykyisten sopimusten mukaisesti, jotta euroalue voi ottaa strategisesti johtavan aseman maailmanlaajuisen talousjärjestelmän kehittämisessä ja jotta alueen asema on oikeassa suhteessa sen taloudelliseen painoarvoon.\nSeurannaisvaikutukset ovat tuntuvimpia ja yhteisen toimintasuunnitelman tarve on suurin euroalueella. Yhteinen valuutta ja yhteinen rahapolitiikka tehostavat osaltaan koordinaatiota ja vahvistavat euroalueen roolia kasvun ja työllisyyden lisäämisessä koko EU:n alueella.\nSuuntaviiva 6. Dynaamisen ja toimivan talous- ja rahaliiton edistäminen. Euroalueen jäsenvaltioiden on huolehdittava talous- ja finanssipolitiikkojensa paremmasta koordinoinnista erityisesti siten, että niiden on\n1. kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen, vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen;\nRakenteelliset uudistukset ovat välttämättömiä EU:n kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja makrotalouden vakauden tukemiseksi, koska ne lisäävät Euroopan talouden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä. Kilpailu, inhimillinen pääoma, investoinnit ja innovaatio edistävät tuottavuuden kasvua. Euroopan talouden kasvumahdollisuuksien lisääminen edellyttää edistymistä työpaikkojen luomisessa ja tuottavuuden kasvussa. EU:n tuottavuuden kasvu oli yli vuosikymmenen Yhdysvaltojen vastaavaa kasvua alhaisempi. Vuoden 2005 puolivälin jälkeen EU:n tuottavuuden kasvu on kuitenkin nopeutunut, vaikka tuottavuuden kasvu on pysähtynyt useilla palvelualoilla. Tämän kehityssuunnan säilyttäminen on unionin tärkeimpiä haasteita, ottaen huomioon erityisesti väestön ikääntyminen. Pelkästään väestön ikääntymisen arvioidaan vähentävän lähes puolella nykyistä potentiaalista kasvuvauhtia. Tuottavuuden kasvun jatkuminen, koulutetumpi, ammattitaitoinen ja motivoitunut työvoima sekä tehtyjen työtuntien lisääminen ovat välttämättömiä nykyisten elinolojen ylläpitämiseksi ja parantamiseksi ja sosiaalisen suojelun korkean tason turvaamiseksi. Lisäksi tiiviimpi yhteistyö hallituksen eri tasoilla mahdollistaa johdonmukaisemman, koordinoidumman ja tehokkaamman päätöksenteon.\nB.1 Osaaminen ja innovointi – kestävän kasvun veturit\nTutkimukseen ja kehitykseen (T&K), innovaatioihin, koulutukseen, taitoihin ja elinikäiseen oppimiseen tehtyjen investointien kautta karttunut osaaminen on pitkän aikavälin kasvun keskeinen tekijä. Politiikat, joiden tavoitteena on lisätä osaamiseen suunnattuja investointeja ja parantaa EU:n talouden innovointikykyä, ovat keskeisessä asemassa kasvua ja työllisyyttä koskevassa Lissabonin strategiassa. Tästä syystä kauden 2007–2013 kansalliset ja alueelliset ohjelmat kohdistetaan entistä useammin näiden alojen investointeihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti.\nT&K-investointien lisääminen ja parantaminen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseksi\nTutkimuksen ja kehityksen korkea taso on innovointiprosessin keskeinen tekijä ja edistää näin ollen merkittävästi tulevaa kilpailukykyämme. T&K vaikuttaa talouden kasvuun eri kanavien kautta. Ensinnäkin se voi edistää uusien markkinoiden ja tuotantoprosessien syntymistä; toiseksi se voi parantaa jo olemassa olevia tuotteita ja tuotantoprosesseja; kolmanneksi se lisää maan kykyä omaksua uusia teknologioita; ja neljänneksi se edistää innovointikykyä. Kestävän kasvun saavuttamisessa ympäristöteknologiat ja ekoinnovointi ovat tärkeässä asemassa.\nEU käyttää tällä hetkellä T&K:een noin 1,85 prosenttia BKT:sta (vaihtelee jäsenvaltioittain alle 0,5 prosentista lähes 4 prosenttiin). T&K-menot BKT:hen verrattuna ovat supistuneet hieman vuoden 2000 jälkeen. Lisäksi elinkeinoelämä rahoittaa vain noin 55 prosenttia tutkimusmenoista EU:ssa. Yksityisten T&K-investointien pientä määrää pidetään yhtenä tärkeimmistä selityksistä Yhdysvaltojen innovaatioiden alalla EU:sta saamalle etumatkalle. Eurooppalaisen tutkimusalueen, mukaan lukien EU:n yhteinen tavoite eli tutkimusinvestointien lisääminen kolmeen prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä, toteuttamisessa on sen vuoksi edistyttävä nopeammin. Jäsenvaltioita pyydetään raportoimaan kansallisista T&K-menotavoitteistaan ja niiden saavuttamiseksi toteutettavista toimenpiteistä kansallisissa uudistusohjelmissaan ja vuosittaisissa täytäntöönpanoa koskevissa kertomuksissa ja kiinnittämään erityistä huomiota eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämiseen kansallisiin T&K-politiikkoihin. Suurimpana haasteena on luoda perusedellytykset, välineet ja kannustimet, jotka houkuttelevat yrityksiä lisäämään tutkimusinvestointeja.\nJulkiset tutkimusrahat on käytettävä tehokkaammin ja julkisen tutkimuksen ja yksityisen sektorin välisiä yhteyksiä on parannettava. Osaamiskeskuksia ja -verkkoja olisi vahvistettava ja uudenaikaista tutkimusinfrastruktuuria olisi kehitettävä koordinoidusti, yksityisen sektorin innovointitoimintaa olisi vauhditettava käyttämällä julkisen tuen mekanismeja kokonaisvaltaisemmin, julkisten investointien vipuvaikutusta olisi parannettava ja tutkimuslaitosten ja yliopistojen hallintoa olisi uudistettava. On myös tärkeää varmistaa, että yritykset toimivat kilpailukykyisessä ympäristössä, koska kilpailu kannustaa merkittävästi yksityissektoria investoimaan innovointiin. Lisäksi on ponnisteltava määrätietoisesti eurooppalaisten tutkijoiden määrän ja ammattitaidon lisäämiseksi erityisesti houkuttelemalla enemmän opiskelijoita tieteelliseen ja tekniseen ja insinöörialan koulutukseen parantamalla tutkijoiden urakehitysmahdollisuuksia ja poistamalla heidän kansainvälisen, yhteisön sisäisen ja eri alojen välisen liikkuvuuden esteitä sekä rekrytoimalla ja uudelleen integroimalla EU:n ulkopuolella toimivia ja ulkomaisia huippututkijoita ja opiskelijoita. T&K:n eurooppalaista ulottuvuutta olisi vahvistettava yhteisrahoituksella, aikaansaamalla tutkijoiden kriittinen massa ja tutkimuslaitosten optimaalinen määrä EU:n tasolla painopistealoilla, joilla rahoituksen tarve on suuri, ja poistamalla tutkijoiden ja yliopistojen opetushenkilökunnan ja opiskelijoiden liikkuvuuden esteitä. Luomiskyvyn ja uuden tiedon omaksumiskyvyn tehostamiseksi tarvitaan lisää toimia koulutuksen, erityisesti korkeakoulutuksen, laadun parantamiseksi ja säilyttämiseksi.\nSuuntaviiva 7. Erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisäämiseksi ja parantamiseksi vahvistetaan yleiseksi investointitavoitteeksi vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia BKT:sta siten, että se jakautuu asianmukaisella tavalla yksityisen ja julkisen sektorin kesken. Jäsenvaltiot määrittelevät tarvittavat välitasot. Jäsenvaltioiden olisi edelleen kehitettävä toimenpidekokonaisuuksia, joilla kannustetaan tutkimusta ja kehitystä, erityisesti yritysten T&K-toimintaa:\n1. parantamalla perusedellytyksiä ja varmistamalla, että yritysten toimintaympäristö on riittävän kilpailukykyinen ja houkutteleva;\n2. tehostamalla T&K:een tarkoitettujen julkisten menojen käyttöä ja vaikutusta ja kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia;\n3. kehittämällä ja vahvistamalla jäsenvaltioiden koulutus- ja tutkimuslaitosten osaamiskeskuksia ja perustamalla tarpeen mukaan uusia sekä parantamalla julkisten tutkimuslaitosten ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa;\n4. kehittämällä ja käyttämällä paremmin hyväksi kannustimia yksityisen T&K-toiminnan aikaansaamiseksi;\n5. uudistamalla tutkimuslaitosten ja yliopistojen hallintoa;\n6. varmistamalla ammattitaitoisten tutkijoiden riittävä määrä houkuttelemalla enemmän opiskelijoita tieteelliseen, tekniseen ja insinöörikoulutukseen ja parantamalla tutkijoiden ja kehittämistyössä olevan henkilöstön urakehitysmahdollisuuksia ja eurooppalaista, kansainvälistä ja eri alojen välistä liikkuvuutta.\nEuroopan talouden dynaamisuus riippuu sen luomis- ja innovointikyvystä. Tästä syystä on luotava innovaatioita suosivat taloudelliset perusedellytykset, joihin sisältyvät muun muassa hyvin toimivat rahoitus- ja tuotemarkkinat sekä selkeästi määritellyt ja edulliset teollis- ja tekijänoikeudet. Innovaatioita tuovat usein markkinoille uudet yritykset, joilla voi olla erityisiä vaikeuksia rahoituksen saamisessa. Innovatiivisten yritysten perustamista ja kasvua samoin kuin rahoituksen saatavuutta edistävillä toimenpiteillä olisi tästä syystä lisättävä innovatiivista toimintaa. Teknologian levitystä ja kansallisten innovaatio- ja koulutusjärjestelmien parempaan yhdentämiseen tähtääviä politiikkoja voidaan edistää kehittämällä innovaatiokeskuksia ja -verkkoja sekä tarjoamalla pk-yrityksille innovointia tukevia palveluja. Osaamisen siirtäminen tutkijoiden liikkuvuuden, suorien ulkomaisten sijoitusten (FDI) tai maahantuodun teknologian avulla on erityisen hyödyllistä kehityksessä jälkeen jääneille maille ja alueille. On myös tärkeää vahvistaa entisestään T&K-toiminnan, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman osaamisen kolmion yhdentymistä. Erityisesti korkealaatuiset koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat osaamis- ja innovaatiovalmiuksien perusedellytyksiä.\nEU:n laaja-alaisessa innovaatiostrategiassa käsitellään näin ollen teollis- ja tekijänoikeuksia, standardointia, julkisten hankintojen käyttöä innovoinnin edistämiseksi, yhteisiä teknologia-aloitteita, innovoinnin edistämistä edelläkävijämarkkinoilla, korkeakoulutuksen, tutkimustoiminnan ja liike-elämän välistä yhteistyötä ns. open source -tyyppinen innovointi mukaan lukien, innovoinnin edistämistä aluetasolla ja palvelualoilla, sekä muiden kuin teknologian alojen innovointia ja yritysten pääoman, erityisesti riskipääoman saatavuuden parantamista.\nEU:n on välttämätöntä löytää ratkaisu EU:n laajuisia patentteja koskevia riita-asioita ja yhteisön patenttia varten.\nSuuntaviiva 8. Kaikentyyppisen innovoinnin helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi keskityttävä:\n1. innovointia tukevien palveluiden, erityisesti teknologian levityksen ja siirron parantamiseen;\n2. yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja yrityksiä yhdistävien innovaatiokeskusten, verkkojen ja hautomoiden luomiseen ja kehittämiseen, myös alueellisella ja paikallistasolla, alueiden välisten teknologiaerojen pienentämiseksi;\n3. rajat ylittävän osaamisen siirron kannustamiseen, myös suorien ulkomaisten sijoitusten avulla;\n4. innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden julkisten hankintojen kannustamiseen;\n5. kotimaisen ja kansainvälisen rahoituksen saatavuuden parantamiseen;\n6. tehokkaiden ja oikeahintaisten keinojen luomiseen teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöön panemiseksi.\nTieto- ja viestintätekniikan levittäminen i2010-aloitteen tavoitteiden ja toimien mukaisesti on myös tärkeä keino parantaa tuottavuutta ja sen seurauksena myös taloudellista kasvua. EU ei ole pystynyt saamaan täyttä hyötyä tieto- ja viestintätekniikasta. Tämä johtuu erityisesti siitä, että investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan, organisatorisiin innovaatioihin ja digitaalitekniikkaan ovat edelleen riittämättömiä. Tieto- ja viestintätekniikan laajempi ja tehokkaampi käyttö ja saumattomasti toimivien yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen sähköisissä viestintäpalveluissa tukee eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä tulevaisuudessa. Lisäksi on tärkeää vähentää niin sanottujen sähköisten yhtenäismarkkinoiden sirpaloitumista ja estää se ottamalla käyttöön jäsenvaltioiden väliset yhteentoimivat sähköiset palvelut kaikilla aloilla. Avoimet tieto- ja viestintätekniikan standardit luovat hyödyllisen perustan yhteentoimivuudelle ja innovoinnille. Myös verkkojen turvallisuudesta, tietoturvallisuudesta ja tietojen yksityisyydestä sekä lähentymisestä olisi huolehdittava. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava laajakaistaverkkojen käyttöönottoon myös huonojen palveluyhteyksien alueilla tietoon perustuvan talouden kehittämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurin kehittämisen osalta sekä edistettävä kasvua ja innovointia uusien palvelujen osalta ottamalla käyttöön huippunopeita laajakaistaverkkoja.\nSuuntaviiva 9. Tieto- ja viestintätekniikan leviämisen ja tehokkaan käytön edistämiseksi sekä osallistavan tietoyhteiskunnan luomiseksi jäsenvaltioiden olisi:\n1. kannustettava tieto- ja viestintätekniikan käyttämiseen laajalti julkisissa palveluissa, pk-yrityksissä ja kotitalouksissa;\n2. vahvistettava tarpeelliset puitteet tätä vastaaville työn uudelleenorganisoinnille talouselämässä;\n3. edistettävä eurooppalaisen teollisuuden vahvaa asemaa tieto- ja viestintätekniikan avainaloilla;\n4. kannustettava vahvan tieto- ja viestintätekniikan ja sisältöteollisuuden sekä hyvin toimivien markkinoiden kehittämiseen;\n5. huolehdittava verkko- ja tietoturvallisuudesta sekä lähentymisestä ja yhteentoimivuudesta tavoitteena luoda rajaton tiedon alue;\n6. kannustettava laajakaistaverkkojen käyttöönottoon myös huonojen palveluyhteyksien alueilla tietoon perustuvan talouden kehittämiseksi. Ks. myös yhdennetty suuntaviiva "Joustavuuden edistäminen yhdessä työsuhdeturvan kanssa sekä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen ottaen työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisesti huomioon" (nro 21).\nEurooppalaisen teollisuuspohjan kilpailuetujen vahvistaminen\nVahva teollisuuspohja on avainasemassa Euroopan talouden kannalta. EU:n kilpailukyky riippuu talouden kyvystä suunnata uudelleen toiminnot aloille, joilla tuottavuus on suurempi. Lähestymistapa, jossa yhdistyvät innovointi-, työllisyys-, alue- ja muut politiikat, tukee EU:n teollisuuspohjan parantamista. Taloudellisen ja teknologisen johtoasemansa vahvistamiseksi ja säilyttämiseksi Euroopan on vahvistettava kykyään kehittää ja markkinoida uusia teknologioita, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka sekä ympäristötekniikka. Tutkimukseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien haasteiden yhdessä ratkomisesta Euroopan tasolla syntyvää synergiaa olisi analysoitava ja hyödynnettävä silloin, kun haasteiden määrästä ja laajuudesta johtuen yksittäiset jäsenvaltiot eivät yksin pysty korjaamaan markkinoiden toiminnan puutteita. EU ei ole vielä pystynyt käyttämään teknologista potentiaaliaan täysimääräisesti. Euroopan teollisuuspolitiikan olisi pyrittävä luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset rehelliseen kilpailuun perustuvalle liiketoiminnalle. Eurooppalaisen osaamisen yhdistäminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kehittäminen tapauksissa, joista yhteiskunnalle koituu suuremmat hyödyt kuin yksityiselle sektorille, auttavat hyödyntämään tätä potentiaalia.\nSuuntaviiva 10. Euroopan teollisuuspohjan kilpailuetujen vahvistamiseksi Euroopan koko alueella on oltava vakaa teollisuusrakenne. Nykyaikaista ja aktiivista teollisuuspolitiikkaa voidaan harjoittaa vain vahvistamalla teollisuuspohjan kilpailuetuja, mukaan lukien luomalla suotuisat puitteet sekä teollisuudelle että palveluille, huolehtien siitä, että kansalliset, valtioiden väliset ja eurooppalaiset toimet täydentävät toisiaan. Jäsenvaltioiden olisi\n1. aloitettava keskeisten teollisuudenalojen lisäarvon ja kilpailukykytekijöiden määrittäminen ja käsiteltävä globalisaation haasteita;\n2. keskityttävä myös uusien teknologioiden ja markkinoiden kehittämiseen.\na) Tämä tarkoittaa erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön perustuvien uusien teknologia-aloitteiden edistämiseen sitoutumista, mikä auttaa selviytymään aidoista markkinahäiriöistä.\nb) Tämä merkitsee myös alueellisten tai paikallisten klusteriverkkojen luomista ja kehittämistä koko EU:ssa siten, että pk-yritykset ovat laajemmin mukana.\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamisen parantaminen" (nro 20).\nKannustaminen resurssien kestävään käyttöön\nUnionin jatkuva menestyminen riippuu myös siitä, kuinka resursseihin ja ympäristöön liittyviä haasteita käsitellään, sillä jos niihin ei puututa tai niitä käsitellään tavalla, joka ei ole kustannustehokas, ne jarruttavat tulevaa kasvua. Viimeaikainen kehitys on osoittanut energiatehokkuuden merkityksen ja sen, kuinka tärkeää on vähentää Euroopan talouden herkkyyttä öljyn hinnan vaihteluille. Ilmasto- ja energiapolitiikkaa koskeva yhdennetty lähestymistapa on tarpeen, jotta voidaan parantaa toimitusvarmuutta, varmistaa EU:n talouden kilpailukyky ja kohtuuhintaisen energian saatavuus sekä torjua ilmastonmuutosta. Sekä jäsenvaltioiden että yhteisön on pyrittävä saavuttamaan EU:n tavoitteet, joiden mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä vähintään 20 prosenttia, uusiutuvien energialähteiden osuuden on oltava 20 prosenttia ja energiatehokkuutta on parannettava 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Samoin niiden on – EU:n panoksena vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevaan maailmanlaajuiseen ja kattavaan sopimukseen – valmistauduttava kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä edellyttäen, että muut kehittyneet maat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja että taloudellisesti edistyneemmät kehitysmaat sitoutuvat osallistumaan asiaan riittävässä määrin. Politiikkoja olisi kehitettävä sen varmistamiseksi, että tavoitteet saavutetaan taloudellisesti tehokkaimmalla tavalla ja kustannuksia säästäen. Keskeisenä haasteena on varmistaa, että siirtymistä vähähiiliseen talouteen käsitellään tavalla, joka vastaa EU:n kilpailukykyä, tukee julkisen talouden vakaata ja kestävää hoitoa sekä edistää kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisia laajempia kasvutavoitteita. On ensiarvoisen tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat ilmastonmuutoksen torjuntaa, jotta maapallon lämpötilan nousu ei ylitä 2 °C:ta esiteolliseen tasoon verrattuna, ja pantava täytäntöön Kioton sekä vuoden 2020 tavoitteet kustannustehokkaalla tavalla. Jäsenvaltioiden olisi myös pysäytettävä biodiversiteetin köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä ja säilytettävä ekosysteemipalvelut etenkin sisällyttämällä tämä vaatimus muihin politiikkoihin, ottaen huomioon biodiversiteetin merkitys tietyille talouden aloille.\nTehokkaan ja kestävän liikennepolitiikan kehittämisellä, johon kuuluu myös ulkoisten kustannusten huomioon ottaminen, on keskeinen merkitys. Markkinaehtoisten välineiden käyttö tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää, jotta hinnat heijastaisivat paremmin ympäristövahinkoja ja sosiaalisia kustannuksia ja on tärkeätä antaa hintasignaalien vaikuttaa täysimääräisesti. Olisi huolehdittava myös EU:n päästökauppajärjestelmän vahvistamisesta. Ympäristöystävällisten teknologioiden ja ekoinnovaation kehittämistä ja käyttöä, ympäristöarvojen huomioon ottamista julkisissa hankinnoissa kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin, ja ympäristölle haitallisten tukien lakkauttamista on kannustettava. Näillä toimilla ja muilla politiikan keinoilla, verotus, ympäristötuet ja käyttömaksut mukaan lukien, voidaan lisätä innovatiivista toimintaa ja vahvistaa kestävän kehityksen toteutumista. EU:n yritykset kuuluvat esimerkiksi maailman johtaviin uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien teknologioiden kehittäjiin. Koska energian hinta on jatkuvasti nousussa ja ilmastoon kohdistuvat uhat lisääntyvät, on sekä kasvun että kestävän kehityksen edistämisen kannalta tärkeää pyrkiä parantamaan energiatehokkuutta.\nSuuntaviiva 11. Resurssien kestävän käytön edistämiseksi sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lujittamiseksi jäsenvaltioiden olisi\n1. painotettava energiatehokkuutta ja yhteistuotantoa, kestävien, mukaan lukien uusiutuvien, energiamuotojen kehittämistä ja ympäristöystävällisten ja ekotehokkaiden teknologioiden nopeaa levittämistä a) sisämarkkinoille, eritoten energian ja liikenteen alalla muun muassa Euroopan talouden öljyn hinnan muutoksista aiheutuvan haavoittuvuuden vähentämiseksi, b) muualle maailmaan siitä syystä, että tällä sektorilla on huomattavaa vientipotentiaalia;\n2. edistettävä keinojen kehittämistä ulkoisten ympäristökustannusten huomioon ottamiseksi sekä talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen kytköksen katkaisemiseksi. Nämä painopistealueet olisi pantava täytäntöön voimassa olevan yhteisön lainsäädännön ja ympäristöteknologioita koskevassa toimintasuunnitelmassa ehdotettujen toimien ja välineiden mukaisesti, muun muassa a) käyttämällä markkinaehtoisia välineitä, b) käyttämällä riskirahoitusta ja T&K-rahoitusta, c) edistämällä kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja, mukaan lukien ympäristöarvojen huomioon ottaminen julkisissa hankinnoissa, d) kiinnittämällä erityistä huomiota pk-yrityksiin, ja e) uudistamalla tukijärjestelmät, joilla on huomattava haitallinen vaikutus ympäristöön ja jotka eivät ole yhteensopivia kestävän kehityksen kanssa, ja pyrkimällä poistamaan tällaiset tuet asteittain;\n3. pyrittävä edelleen tavoitteeseen, jonka mukaan biodiversiteetin köyhtyminen pysäytetään vuoteen 2010 mennessä, erityisesti sisällyttämällä tämä vaatimus muihin politiikkoihin, ottaen huomioon biodiversiteetin merkitys tietyille talouden aloille;\n4. jatkettava ilmastonmuutoksen torjuntaa panemalla täytäntöön Kioton tavoitteet kustannustehokkaalla tavalla, erityisesti pk-yritysten osalta.\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuva tehokkaampi resurssien kohdentaminen" (nro 3).\nB.2 Euroopasta houkuttelevampi paikka investoijille ja työntekijöille\nEuroopan unionin houkuttelevuus investointipaikkana riippuu muun muassa sen markkinoiden koosta ja avoimuudesta, sen lainsäädännöstä, sen työvoiman laadusta ja sen infrastruktuurista.\nSisämarkkinoiden laajentaminen ja syventäminen\nTavaroiden sisämarkkinat ovat suhteellisen hyvin yhdentyneet, mutta palvelumarkkinat ovat edelleen oikeudellisesti tai tosiasiallisesti melko hajanaiset. Palveludirektiivin paneminen täytäntöön täysimääräisesti ja oikeaan aikaan on merkittävä askel kohti täysin toimivia palveluiden sisämarkkinoita. Poistamalla kaikki esteet rajat ylittävän toiminnan tieltä myös hallinnollista rasitusta vähentämällä voidaan vapauttaa palvelualan käyttämätöntä potentiaalia Euroopassa. Verotusympäristön parantaminen on tärkeää. Yhtenäismarkkinoiden toimintaa voidaan parantaa jatkuvilla ponnisteluilla veropetosten estämiseksi ja haitallisen verokilpailun poistamiseksi sekä lujittamalla verotusta koskevaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa Euroopan tasolla kansallista toimivaltaa mitenkään rajoittamatta. Työ jatkuu tämän osalta myös siten, että pyritään poistamaan yhtenäismarkkinoiden tiellä olevat esteet. Niin ikään rahoitusmarkkinoiden täydellinen yhdentyminen panemalla täytäntöön rahoituspalveluja vuosina 2005–2010 koskevassa valkoisessa kirjassa esitetty strategia lisäisi tuotantoa ja työllisyyttä mahdollistamalla pääomien tehokkaamman kohdentamisen ja yritysrahoitukselle paremmat toimintaedellytykset.\nJäsenvaltiot ovat edistyneet sisämarkkinadirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tavoitteena olisi kuitenkin oltava pyrkimys hyödyntää eurooppalaisia yhtenäismarkkinoita paremmin. Direktiivejä ei myös panna usein täytäntöön tai sovelleta asianmukaisesti, kuten komission käynnistämien rikkomisesta johtuvien menettelyjen suuri määrä osoittaa. Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään tietoja parhaista toimintatavoista ja tehtävä yhteistyötä komission kanssa varmistaakseen, että kansalaiset ja yritykset saavat sisämarkkinalainsäädännöstä täyden hyödyn. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä on edelleen huomattavasti parantamisen varaa. Tilanteen parantamiseksi olisi kasvatettava julkisesti ilmoitettujen julkisten hankintojen osuutta. Lisäksi avoimemmalla hankintamenettelyllä saataisiin aikaan merkittäviä budjettisäästöjä jäsenvaltioille.\nSuuntaviiva 12. Sisämarkkinoiden laajentamiseksi ja syventämiseksi jäsenvaltioiden olisi\n2. asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi täytäntöönpano;\n5. edistettävä palvelujen täysin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamista siten, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli;\n6. nopeutettava rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja valvonnalla. Ks. myös yhdennetty suuntaviiva "Työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden varmistaminen" (nro 20).\nAvoimien ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistaminen Euroopassa ja sen ulkopuolella\nAvoin maailmanlaajuinen kauppajärjestelmä on tärkeä EU:lle. EU on maailman johtava kaupankävijä ja investoija. EU:n avoin politiikka merkitsee teollisuudelle alhaisempia kustannuksia, kuluttajille huokeampia hintoja sekä liike-elämälle tehokkaampaa kilpailua ja uusia investointeja. On tärkeää, että EU käyttää kansainvälisissä neuvotteluissa vaikutusvaltaansa ajaakseen vielä avoimempia markkinoita, joiden pitäisi johtaa vastavuoroisiin etuihin. Näin ollen EU aikoo jatkaa kaupan ja sijoitusten esteiden poistamista ja samalla torjua epärehellisiä kauppa- ja sijoituskäytänteitä sekä kilpailun vääristymistä. On myös tärkeää työskennellä muiden keskeisten kauppakumppaneiden kanssa sellaisen yhteisen alueen luomiseksi, jossa sovelletaan yhteensopivia säännöksiä ja normeja, mukaan lukien kansainvälisen tason yhteistyö kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden tehokkuuden ja vakauden syventämiseksi.\nKilpailupolitiikalla on ollut keskeinen asema tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisessa yrityksille EU:ssa. Voi myös olla hyödyllistä tarkastella markkinoita koskevaa laajempaa sääntelykehystä, jotta voidaan edistää yritysten tehokkaamman kilpailun edellyttämien olosuhteiden luomista, etenkin ottaen huomioon kilpailukyvyn ulkoiset näkökohdat omia sisäisiä politiikkojamme kehitettäessä ja täytäntöönpantaessa. Euroopan markkinoita voidaan avata lisää kilpailulle alentamalla jäljellä olevien valtiontukien yleistä tasoa. Näitä ponnisteluja on tuettava ohjaamalla jäljelle jäävää valtiontukea tiettyihin horisontaalisiin tavoitteisiin. Valtiontukea koskevien sääntöjen tarkistaminen on edistänyt tätä kehitystä.\nMarkkinoille pääsyä helpottavat rakenteelliset uudistukset ovat erityisen tehokkaita kilpailun lisäämiseksi. Tällaiset uudistukset ovat erittäin tärkeitä markkinoilla, joilla kilpailu on aikaisemmin estynyt kilpailunvastaisen käyttäytymisen, monopolien, ylisääntelyn (esimerkiksi luvat, lisenssit, vähimmäispääomaa koskevat vaatimukset, oikeudelliset esteet, liikkeiden aukioloajat, säännellyt hinnat jne. voivat estää tehokkaan kilpailuympäristön kehittymistä) tai kaupan suojaamisen vuoksi.\nLisäksi verkkoalojen (sähkö- ja kaasu-, liikenne-, televiestintä- ja postipalvelualoilla) kilpailulle avaamiseksi sovittujen toimenpiteiden toteuttaminen auttaa varmistamaan alhaisemmat hinnat ja suuremmat valintamahdollisuudet sekä takaa, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. Kilpailu- ja sääntelyviranomaisten olisi huolehdittava siitä, että vapautetuilla markkinoilla on kilpailua. On varmistettava, että laadukkaita yleistä taloudellista etua koskevia palveluja on saatavilla kohtuulliseen hintaan.\nKuluttajat, jotka tekevät tietoon perustuvia valintoja, palkitsevat nopeammin tehokkaat toimijat. Kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava edelleen. Tämä antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia ja lisää kilpailua sisämarkkinoiden vähittäiskauppatasolla.\nAvoimuuden edistäminen kaupan ja investointien alalla sekä vientiä että tuontia lisäämällä on merkittävä kasvun ja työllisyyden kannustin ja voi tehostaa rakenneuudistusta. Maailmanlaajuisten kaupan sääntöjen avoin ja vahva järjestelmä on Euroopan talouden kannalta välttämätön. Lisäksi kunnianhimoisen ja tasapainoisen sopimuksen menestyksekäs aikaansaaminen Dohan neuvottelukierroksella sekä kahdenvälisten ja alueellisten vapaakauppajärjestelyjen kehittäminen avaisi markkinoita kaupalle ja investoinneille, mikä puolestaan lisäisi kasvupotentiaalia. Tätä silmällä pitäen EU on valmis avustamaan kauppa- ja investointikumppaneitaan maailmanlaajuisten normien edistämisessä ja erityisesti tukemaan toimintaedellytysten kehittämistä kehitysmaissa.\nSuuntaviiva 13. Avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistamiseksi Euroopassa ja sen ulkopuolella ja globalisaation hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle:\n1. kilpailua perusteetta estävien lainsäädännöllisten esteiden, kaupan esteiden ja muiden esteiden poistaminen;\n2. kilpailupolitiikan täytäntöönpanon tehostaminen;\n3. kilpailu- ja sääntelyviranomaisten suorittama valikoiva markkinoiden ja sääntelyn valvonta kilpailun ja markkinoille pääsyn tiellä olevien esteiden tunnistamiseksi ja poistamiseksi;\n4. kilpailua vääristävien valtiontukien vähentäminen;\n5. tuen ohjaaminen yhteisön puitteiden mukaisesti tiettyihin horisontaalisiin tavoitteisiin kuten tutkimukseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman optimaaliseen käyttöön, sekä todettujen markkinahäiriöiden korjaamiseen;\n6. avoimuuden edistäminen myös monenvälisissä yhteyksissä;\n7. sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpano verkkotoimialojen avaamiseksi kilpailulle, jotta varmistetaan tehokas kilpailu Euroopan laajuisilla yhdennetyillä markkinoilla. Samalla tehokkaiden ja kohtuuhintaisten yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen saatavuudella on merkittävä asema kilpailukykyisessä ja dynaamisessa taloudessa.\nEurooppalaisen ja kansallisen sääntelyn parantaminen\nMarkkinoiden sääntely on keskeisessä osassa luotaessa ympäristöä, jossa liiketoimintaa voidaan harjoittaa kilpailukykyisin hinnoin. Sääntelyllä korjataan myös markkinahäiriöitä tai suojellaan markkinoiden toimijoita. Lainsäädännön ja sääntelyn kumulatiivinen vaikutus voi kuitenkin aiheuttaa huomattavia taloudellisia kustannuksia. Lainsäädännön olisi tästä syystä oltava hyvin suunniteltua ja oikeasuhteista ja sitä olisi tarkistettava säännöllisesti. Eurooppalaisen ja kansallisen sääntely-ympäristön laatu edellyttää yhteistä sitoutumista ja jaettua vastuuta niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla.\nParemman sääntelyn kulttuuri on alkanut juurtua EU:ssa. Parempaan sääntelyyn tähtäävässä komission lähestymistavassa uuden tai tarkistettavan lainsäädännön taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset arvioidaan huolellisesti, jotta voitaisiin tunnistaa mahdollisuudet tehdä kompromisseja ja saavuttaa synergiaa eri poliittisten tavoitteiden välillä. Lisäksi olemassa olevaa sääntelyä arvioidaan yksinkertaistamisen kannalta, hallinnollinen taakka mukaan luettuna, ja sen vaikutusta kilpailukykyyn arvioidaan. Lisäksi komissio on hyväksynyt lähestymistavan uuden ja voimassa olevan EU:n lainsäädännön hallinnollisten kustannusten mittaamiseksi ja kunnianhimoisen tavoitteen, jonka mukaan tarkoituksena on vähentää EU:n lainsäädännöstä ja sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheutuvaa taakkaa 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä.\nJäsenvaltioiden olisi asetettava yhtä kunnianhimoisia kansallisia vähennystavoitteita toimivaltansa puitteissa. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi olisi aktiivisesti edistettävä sähköisiä palveluja ja muita jäsenvaltioiden laajasti käyttämiä tieto- ja viestintätekniikan välineitä. Jäsenvaltioiden olisi myös otettava käyttöön kattava ja selkeä paremman sääntelyn strategia, mukaan lukien asianmukaiset institutionaaliset rakenteet, seurantakeinot ja resurssit ja asianomaisten sidosryhmien osallistuminen. Jäsenvaltioiden olisi arvioitava järjestelmällisesti lainsäädäntöaloitteista ja -tarkistuksista aiheutuvia kustannuksia ja niistä koituvia etuja. Niiden olisi parannettava sääntelyn laatua, säilyttäen kuitenkin tavoitteensa, ja yksinkertaistettava voimassa olevaa lainsäädäntöä. Niiden olisi kuultava laajalti sidosryhmiä lainsäädäntöaloitteiden kustannuksista ja hyödyistä, erityisesti jos niihin liittyy mahdollisuus tehdä kompromisseja eri poliittisten tavoitteiden välillä. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että sääntelyn mahdollisia vaihtoehtoja tarkastellaan asianmukaisesti. Tämä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), joilla on tavallisesti käytettävissään ainoastaan rajallisesti resursseja yhteisön ja kansallisen lainsäädännön edellyttämien sääntelyvaatimusten noudattamiseksi. Näin ollen olisi erityisesti harkittava, voitaisiinko pk-yrityksille myöntää täysimääräinen tai osittainen poikkeus hallinnollisista vaatimuksista.\nSuuntaviiva 14. Kilpailukykyisemmän toimintaympäristön luomiseksi ja yksityisen aloitteellisuuden edistämiseksi paremman sääntelyn avulla jäsenvaltioiden olisi:\n1. vähennettävä yritysten ja erityisesti pk-yritysten ja uusyritysten hallinnollista rasitusta;\n2. parannettava nykyistä ja uutta sääntelyä, tavoitteensa kuitenkin säilyttäen, arvioimalla järjestelmällisesti ja huolellisesti sääntelyn taloudellisia, sosiaalisia (myös kansanterveydellisiä) ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja ottaen samanaikaisesti huomioon sääntelyn aiheuttama hallinnollinen rasitus ja parantamalla sen mittaamista sekä ottaen huomioon kilpailukykyyn kohdistuvat vaikutukset myös täytäntöönpanon osalta;\n3. kannustettava yrityksiä kehittämään sosiaalista vastuutaan.\nEuroopassa tarvitaan yhä enemmän yrittäjähenkeä ja enemmän uusia yrityksiä, jotka haluavat toteuttaa luovia tai innovatiivisia yritysideoita. Politiikoilla olisi luotava puitteet innovatiivisille pk-yrityksille, joilla on potentiaalia korkeaan lisäarvoon ja korkeaan kasvuun. Tiedon saamista yrittäjyydestä kaikessa koulutuksessa pitäisi tukea ja tarjota yrittäjyyteen tarvittavat taidot. Yrittäjyysulottuvuus olisi otettava osaksi elinikäistä oppimista jo koulusta alkaen. Olisi rohkaistava kumppanuuksia yritysten kanssa. Yritysten perustamista ja kasvua voidaan edistää helpottamalla rahoituksen saantiedellytyksiä, tehostamalla rahoituksen välitystä ja parantamalla taloudellisia kannustimia. Näihin voivat kuulua verojärjestelmien mukauttaminen menestymistä paremmin palkitseviksi, välillisten työvoimakustannusten alentaminen ja uusyritysten hallinnollisen kuormituksen keventäminen ennen kaikkea tarjoamalla (erityisesti nuorille yrittäjille) asianmukaisia yritysten tukipalveluja ja perustamalla yhteyspisteitä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä omistusoikeuden siirtymiseen, perheyritykset mukaan lukien, sekä pelastamis- ja rakenneuudistusmenettelyjen parantamiseen erityisesti tehokkaamman konkurssilainsäädännön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös edistettävä tieto- ja viestintätekniikan levittämistä pk-yrityksille tuottavuuden parantamiseksi ja viennin edistämiseksi kannustamalla sähköisiin hallinnollisiin menettelyihin. Erityisesti naisyrittäjien kokemat esteet on otettava asianmukaisesti huomioon ja tukea naisyrittäjien määrän lisäämiseksi on määriteltävä ja kehitettävä. Ehdotukset ovat osa tulevaa EU:n pienyrityksiä koskevaa säädöstä, jonka komission on määrä esitellä, ja niiden täytäntöönpanolla edistetään pk-yritysten kasvu- ja työllistämismahdollisuuksia.\nSuuntaviiva 15. Yrittäjähenkisemmän kulttuurin edistämiseksi ja pk-yrityksiä tukevan ympäristön luomiseksi jäsenvaltioiden olisi\n1. parannettava rahoituksen saatavuutta, erityisesti pienluottojen ja muiden riskipääoman muotojen osalta, pk-yritysten perustamisen ja kasvun edistämiseksi;\n2. vahvistettava taloudellisia kannustimia, myös verojärjestelmiä yksinkertaistamalla ja välillisiä työvoimakustannuksia alentamalla;\n3. vahvistettava pk-yritysten innovointikykyä;\n4. tarjottava asianmukaisia tukipalveluja ottamalla käyttöön keskitettyjä palvelupisteitä ja kansallisia yritysten tukiverkkoja yritysten perustamisen ja niiden kasvun edistämiseksi pk-yrityksiä koskevan peruskirjan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi parannettava pk-yrityksille suunnattua yrittäjyyskoulutusta. Niiden olisi myös helpotettava omistusoikeuden siirtymistä, uudistettava tarvittaessa konkurssilainsäädäntöään sekä parannettava pelastamis- ja rakenneuudistusmenettelyjä.\nKs. myös yhdennetyt suuntaviivat "Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuva tehokkaampi resurssien kohdentaminen" (nro 3) ja "Kaikentyyppisen innovoinnin helpottaminen" (nro 8 sekä 23 ja 24).\nEurooppalaisen infrastruktuurin laajentaminen ja parantaminen\nNykyaikainen infrastruktuuri (liikenne, energia ja digitaalinen tietoliikenne) on merkittävä sijoittautumispaikkojen houkuttavuuteen vaikuttava tekijä. Se helpottaa henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen liikkuvuutta unionissa. Yhteenliitetyt ja -toimivat Euroopan laajuiset verkot edistävät kansainvälistä kauppaa ja tehostavat sisämarkkinoiden toimivuutta vähentämällä kuljetus- ja viestintäkustannuksia ja laajentamalla markkinoita. Lisäksi Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien toimialojen meneillään oleva vapauttaminen edistää kilpailua ja parantaa tehokkuutta näillä aloilla.\nEurooppalaisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien kannalta etusijalle olisi asetettava parlamentin ja neuvoston liikenteen alan TEN-verkkoja koskevissa suuntaviivoissa määritettyjen 30 ensisijaisen liikennehankkeen toteuttaminen, Euroopan kasvualoitteen yhteydessä määritettyjen Quick-start -ohjelmaan kuuluvien liikennettä, uusiutuvia energialähteitä, laajakaistayhteyksiä ja tutkimusta koskevien rajat ylittävien hankkeiden saattaminen päätökseen sekä koheesiorahastosta tuettavien muiden liikennehankkeiden toteuttaminen. Myös infrastruktuurien pullonkaulat maiden sisällä on pyrittävä ratkaisemaan. Asianmukainen infrastruktuurien hinnoittelu voi tehostaa niiden käyttöä ja edistää eri liikennemuotojen välisen kestävän tasapainon kehittämistä.\nSuuntaviiva 16. Eurooppalaisen infrastruktuurin laajentamiseksi, parantamiseksi ja yhdistämiseksi sekä etusijalle asetettujen rajat ylittävien hankkeiden loppuun saattamiseksi erityisenä tavoitteena on lisätä kansallisten markkinoiden yhdentymistä laajentuneessa EU:ssa. Jäsenvaltioiden olisi:\n1. luotava asianmukaiset edellytykset tehokkaille liikenne-, energia- sekä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureille – ensisijaisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin sisältyville – täydentämällä yhteisön mekanismeja erityisesti rajat ylittäviä osuuksilla ja syrjäisillä alueilla, verkkotoimialojen avaamiseksi aidolle kilpailulle;\n2. harkittava julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien kehittämistä;\n3. harkittava asianmukaisia infrastruktuurien hinnoittelujärjestelmiä infrastruktuurien tehokkaan käytön ja eri liikennemuotojen välisen kestävän tasapainon varmistamiseksi korostamalla teknologista kehittämistä ja innovaatioita ja ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristökustannukset ja kasvuun kohdistuvat vaikutukset.\nKs. myös yhdennetty suuntaviiva "Tieto- ja viestintätekniikan leviämisen ja tehokkaan käytön edistäminen sekä osallistavan tietoyhteiskunnan luominen" (nro 9).


Google Play tuo Android-sovellukset nyt myös Chromebookeille - Teknavi\nGoogle Play tuo Android-sovellukset nyt myös Chromebookeille\nAivan kuten Google toukokuussa lupaili, Android-sovellukset ja Play-sovelluskauppa saapuvat Chromebook-tietokoneille. Google Play on nyt saatavilla ensimmäisille sitä tukeville Chromebook-malleille viimeisimmällä vakaalla Chrome OS:nversiolla.\nGoogle Play Chromebookeille on vielä beta-vaiheessa, eikä ole oletuksena käytössä, mutta sen voi ottaa käyttöön Asetukset-välilehdeltä. Tässä vaiheessa Google Play on käytettävissä Acer R11- ja Asus Flip -laitteille, sekä lähiaikoina myös 2015-malliselle Googlen Pixel-koneelle.\nChrome OS -käyttöjärjestelmälle on olemassa kolme kanavaa. Ensimmäiseksi uudet ominaisuudet saapuvat epävakaalle kehittäjäversiolle, seuraavaksi paremmin toimivalle beta-versiolle ja kolmantena vakaalle, viralliselle versiolle.\nKehittäjäkanavalle sovelluskauppa saapui kesäkuussa, beta-kanavalle elokuussa ja nyt siis vakaalle alustalle. Siitä huolimatta Google Playn Chrome OS -versio on vielä beta-vaiheessa,ja sitä vielä parannetaan ennen kuin se otetaan oletuksena käyttöön tuetuilla Chromebookeilla.\nSovelluskaupan saapumisesta kertoneen VentureBeatin mukaan sovellusten ja pelien vakaus Chrome OS:llä on parantanut sitten ensimmäisten testiversioiden, mutta parantamisen varaa riittää vielä. Lisäksi monien sovellusten ja pelien käyttö näppäimistöllä ja ohjauslevyllä saattaa olla kankeaa tai epämukavaa, kun sovellukset on suunniteltu kosketusnäytöllä käytettäviksi.\nAndroid-sovellusten tukea on tarkoitus laajentaa merkittävästi eri Chromebook-malleille myöhemmin tänä vuonna sekä ensi vuoden aikana. Ajantasainen lista tuetuista malleista löytyy Googlen sivuilta.\nSony Xperia 5 II ennakkomyynnissä Suomessa - kaupan päälle Sonyn vastamelukuulokkeet\nSamsungin kestävä Galaxy Tab Active3 myyntiin Suomessa 549 euron suositushinnalla


Ovatko Vatsakivut Normaali raskauden aikana? – AskWomenOnline\nOvatko Vatsakivut Normaali raskauden aikana?\nHome » Moms Health » Ovatko Vatsakivut Normaali raskauden aikana?\nMinor vatsakipu ja krampit ovat yleisiä raskauden aikana ja ovat harvoin merkki siitä, että jotain on vialla. Mutta jos sinulla on voimakasta kipua hakeudu lääkärin apua välittömästi, koska se voi johtua kohdunulkoinen raskaus, keskenmeno, istukan abruption tai muita vakavia ongelmia. Lue, mitä nämä oireet kertovat eri vaiheissa raskauden ja kun nähdä lääkärin.\nPahoinvointi raskauden aikana (aamupahoinvointia) on normaalia ja yleensä mitään syytä olla huolissaan. Aamupahoinvointia voi alkaa jo ensimmäisellä raskausviikon ja ulottuvat viidennen kuukauden raskaus. Oireita aamupahoinvointi ovat pahoinvointi ja oksentelu. Monet naiset aamupahoinvointia eivät tarvitse lääkitystä; kuitenkin, reseptilääkkeet ovat saatavilla, jotka kohtelevat aamupahoinvointia kuten Zofran.\nJos koet kouristelua tai kipua vatsassa (elin, joka digests ruoka) tämä voi olla merkki ruoansulatuskanavan asioista, mutta ei todennäköisesti keskenmenon oire. Ruoansulatuskanavan ongelmia ovat yleisiä raskauden aikana, mutta mainita kivut lääkärisi ja soittaa heti jos sinulla on flunssan kaltaisia oireita (lievä kuume, lihassärky, päänsärky, ja niin edelleen), jotka ylittävät tyypillinen aamupahoinvointi. Raskaana olevat naiset ovat alttiita ruokamyrkytyksen ja muiden infektioiden ruoansulatuskanavasta. Jotkut infektiot (kuten Listeria ) voivat aiheuttaa komplikaatioita vauvalle, vaikka ne eivät ole erityisen vaarallista kuin raskaana yksilöitä, joten on hyvä tarkistaa, jos epäilet saattaa olla sairas.\nJos sinulla on yleistä vatsakipua mutta ei erityisesti vatsassa, se voi johtua hyvänlaatuinen asiaa tai se saattaa olla merkitystä. Vatsaan kasvaa ja elimet ovat siirtymässä, niin jotkut tylsää kipua ja satunnaisesti terävä tökätä ovat normaaleja. Tavallinen syitä ovat:\nKouristelua voi tuntua laajentumisesta johtuen kohtuun. Se ei yleensä ole vakava ja häviää muutaman minuutin lepoa.\nKaasu, turvotus tai ummetus on yhteinen, koska korkea hormoni progesteroni raskauden aikana, mikä hidastaa ruoansulatusta.\nPyöreä nivelside kipu voi tuntua toisen kolmanneksen aikana, koska tämä nivelside, joka suoritetaan kohtu omaan nivus on venytetty. Tämä voi olla terävä pistävää kipua, kun teet muutoksen asennossa tai se voi olla tylsää, särkevät kipua.\nBraxton Hicks supistukset ovat usein ilman kipua, mutta jotkut naiset ovat epämukavuutta tai kipua liittyvät näihin “harjoitella” supistukset voi tuntua toisella ja kolmannella kolmanneksella.\nVatsakipu liittyy keskenmenon\nJos sinulla on kivuliaita kramppeja alavartalon lantion alueella tai alaselässä, erityisesti verenvuotoa emättimestä, nämä oireet voisi tarkoittaa keskenmeno ja sinun pitäisi soittaa lääkärille. Kuitenkin kouristelua voi myös ilmetä normaalin raskauden. Näin ollen, jos sinulla ei ole verenvuotoa ja krampit eivät ole erityisen tuskallista, se on luultavasti sakkoa vain mainita se lääkäri seuraavalla käynnillä.\nErityisiä oireita keskenmenon vaihtelevat yksilöstä. Seuraavassa on joitakin yleisiä oireita keskenmenon:\nVerenvuoto että muuttuu vähitellen raskaampaa\nHuomaa, että monet raskaana olevat naiset joskus ilmaantuu jotakin näistä oireista ja älä mene saada keskenmeno. Kuitenkin, jos sinulla on jokin näistä oireista, tai muuten tulee, ota yhteys OB-GYN välittömästi.\nJos sinulla on voimakasta kipua kaikkialla vatsan alueella raskauden alkuvaiheessa, mene päivystyspoliklinikalle. Sinun täytyy varmistaa, että kohdunulkoinen raskaus on poissuljettu, koska tämä voi olla hengenvaarallinen, jos ei hoideta.\nJos olet myöhemmin raskauden ja ottaa vatsakipu, sinun on myös nähdä lääkärin heti sulkea pois istukan abruption yms komplikaatioita. Istukan abruption, istukka irtoaa kohdun jälkeen 20. raskausviikon ja ehkä seurattava tai aikaisin toimituksen vauva. Vatsakouristukset voi myös olla merkki ennenaikaisen synnytyksen. Joka tapauksessa, älä viivyttele hoitoon hakeutumisessa. Varhainen hoito komplikaatioita voi olla suuri ero.\nPre-eklampsia, joka on tila, joka sisältää korkea verenpaine ja proteiini virtsassa, voi myös olla oire ylävatsan kipu. Jos tämä ehto ei ole käsitelty se voi johtaa monen elimen ongelmia, eklampsia (tilaan, jossa kohtaukset tai kooma), ja huono sikiön kasvun.\nNäiden lisäksi raskauteen liittyviin syihin vaikea vatsakipu, voit myös kokea kipuja muussa kuin raskauden olosuhteet, jotka tarvitsevat välitöntä hoitoa. Jotkut näistä tapahtuu useammin raskauden aikana, kun taas toiset ovat sattumanvaraisia. Nämä sisältävät:\nKokee vähäisiä mahan tai vatsan alueen kipu voi olla osa mutkaton raskaus. Keskustele lääkärisi kanssa siitä, mitä pitäisi odottaa ja mitä olisi pidettävä merkkinä ongelma, varsinkin jos sinulla on krooninen sairaus tai ruoansulatuskanavan sairaus.\nAuthor Anni HartPosted on April 21, 2021 Categories Moms Health\nPrevious Previous post: Synnytyksen Hormonit: Syyt Epätasapaino ja vinkkejä käsitellä sitä\nNext Next post: Miten laskea Raskaus viikkoja ja kuukausia?\n10 Todistetusti terveysvaikutteinen curry lehdet\nOnko Akupunktio raskauden aikana turvallista?


Äidin ikä - Artikkeleita - 2022\nIkäkauden arvoitukset ovat aina mielenkiintoisia ja herättävät tietyn kiehtovan nuoria, joilla on matemaattisia taipumuksia. Ne ovat yleensä erittäin yksinkertaisia, mutta tässä ongelmassa tiedot ovat niin niukkoja ja ehdotus niin erilainen kuin mitä odotetaan, että kysymys on todella hälyttävä.\nYksi kuvion kolmion jäsenistä täytti vuoden. Tämä herätti Tommyn uteliaisuutta heidän ikiensä suhteen ja vastaten kysymyksiinsä isä kertoi hänelle:\nKatso Tommy, ikämme on yhteensä seitsemänkymmentä vuotta. Koska olen kuusi kertaa vanhempi kuin sinä olet nyt, voidaan sanoa, että kun olen kaksinkertainen vanha kuin sinä, yhdistelmämme ikämme ovat kaksinkertaiset, mitä he ovat nyt. Kerro minulle, voitko kertoa äitisi iän. "\nNumeroilla loistava Tommy ratkaisi ongelman nopeasti, mutta etuna oli se, että tunsi oman ikänsä ja pystyi varmasti arvaamaan vanhempiensa iän. Faneillamme puolestaan on vain tietoja isän ja pojan vertailevista ikistä ja yllättävä kysymys:\nÄidin ikä on 29 vuotta ja 2 kuukautta. Tommy on ikä 5 vuotta ja 10 kuukautta ja isä on 35 vuotta vanha.\nCopyright 2022 \_ Äidin ikä...


Palliatiivisen hoidon ja saattohoidon tilanteesta Keski-Suomen alueen terveyskeskussairaaloiden osastoilla : Kyselytutkimus - Theseus\nPalliatiivisen hoidon ja saattohoidon tilanteesta Keski-Suomen alueen terveyskeskussairaaloiden osastoilla : Kyselytutkimus\nPorspakka, Eija; Aavisto, Anne (2015)\nSaattohoito ja palliatiivinen hoito ovat sekä käsitteinä että hoitomuotoina varsin uusia Suomessa. Vaikka saattohoitoa säätelee ja ohjaa erilaiset lait ja suositukset, hoitotyönä toteutuvat käytännöt poikkeavat toisistaan alueellisesti. Opinnäytetyön tarkoitus oli selvittää kyselytutkimuksella palliatiivisen ja saattohoidon tilannetta Keski-Suomen alueen terveyskeskussairaaloiden osastoilla. Opinnäytetyön tavoitteena oli saada tietoa saattohoidon ja palliatiivisen hoidon laadusta, saatavuudesta ja kehittämistarpeista Keski-Suomen alueen terveyskeskussairaaloiden osastoilla.\nTutkimusluvat saatiin kaikilta Keski-Suomen alueen viideltä kuntayhtymältä. Kyselylomake lähetettiin Webropol–ohjelmiston kautta 19 terveyskeskusosastolle. Tutkimukseen vastasi määräaikaan mennessä 12 osastoa (63 %).\nTutkimustuloksista kävi ilmi, että kaikilla osastoilla tehtiin hoitolinjauksia ja toteutettiin saatto- ja palliatiivista hoitoa. Vastausten perusteella todettiin, että osastoilla oli käytössä eri potilastietojärjestelmiä ja kirjaamiskäytänteitä. Osastoilla oli käytettävissä moniamma-tillista osaamista ja enemmistö osastoista (75 %) otti yhteyttä saattohoitoa toteuttaessa johonkin konsultoivaan tahoon. Vähäiset resurssit, kiire, potilaiden suuri määrä ja heterogeenisyys nähtiin haasteena laadun ja saatavuuden toteutumiselle. Tutkimuksesta kävi ilmi hoitohenkilöstön tarve saada lisäkoulutusta palliatiivisen hoidon potilaan ja saattohoitopotilaan fyysisiin, psyykkisiin, sosiaalisiin ja hengellisiin tarpeisiin vastaamisessa.\nTutkimuksesta saatua tietoa voidaan käyttää Keski-Suomen alueen saattohoidon ja palliatiivisen hoidon kehittämisessä. Yhteiskunnallisesti tutkimus pyrkii herättämään keskustelua saattohoidon ja palliatiivisen hoidon nykytilasta ja kehittämistarpeista.


The Rajgir Residency - Bihar Sharif | Hotels.com\nThe Rajgir Residency, Bihar Sharif, Bihar, IntiaMatkakohde\n82 jaettua huonetta\nRajgir Peace -padogi – 5,4 km\nArchaeological Site of Nalanda Mahavihara at Nalanda, Bihar – 16,1 km\nNalandan yliopisto – 16,7 km\nJalamindir – 20,5 km\nVirayatan Rd, Bihar Sharif, 803116, BR, Intia\nRajgir Residency Hotel Bihar Sharif\nRajgir Residency Bihar Sharif\nHotel The Rajgir Residency Bihar Sharif\nBihar Sharif The Rajgir Residency Hotel\nThe Rajgir Residency Bihar Sharif\nRajgir Residency Hotel\nThe Rajgir Residency Hotel Bihar Sharif\nTakuumaksu: 4500.0 INR per yöpyminen\nTarjoaako The Rajgir Residency ilmaisen peruutusoikeuden ja täyden hyvityksen?\nKyllä, The Rajgir Residency tarjoaa täysin hyvitettäviä huoneita sivustollamme. Ne voi peruuttaa siihen asti, kunnes sisäänkirjautumiseen on muutama päivä aikaa. Muista vain tarkistaa tarkat ehdot ja rajoitukset majoitusliikkeen peruutuskäytännöistä.\nTarjoaako The Rajgir Residency pysäköintipaikkoja paikan päällä?\nOnko majoitusliikkeessä The Rajgir Residency uima-allas?\nSalliiko The Rajgir Residency lemmikit?\nMitkä ovat majoitusliikkeen The Rajgir Residency sisään- ja uloskirjautumisajat?\nVoit kirjautua sisään kello 12.00–11.00 välisenä aikana. Aikaisesta sisäänkirjautumisesta veloitetaan maksu (summa voi vaihdella, saatavuuden mukaan). Uloskirjautumisaika on klo 11.00.\nTarjoaako The Rajgir Residency ravintolapalveluita tai onko sen lähiseudulla ravintoloita?\nTarjoaako The Rajgir Residency lentokenttäkuljetuspalvelun?\nMitä tekemistä The Rajgir Residency ja sen lähiympäristö tarjoavat?\nThe Rajgir Residency tarjoaa asiakkaiden käyttöön ulkouima-altaan, kuntosalin ja puutarhan.


Hangon lintuasema | Tringa ry | Page 2\nKoska ensimmäinen haahka nähdään Hangon lintuasemalla?\nHaahkan saapuminen saaristoon on ensimmäisiä kevään merkkejä. Hangon lintuaseman tutkimusten perusteella talven ankaruus vaikuttaa voimakkaasti haahkan kevätmuuton ajoittumiseen. Leudon talven jälkeen ensimmäiset haahka-airueet nähdään jo helmikuun jälkipuoliskolla, kun taas kylmän ja pitkän jäätalven 1996 jälkeen ensimmäiset muuttajat nähtiin vasta aprillipäivänä. Talven ankaruudella on myös vaikutusta haahkan poikastuottoon. Rannikkotutkimusryhmä Aronian haahkatiimin tulosten perusteella haahkoilla on eniten poikasia leutojen talvien jälkeen, jolloin haahkaemot ovat myös parhaimmassa kunnossa.\nHangon lintuasema ja Aronian haahkatiimi järjestää kaikille avoimen veikkauskilpailun haahkan saapumispäivästä. Arvaa minä päivänä ensimmäiset kevätmuuttavat juhlapukuiset haahkat nähdään vuonna 2014 Hangon lintuasemalla, joka on nykyään miehitettynä joka päiväOikein vastanneiden kesken arvotaan kaksi Hangon lintuaseman logolla varustettu hupparia sekä kaikkien vastanneiden kesken kaksi T-paitaa. Viimeinen päivä osallistua veikkaukseen on 12.1.2014.\nNär kommer den första ejdern till Hangö?\nEjdrarnas ankomst till skärgården är startskottet för våren. Enligt de undersökningar som gjorts på Hangö Fågelstation beror ankomsten väldigt mycket på hur sträng vintern varit. Ifall vintern varit varm, kommer de första redan i februari, men ifall vintern är kall och isarna ligger länge, kommer ejdrarna runt första april, vilket senast hände våren 1996.\nStränga vintrar påverkar också ungproduktionen under häckningstiden.\nEnligt de resultat som ejderteamet vid Aronias kustlandsgrupp tagit fram, lyckas ejdrarna bäst om vintern varit mild, och då är också ådorna är i gott skick.\nHangö Fågelstation och Aronias ejderteam ordnar en öppen tippning på ankomstdag för den första ejdern. Gissa vilken dag de första flyttande ejdrarna i praktdräkt kommer våren 2014 till Hangö Fågelstation, som numera är bemannad året runt!\nVi lottar ut två college-tröjor bland de som svarat rätt, samt två t-tröjor bland alla deltagare. Lämna in din gissning senast den 12.1.2014!\nOman veikkauksesi voit antaa tästä linkistä/till formen:\nLisätietoja Aronian haahkatiimistä ruotsiksi ja englanniksi (linkit):\nEurooppalaiset lintujen rengastajat vierailevat Haliaksella\nEurooppalainen rengastustoimistojen kattojärjestö EURING täyttää tänä vuonna 50 vuotta. Suomalainen rengastustoiminta saavuttaa puolestaan sadan vuoden iän ja sai tämän kunniaksi järjestää tuplajuhlakokouksen maanosamme lintuammattilaisille. Luomuksen isännöimään, torstaina alkaneeseen kokoukseen on saapunut yli 50 vierasta eri euroopan maiden rengastustoimistoista. Lauantaina on vuorossa kokouksen retkipäivä, joka suuntautuu tietenkin Haliakselle.\nLintujen muuton ajoittumista on tutkittu asemalla vuodesta 1979 lähtien. Rengastus- ja havaintoaineiston perusteella kevät- ja syysmuuton ajoittuminen tunnetaan hyvin yli 200 lajin osalta. Pitkät aikasarjat, kuten Hangossa yli 30 vuotta kestänyt muuton havainnointi, ovat avainasemassa ilmastonmuutoksen vaikutuksia selvitettäessä. Hangon lintuaseman rengastus ja ja muutonseuranta-aineistoa onkin käytetty monissa ilmastotutkimuksissa.\nHangon Lintuaseman asemanhoitajan Aleksi Lehikoisen mukaan asemalla vierailee vuosittain satoja lintuharrastajia. On kuitenkin varsin harvinaista, että niemelle saapuu samanaikaisesti näin mittava kansainvälinen asiantuntijajoukko tutustumaan aseman rengastustoimintaan ja tutkimustyöhön. -Toivottasti launtaina on hyvä retkisää ja eri maiden vieraat pääsevät näkemään Haliaksen parhaimmillaan, toivoo Lehikoinen.\nLuomuksen tiedote kokouksesta: http://www.luomus.fi/info/tiedotteet/?p=2609\nLuomuksen Rengastustoimisto: http://www.luomus.fi/elaintiede/rengastus/index.htm\nHangon Lintuasema on Helsingin Seudun Lintutieteellisen Yhdistyksen, Tringan omistama, vapaaehtoisvoimin pyörivä lintuasema Hangon Tulliniemessä. Lintuasema on perustettu vuonna 1979 ja sen toimintaa koostuu vakioidusta muuttolintujen seurannasta, rengastamisesta ja saaristolinnuston tilan seurannasta.\nTornien taiston voitto Haliakselle!\nTornien taiston voitto meni tänä vuonna Hangon lintuaseman joukkueelle! Aseman joukkue onnistui havaitsemaan peräti 115 lajia vanhan sodanaikaisen tulenjohtotornin laelta. Päivä ei ollut muuton osalta kovin kummoinen. Vain meriharakoilla (2356 muuttavaa + iso kahlaaja 967), pikkukuovilla (105m) ja kapustarinnoilla (113m) muutto oli voimakkaampaa. Lajeja tippui kuitenkin tasaisesti, ja olimme itsekin yllättyneitä, kun ennen yhdeksää tehty välilajisumma antoi luvun 87. Sata lajia rikkoontui ennen kymmentä, ja viimeinen laji, kalasääski, muutti vajaa puoli tuntia ennen taiston päättymistä.\nValtakunnallinen tulostaulukko löytyy täältä:\nHangon lintuaseman ja Aronian haahkatutkimusryhmän yhteiseen haahkan saapumispäivän veikkaukseen saatiin kaiken kaikkiaan 267 vastausta. Valtaosa veikkauksista oli luonnollisesti etelärannikolta, mutta kisaan oli osallistuttu myös mm. Dublinista, Isojoelta, Kokkolasta, Luxemburgista, Suonenjoelta ja Tukholmasta.\nEniten veikkauksia sai 23.2. ja 2.3., joille osui 19 veikkausta. Hangon lintuaseman ympäristö on viime päivien pakkasten ansiosta saanut yhtenäisen jääpeitteen, mutta sula-alue siintää vielä horisontissa. Lopputalvi näyttää miten kilpailussa käy! Järjestäjät toivottavat kaikille hyvää vuoden alkua, ja nyt jäädään innolla odottaman milloin ensimmäinen juhlapukuinen haahka nähdään asemalla!\nKaikkien vastanneiden veikkauspäivämäärät on esitetty alla olevaan kuvaajaan.\nHangö Fågelstations och Aronias ejderteams gemensamma gissningstävlingen om när ejdern anländer lockade totalt 267 bidrag! De flesta gissningarna kom från sydkusten, men också från Dublin, Karleby, Luxemburg, Stockholm, Storå och Suonenjoki.\nDe flesta gissningarna föll på den 23.2. och 2.3. (hela 19). Havet runt fågelstation har fryst till på grund av senaste kalla dagarna men det finns öppet vatten vid i horisonten. Resten av vintern visar hur det slutligen går! Arrangörerna önskar alla en trevlig början på det nya året! Nu är det bara att vänta tills den första gudingen i sommardräkt uppenbarar sig på fågelstationen!\nAlla gissningar på ankomstdatum är visade i diagrammet nedan.\nHangon lintuaseman ja rannikkotutkimusryhmä Aronian jo perinteeksi muodostunut haahkan kevätmuuton aloituksen veikkauskilpailu on nyt virallisesti käynnissä. Käy antamassa oma arvauksesi minä päivänä ensimmäiset kevätmuuttavat haahkat nähdään lintuasemalta:\nVastausaikaa on 20.1.2013 asti.\nAsemarakennuksen ja ensimmäisten asukkaiden historiikki\nLintuaseman päärakennuksen ja sen ensimmäisten asukkaiden historiasta löytyy nyt otteita aseman sivuilta:\nHangon lintuasema facebookissa\nHangon lintuasemalle on perustettu omat facebook-sivut, joissa tullaan ilmoittelemaan aseman tapahtumista ja tunnelmista. Sivu löytyy osoitteesta:\nSieltä voi käydä lukemassa mm. eilisen pikkukajavarynnistyksen tunnelmia.\nYön pöllösaldo oli kaksi helmipöllöä ja syksyn ensimmäinen lehtopöllö. Aamu valkeni kirkkaana ja rastailla sekä peippolinnuilla oli vilkasta meininkiä. Pian alkoikin rytistä. Ensin Pepe Lehikoinen hiffasi taivaalta kuuluneen erikoisen sirahduksen perusteella mustakaularastaan. Koiras pörräsi hetken räkättirastasparvessa, joka katosi lopulta korkeutta ottaen länteen. Vain varttituntia myöhemmin Pepe löysi tiksuvan pikkusirkun, joka muutti kohti kaakkoa keltasirkun kanssa. Ennen puoltapäivää Pepe huomasi Tulliniemen rannasta vielä virtavästäräkin. Muita mukavia haviksia päivälle olivat vielä kolme muuttohaukkaa, koskikara ja pihaverkosta tullut pikkulepinkäisnuorukainen (!). Taviokuurnien vaellus kiihtyy. Tänään näkyi 63 yksilöä, joista 13 rengastettiin. Lähes kaikki rengastetut linnut ovat olleet nuoria lintuja.\nAamu valkeni kirkkaana ja lumisena. Useista lumikuuroista huolimatta valtaosa lumesta suli pois päivän aikana. (c) Aleksi Mikola.\nVanha muuttohaukka muutti länteen ja kaksi lintua näkyi paikallisena. (c) Jarkko Santaharju.\nPikkulepinkäinen lumimaisemassa oli yksi päivän eksoottisimmista havainnoista (c) Petteri Lehikoinen.\nTaviokuurnilla on hyvä meininki! (c) Aleksi Lehikoinen.\nKuurnavaellus ja ensilumi\nTaviokuurnilla on havaittu laajalla alueella Etelä- ja Keski-Suomea voimakasta liikehdintää. Vaellus saavutti 20. lokakuuta myös Hankoniemen kärjen, ja viikossa havaintoja on kertynyt 66 yksilöstä. Tämä on jo nyt enemmän kuin kautta aikain yhteensä on havaittu asemalla lokakuussa yli 30-vuotisen historian aikana (42)! Rengastuksiakin on kasassa jo yli toistakymmentä. Muitakin marjalintuja on ollut hyvin liikkeellä. Viikon sisään on näkynyt noin 20,000 tilheä ja 10,000 räkättiä. Pöllöjä oli myös alkuviikosta hyvin maastossa. 22. päivä lomakkeelle merkittiin yhdeksän sarvi-, seitsemän suo- ja kahdeksan helmipöllöä. Muita viikon erikoisuuksia ovat olleet kaksi itäistä tristis-tiltalttia, kaksi pikkukajavaa, virtavästäräkki ja viisi yömuuttavaa kaulushaikaraa 22.-23.10.\nPerjantai-iltana saatiin syksylle jälleen uusi yllätys – muutamassa tunnissa satoi 21 senttiä lunta! Saa nähdä miten se vaikuttaa viikonlopun lintuliikehdintään.\nKuurnapotretti (c) Jari Laitasalo.\n"Asiot" rynnistivät alkuviikosta. (c) Jari Laitasalo.\nPikkutikat liikehtivät voimakkaasti\nPikkutikoilla on ollut hyvää menoa viime päivinä. Syksyn muuttosumma on 159, joista kuluneen viikon aikana muutti yli 130, ja suurin päiväsumma 33 havaittiin tänään sunnuntaina. Suurimmissa parvissa on ollut viisi lintua.\nAjankohta vaellukselle on normaalia myöhäisempi, sillä yleensä vaellus huipentuu syys-lokakuun taitteessa. Aseman pikkutikkaenkka on vuodelta 1986, jolloin koko kauden summa oli 277 muuttavaa, ja ennätyspäivänä 4.10.1986 muutti peräti 51 pikkutikkaa.\nHelmipöllövaellus on sen sijaan ollut hiipumaan päin. Syksyn pyyntisaldo on tällä hetkellä yli 70 lintua, joka on kolmanneksi eniten aseman historian aikana. Edelle nousevat vain vuodet 1979 ja 1989. Yksi tämän syksyn linnuista kantoi jalassaan ruotsalaista rengasta. Pöllöjen liikehdintä jatkunee pitkälle marraskuun puolelle. Tänään sunnuntaina löytyi myös syksyn ensimmäinen hiiripöllö Gåsörsuddenin metsiköstä. Petolinturintamalta maininnan ansaitsee lisäksi maakotkien muutonaloitus. Kolmen viime päivän yhteissumma on kahdeksan maakotkaa.\nPikkutikat ovat nyt liikkeellä (c) Aleksi Lehikoinen.\nHiiripöllöt ovat saapuneet etelään (c) Aleksi Lehikoinen.\nSyyskuun lopussa komeita päivämuuttoja ja helmipöllövaellus on myös käynnistymässä\nSyyskuun viimeinen viikko on tarjonnut hienoja muuttopäiviä. Maanantaina ja tiistaina (24.–25.9.) nähtiin lintuasemalta molempina päivinä noin 7500 kurkea. Tiistaina alkoi arktisten hanhien rynnistys kymppitonnin muutolla, ja hanhimuutto huipentui seuraavana päivänä. Keskiviikkona laskettiin lähes 58000 hanhea, joista valtaosa valkoposkihanhia. Hanhimassan mukana muutti myös 20000 vesilintua, joista alleja 12900, haapanoita 5200 ja haahkoja 1600.\nLauantaina 29. päivä oli myös monipuolinen lintupäivä asemalla. Syksyn tähänastisesti parhaimmat muuttajamäärät havaittiin mm. järripeipoilla (2000 muuttavaa), kangaskiuruilla (79), sinitiaisilla (920) sekä närhillä (270). Pyrstötiaisista tehtiin syksyn ensihavainto useamman kymmenen yksilön voimin. Päivän aikana rengastettiin yli 560 lintua, joista valtaosa oli hippiäisiä (367), sinitiaisia (101) ja pyrstötiaisia (45). Päivän pikkuharvinaisuuksia olivat paikallinen turkinkyyhky ja verkosta tulleet taigauunilintu ja kehrääjä. Perjantain ja lauantain välisenä yönä saatiin lisäksi neljä helmipöllöä.\nHelmipöllöillä näyttäisi tulevan hyvä vaellusvuosi, sillä jo nyt on rengastettu 14 lintua. Tämä on enemmän kuin keskimääräisenä 2000-luvun syksynä, ja aikaisempien vuosien perusteella vaelluksen pitäisi huipentua vasta parin viikon päästä lokakuun puolivälissä. Pyrstötiaisten ja närhien määrät enteilevät myös hyvää vaellussyksyä.\nHelmipöllövaellus on käynnistymässä (c) Aleksi Lehikoinen, 29.9.2012.\nTaigauunilinnun rengastus Haliaksella (c) Aleksi Lehikoinen, 29.9.2012.\nHaahkaukkojen kerääntymät ja haahkapoikueet tuovat kesän!\nKevätmuutto alkaa olla Hankoniemen kärjessä ohitse, ja valtaosa asemalla havaittavista muuttajista on kesäkuun alkupuolella jo syysmuuttajia. Vesilintukoiraita, kuten telkkiä, isokoskeloita, sinisorsia ja tukkasotkia, muuttaa päivittäin kohti läntisiä sulkasatoalueita. Isokuovi on myös jo aloittanut syysmuuttonsa. Varma kesän merkki on myös tuhansien haahkakoiraiden sulkasatokerääntymät. Hyvällä näkyvyydellä ja tyynellä säällä voi bunkkerilta laskea jopa yli 15 000 koirasta. Tänään väreilyn ja udun takia laskuissa päästiin vain noin 10 000 yksilöön.\nKesän tullen haahkakoiraat kerääntyvät ulkosaaristoon sulkimaan. Viime viikonlopun voimakkaat tuulet toivat tämän "kerääntymän" Uddskatanille. (c) Aleksi Lehikoinen.\nValtaosa haahkanpoikasista on myös jo kuoriutunut, ja lähivesillä on näkynyt ilahduttavan suuria poikueita. Lähiviikkojen aikana lintuasemalta tehtävissä poikuelaskennoissa selviää millainen on poikastuotto tänä vuonna.\nTilaa oma Halias-T-paita!\nHangon lintuasema-aiheisia T-paitoja on nyt kaupan. Paidoissa on joko haahka- tai kyhmypilkkasiipi-logo. Haahkalogo ja paitamallien esittelyt löytyvät tästä linkistä.\nPaidat voi tilata osoitteesta: http://tringapaidat.spreadshirt.fi\nErikoisvesilintuja liikkeellä – kaksi uutta lajia asemalle!\nHaliaksen viikko päättyi sunnuntaina varsinaisiin harvinaisuuskarkeloihin. Aikaisin aamulla kello viiden jälkeen havaittiin bunkkerilta muutolla yksinäinen kyhmypilkkasiipi (Melanitta deglandi), joka on vasta hiljattain saanut lajistatuksen. Yksinäinen vanha koiras paineli kohti luodetta. Havainto oli luonnollisesti uusi laji asemalle (#308), mikäli rariteettikomitea hyväksyy havainnon. Lajista on aikaisemmin vain noin 20 havaintoa Länsipalearktiselta alueelta ja yksi havainto Suomesta 16 vuoden takaa.\nHeti tämän jälkeen alkoi kärjessä tiristä naaras keltahemppo, joka pyöri paikalla useamman tunnin. Kahlaajamuutto jatkui vilkkaana koko päivän iltaan asti. Koko päivän summa oli yhteensä yli 11 000 kahlaajaa, joista määritettyjä suosirrejä oli yli 4100 ja tundrakurmitsoja yli 1100.\nPäivän loppuhuipennus löytyi kotilahdelta iltapäivällä. Lepäilevästä tukkasotkaparvesta huomattiin korea amerikantukkasotkakoiras, joka oli myös asemalle uusi laji (#309). Lintu viihtyi paikalla koko loppuillan. Samassa paikassa oli pyörinyt myös jo viikon ajan puna- ja tukkasotkan koirasristeymä. Erikoisvesilintuja on nyt siis liikkeellä!\nAmerikantukkasotka Aythya collaris taka-alalla edessä nukkuva tukkasotkakoiras. (c) Aleksi Mikola.\nAsemanohjeet ladattavissa sivuilla\nLintuaseman ohjeet on nyt ladattavissa aseman sivuilta. Ohjeet löytyvät vasemmalla olevasta sivupalkista sekä tästä linkistä.\nOhjeisiin kannattaa tutustua etenkin, jos on tulossa asemalle miehittäjäksi.\nHaliaksen lupakäytäntö muuttuu\nHangon lintuaseman lupakäytäntöä uusittiin hieman maaliskuun alusta lähtien. Tästedes luvat toimitetaan miehittäjille ja päiväretkeläisille pääasiassa sähköisinä pdf-tiedostoina, jotka tulee tulostaa ja luovuttaa Tulliportille allekirjoitettuna vanhaan tapaan. Kulkulupia voidaan toimittaa myös postitse, mikäli asemalle aikovalla ei ole käytössään sähköpostia tai mahdollisuutta tulostaa kulkulupaa. Haliaslupia koskevat meilit tulee lähettää jatkossa aseman sähköpostiosoitteeseen halias@tringa.fi. Lisää tietoa löytyy täältä\nAsemalla on keväällä tilaa vielä miehittäjillekin, etenkin viikoilla ja toukokuussa. Tervetuloa!!


Download "Espoon kaupunki Pöytäkirja 76. Ympäristölautakunta 29.08.2013 Sivu 1 / 1"\n1 Ympäristölautakunta Sivu 1 / / / Espoon ympäristölautakunnan lausunto Uudenmaan ELY-keskukselle pääkaupunkiseudun energiantuotantolaitosten päästöjen yhteistarkkailusuunnitelmasta vuosille Valmistelijat / lisätiedot: Katja Ohtonen, puh. (09) Päätösehdotus Ympäristönsuojelupäällikkö Tuula Hämäläinen-Tyynilä Ympäristölautakunta päättää antaa seuraavan lausunnon Uudenmaan ELY-keskukselle (UUDELY/261/0700/2013, UUDELY/290/07.00/2013, UUDELY/294/07.00/2013): Ympäristölautakunnalla ei ole huomautettavaa pääkaupunkiseudun energiantuotantolaitosten päästöjen yhteistarkkailusuunnitelmasta vuosille Myöskään Espoon seudun ympäristöterveydellä ei ollut huomautettavaa kyseisestä suunnitelmasta. Käsittely Päätös Oheismateriaali Selostus Marika Visakova poistui esteellisenä (palvelussuhdejäävi) asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi klo Ympäristölautakunta: Esittelijän ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. - Energialaitosten yhteistarkkailusuunnitelma HSY:n seurantaohjelma Tiivistelmä Pääkaupunkiseudun energiantuotantolaitosten ympäristöluvissa edellytetään ilmanlaadun tarkkailua. Tämä tarkkailu on vuodesta 1989 lähtien toteutettu yhteistarkkailuna, eli osana HSY:n yleistä ilmanlaadun seurantaa pääkaupunkiseudulla. Yhteistarkkailussa ovat mukana myös Finavia Oyj ja Helsingin satama. Merkittävimmät pääkaupunkiseudun ilmansaasteiden päästölähteet ovat liikenne, energiantuotanto ja tulisijojen käyttö. Energiantuotannon osuus vuonna 2012 oli yli 90 % rikkidioksidipäästöistä, hiukan alle 50 % typenoksidipäästöistä ja hieman yli 25 % hiukkaspäästöistä. Espoon sijaitsevat pysyvät ilmanlaadun mittausasemat jatkavat aiemmilla paikoillaan, eli Leppävaarassa (vilkasliikenteinen keskus) ja Luukissa (tausta-asema). Leppävaaran mittausasemalla käynnistetään mustan hiilen pitoisuusmittaukset, joita tehdään siellä joka toinen vuosi.\n2 Ympäristölautakunta Sivu 2 / 2 Taustaa Uudenmaan ELY-keskus on pyytänyt päivätyllä kirjeellään Espoon kaupungin ympäristönsuojeluviranomaisen lausuntoa pääkaupunkiseudun energiantuotantolaitosten päästöjen yhteistarkkailusuunnitelmasta vuosille Lausuntoon pyydettiin liittämään myös terveydensuojeluviranomaisen lausunto. Lausuntoa pyydettiin mennessä. Lausunnon antamiseen haettiin ja saatiin lisäaikaa saakka. Pääkaupunkiseudun energiantuotantolaitosten ympäristöluvissa edellytetään ilmanlaadun tarkkailua. Tämä tarkkailu on vuodesta 1989 lähtien toteutettu yhteistarkkailuna, eli osana HSY:n yleistä ilmanlaadun seurantaa pääkaupunkiseudulla. Seurannan sisältö on määritelty viisivuotisissa yhteystarkkailusuunnitelmissa ja sopimuksissa, ja se on sisältänyt sekä voimalaitosten että vara- ja huippulämpökeskusten ilmanlaadun velvoitetarkkailun. HSY:n ilmanlaadun seuranta on uudistettu viiden vuoden välein samassa yhteydessä, kun sopimukset energiantuotantolaitosten yhteystarkkailusta on uusittu. Edellisen kerran ilmanlaadun mittausverkko arvioitiin vuonna 2008 ja mittausverkko uudistettiin vuoden 2009 alussa. HSY:n seutu- ja ympäristötieto on laatinut arvion ilmanlaadun tarkkailun tarpeesta ja valmistellut pääkaupunkiseudun ilmanlaadun seurantasuunnitelman vuosille Energiantuotantolaitosten velvoitetarkkailu toteutuu osana tätä seudun yleistä ilmanlaadun seurantaa. Helsingin Energia, Fortum Power and Heat Oy ja Vantaan Energia Oy ovat toimittaneet Uudenmaan ELY-keskukselle ympäristönsuojelulain 46 :n ja Uudenmaan ympäristökeskuksen antamien päätöksien määräyksen 3 mukaisen suunnitelman päästöjen ilmanlaatuvaikutusten tarkkailusta vuosina Uudenmaan ympäristökeskus oli kaikkia kolmea energialaitosta erikseen koskevilla päätöksillään hyväksyt vastaavan tarkkailusuunnitelman vuosille , ja lupamääräysten 3 mukaan energiantuotantolaitosten tuli esittää suunnitelma ilmanlaadun tarkkailun jatkamisesta vuoden 2013 jälkeen viimeistään Kyseinen jatkosuunnitelma on nyt siis vireillä Uudenmaan ELY:ssä. Uudenmaan ELY-keskus tarkistaa tarkkailusuunnitelman ja tekee sen johdosta päätökset erikseen koskien kutakin energiantuotantolaitosta. Fortum Power and Heat Oy:n osalta tarkkailusuunnitelma kattaa kaikki toiminnassa olevat Espoon tuotantolaitokset, eli Suomenojan voimalaitoksen sekä Juvanmalmin, Kaupunginkallion, Kivenlahden, Otaniemen, Tapiolan, Vermon ja Kalajärven lämpökeskukset. Auroranportin lämpökeskuksen toiminta on loppumassa vuoden 2013 aikana, ja siksi se ei ole enää luettelossa mukana.\n3 Ympäristölautakunta Sivu 3 / 3 Merkittävimmät pääkaupunkiseudun ilmansaasteiden päästölähteet ovat liikenne, energiantuotanto ja tulisijojen käyttö. Suurin osa energiantuotannon päästöistä tulee voimalaitoksista. Huippu- ja varalämpökeskusten merkitys on pieni, koska niiden käyttö rajoittuu yleensä vain kylmiin kausiin. Energiantuotannon osuus HSY-alueen kokonaispäästöistä on merkittävä: yli 90 % rikkidioksidipäästöistä, hiukan alle 50 % typenoksidipäästöistä ja hieman yli 25 % hiukkaspäästöistä vuonna Energiantuotantolaitosten yhteistarkkailusuunnitelma vuosille Ilmanlaadun mittausten osalta energiantuotantolaitosten velvoitetarkkailu sisältää seuraavat mitattavat parametrit: - rikkidioksidipitoisuuden jatkuvat mittaukset kahdella mittausasemalla - typenoksidien pitoisuuksien jatkuvat mittaukset kolmella mittausasemalla - pienhiukkaspitoisuuksien jatkuvat mittaukset kahdella mittausasemalla - otsonipitoisuuksien jatkuvat mittaukset yhdellä mittausasemalla - rikkidioksidipitoisuuden jatkuvatoiminen mittaus siirrettävällä mittausasemalla Hernesaaressa tai Jätkäsaaressa talvikaudella (marrashelmikuu) tarpeen mukaan. Hernesaaren/Jätkäsaaren mittauksia lukuun ottamatta kyseiset mittaukset voidaan suorittaa millä tahansa tarkoitukseen sopivalla HSY:n ilmanlaadun mittausasemalla. Käytännössä kaikkia HSY:n mittaustuloksia voidaan käyttää energiantuotantolaitosten päästöjen vaikutusten tarkkailuun. Energiantuotantolaitokset osallistuvat lisäksi sääparametrien mittauskustannuksiin. HSY kerää vuosittain tiedot tärkeimpien epäpuhtauksien kokonaispäästöistä vuositasolla. Päästökartoituksessa ovat mukana ajoneuvoliikenteen, energiantuotannon, satamien ja lentoasemien päästöt sekä muiden lupavelvollisten laitosten päästöt. Myös muiden lähteiden, kuten puun pienpolton ja työkoneiden, päästöt arvioidaan mahdollisuuksien mukaan. Uudellemaalle on tehty yhteinen bioindikaattoriseurantaohjelma, jonka pohjalta on toteutettu koko alueen seurantakierros vuosina , ja Seuraava seuranta toteutetaan vuonna Seurannassa määritetään 12 epifyyttijäkälän esiintyminen mäntyjen rungoilla, sekä lisäksi arvioidaan eri jäkälälajien runsautta ja sormipaisukarpeen kunto. Bioindikaattoriseuranta täydentää mittauksin ja päästökartoituksin saatavaa kuvaa ilmansaasteiden leviämisestä ja vaikutusalueiden laajuudesta. Vuonna 2014 ja 2015 toteutetaan ilmanlaadun tarkkailua Vantaan Långmossebergeniin vuonna 2014 valmistuvan jätevoimalan tuntumassa.\n4 Ympäristölautakunta Sivu 4 / 4 HSY:n ilmanlaadun seurantasuunnitelma vuosille Yllä esitelty ja nyt lausunnolla oleva energiantuotantolaitosten yhteistarkkailusuunnitelma liittyy kiinteästi HSY:n ilmanlaadun seurantasuunnitelmaan, sillä energiantuotantolaitosten ympäristöluvissa edellytetty ilmanlaadun tarkkailu toteutetaan osana HSY:n ilmanlaadun seurantaa. Seurantajaksolla myös Finavia Oyj ja Helsingin Satama liittyvät yhteistarkkailuun. Tarvittavasta ilmanlaadun seurantaverkosta on säädetty Valtioneuvoston asetuksessa ilmanlaadusta (38/2011). Myös muutamissa muissa asetuksissa on säädetty ilmanlaadun mittauksille asetettavista vaatimuksista. Ympäristönsuojelulain muuttamista koskevassa laissa (13/2011) on maininta, että pääkaupunkiseudulla ilmanlaadun seurannasta huolehtivat Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa yhdessä. Ilmanlaadun mittaukset ovat tärkein ilmanlaadun seurantamenetelmä pääkaupunkiseudulla. Mittauksin saatuja tietoja täydennetään päästökartoituksilla, bioindikaattoriseurannalla ja arvioimalla epäpuhtauspitoisuuksia leviämismallien avulla. Vuosina ilmanlaadun seurantaa jatketaan Helsingissä neljällä mittausasemalla, Espoossa kahdella ja Vantaalla yhdellä pysyvällä mittausasemalla. Lisäksi ilmanlaatua seurataan neljällä ns. siirrettävällä asemalla, joiden paikka vaihtuu vuosittain. Yksi siirrettävistä asemista sijoitetaan yleensä Espooseen. Mittausasemilla saatuja tietoja täydennetään typpidioksidin passiivikeräinmittauksilla. Espoon pysyvät asemat jatkavat aiemmilla paikoillaan, eli Leppävaarassa (vilkasliikenteinen keskus) ja Luukissa (tausta-asema). Leppävaaran mittausasemalla jatketaan hengitettävien hiukkasten, pienhiukkasten ja typenoksidien pitoisuuksien mittauksia. Asemalla käynnistetään mustan hiilen pitoisuusmittaukset, joita tehdään siellä joka toinen vuosi. Luukin mittausasemalla jatketaan rikkidioksidin, typenoksidien, otsonin ja pienhiukkasten mittauksia. Asema sijaitsee kaukana päästölähteistä, ja sitä käytetään taustapitoisuuksien ja kaukokulkeumien arviointiin. Espoon seudun ympäristöterveyden lausunto Ympäristökeskus pyysi energiantuotantolaitosten yhteistarkkailusuunnitelmasta Espoon seudun ympäristöterveyden lausuntoa. Lausunnossaan Espoon seudun ympäristöterveys toteaa, että sillä ei ole asiasta huomautettavaa. Tiedoksi - Uudenmaan ELY-keskus/ Ympäristö ja luonnonvarat, Uudenmaan ELY-keskus/ Ympäristö ja luonnonvarat, kirje\n5407/ /2014 Ympäristökeskuksen kannanotto Veräjäpellon asemakaavaan muutokseen, alue\nYMPÄRISTÖLAUTAKUNNALLE TIEDOKSI 17.3.2016 Espoon ympäristökeskuksen antamat lausunnot: 4412/10.03.00/2015 Espoon ympäristökeskuksen lausunto hakemuksesta MRL:n mukaista suunnittelutarve- /poikkeamisratkaisua


Kolme suomalaista pääsi karsinnoista suurmäen kisaan - Urheilu - Helsingin Sanomat\nKolme suomalaista pääsi karsinnoista suurmäen kisaan\nVille Larinto, Lauri Asikainen ja Anssi Koivuranta ovat hypänneet mukaan huomiseen suurmäen kilpailuun Val di Fiemmen MM-kisoissa. Sami Heiskanen sen sijaan jäi karsintaan.\nVille Larinto oli paras suomalainen suurmäen karsinnassa Val di Fiemmessä. (KUVA: Markku Ulander Lehtikuva)\nJulkaistu: 27.2.2013 19:11\nVal di Fiemme. Ville Larinto, Lauri Asikainen ja Anssi Koivuranta ovat hypänneet mukaan huomiseen suurmäen kilpailuun Val di Fiemmen MM-kisoissa. Sami Heiskanen sen sijaan jäi karsintaan. Larinto oli karsinnan 32:s, Lauri Asikainen 36:s, Anssi Koivuranta 37:s ja Sami Heiskanen 44:s.


Hyvä Pohjolan herrasväki,\nKoko mantereen helpotukseksi neuvottelut Holmen kuningaskunnan kanssa ovat olleet menestyksekkäitä. Tokenen sanoa, että neuvottelut ovat olleet koko mantereen historian nopeimmat ja ongelmattomimmat rauhanneuvottelut.\nRauhanneuvottelujen myötä Pohjolan keisarikunta on tämän viestin myötä itsenäinen valtakuntansa ja uusi raja naapurivaltion kanssa vedetään Dauerfrostin linnan joelta nykyiseen rajajokeen saakka. Myös kaikki sotatoimiin osallistuneet ovat täten armahdettu.\nRauhanneuvotteluihin kutsuttiin myös Itämaan presidentti Vainoir keskustelemaan heidän tasavaltansa tulevaisuudesta. Poikkeuksellisen tilanteen vuoksi tasavalta esitti halunsa liittyä osaksi Pohjolan keisarikuntaa ja asia laitettiin heti täytäntöön. Sen myötä Itämaan alueet liitettiin keisarikuntaan, mutta neuvotteluissa päätettiin myös, että Vainoir astuisi koko keisarikunnan johtoon. Uusi hallitsija ja hänen virkamiehensä tulevat tiedottamaan tulevista muutoksista pian.\nHyvä Pohjolan alatiuurastava kansa,\nIlokseni ilmoitan, että Pohjolassa tulee kääntymään uudet muutoksen tuulet ja vanha valta palaa takaisin Holmen hirmuvallan kynsistä.\nJo pitkään Holmi on jatkanut rikollisia alueloukkauksia pitämällä keisarikunnan alueita omanaan ja käyttämällä niitä omiin ahneisiin tarkoituksiinsa. Etelästä tullut painostus keisarikuntaamme kohtaan on ollut törkeä loukkaus koko mantereen yhteisrauhaa vastaan.\nSitä varten Pohjolan eheän yhteiskuntajärjestyksen ja loistojen päivien palauttamiseksi vapaaehtoiset rauhanturvaajat ovat päättäneet mitätöidä Holmen valtiojärjestyksen Pohjolan alueella ja vapauttaa toistaiseksi kaikki tämän hetkiset Pohjolan osavaltion virkamiehet työtehtävistään. Nykyisen Pohjolan osavaltion tilalle tulee entistä elinvoimaisempi ja autuaampi Pohjolan imperiumi, jonka johtoon on päätetty asettaa kansan keskuudessa ansioitunut ja jo ennen Pohjolaa johtanut Rolli2005.\nToivomme kansan täyttä tukea tässä siirtymävaiheessa, jotta rauha voidaan säilyttää ennallaan ilman enempää konfliktia ja Pohjola rakentaa uudelleen sille tarkoitettuun parhaaseen tilaansa.\nMutta mikäli nykyinen Holmen hirmuhallinto ei suostu kansan vaatimuksiin seuraavan vuorokauden sisällä tulemme suorittamaan turvaamistoimia kuningaskunnan alueella ja kitkemään hirmuvaltaa tukevan vastarinnan. Ennaltaehkäisemäksemme tilannetta olemme asettaneet poikkeusjärjestelyjä Pohjolan alueelle, jonka mukaan muuten kuin päiväsaikaan liikkuminen ulkona on kielletty ja kaikki haarniskoihin ja aseisiin pukeutuneet tullaan tulkitsemaan Holmen laitonta hirmuvaltaa kannattaviksi vihollisjoukoiksi. Poikkeusjärjestelyjen rikkomisesta seuraa Rolli2005:n asettama rangaistus.\nVapaan Pohjolan puolesta,\nEhdottaisin, että jos pelaajan nimen mainitsee globalilla ja kyseinen mainittu pelaaja on poistunut global-kanavalta, siitä tulisi ilmoitusviesti mainitsijalle.\nEhdottaisin, että kruunun näkyä paranneltaisiin naulassa. Sen sijaan, että se näyttää naulassa tältä\nehdotan, että se vaihdettaisiin näyttämään tältä.\nKruunun saisi näin näyttämään paljon paremmalta esimerkiksi vitriinissä tai jossain jalustalla.\nTerävää tippukiveä ei saa kai tällä hetkellä mitenkään, mutta tippukivipalikoita on. Ehdottaisin, että tippukivipalikoista saisi työstettyä terävää tippukiveä kivileikkurilla.