Perintö- ja lahjaverotus - PDF\nDownload "Perintö- ja lahjaverotus"\n1 Professori Edward Andersson, muistio verotyöryhmälle, joulukuu 2010 Perintö- ja lahjaverotus 1. Yleistä perintö- ja lahjaverosta sekä kehitys OECD-maissa Suomen perintöverotusta lievennettiin kahdella lainmuutoksella vuosien 2008 ja 2009 alusta. Monissa muissa OECD-maissa perintöverotusta on myös viime vuosina lievennetty ja joissakin maissa tämä veromuoto on kokonaan lakkautettu. Missään maassa ei tietääkseni ole 2000-luvulla tiukennettu perintöverotusta. Kun perintövero on ollut eri maissa paljon esillä lainsäädäntötasolla ja keskusteluissa, on perusteltua ottaa perintöverotus tässäkin tilaisuudessa tarkastelun kohteeksi (1). Oma käsitykseni on, että perintö- ja lahjavero on täysin aiheellinen vero, kunhan sen taso pidetään kohtuullisena eikä sitä kohdisteta aivan pieniin perintöosuuksiin. Suomen uudistus oli oikeansuuntainen siinä, että se vapautti pienimpien perintöjen saajat verosta tai ainakin lievensi heidän verotustaan, ei kuitenkaan riittävästi, sillä edelleen joudutaan maksamaan veroa, jos kuolinpesä Helsingissä koostuu esim. leskestä ja kahdesta alaikäisestä lapsesta ja pesän tärkein omistus on 100 neliömetrin osakehuoneisto (2). Ensimmäiset maat, jotka luopuivat perintöverosta, olivat Kanada (1971) ja Australia (1979). Kanadassa luopuminen ei kaikissa tapauksissa johtanut perintöjen lievempään verotukseen, sillä perintöverotuksen tilalle tuli perittyjen pääomahyödykkeiden tuloverotus siten, että perittävän katsottiin luovuttaneen pesään kuuluvat hyödykkeet niiden käyvästä arvosta juuri ennen kuolemaa. Sen sijaan tuloksi ei lueta esim. perittyjä talletuksia, joiden arvo on kiinteä. Euroopassakin on alkanut olla valtioita, jotka ovat luopuneet perintöverotuksesta. En ota tässä huomioon entisiä itäblokin maita, joissa perintöverottomuus johtui pikemminkin siitä, ettei ihmisten sallittu kommunistivallan aikana omistaa juuri mitään. Siten perintöveroa ei ole esim. Virossa, Latviassa ja Slovakiassa eikä Venäjällä. Mutta myös eräät Länsi-Euroopan maat ovat luopuneet perintöverosta. Näitä ovat Portugali (2003), Ruotsi (2005) ja Itävalta (2008). Näille maille jopa Ruotsille - oli jollakin tavoin tunnusomaista, että perintöverotus oli tehotonta verrattuna kansallisvarallisuuden määrään ja perintöveron osuus kaikista verotuloista pieni. Italiassa perintöverotus oli poistettuna , mutta se palautettiin enintään 8 %:n suuruisena. Virallinen poistamisen syy oli, ettei vero tuottanut juuri mitään, mutta kuulee myös sanottavan, että Berlusconin henkilökohtaisella intressillä oli ollut merkityksensä. Portugalissa muut kuin lailliset perilliset maksavat perinnöstään 10 %:n leimaveron. Itävallassa perintöverotuksesta luopuminen perustui valtiosääntötuomioistuimen kahteen päätökseen, joissa voimakkaasti arvosteltiin perintöverotuksen arvostusnormeja ja annettiin ohjeita sekä määräaika niiden muuttamiselle. Kun hallitus ei valmistellut näitä muutoksia, vero tavallaan poistui itsestään. Ruotsin luopuminen perintöverosta oli tietenkin Suomen, Norjan ja Tanskan kannalta yllättävä ja radikaali veto. Olihan Ruotsissa vielä 1990-luvun alussa sovellettu perittävän lapsiinkin korkeaa 60 %:n marginaaliveroa melko pieniinkin perintöosuuksiin. Ruotsin luopumispäätöksestä kerrotaan, että sd-hallituksen pääministeri Göran Persson oli oivaltanut, että pääoman kokonaisverotus oli muodostunut liian ankaraksi ja oli pyytänyt sikäläisen vasemmistopuolueen puheenjohtajalta kannanottoa siihen, poistetaanko perintövero vai varallisuusvero. Vastaus oli, että poistetaan perintövero, koska se on jo alkanut tuntua työläistenkin perintötapauksissa.\n2 Ruotsin osalta oli kuitenkin erikoista, että korkeista veroprosenteista ja hyvin toimivasta organisaatiosta huolimatta perintöveron tuotto oli yllättävän pieni. Selvitin tätä 1990 vertaamalla Ruotsin ja Suomen perintö- ja lahjaverojen tuottoa ja havaitsin yllätyksekseni, että Suomen tuotto oli jopa hiukan suurempi kuin Ruotsin tuotto, vaikka Ruotsi on paljon suurempi ja varakkaampi maa ja Suomen ylin veroprosentti I-veroluokassa oli 14 % mutta Ruotsin 60 %. Tarjosin selvitykseni Svenska Dagbladetille, joka ei huolinut sitä, vaan se julkaistiin Skattenytt-lehdessä (3). Kun Ruotsi muutama vuosi myöhemmin alensi perintöveroprosenttinsa, kirjoitukseeni oli viitattu Ruotsin eduskunnan keskusteluissa. USA:n liittovaltion perintöverotuksen tilanne on hämmentävä. Vero on tyypillinen jäämistövero, jonka veroprosentit olivat vielä 1990-luvulla suurten perintöjen kohdalla korkeat eli enintään 45 %, niiden oltua aikaisemmin vielä korkeammat. Lisäksi noin puolella osavaltioista on oma perintöverotuksensa, yleensä perintöosuusveron muodossa. Bushin presidenttikauden alussa säädettiin laki, joka alensi jäämistöveroa vähitellen siten, että sen piti poistua kokonaan v mutta palata vuoden 2001 tasoisena vuodesta 2011 lähtien. Vuosi 2010 lieneekin ollut perintöveroton vuosi, mutta lahjaverotus oli kyllä voimassa. Uusi presidentti ja demokraattisen puolueen hallinto pyrkivät saamaan perintöverotuksen jälleen voimaan, mutta en ole täysin selvillä siitä, mikä on tilanne tänään. Pikkuperintöjä ei USA:ssa ole verotettu, koska veroa aletaan periä vasta yli 3,5 milj. dollarin jäämistöistä. Lahjaveron osalta vastaava alaraja on 1 milj. dollaria. Lesken osuus perinnöstä on jäämistöverosta vapaa. Mielenkiintoinen säännöstö on ns. Generation Skipping Tax, joka määrää ankaramman veron, jos testamentilla tai lahjalla ohitetaan yksi sukupolvi, yleensä tietenkin testamenttaamalla tai lahjoittamalla lapsenlapsille, vaikka omat lapset vielä elävät. Muissa Länsi-Euroopan maissa kuin niissä, jotka ovat luopuneet perintöverosta, ei tiettävästi ole vakavasti otettavia suunnitelmia luopua perintöverosta. Tämä koskee erityisesti niitä maita, joissa perintöveron tuotto ei ole aivan vähäinen. Ranskassa tämä vero tuottaa suhteellisesti eniten, eli n. 2,5 % valtion verotuloista, Vastaava luku on Iso-Britanniassa 0,5 %, Hollannissa 1,3 %, Saksassa 0,85 %, Tanskassa n. 1 %, Sveitsissä 0,75 %, Espanjassa 0,6 % ja Kreikassa 0,46 %, mutta Norjassa vain 0,18 % ja Italiassa 0,09 %. Suomessa vuoden 2008 tuottoluku oli 651 milj. euroa, vastaten peräti 1,6 % valtion verotuloista, mutta tämä luku oli normaalia suurempi. Asteikon lievennys 2008 merkitsee varmasti tuoton pienenemistä. Vuodelle 2011 tuottoarvio on 405 milj. euroa eli 1 %:n luokkaa. Mutta yllättäen Suomi kuuluu tässä mainittujen lukujen valossa Euroopan ankarimpiin perintöverottajiin. Toisin kuin tuloverotuksen puolella on asian laita, verotaulukkojen korkeat veroprosentit eivät takaa sitä, että perintöveron tuotto muodostuu korkeaksi. Tälle on nähdäkseni kolme keskeistä syytä: a) monissa maissa on lasten ja lesken eli tavallisimpien perijöiden hyväksi säädetty niin suuret perusvähennykset, että verotus kohdistuu vain suurimpiin perintöihin, joiden lukumäärä on pieni ; b) perityn omaisuuden arvostus on usein hyvin alhainen maapohjan ja useiden muiden tärkeiden omaisuuskategorioiden osalta, ja c) perintöverotus on erityisen altis täysin laillisille minimointitoimille (4) Kansainvälisesti perintöverotuksen kehitystrendi OECD-maissa on siis viimeksi kuluneiden vuoden aikana ollut hyvin selvä: niiden jo mainittujen maiden lisäksi, jotka ovat kokonaan luopuneet perintöverosta hyvin monet maat ovat lieventäneet asteikkojaan ja/tai vapauttaneet lähinnä lesket perintöverovelvollisuudesta. Näitä maita ovat Suomen lisäksi ainakin Tanska (1995), Norja (2009), Hollanti (2010), Ranska (lesket vapautettu 2007), Iso-Britannia (perusvähennyksen huomattava nosto) ja Saksa (kaikkien perusvähennysten huomattava nosto). USA:n erikoisesta\n3 tilanteesta on jo ollut puhe. - Mikään valtio ei ole tänä ajanjaksona korottanut perintö- ja lahjaveroaan. Ylimmät perintöveroprosentit ovat monessa maassa alentuneet. Jos tarkastellaan ensin perittävän lapsiin sovellettavaa asteikkoa, korkein marginaaliveroprosentti on Ranskassa 40 %, Espanjassa 34 %, Saksassa ja Belgiassa 30 %, Hollannissa ja Irlannissa 20 %, Suomessa 13 % ja Norjassa 10 %. Iso-Britanniassa jäämistöveroprosentti on 40 %, mutta jäämistön verovapaa määrä on niinkin suuri kuin puntaa ( n euroa). Näissä vertailuissa en ota huomioon Italiaa (tasavero 4 % ja 1 milj. euron vapaamäärä), Kreikkaa (5-10 %, vaihtelee eri omaisuuslajien mukaan) enkä Luxemburgia (5 %). Huomion kiinnittäminen vain marginaaliveroprosentteihin antaa kuitenkin harhaan johtavan kuvan, jollei samalla oteta huomioon, minkä suuruisiin perintöosuuksiin näitä marginaaliprosentteja sovelletaan. Tarkastelen jälleen lapsen asemaa perillisenä. Saksassa korkein marginaalivero soveltuu vasta yli 26 milj. euroon nousevaan osaan perintöosuudesta ja Ranskassa on näin siltä osin kuin lapsen perintöosuus ylittää n. 1,95 milj. euroa. Espanjassa sama raja kulkee euron kohdalla. Irlannissa vastaava kynnys on lähes euroa ja Hollannissa euroa. Suomessahan tuo kynnys on alaikäisen lapsen osalta euroa ja täysikäisen osalta euroa. Norjan raja kulkee n euron kohdalla. Kun Suomessa asteikon korkein marginaaliveroprosentti saavutetaan lesken osalta ja täysikäisen lapsen osalta jo euron kohdalla, perittävän lapsi ei samansuuruisen perinnön saajana ole esim. Saksassa ja Ranskassa vielä lähelläkään joutua maksamaan perintöveroa. Erittäin suuria perintöosuuksia esiintyy Suomessa vain hyvin harvoin. Suomen osalta on erikoista myös se, että kun perintöveroasteikkomme ylin kynnys oli vuoteen 1995 asti 2,1 mmk:n eli n euron kohdalla, se aleni vuoden 1995 asteikkouudistuksessa vain markkaan eli n euroon. Tällä hetkellä se on euroa, kuten edellä todettiin. Perinnönjättäjän lesken (ja monessa maassa myös avolesken ) kohdalla kehitys näyttää menneen siihen, että leski on kokonaan vapautettu perintöverosta. Tällaisia maita ovat esim. Tanska, Norja, Ranska, Irlanti, Espanja ja Iso-Britannia. Luxemburgissa leski vapautuu, mikäli puolisot eivät olleet lapsettomia. Lesken aseman tarkempi selvittely edellyttäisi kuitenkin sellaisia tietoja eri maiden aviovarallisuusjärjestelmistä, joita minulla ei ole. Ne valtiot, joissa leskenkin perinnöstä määrätään perintövero, myöntävät kuitenkin yleensä leskelle huomattavan vapaamäärän. Tämä määrä on Saksassa ainakin euroa, mutta se voi nousta aina euroon. Italian vapaamäärä on 1 milj. euroa ja Hollannin euroa. Näihin verrattuna Suomen vapaamäärä (puolisovähennys) euroa on vaatimaton, mutta lesken verovapaalla tasinkosaannolla voi olla käytännössä suuri merkitys. Muiden kuin perinnönjättäjälle läheistä sukua olevien henkilöiden perintöverotus on yleensä selvästi ankarampi kuin lähisukulaisten. Niinpä korkein marginaalivero on heillä Belgiassa 80 %, Ranskassa 60 % ja Saksassa 50 %, mutta kaikissa näissä maissa vain hyvin suurista perintöosuuksista. Kreikassa ja Hollannissa vastaava luku on 40 % ja Suomessa 32 %. Norjassa ja Luxemburgissa korkein marginaaliprosentti on vain 15 % ja Italiassa 8 %. Tanskan perintöverotus on jäämistöveron ja perintöosuusveron yhdistelmä, jossa koko jäämistöön kohdistuu 15 %:n vero ja muut kuin lähisukulaiset joutuvat lisäksi maksamaan 21,25 %. Irlannissa on kaikille perillisille 20 %:n tasavero, mutta lähisukulaisten verotus on selvästi lievempi suurten perusvähennysten ansiosta.\n4 Hetemäen työryhmän lopullinen mietintö ei ole vielä tullut julkisuuteen. Ennakkokaavailuissa on liikkunut huhuja siitä, että työryhmä esittäisi perintöverotuksen korotuksia. Jos tämä pitää paikkansa, on oikea aika ottaa ehdotuksiin kanta vasta niiden tultua julki. Mutta se on kuitenkin sanottava, että edellä esittämäni valossa tällainen korotusehdotus olisi vahvasti kansainvälisen trendin vastainen. Olisi myös melko luonnotonta korottaa perintöveroa 2012, kun sitä on juuri alennettu Perintöveron tilalle tulovero Kun Kanada 1970-luvun alussa luopui perintöverotuksesta, oli harkittava, millainen tuloverojärjestelmä oli muodostettava sen tilalle. Tällöin päädyttiin järjestelmään, jossa perittävän oletetaan myyneen kaiken omaisuutensa sen käyvistä arvoista välittömästi ennen kuolemaansa. Tuloksi katsotaan kunkin omaisuushyödykkeen alkuperäisen hankintamenon ja käyvän arvon erotus. Siten verotetaan perittävän elinaikana tapahtuneesta omaisuuden arvonnoususta. Jos arvonnousua ei ole syntynyt tai jos omaisuus on sellaista, joka ei ole arvonnousun kohteena (esim. käteinen ja talletukset), tämä omaisuus siirtyy täysin tuloverosta vapaasti. Sikäli kuin tuloa on syntynyt (esim. osakkeet ostettu 100:lla ja niiden arvo kuolinpäivänä 500), vero määrätään tuloverona kuolinpesälle (eikä perilliselle) kuolinvuodelta. Perillisen hankintamenona on verotuksessa käytetty käypä arvo (esimerkissä 500). Vain perittävän lesken ei tarvitse maksaa veroa vielä tässä vaiheessa vaan hänelle määrätään vero vasta ao. omaisuushyödykkeen luovituksen tapahduttua. Mielenkiintoista on, että samaa linjaa sovelletaan lahjoihin. Jos isä on ostanut osakkeet 100:lla ja lahjoittaa ne pojalleen niiden arvon ollessa 500, isän katsotaan saaneen 400:n pääomatulon. Tuloverotus on Kanadassa melko ankaraa, joskin sen taso vaihtelee suuresti osavaltiosta toiseen. Luopuminen perintöverotuksesta ei siten riippuen perinnön koostumuksesta - välttämättä merkinnyt verotuksen kevenemistä. Australia luopui perintöverotuksesta 1979 mutta samanaikaisesti ei päätetty tilalle tulevista tuloverotuksen muutoksista. Tämä tapahtui vasta 1985, ja kun silloin pyrittiin toteuttamaan Kanadan mallin mukainen verotus, se epäonnistui poliittisten vaikeuksien vuoksi. Silloinen hallitus perääntyi Kanadan mallista ja päädyttiin järjestelmään, jossa perittävän kuoleman sinänsä katsotaan merkitsevän perittyjen hyödykkeiden luovutuksia, mutta veroa joutuu perillinen maksamaan vasta siinä vaiheessa, kun hän luovuttaa perityn hyödykkeen. Tämä on siis jatkuvuusperiaatteen mukainen linja ilman välitöntä veronmaksua, eli periaatteessa sama linja, mikä on aina ollut voimassa Ruotsissa ja mille Itävalta on päätynyt 2000-luvulla. Eräissä poikkeustapauksissa (esim. perijänä ulkomaalainen tai verovapaa yhteisö), luovutuksen katsotaan tapahtuneen kuolinpäivänä ja tulovero peritään kuolinpesältä. 3. Varojen arvostus ja perintöverotuksen taso Perintöverotuksen ikuinen ongelma on perityn omaisuuden arvostus. Sikäli kuin perintö käsittää käteistä rahaa, talletuksia, pörssiosakkeita tai jopa asunto-osakkeita, arvostaminen ei ole kovin vaikeaa. Mutta sitä vaikeampaa se on esim. kiinteistöjen, maatilaomaisuuden ja noteeraamattomien yritysosakkeiden osalta. Monissa maissa juuri näiden hyödykkeiden arvostus on jäänyt paljon käyvän arvon alapuolelle, mikä on saanut valtiosääntötuomioistuimet liikkeelle niissä maissa, joissa tällaisia tuomioistuimia on (esim. Saksa, Itävalta, Belgia). Niinpä Itävallassa tuomioistuimen arvostelu oli niin ankaraa, että se johti koko veron lakkauttamiseen. Saksassa jouduttiin perusteellisesti muuttamaan arvostussäännöksiä. Belgiassa tuomioistuin selitti Wallonian 90 %:n suuruisen perintöveron ei-sukua perittävälle olevien saamista perintöosuuksista konfiskatorisena\n5 valtiosäännön vastaiseksi. Muistelen 1980-luvulla kyselleeni tanskalaisilta kollegoiltani, miten Tanskassa tuolloin saatettiin periä 90 %:n suuruista marginaaliveroa ei-sukulaisilta ja saaneeni vastauksen, että sillä ei ole merkitystä, kun arvostus on niin lievää. Tämä ei tietenkään voinut pitää paikkaansa kaikenlaisen omaisuuden kohdalla. Tänä päivänä Tanskan ylin perintöveroprosentti ei sukua oleville perillisille on 36,25 %. Yleinen suuntaus on ollut, että perintöveroluokkien ja asteikkojen kynnysten lukumäärää on alennettu. Mutta mainittakoon, että Espanjassa on edelleen veroasteikko, jossa on 16 kynnystä (Suomessa enää kolme).. Espanjan laissa on sellainenkin erikoisuus, että perintöveron määrä ei riipu vain perintöosuuden suuruudesta vaan myös siitä, minkä verran perillisillä on omaa varallisuutta. Perintöveron määrä kasvaa kertoimilla, jotka ovat 1 1,2 lähisukulaisten ja 2 2,4 eisukua olevien kohdalla. Tarkastellessaan Länsi-Euroopan maiden perintöverosäännöstöjä löytää monenlaisia erikoisuuksia. Niinpä Belgiassa peritään osakeyhtiöiltä vuosittain 0,17 %:n korvausvero sen kompensoimiseksi, ettei osakeyhtiö kuole eikä siis päästä määräämään perintöveroa sen jäämistöstä. Samantyyppinen säännöstö oli ennen myös Itävallassa, jossa osakeyhtiön oli 25 vuoden välein maksettava perintöveron korvausvero. Näiden verosäännösten ymmärtäminen on vaikeaa, koska osakkeiden omistajina olevat luonnolliset henkilöt sentään kuolevat ja osakeyhtiön varallisuus tulee osakkeiden muodossa perinnön ja perintöveron kohteeksi. 4. Sukupolvenvaihdoshuojennukset Perheyritysten ja maatilojen sukupolvenvaihdosten huojennussäännöksiä on lähes kaikkien tämän selvitykseni kohteena olevien maiden perintöverolainsäädännössä. Ainakin Italiassa on huojennussäännöksiä myös muinais- ja kulttuuriesineistä. Sukupolvenvaihdossäännökset ovat sisällöltään niin erilaisia ja osin vaikeasti tajuttavia, ettei niiden tarkempi selvittäminen tässä yhteydessä ole mahdollista. Vain Tanskalla ei näytä olevan tällaisia säännöksiä. Huojennuksen taso vaihtelee melkoisesti, mutta se on yleisesti ottaen korkea. Yritysvarallisuuden käyvästä arvosta otetaan Irlannissa huomioon vain 10 % ja Ranskassa 25 %, kun Hollannissa sukupolvenvaihdoksen kohteena oleva omaisuus on kokonaan verovapaa 1 milj. euroon asti ja ylimenevästä osasta otetaan huomioon vain 17 %. Tiukempia ovat eräässä mielessä Saksan ja niitä muistuttavat Belgian säännökset. Saksassa huojennuksen saaminen edellyttää, että vähemmän kuin 50 % yritysvaroista on investoitu elinkeinoon kuulumattomiin varoihin ( non-operating property ). Lisäksi seitsemän kuolinvuoden jälkeisen vuoden yhteenlaskettujen palkkojen on oltava vähintään 650 % kuolemaa edeltäneiden viiden vuoden yhteenlasketuista palkoista. Tällä vaatimuksella pyritään varmistamaan, että yritys jatkaa vähintään lähes entisen suuruisena kuoleman jälkeenkin. Jos nämä ehdot täyttyvät, huojennus on enintään 85 %. Tiukimmat huojennussäännökset lienevät Norjassa, jossa huojennus on 40 % ja vain 10 milj. kruunuun asti (n. 1,25 milj. euroa). Suomessahan huojennus on 60 % (PerVL 55 ), mutta se lasketaan verotusarvoista eikä käyvistä arvoista, joten verotettava määrä voi jäädä hyvinkin vähäiseksi. Nykyisen sukupolvenvaihdoshuojennuksen perustuslain mukaisuuteen ei ole otettu kantaa perustuslakivaliokunnassa. Sitä vastoin valiokunta käsitteli hallituksen esitystä nro 53/2008 vp., jossa ehdotettiin huojennusten edelleen laajentamista. Valiokunnassa kiinnitettiin huomiota siihen, että huojennuksiin oikeutettu yrittäjä olisi voinut saada huojennusta myös sellaisesta omaisuudesta, josta ei kukaan muu perillinen voinut saada huojennusta. Hallituksen esityksestä taisi löytyä muitakin yhdenvertaisuuden kannalta epäilyttäviä kohtia. Seurauksena oli, että hallitus peruutti esityksen (5). 5. Perintönä/lahjana saadun omaisuuden hankintameno perillisellä\n6 Kun perintö käsittää sellaista omaisuutta (esim. kiinteistöjä, osakkeita ja osuuksia), joiden perintöverotusarvo on korkeampi kuin hankintameno, millä perittävä oli hankkinut ko. hyödykkeen, joudutaan ottamaan kantaa siihen, mitä arvoa käytetään perillisen hankintamenona hänen myydessään tämän perimänsä omaisuuden. Edellä olen jo käsitellyt tätä kysymystä perintöverotuksesta luopuneiden maiden osalta, joissa on luonnollista käyttää perittävän alkuperäistä hankintamenoa. Perintöverotusmaissa on yleensä kaksi vaihtoehtoa: joko käytetään perintöverotusarvon (eli kuolinhetken käypää arvoa) tai perittävän hankintamenoa. Jälkimmäisen vaihtoehdon sanotaan toteuttavan jatkuvuuden periaatteen, kun taas edellinen vaihtoehto turvaa sen, ettei samasta arvonnoususta jouduta maksamaan sekä tulo- että perintöveroa. Kun perintönä on toimiva yritys, jonka toimintaa perillinen jatkaa, jatkuvuusperiaate lienee yleisesti sääntönä (ks. myös EVL 15 ). Jos taas elinkeinotoiminta lopetetaan kuolemantapauksen johdosta, omaisuuden ottaminen yrityksestä katsotaan yleensä luovutukseksi käyvästä arvosta tai ainakin hankintamenosta (vrt. EVL 51b ). Varsinaisesti hankintamenon määrittämisellä näyttää sen vuoksi olevan merkitystä lähinnä, kun perintöön sisältyy arvokasta yksityis- tai maatalousomaisuutta, joka sitten myydään perillisen toimesta. Suomessa noudatetaan TVL 47,1 :n säännöstä, jonka mukaan vastikkeetta saadun omaisuuden hankintamenoksi katsotaan perintö- ja lahjaverotuksessa käytetty verotusarvo. Jatkuvuutta tuloverotuksessa siis ei ole. Lahjaverotusarvon saamiseksi sellaisten lahjoitettujen hyödykkeiden osalta, jotka eivät arvoltaan nouse alimpaan verotettavaan määrään, on silti hyvä tehdä lahjaveroilmoitus; muussa tapauksessa joudutaan hankintamenona käyttämään TVL 46,1 :n mukaista olettamaa, joka voi olla hyvin epäedullinen. - Vain siinä tapauksessa, että lahjana saatu omaisuus luovutetaan ennen, kuin vuosi on kulunut lahjoituksesta, käytetään lahjoittajan hankintamenoa. Perintösaantojen kohdalla vastaavaa sääntöä ei tarvita. Kun omaisuus on saatu osituksessa, hankintameno ja omistusaika lasketaan myös ositussaantoa edeltäneestä saannosta,. mikä liittyy siihen, että ositussaantoon ei kohdisteta lahja- tai muuta verotusta (TVL 46,2 ). Samalla tavoin kuin Suomessa perityn tai lahjana saadun omaisuuden hankintameno tuloverotuksessa määräytyy kuolin- / lahjoitushetken käyvän arvon mukaan useimmissa tutkimistani maissa. Sääntö on tämä ainakin Belgiassa, Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Espanjassa ja Iso-Britanniassa. USA:ssa mennään niinkin pitkälle, että lahjaveron kohteena olleiden hyödykkeiden hankintamenoa laskettaessa lisätään maksettu lahjavero. Norjassa tämä kysymys on pitkään ollut erimielisyyden kohteena. Asiaa valaistaan perusteellisesti F.Zimmerin väitöskirjassa (6). Lainsäädäntötasolla päädyttiin kompromissiin 2004 siten, että perittyjen osakkeiden ja henkilöyhtiöiden osuuksien hankintamenot määrätään saantomiehen hankintamenon mukaan, kuitenkin eräin helpotuksin. Muun omaisuuden kohdalla hankintamenona on perintö- ja lahjaverotusarvo. Jos siis perittävä oli hankkinut osakkeet aikoinaan 100:lla mutta niiden arvo on kuolinhetkellä 250, osakkeiden arvo perintöverotuksessa on 250, mutta jos hän myy nämä osakkeet 250:n hintaan esim. maksaakseen perintöveron, hänelle tulee lisäksi veronalaista pääomatuloa 150. Jatkuvuusperiaatetta eli sitä, että perittävän /lahjoittajan hankintameno siirtyy perilliselle / lahjansaajalle, on loogista soveltaa niissä valtioissa, jotka ovat luopuneet perintöverosta. Tämä koskee esim. Ruotsia ja Itävaltaa. Kaikkein ankarin on sääntö Virossa, jossa perityn omaisuuden hankintamenoksi tuloverotuksessa katsotaan nolla, eli koko saatu myyntihinta on veronalaista tuloa. Joitakin poikkeuksia tästä ankarasta säännöstä toki on; esim. lesken hankintamenoksi katsotaan 50 %. Luxemburgissa, jonka perintöverotus on hyvin lievää, sovelletaan jatkuvuusperiaatetta eli perittävän hankintamenoa kiinteistöihin ja suuriin osakeomistuksiin.\n7 Ruotsissa sovellettiin jatkuvuusperiaatetta tuloverotuksessa jo silloin, kun Ruotsissa oli perintö- ja lahjaverotus (7). Tämä päällekkäinen perintö- ja lahjavero saattoi Ruotsin korkeilla verokannoilla joskus muodostua aivan kohtuuttomaksi. Jouduin 1980 perhetuttavana käsittelemään tapausta, jossa viidestä sisaruksesta, jotka omistivat yhdessä suuren suomalaisen maatilan, kaksi oli muuttanut pysyvästi Ruotsiin. He olivat saaneet tilan osuutensa isältään lahjaksi hallintaoikeuden pidätysehdoin, jolloin lahjaverotus oli Ruotsissa lykkääntynyt. Vuonna 1980 ao. kaupunki halusi kasvuaan varten ostaa tilasta arvokkaan määräalan, uhaten pakkolunastuksella. Tila oli viimeksi vaihtanut omistajaa 1780-luvulla ja silloinen hintakin oli tiedossa. Käytännössä hankintamenoksi Ruotsin tuloverotuksessa oli tullut nolla. Tuloveroa olisi siten mennyt myyntihinnasta 80 % ja lahjaveroa lisäksi 50 %, eli verojen yhteismäärä olisi ollut 130 %. Kun kukaan ei voi sellaista veroa maksaa, ja varsinkin kun mitään veroa ei olisi silloisilla verosäännöksillämme peritty Suomessa asuvilta sisaruksilta, tilanteessa jouduttiin hyvin radikaaleihin ratkaisuihin. 6. Joitakin huomioita lahjaverosta Ne maat, joilla on perintövero, kantavat yleensä myös lahjaveroa, osaksi siitä syystä, ettei perintöveroa voitaisi helposti kiertää. Useimmissa maissa lahjavero on kuitenkin itsenäinen vero, jonka periminen ei ole mitenkään kiinni siitä, että lahjan antamisen tarkoituksena olisi pyrkimys perintöveron välttämiseen. Yleensähän tämä asia ratkaistaan siten, että laissa määrätään, kuinka monta vuotta ennen perintötapahtumaa annetut lahjat kumuloidaan perintöverotuksessa. Esim. Saksassa tämä aika on 10 vuotta ja Iso-Britanniassa 7 vuotta. Tällä aikarajalla on kuitenkin Iso- Britanniassa erityisen suuri merkitys sikäli, ettei varsinaista lahjaveroa ole, joten yli 7 vuotta ennen perittävän kuolemaa annettu lahja jää yleensä kokonaan verottamatta. Tunnetaan jopa jokin tapaus, jossa varakas lordi on melkein tekohengityksellä saatu pidetyksi hengissä juuri yli 7 vuoden rajan. Norjassa lahjaverolla on selkeästi vain tarkoituksena estää perinnön jakaminen ennenaikaisesti perillisille lahjoina. Sen vuoksi lahjaverovelvollisia ovat vain ne, jotka lahjoittamishetkellä olivat lahjoittajan perillisiä (tai testamentin saajia). Tanskallakin on tässä suhteessa erikoinen järjestelmä, sillä lahjaverotus kohdistetaan vain lahjoihin, jotka annetaan lapsille ja eräille muille lähisukulaisille. Muiden saamat lahjat verotetaan tulona, mikä johtaa ankarampaan verotukseen. 7. Joitakin kansainvälisiä näkökohtia Perintöverotuksen kehitykseen ja tästä aiheutuviin ongelmiin kuuluvat myös kysymykset siitä, mitkä ovat veroseuraamukset, kun perittävä, perillinen ja mahdollisesti myös osa peritystä omaisuudesta ovat eri maissa. Näissä tapauksissa kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen vaara on suuri. Näin varsinkin sen vuoksi, että perintö- ja erityisesti lahjaverotusta koskevat verosopimukset ovat harvinaisia ja valtioiden kiinnostus solmia uusia tällaisia sopimuksia on vähäinen. Jotkut ovat esittäneet, että perintö- ja lahjaveroa koskevia artikloja voitaisiin ottaa olemassa oleviin tuloverosopimuksiin, mutta tämä on vielä harvinaista. Saksan ja Tanskan välillä on kuitenkin tällainen comprehensive tax treaty. Valtiot pyrkivät luonnollisesti perintöverolaeissaan säätämään verovelvollisuuden mahdollisimman laajaksi. Suomen PerVL 4 on tästä hyvä esimerkki, kun perintöverovelvollisuus syntyy, jos perinnönjättäjä taikka perillinen tai testamentinsaaja asui kuolinhetkellä Suomessa, ja lisäksi aina Suomessa olevasta kiinteästä omaisuudesta. Aivan selvää on, että näin laaja perintöverovelvollisuus menee päällekkäin toisen maan lain mukaisen verovelvollisuuden kanssa, jos esim. perillinen asuu toisessa maassa kuin perittävä. Tällöin muodostuu hyvin ratkaisevaksi, minkä periaatteen mukaan ja missä määrin kukin valtio hyvittää toisessa maassa maksetun perintöveron. Vallitsevana käytäntönä on, että perinnönjättäjän kuolinhetken asuinvaltio on ensisijainen veronsaajavaltio. Jos kaikki valtiot\n8 olisivat tällä, OECD:n mallisopimuksen linjalla, kaksinkertaisen verotuksen tapauksia ei ehkä olisi paljon. Mutta Länsi-Euroopassa ainakin Espanja on toisilla linjoilla ja verottaa maassa asuvia perillisiä muttei kiinnitä huomiota perinnönjättäjän asuinvaltion verovaateisiin. Jos siis perittävä on asunut Suomessa ja perillinen Espanjassa, perillistä verotetaan molemmissa maissa eikä kumpikaan myönnä hyvitystä. Tällainen kaksinkertainen verotus ei ole EU:n perussopimuksen vastainen (näin EYT C-67/08, Block (8). Jos perittävä on asunut Espanjassa ja perilliset asuvat toisessa EUvaltiossa, voisi toisaalta syntyä nollaverotustilanne. Tämä ei tosin koske Suomea, joka verottaa myös täällä asuvaa perillistä riippumatta siitä, missä perillinen asui. Perinnönjättäjän muutto Suomesta, jotta perintöverosta vältyttäisiin, ei yleensä tuottane tulosta, jolleivät perillisetkin muuta Suomesta saman tien tai ovat muuttaneet jo aikaisemmin. Mitä erityisesti tulee Ruotsiin, Ruotsi on 2007 sanonut omalta osaltaan irti osallistumisensa Pohjoismaiden perintö- ja lahjaverosopimukseen. Suomi voi näin ollen vapaasti oman lakinsa mukaan verottaa Ruotsista tulleita perintöjä. Olen Kari S. Tikan muistokirjassa (9) sekä Verotuslehdessä 3/2007 kirjoittanut melko laajasti perintöverotuksesta kansainvälisissä relaatioissa, mutta ennen kuin oli tiedossa, että Ruotsi eroaa verosopimuksesta. Viittaan näihin kirjoituksiin enkä käsittele tätä aihepiiriä laajemmin (10). Alaviitteet 1. International Fiscal Associationin toisena pääteemana vuoden 2010 Rooman kongressissa oli Death as a taxable event and its international ramifications. Kongressijulkaisusta Cahiers de droit fiscal international, Vol. 95b olen saanut paljon faktatietoa eri maiden perintöverojärjestelmistä. En tee tästä erillisiä viittauksia. Suomea koskevan maaraportin ovat ansiokkaasti kirjoittaneet Pekka Nykänen ja Timo Räbina. 2. Olen aikaisemmin kirjoittanut perintöverotuksen uudistamisesta Borde arvsskatten avskaffas? (JFT 2006 s.395 ss) ja Perintöverotuksen uudistustarve ja veron välttäminen muuttamalla ulkomaille (Verotus 2007 s.222 ss.). Ks. myös Niskakangas, Perintö- ja lahjaverotuksen ongelmakohtia, Vero-opintopäivät Ks. Andersson, Skattenytt 1991 s Perintö- ja lahjaverotuksen laillisista minimointitoimista ks. Niskakangas, m. art. s Tästä aihepiiristä ks. Andersson, Näkökohtia yhdenvertaisuudesta verolainsäädännössä, Juhlajulkaisu Mikael Hidén, 2009 s Zimmerin väitöskirjasta Arv og skatt on toinen painos Ks. myös Norjan nykytilanteesta Zimmer, Laerebok i skatterett, 6. utg s.282 ss. 7. Ks. Ruotsin Inkomstskattelagen 44 luku Perintöverotuksesta Eurooppavero-oikeudessa ja EYT:n ratkaisuista perintöverotusasioissa ks. Leila Juanto, Verotus 2009 s. 246 ss. ja s.381 ss. 9. Andersson, Hur påverkas Finland av Sveriges beslut att avskaffa arvs- och gåvoskatten, In memoriam Kari.S.Tikka P.Nykäsen ja T.Räbinän IFA:n kongressijulkaisun Suomea koskevassa kansallisessa raportissa on paljon Suomen kansainvälistä perintöverotusta koskevaa arvokasta tietoa. Ks. myös Andersson, Internationell dubbelbeskattning av arv fenomenet och åtgärder, JFT 1996 s.211 ss.\n3-5 vuoden kuluttua lainan liikkeeseenlaskuhetken. HE vp. Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi tuloverolain 66 :n muuttamisesta\nHE 6111997 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi tuloverolain 66 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan tuloverolakia muutettavaksi siten, että työsuhdeoption perusteella\nAnniina Tuomola. Perintö, perintöverotus ja perintöverosuunnittelu\nAnniina Tuomola Perintö, perintöverotus ja perintöverosuunnittelu Liiketalous ja matkailu 2014 VAASAN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalous ja matkailu 1 TIIVISTELMÄ Tekijä Anniina Tuomola Opinnäytetyön nimi


Kesäinen meikki - Xenia's day\n11.7.2014 Teksti: Anna.fi\nMeikkipohja on ainakin mun meikissäni kulmien lisäksi hyvin tärkeä osatekijä, jos se on siisti, tuntuu koko meikki viimeistellymmältä. Talvisin käytän lähes aina meikkivoidetta ja kuten varmasti blogin vanhemmat lukijat tietävätkin, suosin yleensä melko luonnollisia ja heleyttäviä tuotteita mitä meikkipohjaan tulee. Auringon alkaessa lämmittää ja ihon ruskettuessa en kuitenkaan jaksa enää samalla tavalla laittaa meikkivoidetta vaan siirryn sävyttävään päivävoiteeseen ja muihin ihoa kevyemmin peittäviin tuotteisiin. Muistan kuinka joskus nuorempana koin että ihonihan näyttää aivan karmealta pelkästään sävyttävän päivävoiteen turvin, mutta kummasti tuota ihoaan osaa arvostaa hieman enemmän nyt kun olen vihdoin päässyt niistä hormoninäpyistä eroon. Siispä aion nauttia siitä kevyestä meikkipohjasta tai meikittömyydestä aina kun tilanne sen sallii; toki jos iltajuhlat on tiedossa niin sitten laitan jotai hieman ”kestävämpää”. Hyvä idea on myös sekoittaa halutessaan meikkivoidetta ja sävyttävää päivävoidetta/bb-voidetta/cc-voidetta sekaisin niin että saa haluamansa lopputuloksen peittävyyden suhteen. Samalla laillahan mä heitän aina sitä lisäheleyttävää meikkivoiteen joukkoon tai sekoitan kahta eri meikkivoidetta keskenään, harvemmin kun yksi purkki tarjoaa just sen mitä mä haluan. 😀\nErona meikkivoiteeseen on ehdottomasti se, että tästä kuultaa tuo oma iho paljon enemmän läpi ja tämä tarjoaa enemmänkin ehkä sellaista tervettä sävyä. Mulla on tuossa kulmien välissä syntymämerkki joka näkyy vain lämpimämmillä ilmoilla, mutta toisaalta, mitäpä tuollaisia väkisin peittelemään, eipä ne nyt ihmistä huonommaksikaan tee. Kokeilin muuten tuossa yksi ilta vähän tummempaa meikkiä ja en tuntenut oloani ollenkaan kotoisaksi siinä vaan olo on samantien jotenkin ”tunkkainen” jos ymmärrätte mitä tarkoitan? Jotenkin silloin tummatukkaisena käytin enemmän meikkiä, koska silloin puolestaan tuli vähän valju fiilis jos meikkiä oli vähemmän. Liittyykö sitten hiustenväriin vai johonkin muuhun, vaikea sanoa!\nPohjameikkinä tässä siis Lumenen sävyttävä kosteusemulsio, jota olen levittänyt sormin koko kasvoille. Poskipäille ja nenän varteen lisäsin hieman Lumenen heleyttävää voidetta ja silmien alle pikkaisen Helena Rubinsteinin peitevoidetta, tuo sävyttävä päivävoide kun ei tarpeeksi freesaa tummia silmänaluksia! 😀 Tää meikkipohja ei vain näytä luonnolliselta vaan on myös todella raikkaan tuntuinen kasvoilla, itse kun vierastan kovasti sitä fiilistä kun meikki sulaa auringossa ja tuntee oikein kuinka iho muhii siellä meikin alla, inhottavaa!\nMua aina naurattaa kun kyseessä on tällainen luonnollinen meikki, mutta silti niitä tuotteita on vaikka muille jakaa. Toisaalta niitä sit käytetään hyvin kohtuullisessa määrin ja varmaan monen tuotteen voisi jättää poiskin ilman että se niinkään paljon lopputulokseen vaikuttaisi. Esimerkiksi tuo Lumenen hohdepuuteri on vain yksi lisä tälle heleyttäväfriikille vaikka varmasti tuo pelkkä heleyttäjäkin riittäisi. 😀 Anyway, kiinnitin pohjan tosi kevyesti puuterilla (Lumene touch of radiance valopuuteri sävy 5) , sitten poskipäiden alle hieman aurinkopuuteria (Guerlain Terracotta 03) ja korkeimmalle kohdalle hieman poskipunaa (Lumene sävy 10/kuulaus) ja hohdetta ( Lumene hohdeaurinkopuuteri). Kulmat meikkasin Yves Rocherin kulmakynällä, josta kirjoitinkin täällä. Ripsien alle ohut rajaus puolestaan Lumenen silmänrajaustussilla ja kokeilinpa vielä laittaa vähän kullanhohtoa luomelle Lumenen nestemäisellä rajausvärillä sävyssä 03 Khaki. Ripsiin sitten ripsiväri, joka tällä kertaa oli Lumenen volume serum mascara, joka tuo mun mielestä tuuheutta ja erottelevuutta ripsiin. Tässä ripsarissa on muuten sellainen harja, että lopputulosta voi työstää vaikka kuinka ilman että ripsistä tulee ihan tönköt; halutessaan voi sipaista vain yhden kerroksen ja saada todella luonnollisen lopputuloksen tai sitten hieman enemmän jos kaipaa ripsiinsä näyttävyyttä! 🙂 Lopputuloksen ”kruunaa” Lumenen Creme huulikiiltoa sävyssä 2 kesä ja meikki on valmis. Otin aikaa ja mulla meni tän tekoon 7 minuuttia mutta nopeamminkin pääsisi jos oikein kiireessä tekisi tämän. Tällä hetkellä ei olekaan aikaa siihen että puunaisin itseäni tuntikaupalla joten tällaiset luonnolliset meikit on siitäkin syystä aika in. 🙂 Sellainen meikki tällä kertaa. Lumenen tuotteet on osa kauan sitten ja osa lähiaikoina blogin kautta saatuja ja sama on juttu tuon Yvesin kulmakynän suhteen. Minkälainen on teidän meikkausrutiininne näin kesällä? Eroaako se muista vuodenajoista vai menettekö sillä hyväksi havaitulla systeemillä ympäri vuoden?


Parturi-Kampaamo | Edit Beauty Lounge | Riihimäki\nSe miltä hiuksesi näyttävät, vaikuttaa myös mielialaasi ja fiilikseesi. Me huollamme hiuksesi tarpeesi mukaan. Teemme arjestasi juhlaa, jokainen ansaitsee parhaan version hiuksistaan.\nHiustenleikkaukset sisältävät hiusten pesun ja hoidon hiuspohjan hieronnalla, föönauksella sekä viimeistelyllä. Poikkeuksena tasausleikkaus, otsahiusten leikkaus ja koneleikkaus, joihin Sinun tulee saapua puhtailla ja kuivilla hiuksilla.\nMONISÄVY- & PERUSVÄRJÄYKSET\nHiusten perus- ja monisävyvärjäyksissä emme käytä erikoisvärjäystekniikoita. Värjäämme hiuksen perustekniikoita käyttäen, yhdellä tai useammalla värillä. Väripaketti sisältää hiustenleikkauksen.\nMikäli sinulla on vaikeuksia valita itsellesi sopiva aika, soita meille niin autamme sinua.\nIkäraja hiusten värjäyksiin on 16-vuotta.\nBabylights / Balayage / Airtouch -erikoisvärjäykset\nPalvelu sisältää erikoisraidoitustekniikalla toteutetun värjäyksen, jolla voidaan luoda asiakkaalle luonnollisia, sävykkäitä ja omaan pohjaan tehtynä hyvin aikaa kestäviä lopputuloksia.\nVaalennuksen jälkeen väri on harvoin toivotunlainen ja suosittelemmekin siksi sävytys-lisäpalvelua, jotta saavutamme toivotunlaisen, kauniin, kiiltävän värin. Valitsemme sinulle oikean tekniikan toiveidesi perusteella. Väripaketti sisältää hiustenleikkauksen.\nTYVIRAIDOITUS / TYVIVÄRJÄYS\nVaaleiden ja vaaleiksi raidoitettujen hiusten freesaukseen, kun viime värjäyksestä on max. 4 kuukautta.\nVaalennuksen jälkeen väri on harvoin samaa sarjaa latvan sävyn kanssa, joten monissa tapauksissa suosittelemme sävytys -lisäpalvelua, jotta saamme aikaiseksi tasaisen kokonaisuuden. Sisältää hiustenleikkauksen.\nTyvikasvun, max. 2 cm värjäys. Valitse tämä palvelu, kun hiusvärisi on muutoin hyvä, mutta tyvikasvu kaipaa pientä freesausta. Sisältää hiustenleikkauksen.\nValitsethan tämän mikäli hiuksesi ovat paksut. Näin saamme lisää työskentelyaikaa ja pääsemme parhaaseen lopputulokseen.\nLISÄPALVELU; VARATTAVISSA VAIN TOISEN PALVELUN YHTEYDESSÄ\nHiusten vaalentamisen jälkeen tai värjäysten välissä, halutun lopputuloksen saavuttamiseksi. Sävyllä voidaan tasoittaa, tummentaa, muuttaa sävyä sekä lisätä kiiltoa.\nBleach the Way\nVärinpoistolla pystytään vaalentamaan hiusta aina lähtötilanteesta ja toiveista riippuen yhden tai useamman asteen. Esimerkiksi tummasta tai punaisesta hiuksesta emme saa vaaleaa yhdellä värinpoistolla.\nSuuremmissa muutoksissa toivomme ennen ajanvaraamista ilmaista konsultaatiota, jolloin voimme varata tarvittaessa vielä oletusaikaa pidemmän ajan palvelulle.\nHEMMOTTELUHOIDOT HIUKSILLE & HIUSPOHJALLE\nIhana, rentouttava palvelu, johon kuuluu hiusten pesun sekä hoidon lisäksi ylellinen 10 min. hiuspohjan hieronta sekä föönaus ja viimeistely.\nOlaplex on palvelu ja innovaatio, joka korjaa, suojaa ja vahvistaa hiuksia kemiallisten käsittelyiden aiheuttamalta rasitukselta ainutlaatuisella tavalla. Olaplex-hoito voidaan tehdä myös kokonaan erillisenä tehohoitopalveluna. Käsittelyn vaikutusta tulisi ylläpitää kampaamokäynnin jälkeen käyttämällä Olaplex-tuotesarjan pesu- ja hoitotuotteita.\nPalveluun kuuluu hiusten pesu, olaplex-hoito, ylellinen ja rentouttava hiuspohjan hieronta sekä föönaus ja viimeistely.\nOlaplex-hoito suojaa ja korjaa hiustasi värikäsittelyn aikana. Suosittelemme sitä erityisesti vaalennusten yhteydessä.\nAUTHENTIC BEAUTY CONCEPT – MEMENTO HOITO\nABC Memento hoidolla saamme räätälöityä hoidon juuri sen mukaan, mitä hiuksesi kaipaavat. Kampaajasi valitsee 3 eri seerumista ja 3 eri naamiosta sopivan yhdistelmän.\nKun haluat rentouttavan, extrapitkän (10min) hieronnan palvelusi yhteydessä.


Viljam Pylkäs 1912−1999\nEletään vuoden 1942 huhtikuun puoliväliä Syvärin eteläpuolisessa erämaassa. Yhtenäistä rintamaa ei ole, etulinjassa on vain erillisiä kenttävartioita, joiden välissä kulkevat yhdysladut. Tiedetään, että puna-armeija suunnittele suurhyökkäystä, jonka tarkoituksena on heittää valkobandiitit takaisin Syvärin yli.\nEversti Pietari Autin rykmentin ensimmäisen pataljoonan tehtävä on partioida oman ja ruotsinkielisen rykmentin välimaastossa. Konekivääriryhmän johtaja Viljam Pylkäs on miehineen majoittunut kenttävartioon, jonka nimi juhlallisesti on Yrjö.\nHeinäkuun 10. päivänä uudeksi jalkaväkirykmentti 8:n komentajaksi tuli everstiluutnantti Viljo Laakso, jota sanottiin Puujalka-Laaksoksi. lempinimensä hän oli saanut menetettyään toisen jalkansa jo hyökkäysvaiheessa.


Shakira ökyilee – osti oman saaren Karibialta – Stara\nShakira ökyilee – osti oman saaren Karibialta\nViihdeuutiset 28.9.2011, 20:30 · Neea Jokinen\nMaailmankuulu latinotähti Shakira erosi äskettäin Argentiinan entisen presidentin pojasta Antonio De La Ruasta. Pariskunta seurusteli 11 vuoden ajan. Tänä vuonna Shakira ilmoitti Twitter-blogissaan seurustelevansa FC Barcelona -futisjoukkueessa pelaavan Gerard Piquen kanssa.\nNyt 34-vuotias ökyrikas laulajatähti on lyöttäytynyt yhteen Pink Floyd -yhtyeen Roger Watersin kanssa. Muusikot nimittäin ostivat hulppean saaren Karibialta. Tähdet aikovat perustaa saarelle lomaparatiisin rikkaille lomailijoille.\nBonds Cay -saarelle aiotaan rakentaa lukuisia luksushuviloita yksityisrantoineen. Trooppiselta saarelta löytyy viisi hiekkarantaa, upeita vesiputouksia ja kolme poukamaa. Tähdet haluavat Contact Music -sivuston mukaan luoda saarelle taiteellisen ja kulttuurillisen tunnelman.\n– Bonds Cay on kaunis saari upeilla näköaloilla. Loma-alueesta ei tule 200 moottoriveneen ja 18-reikäsen golfkentän täyttämä. Sinne halutaan kulttuurillinen ja taiteellinen tunnelma, miamilainen sijoittaja Arturo Rubinstein kertoi Contact Music -sivuston mukaan.


Vietä ystävän kanssa laatuaikaa etänä - 7 ideaa, jotka vahvistavat kaverisuhdetta - Suhteet - Voice.fi\nVietä ystävän kanssa laatuaikaa etänä - 7 ideaa, jotka vahvistavat kaverisuhdetta\n25.03.2020 16:15 - Emmi Moilanen\nEsimerkiksi kokkailu ja illallistreffit onnistuvat erinomaisesti myös videon välityksellä.\nKirjoitimme aikaisemmin ystävyyslampuista, joiden avulla voit ilmaista ystävälle, että hän on ajatuksissasi. Pääset lukemaan lisää aiheesta tästä.\nNäinä aikoina on onneksi myös muita tehokkaita keinoja pitää kaverisuhdetta yllä, vaikka tapaamisia ei voi juuri nyt sopia entiseen tapaan. Koronaviruksen takia useimmille ovatkin tulleet tutuksi jo pitkät videopuhelut ystävän kanssa.\nElite Daily -sivusto listasi lisää ihania ideoita, joiden avulla voitte viettää yhteistä laatuaikaa ”koronakaranteenista” huolimatta. Kokosimme parhaimmat vinkit alle.\n7 ihanaa ideaa ystävyyden vaalimiseen:\n1. Kokoa soittolista täynnä musiikkia, joka muistuttaa yhteisistä hetkistänne. Jaa lista ystävällesi, jotta hän voi tehdä myös omat lisäyksensä soittolistaan.\n2. Kokatkaa samaa ruokaa. Voitte järjestää kokkailutreffit esimerkiksi videopuhelun välityksellä.\n3. Viettäkää yhteinen leffailta. Päättäkää etukäteen, minkä elokuvan aiotte katsoa ja voitte toteuttaa jälkipuinnin niin ikään videopuhelun välityksellä.\n4. Ilahduttakaa toisianne eläinvideoilla. Viestillä lähetetty suloinen video saa hymyn huulille ja maailman murheet kaikkoamaan hetkeksi mielestä.\n5. Suunnitelkaa tulevaisuuden varalle jotakin mukavaa yhteistä tekemistä, jonka toteutatte heti, kun koronaviruksen aiheuttama poikkeustilanne on ohi.\n6. Ladatkaa tietokone- tai konsolipeli, jota voitte pelata yhdessä – molemmat omalta kotisohvalta käsin.\n7. Kirjoittakaa toisillenne kirjeet, joihin puratte ajatuksia ystävyydestänne ja siitä, miksi olette toisillenne tärkeitä.\nLue myös: Ikävöitkö ystävääsi? Erikoinen sisustustrendi auttaa pitämään yhteyttä rakkaimpiisi\nLue myös: Kun ystävyys muuttuukin rakkaudeksi – naiset kertovat omat kokemuksensa\nystävyys ideat laatuaika


Sarjakuvan Puupäähattu Hanneriina Moisseiselle – "sarjakuvataiteilijana kokeellinen uudistaja" - Sarjakuvat - Turun Sanomat\nSarjakuvan Puupäähattu Hanneriina Moisseiselle – "sarjakuvataiteilijana kokeellinen uudistaja"\nHanneriina Moisseinen esitteli käsin ommeltua Dokumentti-sarjakuvainstallaatiotaan Aboa Vetus Ars Novan takkahuoneessa syksyllä 2019. Teos pohjautui E.L. Karhun näytelmätekstiin.\nKotimaisen sarjakuvan vuotuinen pääpalkinto Puupäähattu on myönnetty Hanneriina Moisseiselle. Tunnustuksen jakaa Suomen sarjakuvasaura, joka täyttää 50 vuotta.\nPalkintoperusteissa todetaan, että Moisseinen (s. 1978) on sarjakuvataiteilijana kokeellinen uudistaja. Hän yhdistää kuvakerronnassaan esimerkiksi ommeltua kangasta, pitsiä, valokuvia ja herkkää lyijykynäpiirräntää.\nMoisseisen läpimurtona voi pitää vuonna 2013 ilmestynyttä teosta Isä. Opus kuvailee lapsen tunnemaailman kautta surua ja yritystä ymmärtää isän äkillistä katoamista.\nTeos Kannas (2016) laajentaa suruteeman kansalliselle tasolle. Sodan alta ikuiselle evakkotielle joutuvat niin ihmiset kuin eläimetkin, eikä kukaan pysty vastaamaan miksi.\nMoisseisen sarjakuvainstallaatio Dokumentti (2019) nähtiin Aboa Vetus Ars Novan Takkahuoneessa 2019–2020. Teos pohjautui näytelmäkirjailija E. L. Karhun näytelmätekstiin Kuka tahansa meistä – dokumentti (2011). Noin kuudestakymmenestä kuvasta koostunut installaatio yhdisti tekstejä kuviin, jotka Moisseinen oli ommellut käsin. Materiaaleina oli käytetty muiden muassa kangasta, pitsejä, kirjontalankaa, vetoketjuja ja akryylitimantteja.\nHanneriina Moisseinen on saanut myös sarjakuvataiteen valtionpalkinnon 2016, Suomen Taideyhdistyksen William Thuring -nimikkopalkinnon 2017 ja Kalevalaseuran Akseli Gallen-Kallela -tunnustuspalkinnon 2018.


Marabu tarjoaa vertaansa vailla olevaa asiantuntemusta silkki-, tampo- ja digitaalipainamisen integroinnista monimutkaisiin tuotantoprosesseihin - mikä tekee meistä täydellisen kehityskumppanin teollisiin sovelluksiisi. Vuosien kokemuksesta painovärien valmistuksessa Marabu on kerännyt laajaa asiantuntemusta mittatilaustyönä tehtyjen ratkaisujen kehittämisestä teollisiin sovelluksiin.\nToisin kuin graafiset sovellukset, teollinen painaminen suoritetaan valmistuksen aikana prosessin vaiheena. Tämän tyyppinen painatus tuo ainutlaatuisia haasteita siinä olevien muotojen, alustojen ja pintakäsittelyjen valtavan monipuolisuuden ja monimutkaisuuden suhteen.\nOlipa painatus metallille, muoville, tekstiileille, lasille, keramiikalle, puulle tai muille materiaaleille, Marabun värit ja pinnoitteet teollisiin tarpeisiin on kehitetty selkeästi määritellyn, asiakaskohtaisen vaatimusten mukaisesti.\nVärin valinta käyttökohteen mukaan


Aasiasta katsoen EU näyttää tarpeellisuutensa | Kauppalehti\nAasiasta katsoen EU näyttää tarpeellisuutensa\nEurovaalien keskellä harva miettii, miltä unionimme näyttää EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta katsottuna. Täällä Aasiassa ei juuri käydä keskustelua Euroopan unionin budjetista, visiosta, vaaleista tai edes seuraavana vallan ottavasta poliittisesta johdosta. Euroopan unioni nähdään vain yhtenä kumppanina muiden joukossa, erityisesti kauppakumppanina.\nMaailman suurimpana yksittäisenä talousalueena Euroopan unioni kiinnostaa talousalueita ja yrityksiä Aasiassa, oli kyse oman tuotannon viennistä alueelle tai viimeisimpien eurooppalaisten kuluttajatrendien tuomisesta aasialaisiin verkkokauppoihin. Ja juuri yhtenäisyys talousalueena on EU:n kauneus ulkopuolelta katsottuna.\nMikä tahansa unionin ulkopuolisesta maasta oleva viranomainen neuvottelee kauppaan liittyvistä asioista mieluummin yhden viranomaisen kanssa, kuin käy 28 eri neuvottelua.\nHongkongin korkea-arvoinen viranomainen kiitteli taannoin unionia siitä, että neuvoteltaessa Euroopan unionin kanssa ollaan tasa-arvoisia kaikkia maita kohtaan. Mikään maa ei voi sanoa, että toista maata oli suosittu oman kustannuksella.\nPuhumattakaan yrityksistä, jotka saadessaan tuotteen rekisteröityä yhteen maahan voivat myydä sitä muuallakin unionin alueella. Ja yritysten välillä kauppa lopulta käydään.\n”Yhtenäisyys talousalueena on EU:n kauneus ulkopuolisille.”\nMonesti unohtuu myös se, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla on EU:n edustustojen verkosto ympäri maailmaa. Aasiasta edustustoja löytyy muun muassa Kiinasta, Singaporesta, Japanista, Etelä-Koreasta ja Intiasta.\nSanomattakin on selvää, että Suomen kaltainen pieni maa hyötyy ylimääräisestä, edustustoa vastaavasta toimistosta. Kuinka voisimme ikinä yksin järjestää yrityksiämme hyödyttäviä kauppasopimuksia näin monen talousalueen kanssa?\nToivoa vain sopii, että brexitin, komissaariruletin ja todennäköisesti käytävän maataloustukikeskustelun lomaan sopii myös yksi unionin perustamisen tärkeimmistä aspekteista: kauppa.\nTarvitsemme lisää vapaakauppasopimuksia ja muita kaupan esteitä purkavia toimia Aasian kasvavien talouksien kanssa. Varsinkin, kun oman alueemme talouskasvussa ei ilmeisesti ole hurraamista seuraavallakaan parlamenttikaudella.\nYhtenäistä kauppapolitiikkaa koskevissa asioissa tarvitaan myös viimeistään Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppakiistan päätyttyä jokin ratkaisu. Voi nimittäin olla, että EU:n lojaaliutta kumpaakin osapuolta kohtaan tullaan testaamaan rajustikin loppuvuoden aikana.\nKirjoittaja on Kauppalehden kirjeenvaihtaja Hongkongissa.


Kansainvälinen sopimus ohjaa elävän kulttuuriperinnön suojelua. Yleissopimus aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta hyväksyttiin vuonna 2003 Unescon yleiskokouksessa. Tällä hetkellä sopimuksen piiriin kuuluu jo 177 valtiota. Yleissopimuksen tavoitteena on edistää elävän perinnön tunnistamista ja vaalimista.\nElävän perinnön wikiluetteloon on alkuvuodesta 2016 lähtien koottu ilmoituksia elävästä aineettomasta kulttuuriperinnöstä. Wikiluettelossa on yli 140 ilmoitusta viidellä eri kielellä noin 200 eri taholta! Wikiluettelossa olevia kohteita voi ehdottaa Elävän perinnön kansalliseen luetteloon.\nRetrieved from "https://wiki.aineetonkulttuuriperinto.fi/w/index.php?title=Esittely/fi&oldid=17002"


Täytä taulukko Aivojen rakenne ja toiminta - Ehkäisy September\nTäytä taulukko Aivojen rakenne ja toiminta\nAivot ovat ihmiskehon ohjauskeskus; ne ohjaavat kaikkea mitä teemme. Mitä ajattelemme, haaveilemme, kun käymme urheilussa, luemme kirjaa tai jopa nukkumme, hän ottaa suorimman osan.\nTämän ruumiin jokainen osa käyttää useita erityistehtäviä halutun tuloksen saavuttamiseksi..\nSe toimii yhdessä muun hermoston kanssa, vastaanottaa ja lähettää viestejä, joista ulkomaailman ja itsesi välillä on jatkuva yhteys.\nAivot ovat ihmisen elin, jossa on 100 miljardia hermosolua, joista jokainen on suoraan tai epäsuorasti kytketty kymmeneen tuhanteen muuhun soluun..\nSen keskimääräinen paino on 1,3 kg, joka vaihtelee 1 kg - 2,5 kg. Paino ei kuitenkaan vaikuta omistajan älyllisiin kykyihin..\nKaavio ja kuvaus ihmisen aivojen rakenteesta\nKaavio on esitetty anatomisessa osassa.\nAivojen rakenne ja toiminta taulukossa\nOsa Rakenne Toiminto\nSelkärangan jatke rungossa. Ulkopuolella sillä on valkoista ainetta, mutta sisällä on harmaa. Harmaa aine sisältyy ytimiin. Johtava, ruoka, suojaava, hengitysnopeuden säätö, sykesäätö, aivastuksesta, nielemisestä, nälästä vastaavat elintärkeät refleksit.\nKeskellä Yhdistää etu- ja takaaivot.\nSisältää osia, joita kutsutaan nelinkertaisiksi tuberkleiksi.\nEnsisijaiset tai subkortikaaliset kuulo- ja näkökeskukset. Tämän ansiosta näkökentässä oleva henkilö havaitsee uusia esineitä tai äänilähteitä, jotka ovat ilmestyneet. On myös keskuksia, jotka vastaavat lihasten sävystä..\nVälituote Se sisältää: talamuksen, epitalamuksen, hypotalamuksen. Talamus sisältää lähes kaikkien aistien aistien keskukset. Hypotalamus on osa välituotetta, joka yhdistää aivolisäkkeen ja hallitsee sitä. Näkö-, kosketus- ja makuaistit, kehon lämpötilan ja ympäristön tuntemukset, muistityö, uni.\nPikkuaivo (takaaivot) Aivojen subkortikaalinen osa, jolla on uria. Sen komponentit ovat kaksi pallonpuoliskoa, joita mato pitää yhdessä.. Säätelee liikkeen koordinointia, kykyä pitää keho vapaassa tilassa.\nSuuret pallonpuoliskot (telencephalon) Se on muodostettu kahdesta osasta (oikea ja vasen), jaettu uriin ja kierteisiin, minkä vuoksi pinta kasvaa. Ne koostuvat suuresta määrästä harmaata ainetta, joka on valkoisen ulkopuolella ja vastaavasti sisällä. Näkö (niskakyhmy), iho-nivelten herkkyys ja lihasten sävy (parietaalinen lohko). Muisti, ajattelu, tietoisuus, puhe (etulohko) ja kuulo (ajallinen lohko).\nMistä osastoista aivot koostuvat??\nSe on jaettu kahteen suureen osastoon. Rhomboid ja suuret aivot.\nMikä aivojen osa on vastuussa muistista?\nVain aivokuoren, limbisen järjestelmän ja pikkuaivon osat ovat vastuussa muistitoiminnosta. Vaikuttavat pääasiassa alueet, jotka sijaitsevat vasemman ja oikean pallonpuoliskon ajallisella vyöhykkeellä.\nPitkäaikaisen tiedon tallentamisen pääosasto on myös hippokampus..\nMistä keskiaivo on vastuussa??\nHän on vastuussa monitoiminnasta. Välittää motorisia tuntemuksia (koordinaatio), kosketus- ja refleksituntemuksia.\nTämän alueen avulla henkilö voi liikkua avaruudessa ilman ongelmia.\nMikä osa aivoista on vastuussa puheesta?\nVasen pallonpuolisko, jolla moottori- ja aistipuhealueet sijaitsevat, on pääasiassa vastuussa puhetoiminnosta..\nMitkä ovat aivojen morfologiset piirteet?\nHarmaan ja valkoisen aineen erottaminen on tärkein ja monimutkaisin piirre.\nHuomattava määrä harmaata ainetta sijaitsee suurten aivojen ja pikkuaivojen ulommassa osassa muodostaen kuoren eri taiteista.\nMitä toimintoja aivopuoliskot hallitsevat?\nOikea pallonpuolisko on vastuussa täydellisestä orientaatiosta avaruudessa, sijainnin havaitsemisesta. Tämän pallonpuoliskon takia myös havaitun informaation sanaton käsittely suoritetaan.\nOikean pallonpuoliskon ansiosta luova ajattelu ja intuitio, assosiatiivinen järjestelmä ja integroiva toiminta.\nPuolipallon vasen puoli on puolestaan erikoistunut pääasiassa kielikykyihin, kuten puheen hallintaan ja kykyyn lukea ja kirjoittaa. Vastaa loogisesta ja analyyttisestä ajattelusta.\nMikä on aivojen nuorin osa?\nEvoluutioprosessissa nuorin kaikista muodostelmista on aivokuori, joka koostuu useista hermokerroksista.\nSuurin osa siitä koostuu keskushermoston neuroneista..\nAivot ovat lihaksia vai eivät?\nAivot eivät ole lihaksia, koska niiden rakenne koostuu hermokuiduista, ei lihaksista.\nTämä artikkeli on lyhyt kuvaus erittäin monimutkaisen elimen, joka reagoi ja ohjaa ihmiskehon järjestelmiä, aivojen rakenteeseen ja toimintoihin. MRI-valokuvassa voit tutkia tarkemmin sen rakennetta, toimintoja ja aivojen mahdollisia poikkeamia..\nkeskiaivot (joskus toinen osa erotetaan keskiaivoissa - silta tai pons varoli),\nsuojarefleksit (yskä, aivastelu, vilkkuminen, repiminen);\ntiettyjen lihasryhmien sävyn ja kehon asennon muutoskeskukset.\nvartalon asennon säätäminen ja lihasäänen ylläpitäminen;\nhitaiden vapaaehtoisten liikkeiden koordinointi koko kehon asennon kanssa (kävely, uinti);\nnopeiden vapaaehtoisten liikkeiden tarkkuuden varmistaminen (kirjoittaminen).\nDiencephalon sisältää näkökortin alapuoliset näkö- ja kuulokeskukset..\nJos keskiaivojen tasoon asti aivot ovat yksi varsi, sitten keskiaivoista alkaen se jaetaan kahteen symmetriseen puolikkaaseen.\nAivot ovat yksi keskushermoston muodostavista elimistä. Lääkärit tutkivat sitä edelleen. Se koostuu 25 miljardista neuronista, jotka esitetään harmaana aineena.\nKuva: 1. Aivojen osastot.\nLisäksi tämä hermoston elin on peitetty seuraavan tyyppisillä vaipilla:\narachnoid (aivo-selkäydinneste kiertää siinä - aivo-selkäydinneste, joka toimii eräänlaisena iskunvaimentimena ja suojaa iskuja vastaan).\nMiesten ja naisten aivot eroavat toisistaan. Vahvemman sukupuolen edustajien paino on 100 g enemmän. Henkinen kehitys ei kuitenkaan ole millään tavalla riippuvainen tästä indikaattorista..\nGeneraattorin ja impulssien välittämisen toiminnot suorittavat neuronit. Aivojen sisällä on kammioita (onteloita), joista kallon pariksi muodostuneet hermot ulottuvat ihmiskehon eri osiin. Kehossa on 12 tällaista paria..\nHermoston pääelin koostuu kolmesta osasta:\nSillä on myös viisi osastoa:\nlopullinen, 80% massasta;\nJokainen osa koostuu tietystä solusarjasta (valkoinen ja harmaa aine).\nValkoinen aine on hermokuitujen muodossa, joita voi olla kolmenlaisia:\nassosiatiivinen - yhdistä kortikaaliset alueet yhdellä pallonpuoliskolla;\ncommissural - yhdistä kaksi pallonpuoliskoa;\nprojektio - yhdistä aivokuori taustalla oleviin muodostumiin.\nHarmaa aine koostuu hermosolujen ytimistä, niiden toimintoihin kuuluu tiedonsiirto.\nKuva: 2. Aivokuoren lohkot.\nSeuraava taulukko auttaa sinua ymmärtämään enemmän aivojen rakenteesta ja toiminnoista:\nTaulukko "Aivojen rakenne ja toiminta"\nSijaitsee niskakyhmästä etuluun. Koostuu kahdesta pallonpuoliskosta, joissa on monia uria ja mutkia. Ylhäältä ne peitetään kuorella, joka koostuu lohkoista.\nOikea pallonpuolisko on vastuussa ruumiin vasemmasta puolesta ja vasen oikeasta puolesta. Aivokuoren ajallinen lohko säätelee kuuloa ja hajua, niskakyhmy säätelee näköä, parietaalinen lohko säätelee makua ja kosketusta; etuosa - puhe, ajattelu, liike.\nKoostuu hypotalamuksesta ja talamuksesta.\nTalamus välittää ärsykkeen siirtymisen puolipalloille ja auttaa sopeutumaan riittävästi ympäristön muutoksiin.\nHypotalamus säätelee aineenvaihduntaa ja hormonaalisia rauhasia. Valvoo sydän- ja ruuansulatusjärjestelmän toimintaa. Säätelee unta ja herätystä, hallitsee ruoan ja juomien tarpeita.\nKoostuu pikkuaivosta ja sillasta, joka on esitetty paksun valkoisen tyynyn muodossa pitkänomaisen osan yläpuolella.\nPikkuaivo sijaitsee sillan takana, siinä on kaksi pallonpuoliskoa, alempi ja ylempi pinta sekä mato.\nTämä osasto tarjoaa johtavan toiminnon impulsseja välittäessään. Pikkuaivo ohjaa liikkeiden koordinaatiota.\nSijaitsee sillan etureunasta optiikkaan.\nVastaa piilevästä näköstä sekä orientointirefleksin työstä, joka varmistaa, että keho kääntyy kuulemansa terävän melun suuntaan.\nEsitetty selkäytimen jatkeena.\nHallitsee liikkeiden koordinointia, tasapainoa, säätelee aineenvaihduntaprosesseja, hengitystä, verenkiertoa. Ohjaa yskimisen ja aivastamisen prosessia.\nKuva: 3. Aivojen osien toiminnot.\nAivojen varsiosa koostuu pitkänomaisesta keskiosasta, keskiaivoista, diencephalonista ja ponista. Runko on yhdistävä linkki keskushermoston selkä- ja pääalueiden välillä. Sen toimintoihin kuuluu artikuloidun puheen, sykkeen ja hengityksen hallinta..\nAivot ovat monimutkainen mekanismi, joka ohjaa kaikkien kehon sisäisten järjestelmien työtä. Se koostuu viidestä osastosta, joista kukin suorittaa tiettyjä toimintoja. Ilman tämän keskushermoston osaston työtä on vaikea kuvitella koko organismin elintärkeää toimintaa..\nIhmisen aivot, sen rakenne ja toiminnot, aivokuori (taulukko)\nAivot sijaitsevat kallon aivoissa. Sen keskimääräinen paino on 1360 g. Aivoissa on kolme suurta osaa: runko, aivokuoren osa ja aivopuoliskojen rangaistus. 12 paria kallonhermoja tulee esiin aivojen pohjasta.\nAivojen pitkittäisleikkaus (oikea puoli)\n1 - selkäytimen yläosa; 2 - pitkulainen, 3 - silta, 4 - pikkuaivo; 5 - keskiaivot; 6 - nelinkertainen; 7 - diencefaloni; 8 - aivopuoliskojen aivokuori; 9 - corpus callosum, joka yhdistää oikean pallonpuoliskon uuteen; 10 - näköhermojen leikkauspiste; 11 - hajusipulit.\nAivojen osat ja niiden toiminnot\nTässä ovat ytimet lähtevillä kallon> hermopareilla:\nXII - kielen alle; XI - lisä; X - vaeltelu; IX - kielen ja nielun hermot\nJohtava - aivojen selkäydinten ja päällekkäisten osien yhteys.\n1) hengitys-, sydän- ja ruuansulatuskanavan toiminnan säätely;\n2) ruoan syljenerityksen, pureskelun, nielemisen refleksit;\n3) suojarefleksit: aivastelu, vilkkuminen, yskä, oksentelu;\nsisältää ytimiä: VIII - kuulo; VII - kasvojen; VI - ohjaaminen; V - kolmoishermot.\nJohtava - sisältää nousevia ja laskevia hermoreittejä ja hermokuituja, jotka yhdistävät pikkuaivopuoliskot keskenään ja aivokuoren kanssa. Refleksi - vastuussa vestibulaarisista ja kohdunkaulan reflekseistä, jotka säätelevät lihasten sävyä. kasvojen lihakset.\nAivopuoliskot ovat toisiinsa yhteydessä ja muodostuvat harmaasta ja valkoisesta aineesta.\nVapaaehtoisten liikkeiden koordinointi ja kehon aseman säilyttäminen avaruudessa. Lihasäänen ja tasapainon säätö.\nRetikulaarinen muodostuma on hermokuitujen verkosto, joka kietoo yhteen aivorungon ja diencephalonin. Tarjoaa aivojen nousevien ja laskevien reittien vuorovaikutuksen, eri kehon toimintojen koordinoinnin ja keskushermoston kaikkien osien herkkyyden säätämisen.\nEnsisijaisten näkö- ja kuulokeskusten ytimillä.\nYtimillä IV - okulomoottori III - estävät hermot.\n1) suuntautuvat refleksit visuaalisiin ja äänen ärsykkeisiin, jotka ilmenevät pään ja vartalon kääntymisessä;\n2) lihasten sävyn ja kehon asennon säätely.\na) talamus (optinen tuberkula), jossa on ydin optisen hermoparin ytimistä;\nKaikkien aisteista saapuvien tietojen kerääminen ja arviointi. Tärkeimpien tietojen eristäminen ja siirtäminen aivokuorelle. Tunnekäyttäytymisen säätely.\nAutonomisen hermoston korkein subkortikaalinen keskus ja kaikki kehon elintärkeät toiminnot. Kehon sisäisen ympäristön ja aineenvaihduntaprosessien pysyvyyden varmistaminen. Motivoidun käyttäytymisen säätäminen ja suojaavien reaktioiden tarjoaminen (jano, nälkä, kylläisyys, pelko, raivo, ilo ja tyytymättömyys). Osallistuminen unen ja herätyksen muutokseen.\nBasal ganglia (subkortikaaliset ytimet)\nRooli motorisen toiminnan säätelyssä ja koordinoinnissa (yhdessä talamuksen ja pikkuaivojen kanssa). Osallistuminen kohdennettujen liikkeiden, oppimisen ja muistin ohjelmien luomiseen ja muistamiseen.\nSuurten pallonpuoliskojen kuori\nMuinainen ja vanha aivokuori (haju- ja viskeraaliset aivot) Sisältää ensimmäisen hajuhermoparin ytimet.\nMuinainen ja vanha aivokuori yhdessä joidenkin subkortikaalisten rakenteiden kanssa muodostavat limbisen järjestelmän, joka:\n1) vastaa synnynnäisistä käyttäytymistoimista ja tunteiden muodostumisesta;\n2) tarjoaa homeostaasin ja kontrolloi reaktioita, joiden tarkoituksena on lajin itsensä säilyttäminen ja säilyttäminen:\n3 vaikuttaa autonomisten toimintojen säätelyyn.\n1) Suorittaa korkeampaa hermostollista toimintaa, on vastuussa monimutkaisesta tietoisesta käyttäytymisestä ja ajattelusta. Moraalin, tahdon, älykkyyden kehitys liittyy aivokuoren toimintaan.\n2) Suorittaa kaiken aisteista tulevan tiedon havaitsemisen, arvioinnin ja käsittelyn.\n3) Koordinoi kaikkien kehojärjestelmien toimintaa.\n4) Tarjoaa kehon vuorovaikutuksen ulkoisen ympäristön kanssa.\nAivokuori on fylogeneettisesti aivojen nuorin muodostuminen. Aukkojen takia aikuisen aivokuoren kokonaispinta-ala on 1700-2000 cm2. Aivokuori sisältää 12-18 miljardia hermosolua, jotka sijaitsevat useissa kerroksissa. Kuori on 1,5-4 mm paksu harmaata ainekerros.\nAlla olevassa kuvassa esitetään aivokuoren toiminnalliset alueet ja lohkot.\nHarmaan ja valkoisen aineen sijainti\nKuori on harmaata ainetta, valkoinen aine on kuoren alla, valkoisessa aineessa on harmaata ainetta klustereita ytimien muodossa\nLiikkeiden hallinta, kyky erottaa ärsytykset\nRefleksien kaaret, jotka erottavat äänen ärsykkeet\nMaku- ja hajuvyöhykkeet\nMaun ja hajun erottamisen refleksit\nVisuaalisten ärsykkeiden erottaminen\nAivokuoren aistinvaraiset ja motoriset alueet\nVasen pallonpuolisko ("henkinen", looginen) - - vastaa puhetoiminnan, puhumisen, kirjoittamisen, laskemisen ja loogisen ajattelun säätelystä..\nOikea pallonpuolisko ("taiteellinen", emotionaalinen) - - osallistuu visuaalisten, musiikillisten kuvien, esineiden muodon ja rakenteen tunnistamiseen tietoisessa suunnassa avaruudessa.\nPoikkileikkaus vasemmasta pallonpuoliskosta aistikeskusten läpi\nKehon edustus aivokuoren herkällä alueella. Jokaisen pallonpuoliskon herkkä alue saa tietoa lihaksista, ihosta ja sisäelimistä kehon vastakkaisella puolella.\nOikean pallonpuoliskon poikkileikkaus moottorikeskusten läpi\nKehon edustus aivokuoren motorisella alueella. Jokainen moottorivyöhykkeen osa ohjaa tietyn lihaksen liikettä.\nBiologia taulukoissa ja kaavioissa. / Edition 2е, - SPb.: 2004.\nRezanova E.A. Ihmisen biologia. Taulukoissa ja kaavioissa. / M.: 2008.\nTaulukko "Aivojen osien toiminnot"\nAlexander Myasnikov vastaa Infourok-projektin käyttäjien kysymyksiin\nAnalysoimme kaiken, mikä huolestuttaa sinua.\n19. kesäkuuta 2020 19:00 (Moskovan aika)\nAivojen osien toiminnot\nRooli motorisen toiminnan säätelyssä ja koordinoinnissa (yhdessä talamuksen ja pikkuaivojen kanssa).\nOsallistuminen kohdennettujen liikkeiden, oppimisen ja muistin ohjelmien luomiseen ja muistamiseen.\nAivopuoliskot ovat toisiinsa yhteydessä ja muodostuvat harmaasta ja valkoisesta aineesta\nVapaaehtoisten liikkeiden koordinointi ja kehon aseman säilyttäminen avaruudessa. Lihasäänen ja tasapainon säätö\nMedulla oblongatan toiminnot\nTässä ovat ytimet lähtevillä kallonhermopareilla (hypoglossal, lisävaruste, vagus, glossopharyngeal)\nJohtava - aivojen selkäydinten ja päällekkäisten osien yhteys\nhengitys-, sydän- ja verisuonijärjestelmän toiminnan säätely;\nruoan syljenerityksen, pureskelun, nielemisen refleksit;\nsuojarefleksit: aivastelu, vilkkuminen, yskä, oksentelu\nThalamus (optinen tuberkula, jossa on näköhermon ytimet)\nKaikkien aisteista saapuvien tietojen kerääminen ja arviointi. Tärkeimpien tietojen eristäminen ja siirtäminen aivokuorelle. Tunnekäyttäytymisen säätely\nAutonomisen hermoston korkein subkortikaalinen keskus ja kaikki kehon elintärkeät toiminnot.\nKehon sisäisen ympäristön ja aineenvaihduntaprosessien pysyvyyden varmistaminen.\nMotivaatiokäyttäytymisen ja puolustusreaktioiden (jano, nälkä, kylläisyys, pelko, raivo, ilo) säätely.\nOsallistuminen unen ja herätyksen muutokseen\nNelinkertainen primaaristen näkö- ja kuulokeskusten ytimillä\nAivot, joissa on okulomoottorin ytimet ja estävät hermoja\nsuuntautumisrefleksit visuaalisiin ja äänen ärsykkeisiin, jotka ilmenevät pään ja rungon kääntymisessä;\nlihasten sävyn ja kehon asennon säätäminen\nAivokuoren alueiden toiminnot\nLiittyy moniin käyttäytymisen ja persoonallisuuden näkökohtiin\nKoordinoi yksittäisiä liikkeitä\nSomaattisen moottorin alue\nLähettää signaaleja vapaaehtoisia liikkeitä suorittaville lihaksille\nHakee aistitietoja ihosta, lihaksista, nivelistä ja elimistä\nAnalysoi aistien reseptorien tietoja\nVisuaalinen assosiatiivinen vyöhyke\nAnalysoi tietoja ja muodostaa kuvan\nEnsisijainen visuaalinen alue\nVastaanottaa hermoimpulsseja silmistä\nTulkitsee puhuttua kieltä\nKuulon assosiatiivinen vyöhyke\nAnalysoi äänitiedot niin, että tunnistamme sanat ja melodiat\nMäärittää äänen ominaisuudet, kuten äänenvoimakkuuden ja äänenvoimakkuuden\nOlennaista puheen muodostumiselle\nMuu metodinen. materiaaleja\nYhteenvetotaulukko, jossa on lyhyt kuvaus aivojen alueiden rakenteellisista ominaisuuksista ja toiminnoista. Kokoonpanossa käytettiin ilmoitettujen kirjoittajien sähköisen oppikirjan materiaalia.\nAineistoa voi käyttää opettaja oppitunnilla sekä opiskelijat toistamisen ja itsevalmistelun aikana biologian lopputodistukseen.\nNikitina Nadezhda Nikolaevna Kirjoita 3538 14.9.2018\nLisää tekijänoikeusmateriaalia ja hanki palkintoja Info-oppitunnilta\nViikoittainen palkintopotti 100 000 RUB\nOlet kiinnostunut näistä kursseista:\nMateriaalin sivustolle lähettäneet käyttäjät ottavat vastuun itse materiaalia ja sen sisältöä koskevien kiistojen ratkaisemisesta. Sivuston toimittajat ovat kuitenkin valmiita tarjoamaan kaikenlaista tukea ongelmiin, jotka liittyvät sivuston työhön ja sisältöön. Jos huomaat, että materiaaleja käytetään laittomasti tällä sivustolla, ilmoita asiasta sivuston hallinnolle palautelomakkeen kautta.\nKaikki sivustolle lähetetyt materiaalit ovat sivuston kirjoittajien luomia tai sivuston käyttäjien lähettämiä, ja ne esitetään sivustolla vain tiedoksi. Materiaalien tekijänoikeudet kuuluvat niiden tekijöille. Sivustomateriaalin osittainen tai täydellinen kopiointi ilman sivuston hallinnon kirjallista lupaa on kielletty! Toimituksellinen mielipide voi poiketa kirjoittajien mielipiteistä.\n55. Tutki oppikirjan materiaalia ja täytä kaavio "Aivojen rakenne".\nAivopuoliskot (suuret pallonpuoliskot) Pikkuaivot Runko\nydin keskiaivot silta diencephalon\n56. Tarkastellaan piirustusta, joka kuvaa ihmisen aivoja. Kirjaudu kuvaan aivojen osoitetut osat.\n57. Täytä taulukko.\nAIVOJEN OSASTOT JA NIIDEN TOIMINNOT\nYdin heijastava ja johtava\nSilta purutoiminto ja ilmeet\nvisuaalisen tiedon ensisijaisen käsittelyn keskukset. katseen suunnan hallinta ja visuaalisen järjestelmän lisääminen\nreagoi voimakkaisiin, ankariin ääniin, asettamalla kuulojärjestelmän valppaammaksi\non kaikenlaisten aistimusten analysointikeskus hajua lukuun ottamatta\netuytimet ovat parasympaattisten vaikutusten keskus, takaosat ovat sympaattisten vaikutusten keskus, samoin kuin nälän ja janon keskukset\n58. Tarkastellaan kuvaa. Mikä aivojen osa on kuvattu siinä? Kuvaile sen rakennetta ja toimintaa.\nRakenne: pinta on peitetty harmaata ainekerroksella, joka muodostaa pikkuaivokuoren ja muodostaa käänteitä - pikkuaivon lehdet erotettuina urilla.\nTärkein tarkoitus on täydentää ja korjata moottorikeskusten toimintaa. Vastaa yleensä liikkeiden koordinoinnista.\nSe on hermo-johto, joka makaa nikamien muodostamassa nikamakanavassa. Se ulottuu niskakyhmästä foramenista lannerangaan. Sen yläpuolella kulkee pitkänomaisen syvennyksen alueelle, sen alapuolella päättyy kartiomaisella teroituksella päätekierteellä.\nSelkäydin on peitetty useilla kalvoilla: dura mater, arachnoid ja pehmeä. Aivo-selkäydinneste kiertää araknoidisen ja pehmeän kalvon välillä - selkäydinneste, joka ympäröi selkäydintä ja osallistuu aktiivisesti selkäytimen aineenvaihduntaan.\nSelkäydin (CM) poikkileikkaukseltaan muistuttaa perhosia. Keskellä on harmaa aine, joka koostuu hermosoluista. Reunalla on valkoinen aine, joka muodostuu hermosolujen prosesseista.\nSM: n harmaassa aineessa on kaksi etuosan ulkonemaa (etusarvet), kaksi sivuttaista (sivusarvet) ja kaksi takaosaa (takasarvet). Seuraavassa artikkelissa tutkitaan refleksikaaria, joten tämä tieto on meille erittäin hyödyllistä. Harmaan aineen sarvissa ovat neuronit, jotka ovat osa refleksikaaria.\nLukuisat hermokuidut lähestyvät selkäytimen takaosan sarvia, jotka yhdistettynä muodostavat nippuja - takaosan juuret. Lukuisia hermokuituja syntyy selkäytimen etuosasta, jotka muodostavat - etujuuret.\nValkoinen aine koostuu lukuisista hermokuiduista, joiden niput muodostavat narut. Selkäytimen polut on jaettu nouseviin - reseptoreista aivoihin ja laskeviin - aivoista efektorielimiin. Selkäytimestä lähtee 31 paria selkäydinhermoja.\nSelkäytimellä on kaksi tärkeää tehtävää:\nSelkäytimen harmaassa aineessa sijaitsevien hermosolujen ansiosta ne ovat osa refleksejä tuottavia refleksikaaria.\nSelkäytimessä on valkoista ainetta, joka sisältää lukuisia hermokuituja, jotka muodostavat nippuja ja johdot harmaata ainetta.\nAivot ja niiden jakaumat\nSeuraavaksi tutkitaan ihmisen aivoja, keskushermoston monimutkaista pääelintä, joka sijaitsee luotettavassa luun astiassa - kallossa. Keskimääräinen aivopaino on 1300 - 1500 grammaa.\nHuomaa, että aivojen painolla ei ole mitään tekemistä henkisen kyvyn kanssa: esimerkiksi Albert Einsteinin aivot painivat 1230 grammaa - vähemmän kuin keskimääräinen ihminen. Älykkyys määräytyy todennäköisemmin aivojen hermoverkkojen monimutkaisuuden ja haarautumisen perusteella, mutta ei massan perusteella.\nIhmisen aivoissa erotetaan viisi osaa: pitkänomainen, takaosa (silta ja pikkuaivo), keski-, väli- ja terminaali. Muinaisimmat jakaumat - pitkänomainen, taka- ja keskiosa - muodostavat aivorungon, joka on rakenteeltaan samanlainen kuin selkäydin. Joskus väliosaan viitataan myös aivorungossa. 12 paria kallonhermoja ulottuu aivorungosta.\nTerminaaliset aivot eroavat aivorungon rakenteesta; se on valtava (noin 14 miljoonaa) hermosoluja, jotka muodostavat aivokuoren (CBP). Neuronit on järjestetty useisiin kerroksiin, niiden prosessit muodostavat tuhansia synapseja muiden neuronien ja niiden prosessien kanssa. Korkeamman hermostollisen toiminnan keskukset sijaitsevat KBP: ssä - muisti, ajattelu, puhe.\nAloitamme jännittävän matkan aivojen alueilla. Sinulle on periaatteessa tärkeää erotella ja muistaa eri osastojen toiminnot, käytä siksi mielikuvitustasi!)\nAivojen vanhin osa. Muista, että se säätelee elintärkeitä toimintoja: sydän-, verisuonijärjestelmää, hengitystä ja ruoansulatusta. Suojarefleksien keskukset ovat keskittyneet tähän - oksentelu, aivastelu, yskä.\nVarolievin silta suorittaa johtavan tehtävän: kaikki laskevat ja nousevat hermoreitit kulkevat sillan läpi. Hän ohjaa myös kasvojen, kyynelrauhasen, kasvojen ja purulihasten työtä.\nAivopuolella on omat pallonpuoliskot, jotka ovat yhteydessä toisiinsa. Aivokuori muodostuu harmaasta aineesta, aivokuoren alapuolisia ytimiä ympäröi valkoinen aine.\nPikkuaivo osallistuu vapaaehtoisten liikkeiden koordinointiin, auttaa ylläpitämään ruumiin asemaa avaruudessa ja säätelee sävyä ja tasapainoa. Aivojen ansiosta liikkeemme ovat selkeitä ja sujuvia.\nKeskiaivoissa on nelinkertaisen ylempi (edessä) ja alempi (takana) tuberkulli. Neljän hengen ylempät tuberkulot ovat vastuussa visuaalisen suuntautumisen refleksistä ja alemmat kuuloreaktion refleksistä..\nMitä visuaalisen orientaation refleksi ilmaistaan? Kuvittele kävelevän pimeässä huoneessa. Sen kulmassa ruutu loistaa mukavasti, sivuston (tietysti) studarium on näkyvissä =) Ja sitten visuaalinen suuntautumisrefleksi alkaa: liikutat silmiäsi, käännät päätäsi henkisen valon lähteen suuntaan. Älä unohda säätää oppilaan kokoa ja silmien majoitusta - kaikki tämä on visuaalinen refleksi.\nKuulonsuunnan refleksi on myös välttämätön meille. On hyvä, jos olet hiljaa lukiessasi opetusohjelmaa nyt. Yhtäkkiä puhelimesi alkaa soida: lopetat heti lukemisen ja suuntaat äänen lähteeseen - puhelimeen. Tämän suuntaavan refleksin ansiosta voimme määrittää äänilähteen sijainnin suhteessa meihin (vasen, oikea, takana, edessä).\nKeskiaivot suorittavat myös johtavan toiminnan, osallistuvat lihasten sävyn ja kehon asennon säätelyyn.\nHaluan muistuttaa teitä siitä, että meidän tutkima hypotalamus, siihen liittyvä aivolisäke, käpylisä ja talamus kuuluvat diencephaloniin. Tiedät, että hypotalamus ohjaa aivolisäkettä - hormonaalisten rauhasten johtajaa, joten hypotalamuksen toiminnot ovat: proteiinien, rasvojen ja hiilihydraattien aineenvaihdunnan säätely sekä vesi-suolan aineenvaihdunta.\nLisäksi hypotalamus ohjaa sympaattista ja parasympaattista järjestelmää, säätelee ruumiinlämpöä ja on vastuussa uni- ja herätysjaksoista. Hypotalamus sisältää nälän ja kylläisyyden keskukset..\nKoostuu aivokuoren rakenteista ja aivokuoresta (CBP). KBP: n pinta on keskimäärin 1,5-1,7 m 2. Tällainen suuri pinta-ala johtuu siitä, että KBP muodostaa suolen korvakkeita ja uria - syvennyksiä kierteiden välillä.\nKuori sisältää useita solukerroksia, joiden väliin muodostuu lukuisia haarautuneita sidoksia. Huolimatta siitä, että aivokuori toimii yhtenä mekanismina, sen eri osat analysoivat tietoa eri ääreisreseptoreista, jotka I.P. Pavlov kutsui analysaattoreiden kortikaaliset päät.\nVisuaalisen analysaattorin aivokuoren esitys sijaitsee PCP: n niskakyhmässä, tässä yhteydessä henkilö, joka putoaa pään takaosaan, näkee "kipinöitä silmistä", kun tämän lohkon neuronit ovat mekaanisesti innoissaan iskun takia..\nKuunteluanalysaattorin aivokuori edustaa aivokuoren ajallista lohkoa.\nMuista, että moottorianalysaattorin kortikaalinen esitys - moottorivyöhyke - sijaitsee keskellä etupuolella (precentral) ja ihoanalysaattorin - aistivyöhykkeen - keskimmäisessä (postcentral) gyrusissa.\nAjattele sitä! Suoritettaessa mitä tahansa vapaaehtoista (tietoista) liikettä hermoimpulssi syntyy juuri precentral gyrusin hermosoluissa, josta se aloittaa pitkän polun aivorungon, selkäytimen läpi ja lopulta saavuttaa efektorielimen.\nIhoreseptoreiden impulssit saavuttavat postcentral gyrus -hermosolujen - aistien osan, jonka ansiosta saamme heiltä tietoa ja tiedostamme omat aistimme..\nEri elimille osoitettujen näissä kouristuksissa olevien neuronien lukumäärä ei ole sama. Joten käden sormien projektioalue vie paljon tilaa, mikä tekee sormien hienoista liikkeistä mahdollisia. Rungon lihasten projektioalue on paljon pienempi kuin sormien pinta-ala, koska rungon liikkeet ovat tasaisempia ja vähemmän monimutkaisia.\nMeidän tutkimiamme aivojen alueita, joilla saapuvan informaation muutos ja analyysi tapahtuu, kutsutaan KBP: n assosiaatiovyöhykkeiksi. Nämä vyöhykkeet yhdistävät CBD: n eri osat, koordinoivat sen työtä, niillä on tärkeä rooli ehdollisten refleksien muodostumisessa.\nTietoinen aktiivisuutemme on aivopuolipallojen aivokuoressa: mikä tahansa tietoinen liike, mikä tahansa tunne (lämpötila, kipu, kosketus) - kaikella on edustus CBP: ssä. Kuori on perusta viestinnälle ulkoisen ympäristön kanssa, sopeutumiseen siihen. CBP on myös ajatteluprosessin ydin. Ymmärrät yleensä, kuinka hyvin sinun on arvostettava häntä ja kuinka hyvin tunnet tämän aiheen :)\nOlet todennäköisesti kuullut, että toiminnallisesti oikea ja vasen pallonpuolisko ovat erilaiset. Vasemmalla pallonpuoliskolla ovat abstraktin ajattelun mekanismit (kielellinen kyky, analyyttinen ajattelu, logiikka) ja oikealla pallonpuoliskolla - konkreettinen-kuvitteellinen (mielikuvitus, tietojen rinnakkainen käsittely). Traumalla, vasemman pallonpuoliskon vaurioitumisella puhe voi heikentyä.\nTraumaattisen selkäydinvamman tasosta riippuen kuva neurologisista häiriöistä ilmenee eri tavoin. Mitä korkeampi vaurion taso, sitä enemmän hermoreittejä "katkeaa" aivoista. Joten esimerkiksi lannerangan loukkaantumisella käsivarsien liikkeet säilyvät ja kohdunkaulavammalla käsivarsien liikkeet ovat mahdottomia.\nJoskus aivohalvauksen (aivokudoksen verenvuoto) tai loukkaantumisen jälkeen kehon toiselle puolelle kehittyy halvaus (täydellinen liikkumisen puute). Tietäen anatomian voit satuttaa johtopäätöksen: jos liikkeet katosivat oikeaan käteen ja jalkaan, aivohalvaus tapahtui vasemmalla.\nMiksi on olemassa sellainen malli? Tosiasia on, että hermokuidut, jotka tulevat precentral gyrusista työelimiin - lihakset, muodostavat ns. Toisin sanoen yksinkertaisesti sanottuna: jotkut hermot, jotka menivät vasemmalta pallonpuoliskolta, menevät oikealle puolelle ja päinvastoin - hermot oikealta pallonpuoliskolta menevät vasemmalle puolelle.\nTämän artikkelin on kirjoittanut Juri Sergeevich Bellevich, ja se on hänen henkinen omaisuutensa. Tietojen ja esineiden kopioinnista, jakelusta (mukaan lukien kopiointi muille Internet-sivustoille ja resursseille) tai muulle käytölle ilman tekijänoikeuksien haltijan etukäteen antamaa lupaa rangaistaan lailla. Katso artikkelin materiaalit ja lupa käyttää niitä Bellevich Juri.\nAivojen rakenne ja toiminta. Pitkät, taka-, keski-, väli- ja aivojen aivot\nIhmisen aivot eivät ole vain henkisen elämän substraatti, vaan myös kaikkien kehon prosessien säätelijä. Aivojen asteittainen kehitys korkeammilla kädellisillä, aluksi työkalun, sitten työvoiman ja puheen ilmaisun ansiosta, antoi ihmisille mahdollisuuden kvalitatiivisesti erottua eläinmaailmassa ja ottaa hallitseva asema luonnossa.\nAivot sijaitsevat kallonontelossa. Yksilölliset vaihtelut nykyaikaisen ihmisen aivojen massassa ovat hänen lahjakkuutensa tasosta riippumatta melko suuret (useimmiten 1,1-1,7 kg). Tällaisissa rajoissa oli I.P.Pavlovin (1653), D.I.Mendelejevin (1571) ja muiden suurten ihmisten aivopaino. Tämän lisäksi I.S.Turgenevin (2012), Byronin (1807g), I.F.Schillerin (1785g) aivopaino ylitti enimmäispainon, ja Anatole Francella (1017g) oli pienin massa, joka tunnetaan nykyaikaisesta ihmisestä..\nVastasyntyneen aivot painavat keskimäärin 330-400 grammaa. Alkion aikana ja ensimmäisinä elinvuosina aivot kasvavat voimakkaasti, mutta vasta 20-vuotiaana ne saavuttavat lopullisen koon.\nAivoissa on viisi jakoa:\ntakaaivot, jotka koostuvat ponista ja pikkuaivosta;\nkeskiaivot, mukaan lukien aivojen jalat ja nelinkertainen;\ndiencephalon, jonka päämuodot ovat talamus ja hypotalamus;\netuosan (terminaali) aivot, joita edustaa kaksi isoa pallonpuoliskoa.\nNeljä ensimmäistä muodostavat aivorungon, joka on vanhin filogeneettisesti. Aivopuoliskot ovat suhteellisen nuoria muodostumia.\nMedulla oblongata on selkäytimen suora jatko ylöspäin, mikä selittää sen nimen, ja edestä se siirtyy takaaivoihin. Sen takapää on kapea ja etuosa on laajentunut.\nMedulla oblongatan etu- ja takapinnalla on yksi pitkittäinen ura, joka on suora jatko selkäytimen samoille urille. Etupuolen sivuilla on yksi ulkonema, jota kutsutaan pyramidiksi.\nMedulla oblongatan rakenne\nJos leikkaat pitkänomaisen solun poikki, leikkauksen pinnalla näet harmaata ainesta (hermosolujen klustereita), joita kutsutaan oliiveiksi, retikulaarinen muodostuminen (erityyppisten solujen diffuusi kertyminen, joka on tiheästi kietoutunut monien eri suuntiin menevien kuitujen kanssa).\nMedulla oblongatan toiminnot: verkkokalvon muodostumista esiintyy myös muissa aivojen osissa, ja sillä on tärkeä rooli keskushermoston kaikkien osien herkkyyden ja sävyn säätelyssä jne. Ne liittyvät kehon liikkeiden, aineenvaihdunnan, hengityksen ja verenkierron tasapainon ja koordinaation säätelyyn. Tässä ovat imemisen, nielemisen, yskimisen, aivastelun, vilkkumisen refleksien keskukset.\nValkoinen aine koostuu kuiduista, joita pitkin hermoimpulssit kulkevat takaaivoista selkäytimeen ja vastakkaiseen suuntaan..\nPons ja pikkuaivo - aivot\nTaka-aivot sisältävät ponit ja pikkuaivot. Silta sijaitsee keskiaivon ja pitkänomaisen medullan välissä. Se näyttää yhdistävän heidät, minkä vuoksi sillä on tämä nimi.\nSen sisäinen rakenne muistuttaa pitkänomaisen sydämen rakennetta, ts. sisältää harmaan ja valkoisen aineen alueita. Harmaa aine muodostaa kallon hermojen keskukset, tässä verkkokalvomuodostus on sama kuin pitkänomaisessa medulla (katso kuva yllä).\nHermoimpulssien polut kulkevat sillan läpi alaosista ylempiin ja vastakkaiseen suuntaan. Aivoon liittyy keskuksia ja hermokuituja.\nAivot sijoitetaan aivopuolipallojen niskakyhmyjen alle, ponssin ja pitkänomaisen sydämen taakse. Se koostuu kahdesta pallonpuoliskosta ja pienestä niiden välissä sijaitsevasta osasta, niin kutsutusta matosta.\nPikkuaivo sisältää kerroksen harmaata ainetta - aivokuori. Sen pinta koostuu kapeista mutkista. Pikkuaivon paksuudessa, valkoisen aineen joukossa, sijaitsevat harmaan aineen ytimet. Jalkojen avulla aivoputki on yhdistetty pitkulaiseen ja keskiaivoon, sillaan ja niiden läpi koko hermostoon.\nAivojen päätehtävä on sekä vapaaehtoisten että tahattomien liikkeiden koordinointi. Sen avulla suoritetaan kaulan, rungon, raajojen lihasten tasapainon ja liikkeen toiminnot, lihassävy säilyy. Tämän todistavat kokeet. Pienten pikkuaivokuoren alueiden tuhoaminen eläimillä ei aiheuta merkittäviä toimintahäiriöitä.\nPuolen pikkuaivon poistamiseen liittyy kuitenkin vakavia liikehäiriöitä kehon puolella, josta leikkaus tehtiin. Ajan myötä rikkomusten vakavuus vähenee, mutta ne eivät häviä kokonaan.\nPikkuaivojen tuskallisilla vaurioilla ihmisillä kehittyy nopea väsymys, raajojen vapina, lihasten sävy, tasapaino, ulottuvuus, kehon liikkeiden ja puheen häiriöt.\nKvaternaariset ja aivorungot - keskiaivot\nKeskiaivot sijaitsevat takaaivojen ja diencephalonin välissä, ja siksi ne suorittavat näiden osastojen morfologiset ja toiminnalliset yhteydet. Hermo kulkee sen läpi ylös ja alas, siinä sijaitsevat näkökorttikeskukset, kuulo, lihasäänet, kahden kallonhermon ydin.\nKeskiaivojen rakenne (poikkileikkaus)\nKeskiaivoja edustaa nelinkertainen levy, aivojen jalat ja käpylisä, joka kuuluu sisäisen erityksen elimiin. Sen tutkituin tehtävä on säätää ihopigmenttien muodostumista. Aivojen jalat yhdistävät keskiaivot takaosaan.\nKeskiaivotoiminnot: muunnetaan vastaanotetut ääni- ja visuaaliset signaalit motorisiksi toiminnoiksi. Esimerkiksi kovalla äänellä me käännymme refleksiivisesti lähteeseen. Kun ärsyttävä aine tulee näkökenttään, me käännymme automaattisesti siihen. Keskiaivot osallistuvat myös lihasten sävyn ylläpitämiseen, normaalin kehon asennon ylläpitämiseen avaruudessa ja varmistavat luurankolihasten valmiuden suorittaa komentoja.\nThalamus ja hypotalamus - diencephalon\nEdessä keskiaivo kulkee välituotteeseen, se päättyy aivorungoon. Diencephalon koostuu optisista kukkuloista (talamus) ja hypotalamuksen alueesta (hypotalamus). Näön, aineenvaihdunnan, lämmönsäätelyn ja hajun subkortikaalikeskukset (toisin kuin aivokuoren keskukset). Siksi diencephalonin toiminnot ovat erilaisia..\nVisuaaliset kukkulat ovat tärkein hermoreittien kerääjä aivopuoliskoille ja sieltä pois; sisältää harmaata ainesta - hermosolujen klustereita. Täällä tapahtuu saapuvan tiedon nopea käsittely, jakaminen, vaihtaminen tiettyihin aivopuoliskojen osiin kehon eri osista..\nHypotalamuksen alue (hypotalamus) on monimutkainen rakenne talamuksen alapuolella, sisältää monia ytimiä. Se liittyy aivokuoreen, talamukseen, pikkuaivoon ja menee aivolisäkkeeseen..\nsydän- ja verisuonijärjestelmän toiminnan säätely;\nhormonaalisten rauhasten, ruoansulatuskanavan, virtsaamisen säätely;\nunen ja herätyksen, tunteiden jne. säätely.\nEdessä oleva diencephalon kulkee aivopuoliskoihin.\nVasen ja oikea puolipallo - etuosan (terminaali) aivot\nAivopuoliskot on esitetty oikealla ja vasemmalla, jotka on erotettu pitkittäisellä rakolla. Jokainen pallonpuolisko koostuu harmaasta aineesta - kuoresta ja sitä syvemmällä sijaitsevista solmuista (ytimistä), joiden välissä on valkoinen aine. Kuori peittää puolipallot ulkopuolella.\nAivokuoresta syvälle aivoihin on hermoprosesseja, jotka muodostavat kuidut, jotka massallaan muodostavat valkoisen aineen - valkoisen kudoksen, joka toimii hermoimpulssien johtimena. Valkoisessa aineessa on hermosolujen klustereita - harmaan aineen solmut (ytimet). Tämä on puolipallojen vanha osa, jota kutsutaan rekvisiitaksi. Hermostollisen aktiivisuuden subkortikaaliset keskukset sijaitsevat täällä..\nAivopuolipallojen lohkot ja urat\nAivopuolipallojen pinta on ikään kuin kerätty erikokoisiksi taitteiksi. Siksi niiden väliset halkeamat, urat ja mutkat ovat näkyvissä. Puolipallojen kolme syvintä uraa erotetaan:\nNe ovat tärkeimmät suuntaviivat aivopuoliskojen jakamiseksi neljään pää lohkoon:\nSivusuuntainen ura erottaa ajallisen lohkon etu- ja parietaalilohkoista. Keskusura rajaa etu- ja parietaalilohkoja. Niskakalvo on reunustettu parietaalisella niskakalvon-parietaalisen sulcuksen läpi, joka sijaitsee puolipallojen keskipinnan puolella..\nAivopuolipallojen sisällä on onteloita, joita kutsutaan kammioiksi. Tällaisia kammioita on kaksi - yksi oikealla, toinen vasemmalla pallonpuoliskolla. Ne kytkeytyvät aivorungon kolmanteen ja neljänteen kammioon ja sitten selkäytimen sisäpuoliseen kanavaan sekä aivokalvojen alla olevaan tilaan..\nKammiot ja tilat ovat täynnä nestettä (aivo-selkäydinneste) ja muodostavat yhden hydrodynaamisen järjestelmän, joka yhdessä verenkiertoelimistön kanssa varmistaa aineenvaihdunnan hermostossa ja luo myös luotettavan mekaanisen suojan hermosoluille.\nYhteenvetona aivojen rakenteen kuvauksesta voidaan todeta, että sen jakaminen eri osioihin on ehdollista ja tehdään tutkimuksen helpottamiseksi. Itse asiassa ne ovat yhteydessä toisiinsa ja toimivat kokonaisuutena..\nSe sijaitsee kallon kallonontelossa. Paino noin 1,5 kg, tilavuus 1500 cm 3. 12 hermoparia lähtee GM: stä. Viimeinen osa on kehittynein - keskushermoston nuorin muodostus, jota edustavat suuret pallonpuoliskot. Se on 80 painoprosenttia muuntogeenistä. Aivorungolla viitataan lähinnä SM: tä sijaitseviin muuntogeenisiin osastoihin: pitkänomainen, taka-aivosilta, pikkuaivo, keskimmäinen, välituote. Tämä on GM: n vanhin osa. Toisin kuin SM, GM: llä ei ole segmentointia, ja harmaa aine jakautuu hermokeskuksia muodostavien ytimien muodossa. Puolipallot on peitetty myös harmaata ainekerroksella, joka muodostaa keskushermoston ylemmän osan - GM-kuoren.\nSuoritettujen toimintojen mukaan aistinvaraiset ja motoriset keskukset erotetaan; autonomisten ja henkisten toimintojen keskukset.\nGM-osastojen toiminnot ja rakenne\nJatkuu SM. Selkäydinkanava siinä laajenee ja muodostaa aivojen 4. kammion. Harmaassa aineessa ovat joidenkin kallonhermojen aistien ja motoriset ytimet. Vaurioitumisen yhteydessä ilmenee välitön kuolema hengityspysähdyksen tai sydämen pysähtymisen vuoksi.\n- johtava toiminta: valkoisen aineen kuidut muodostavat nousevia aistinvaraisia ja laskevia moottorireittejä.\n- refleksi: elintärkeät aineenvaihdunnan, ruoansulatuksen, hengityksen, verenkierron (verisuonten sävy, sydämen toiminta), ehdolliset, suojaavat ja vestibulaariset refleksit (kehon aseman ylläpitäminen avaruudessa) säätelykeskukset sijaitsevat täällä\nVaroljevin silta on pitkänomaisen harjan edessä paksunneen harjanteen muodossa. Sen valkoinen aine muodostaa laskevia ja nousevia polkuja. Harmaa aine - h-m-hermojen ytimet ja sillan omat ytimet.\n- johtava: valkoisen aineen kuidut yhdistävät GM: n päällekkäiset kohdat pitkänomaisen sydämen ja selkäytimen kanssa.\n- refleksi: tässä ovat ehdollisten refleksien keskukset, nielemis- ja kasvolihasten säätely, silmien liikkeet jne..\nPikkuaivot sijaitsevat sillan takana ja peittävät pitkänomaisen pohjan alhaalta. Koostuu kahdesta puolipallosta, jotka on yhdistetty matoon. Aivopuolen harmaa aine sijaitsee syvyydessä ytimien muodossa ja sen pinnalla vääntyvän aivokuoren muodossa, kerroksen ollessa 1-2,5 mm. Valkoinen aine muodostaa reittejä keskiaivojen, sillan, pitkänomaisen pään ja selkäytimen kanssa.\n- kaikkien monimutkaisten liikkeiden koordinointi\n- kehon tasapainon ylläpitäminen avaruudessa\n- asentojen ja lihasten sävyn säätely\n3) Keskiaivot = jalat + nelinkertainen.\nSijaitsee sillan ja diencephalonin välissä. Onteloa edustaa kapea kanava - Sylvian vesijohto, joka on yhteydessä aivojen 3. ja 4. kammioon. Kaikki nousevat polut BP-aivokuorelle ja pikkuaivolle kulkevat keskiaivojen läpi; laskeutuvat polut menevät selkäytimeen ja pitkänomaan.\n- punainen ydin - lihasten sävyn säätö ja kehon refleksihoito sen liikkeen aikana.\n- substantia nigra - monimutkaisten motoristen reaktioiden säätely, nieleminen, pureskelu, sormien liike.\n-tuberkulli 4 x kukkulaa: ensisijaiset kuulokeskukset (alemmat). Arvioidut reaktiot valostimulaatioon suorittavat ensisijaiset näkökeskukset (ylempi)\n4) diencephalon - hypo epi meta thalamus\nThalamus - 2 visuaalista tuberkulia ja geniculate-kappaleita. Aistien impulssit kaikista aisteista, lukuun ottamatta hajuaistoja, menevät talamukseen, prosessoidaan, saavat asianmukaisen tunnevärin ja menevät sitten BP-aivokuoreen.\n- kaiken tyyppisen yleisen herkkyyden subkortikaalinen keskus: kipu, näkö, kuulo.\n- osallistuu emotionaalisten reaktioiden muodostumiseen: viha, suru\nHypotalamus - sub-tuberous-alue - on tärkein subkortikaalinen keskus kaikkien elintoimintojen säätelylle. Hermokudoksen kautta hormonaalisten rauhasten avulla hypotalamus suorittaa säätelytoiminnon: neurosekretorisolut muodostuvat neurosekretorisoluihin: biologisesti aktiiviset aineet, jotka tulevat aivolisäkkeeseen. Yhdessä heidän kanssaan ne muodostavat yhden hypotalamuksen ja aivolisäkkeen järjestelmän, joka toimii palautteen periaatteella.\n- aineenvaihdunnan säätely,\n- homeostaasin ylläpidon varmistaminen\n- hormonaalisten rauhasten toimintakeskus\n- t: n ylläpitämisen säätely runko ja hikoilu\n- suojaavien reaktioiden tarjoaminen: ääni, pelko\n- osallistuminen unen ja herätyksen muutokseen\n- motivoituneen käyttäytymisen sääntely\nEpitalamus on vastuussa biorytmien synkronoinnista ulkoisen ympäristön rytmien kanssa.\nMetathalamus sisältää näön ja kuulon subkortikaaliset keskukset.\n5) Terminaalien aivot\nNuorin ja suurin osa keskushermostosta hermosolujen koon ja lukumäärän suhteen. Se sisältää BP-aivokuoren ja juovikkaat kappaleet / subkortikaaliset ytimet, jotka sijaitsevat BP: n sisällä, etulohkojen ja diencephalonin välissä..\n- motorisen toiminnan koordinointi\n- vaistomaisen käyttäytymisen säätely\nHarmaata ainekerros peittää virtalähteen pinnan 1,5-4 mm: n kerroksella. Suuri pinta-ala (1700-2000 cm 2) saavutetaan urilla ja mutkaisilla. Kolme syvintä uraa (keski-, lateraalinen, parieto-niskakyhmy) jakavat aivokuoren neljään eri toiminnalliseen lohkoon, ja aivokuori vastaanottaa keskipisteen impulsseja kaikista kehon reseptoreista. Jokaisella reseptorilaitteella on oma aivokuoren osa, jossa impulssi dekoodataan tunneiksi. KBP - ihmisen henkisen toiminnan aineellinen perusta.\nTakaraivon lohko - visio\nAjalliset lohkot - kuulo, ulkoa nähty ja kuultu.\nParietaalinen lohko - puheen ymmärtäminen; lämpötila, kipu, tuntoherkkyys.\nEtulohko - kirjoittaminen, puhuminen, ajattelu. Etuosa on mukana muodostamassa henkilökohtaisia ominaisuuksia, luovia prosesseja ja vetureita.\nLimbinen alue ohjaa sisäelinten toimintaa. Se muodostuu kahdesta kuoresta: muinaisesta ja uudesta, + aivokuoren rakenteista.\nLimbisen vyöhykkeen toiminnot:\n- synnynnäiset käyttäytymistoimet\n- autonomisten toimintojen säätäminen\nKuoren alla on BP: n valkoinen aine, joka muodostaa corpus callosumin. Se koostuu hermokuiduista, jotka yhdistävät CPD: n keskushermoston alaosiin; erilliset alueet 1. pallonpuoliskolla; molempien pallonpuoliskojen symmetriset osat.\nIhmisen aivoille on ominaista puolipallojen toiminnallinen epäsymmetria.\nVasen on abstrakti looginen ajattelu. On puhekeskuksia. Oikeakätinen\nOikea - mielikuvituksellinen ajattelu, luovat prosessit, kyky musiikkiin. Vasen.\nBPGM on siis keskushermoston korkein osasto, joka koordinoi kaikkien sisäelinten reaktioita.\nMiksi pää alkaa pyöriä, kun tupakoit?\nAstrosytooman aivokasvain: syyt, oireet, hoito\nKaikki nopeasti vaikuttavista uniapuvälineistä\nMitä silmien tummuminen ja huimaus voivat osoittaa?\nSkitsofrenia lapsilla ja nuorilla: merkit ja hoito\nKipu silmissä: syyt, mitä tehdä, hoito\nSyyt hanhenmakuisen tunteeseen\nKuinka hoitaa raskauden päänsärkyä\nKuinka kauan epilepsiapotilaat elävät??\nIäkkäiden potilaiden valtimoverenpaineen lääkehoito\nMiksi oikealla puolella on pään kipu?\nElämän ja kuoleman välillä. Venäläiset tutkijat ovat löytäneet tavan saada ihminen koomasta\nMiksi se piipittää päähäni ja miten päästä eroon siitä?\nMikä aiheuttaa pahoinvointia lämpötilan heikkous päänsärky\nArtikkelin sisältö Mikä on hypotalamus ja miten se liittyy aivolisäkkeeseen Mikä on aivolisäkkeen rakenteellinen heterogeenisuus? Mikä on aivolisäkkeen kääpiöHypotalamuksen toiminnotHypotalamuksessa on 32 paria ytimiä, jotka on jaettu 5 ryhmään: preoptinen, etuosa, keskimmäinen, takaosa ja ulkoinen.\nLievän henkisen hidastumisen oireet ja hoito\nMiksi päänsärky raskauden aikana? Kivun syyt, hoito ja ehkäisy\nPatologisen verisuonten vääntymätyypit


Gloryfy G3 BLACK POLARIZED - Partioaitta\nJoustavat ja erittäin kestävät, huippulaadukkaat Gloryfy-aurinkolasit polarisoiduilla antrasiittilinsseillä sekä mustilla sangoilla ja kehyksillä. Aurinkolaseilla on sekä UV A- että B-suojaus.\nJoustavat ja erittäin kestävät, huippulaadukkaat Gloryfy-aurinkolasit polarisoiduilla antrasiittilinsseillä sekä mustilla sangoilla ja kehyksillä. Aurinkolaseilla on sekä UV A- että B-suojaus. Erittäin hyvä optinen laatu – kaareville linsseille tarpeellinen prismakorjaus pitää kuvan vääristymättömänä. Joustavat kehykset ja sangat palaavat muotoonsa asennosta kuin asennosta!