Puheitani ja kirjoituksiani\nPuheitani, kirjoituksiani, valtuustoaloitteitani yms.\nKristillisdemokraatilla on oma identiteetti!\nJUHANI STARCZEWSKI. KD:n Jyväskylän paikallisosaston puheenjohtaja, KD:n Keski-Suomen piirihallituksen jäsen, KD:n puoluevaltuuston jäsen. Jyväskylä 28.06.2004\nVastaan Keskisuomalaisen pääkirjoitukseen 20.6. Ex-SKL/KD tunnetaan arvopuolueena ja periaateohjelmammekin alkaa seuraavasti: ”Suomen kristillisdemokraatit r.p. on elämänmyönteinen arvopuolue, jonka eettisenä lähtökohtana on Jumalan sana, Raamattu ja etenkin sen kymmenen käskyä.”\nKymmeneen käskyyn pohjaava moraali pitää yhtä terveen järjen ja omantunnon äänen kanssa, se on luonnollista moraalia.\nTällaista perustaa ei ole yhdelläkään muulla puolueella. Muissa puolueissa voi olla yksittäisiä henkilöitä, joilla on samantyyppinen henkilökohtainen näkemys tai kutsumus, mutta he ovat kyllä enemmän poikkeuksia kuin sääntö. Henkilö, joka kokee yhtä voimakkaasti kúin kristillisdemokraatti oman kristillisyytensä toisessa puolueessa, on vähän outo lintu ja kummajainen.\nOlemalla reilusta kristillisdemokraatti, voi tunnustautua sellaisiin arvoihin, jotka ovat todella kestäviä ja varmoja Mielestäni periaateohjelmamme perusta on paras mahdollinen kaikkien puolueiden joukossa.\nUskon, että kristillisdemokraateilla on oma tärkeä paikkansa suomalaisessa yhteiskunnassa eikä sen tarvitse muuttua muiden puolueiden kaltaiseksi, jotta kasvaisimme tai meistä tulisi ”hallituskelpoisia”. Kristillisdemokraatteina meidän ei pidä vähätellä tai hävetä itseämme emmekä saa antaa muidenkaan sitä tehdä, kertomatta miten asiat näemme.\nUskon, että kun kristillisdemokraatteina teemme työtä arvopohjamme ja periaatteidemme mukaisesti, niin aikanaan tulemme myös sitä enemmän niittämään, mitä enemmän saamme tätä kylvöä tehtyä. Periaatteisiimme, ohjelmiimme ja toimintaamme voi tutustua www.kristillisdemokraatit.fi-sivulla.\nKeskisuomalaisen I pääkirjoitus 20.6.2004\nBjarne Kalliksen luopuminen kristillisdemokraattien puheenjohtajuudesta kesken kauden on sanoma puolueen menestymisen vaikeuksista, jopa identiteetillisestä kriisistä. Kristillisdemokraattien kansanedustajien määrä on alentunut eikä se nyt päässyt edes europarlamenttiin. Ääniä on kertynyt kohtuullisesti, mutta kristillisdemokraatit ovat yksinään liian heikkoja kasvamiseen eikä onnistuneita vaaliliittokumppanuuksia enää löydy niin helposti kuin vuosia sitten.\nKristillisdemokraatit on puolueena kummajainen. Suomalaisten valtavirta tuntee kristillisyyden omakseen, mutta äänestäjät kavahtavat näiden elämänarvojen monopolisoimisen pyrkimystä poliittisen vallankäytön välineeksi. Kaikkien puolueiden äänestäjien enemmistö koostuu kristityistä. Se ei ole yleensä peruste puolueen valinnalle. Tämä selittää kristillisdemokraattien jäämisen muutaman kansanedustajan puolueeksi. Tuskinpa huominen kääntää tilannetta olennaisesti, olipa puheenjohtajana ja muina vastuunkantajina keitä tahansa.\nBjarne Kallis asetti tavoitteet korkealle, sillä hän on kunnianhimoinen ja määrätietoinen mies. Kallis ajoi läpi kristillisen liiton nimen muuttamisen kristillisdemokraateiksi. Idea meni läpi, vaikka sillä oli runsaasti vastustajia. Ehkä Kallis uskoi tuoreen nimen tuovan lisää kannatusta. Kristillisdemokraatit ovat Saksassa mahtitekijöitä, mutta maan historia on olennaisesti toinen kuin Suomen.\nKristillidemokraateilla ei ole ollut uskottavia kumppaneita. Aiemmin keskusta ja kristilliset esiintyivät samassa vaaliliitossa. Tästä hyötyi nimenomaan pieni osapuoli. Kristilliset pääsivät jopa Esko Ahon porvarilliseen hallitukseen keväällä 1991. Bjarne Kallis on myötäillyt silmiinpistävän voimakkaasti sosiaalidemokraatteja. Hän asetti Paavo Lipposen ykköseksi pääministerikilvassa runsas vuosi sitten, mutta tämäkin taktinen laskelma petti. Yksikään johtava puolue ei ole kovin halukas kristillisdemokraattien houkuttamiseen lähikumppanuuteen, vaikka virallisia esteitä yhteistyölle ei sinällään esiinny.\nKalliksen seuraaja löytynee eduskuntaryhmästä. Sen ulkopuolisen henkilön on vaikea paneutua asioihin. Hän jää muutoinkin ulkokehällä kulkijaksi. Puheenjohtajuus on epäkiitollinen vastuu, mutta se houkuttaa eteenpäin pyrkiviä poliitikkoja. Asiat tuskin luisuvat kovin paljon nykyistä huonommiksi, joten siedettäviä pärjäämisen eväitä on.\nPuolueen olisi reilusti asemoiduttava yhteiskunnallisella kartalla, joko vasemmalle, keskustaan tai oikealle. Seilaaminen milloin mihinkin suuntaan valtakunnallisesti ja paikallisesti ohentaa uskottavuutta.\nPoimintoja lehdistä ennen ja jälkeen Jyväskylän kaupunginjohtajavalintaa!\nPoimintoja lehdistä ennen valintaa:\nKeskisuomalainen keskiviikkona 26.5.2004\nMarkku Anderssonista tulossa Jyväskylän johtaja\nKAUPUNGINJOHTAJUUS: Lappeenrannan nokkamiehellä vahva kokoomuksen ja vihreiden tuki. Kristillisdemokraattien ryhmä avainasemassa.\nLappeenranan kaupunginjohtaja Markku Andersson, 54, on antanut suostumuksensa Jyväskylän kaupunginjohtajan virkaan. Hänellä on laaja kannatus kokoomuksen, keskustan ja vihreiden valtuustoryhmissä.\nAnderssonin läpimeno edellyttää 30 valtuutetun tukea, koska kaupunginvaltuustossa on 59 jäsentä. Kokoomus, keskusta ja vihreät tarvitsevat omiensa lisäksi ainakin yhden valtuutetun tuen jostakin muusta ryhmästä.\nVasemmistopuolueiden odotetaan seisovan kansanedustaja Kalevi Olinin tai erityisavustaja Timo Koiviston takana. Avainasemassa on kristillisdemokraattien nelihenkinen valtuustoryhmä. Kristillisdemokraattien ryhmä tutustuu uuteen ehdokkaaseen sunnuntaina.\nPienellä ryhmällä on nyt suuri valta valinnassa. Ryhmän puheenjohtaja Juhani Styarczewski ei asetu henkilökohtaisesti eikä ryhmän puheenjohtajana kenenkään puolelle.\n- Me tiedämme sen tosiasian, että jos keskusta, kokoomus ja vihreät äänestävät yksimielisesti Anderssonin puolesta, meiltä tarvitaan ainoastaan yksi ääni. Haluamme olla kuitenkin itsenäisiä, emmekä kenenkään juoksupoikia, Starczewski sanoo.\nSosialidemokraattien valtuustoryhmä hakee edelleen vimmatusti peliin mustia hevosia.\nRyhmän puheenjohtajan Pertti Reinikaisen mukaan suostumusta on kysytty ja odotetaan vielä kahdelta vakavasti otettavalta ehdokkaalta.\n- He ovat kumpikin kaupunginjohtajia, Reinikainen sanoi.\nVasemmistopuolueiden valtuutetuista (sosialidemokraatit 20, vasemmistoliitto viisi ja kommunistit yksi) ei vielä muodostu enemmistöä, jolla kaupunginjohtaja voitaisiin valita. Tilanne on hankala, koska ryhmä ei ole yksimielinen nykyisistäkään ehdokkaista.\nDemareiden kunnallisjärjestö äänesti aikaisemmin Timo Koiviston niukasti ykkösehdokkaaksi. Demarit yrittävät saada suostumuksen uusilta ehdokkailta sunnuntaiseen valtuustoryhmän kokoukseen. Jos se ei onnistu, he yrittävät koota rivinsä joko Koiviston tai Olinin taakse.\nEdessä saattaa olla myös asian jättäminen pöydälle. Jos riittävä määrä valtuutettuja äänestää pöydälle jättämisen puolesta, valinta siirtyy seuraavaan valtuuston kokoukseen.\nYhteiskunta- ja kasvatustieteiden maisterin Markku Anderssonin suostumus on ollut ilmassa jo jonkin aikaa. Asia varmistui alkuviikolla. Hän mietti asiaa mm. perheensä kanssa ja selvitti tilannetta Lappeenrannan keskeisten virkamiesten kanssa.\nJyväskylä on Anderssonille tuttu. Hän opiskeli ja työskenteli kaupungissa 12 vuotta. Mikäli hänet valitaan kaupunginjohtajaksi, mukana seuraavat vaimo ja nuorin tytär. Vanhin poika on jo maailmalla, ja keskimmäinen jäisi Lappeenrantaan käymään lukionsa loppuun.\nKaupunginjohtajavalinta on valtuuston käsittelyssä ensi maanantaina.\nTällä hetkellä Anderssonin, Koiviston ja Olinin lisäksi ehdokkaita ovat vs. kaupunginjohtaja Maija-Liisa Havia, toimitusjohtaja Antti Kivelä ja professori Pekka Neittaanmäki.\nKeskisuomalainen torstaina 27.5.2004:\nJyväskylä saamassa hyvän ammattijohtajan\nJyväskylän kaupunginjohtajan valinta saattaa lopulta kallistua erinomaiseen tulokseen, sillä Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson on suostunut ehdokkaaksi. Anderssonin taakse ovat jo asettuneet kokoomuksen, vihreiden ja keskustan ryhmät eli 29 valtuutettua. Kristilliset harkitsevat tilannetta rauhassa. Mietintää tapahtuu epäilemättä myös sosialidemokraattien ja vasemmistoliiton riveissä. Yhteisymmärryksen laajeneminen on mahdollista.\nMarkku Andersson, 54, on Jyväskylän yliopiston kasvatteja, joka aikanaan oli kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen. Sittemmin ura on rakentunut Porin kaupunginsihteerinä, Tuusulan kunnanjohtajana ja Lappeenrannan kaupunginjohtajana. Hänellä on lukuisia maa- ja valtakunnallisia luottamustehtäviä, myös yritysten hallitusten jäsenyyksiä. Kokemusta ja näkemystä on täten kertynyt niin runsaasti, että Andersson on ammatillisilla perusteilla arvioituna ehdottomasti pätevin käytettävissä olevista kandidaateista. Tiedot aiemmista virkaympäristöistä ovat kauttaaltaan myönteiset. Andersson on asiajohtaja, joka kykenee luomaan erinomaisen yhteistyön ja verkottumisen.\nKaupunginjohtajan vaali ei ole vielä ratkennut, vaikka Anderssonin valinta tuntuu todennäköiseltä. Äänestys saattaa olla tiukka tai sitten avainpuolueet ryhmittyvät yhä yksituumaisemmin Anderssonin taakse. Näin osoitettaisiin avaraa Jyväskylän henkeä.\nJyväskylää on johdettu puoli vuosisataa sosialidemokraattisten kaupunginjohtajien voimin. Tämä on perustunut poliittisiin voimasuhteisiin. Tulokset ansaitsevat kiittävän maininnan, mutta kansanvallassa on eduksi, mikäli myös virkapaikoilla tapahtuu taustavärin vaihtuminen.\nKaupunginjohtajan hakeminen on takellellut. Tämä on tuttu ilmiö melkein jokaisessa kunnassa. Puolueiden voimasuhteet heijastuvat prosesseihin. Lisäksi kuntajohtajuudesta on kasvanut puhurinen tehtävä, johon ei ole niin paljon päteviä pyrkijöitä kuin aiemmin.\nJyväskylän luotsaamisessa tarvitaan pitkäjänteisyyttä ja erinomaista yhteistyötä. Kaupunginjohtajan odotetaan olevan tehtävässään vähintään noin kymmenen vuotta. Hän tarvitsee ympärilleen taitavat ja näkemykselliset virkamiehet, jotka ovat jo odottamassa päällikköä, sekä yhteistyökykyiset luottamusnaiset ja -miehet. Kaupungin johtaminen on joukkuetoimintaa, jossa osallisten on arvostettava ja tuettava toisiaan. Tähänkin Jyväskylässä on jo totuttauduttu, sillä avaintehtävät on jaettu reilun hengen vallitessa.\nMikäli Ylöjärven kaupunginjohtaja sosialidemokraattien Pentti Sivunen olisi pysynyt kilvassa, hänet olisi ilmeisesti hyväksytty kaupunginjohtajaksi suurella äänten enemmistöllä. Ja jos Oulun kaupunginjohtaja Kari Nenonen, sd, olisi antanut suostumuksensa, myös hän olisi saavuttanut vahvan enemmistön jos ei täydellistä yksimielisyyttä. Nämä tosiasiat osoittavat Jyväskylän puolueiden pohjavireen rakentavuuden. Väri ei ole niin tärkeä kuin ovat johtajan taidot ja kokonaisvaikutelma.\nTämä enteillee kokoomuslaisen Anderssonin suosion suurenemista valintahetkeen edettäessä, sillä hän on nykyisistä vaihtoehdoista ylivoimainen ammatillisilla perusteilla punnittuna.\nKeskisuomalaisen I pääkirjoitus 27.5.2004\nHankkeet sortuvat, neuvonpito puuttuu!\nJyväskylän kaupunginjohtajuus on ollut puoli vuotta näkyvästi esillä ja suuren kiinnostuksen kohde. Ensin kaupunginjohtaja Pekka Kettusen eroaminen kaikkine käänteineen ja nyt, kun uutta johtajaa ollaan valitsemassa.\nKD:n valtuustoryhmä haastatteli kaikki kuusi ehdokasta 3.-4.5 ja jokainen valtuutettu valmistautui 18.5 valtuuston kokouksessa valitsemaan uutta johtajaa. Varsinaista ryhmäpäätöstä emme tehneet, mutta kyllä jonkinlainen yhteisymmärrys valinnasta syntyi.\nMuutoksen tilanteeseen aiheutti Sivusen vetäytyminen ja demarien kunnallisjärjestön 7.5 päätös, jossa he asettuivat Koiviston Olinin edelle. Ma 10.5 kaupunginhallitus jätti asian pöydälle ja syntyi uusi tilanne. Ti 11.5 kokoontui Ryhmä 33 - kokoomus, keskusta, vihreät ja kristillisdemokraatit palaveriin, jossa pohdittiin syntynyttä tilannetta. Mitään sitovia tai virallisia päätöksiä ei tehty, joitakin nimiä oli esillä, koska näytti siltä, ettei ole nyt ehdokasta, joka nauttisi mahdollisimman laajaa kannatusta.\nTämän palaverin jälkeen ryhmä 33 ei kokoontunut vaan satunnaisia keskusteluja oli eri ihmisten ja ryhmien välillä. Valtuustoryhmän puheenjohtajana olin yhteydessä myös demareihin, vasemmisto- liittoon kuin skp:een. Sain mm. 18.5 tekstiviestin, jossa kerrottiin, ettei Andersson ole käytettävissä.\nSitten alkoi tapahtua. Tiistaiaamuna 25.5 sain tiedon, että Markku Andersson onkin suostunut ehdokkaaksi. Kokoomus, keskusta ja vihreät ovat tehneet ma 24.5 ryhmäpäätökset ja asettuneet yksimielisesti hänen taakseen. KD:n ryhmällä ei ollut mitään tietoa asiasta emmekä olleet käsitelleet sitä mitenkään. Ei minulla eikä suurimmalla osalla ryhmämme jäsenistä ollut mitään tietoa Anderssonista. Puheenjohtajana en voinut asettua Ryhmä 33 lehdistötiedotteen allekirjoittajaksi, koska asia tuli aivan yllättäen ”päätettäväksi”. Oltuani yhteydessä kolmeen muuhun ryhmämme valtuutettuun asia tuli vielä selvemmäksi. Mediakin kiinnostui kannastamme.\nTiistaina pyysin Anderssonin tiedot ja lähetin ne muille ryhmämme jäsenille n. klo 15. Sain myös hänen yhteystietonsa ja sovin heti haastattelun sunnuntaiksi 30.5. Ryhmämme haluaa tasapuolisesti kohdella kaikkia ehdokkaita ja myös haastatella heitä jokaista, jotta kaikki olisivat samalla viivalla, kun valinta suoritetaan.\nValtuusto on valitsemassa Jyväskylälle kaupunginjohtajaa ja hänen on nautittava mahdollisimman laajaa kannatusta kaikissa ryhmissä, jotta hän voisi ottaa ohjat omalta osaltaan käsiinsä ja yhdessä meidän päättäjien ja virkamiesten kanssa saada Jyväskylän asiat kuntoon. Varsinkin talous vaatii erityistä osaamista ja paneutumista meidän kaikkien osalta.\nKD pitää tärkeänä, että kaikki ryhmät yhdessä löytävät parhaan mahdollisen kaupunginjohtajan. Valintaa ei pidä tehdä kiireessä eivätkä valtuutetut saa joutua minkäänlaisen painostuksen kohteeksi. Kaupunginjohtajahan valitaan maanantaina 31.5 tai sitten kun asia on todella kypsä päätettäväksi!.\nKristillisdemokraattisen valtuustoryhmän puheenjohtaja\nYksituumaisuutta kaupunginjohtajan valintaan\nErkki Laatikainen 29.05.2004\nJyväskylän valtuutetut valitsevat maanantaina kaupunginjohtajan. Vaalin pyytäminen pöydälle on mahdollista, mutta menettelyllä tuskin voitetaan enää mitään, sillä asetelma tuntuu selkeältä.\nLähtökohtainen ajatus oli, että sosiaalidemokraatit hakevat ehdokkaan, joka kokonaispätevyydellään on niin vakuuttava ja kokoava, että hänen taakseen muodostuu helposti suuri enemmistö.\nTällaisia ehdokkaita on muutamia. Valtiosihteeri Raimo Sailas olisi kandidaattina täysin kiistaton. Samaa voi sanoa mediayhtymä Keski-Uusimaan toimitusjohtajasta Jorma Hämäläisestä ja Oulun kaupunginjohtajasta Kari Nenosesta. Heitä kaikkia on kysytty Jyväskylän keulaan, mutta jokainen on kieltäytynyt. Tämä ei ole Jyväskylän huonouden merkki, vaan mainitut persoonat katsovat olevansa jo nyt niin haastavassa ja palkitsevassa toimessa, ettei muu ulappa kutsu.\nSe että Sailas, Hämäläinen ja Nenonen valittaisiin kaupunginjohtajaksi kenties jopa yksituumaisesti, osoittaa avaraa ja yhteisvastuullisuuden henkeä Jyväskylässä. Kokoomus, keskusta, vihreät, kristillisdemokraatit ja vasemmistoliitto kannattavat sosiaalidemokraattia, mikäli näytöt ovat riittävät. Kyseessä on parhaan henkilön löytäminen koko Keski-Suomelle keskeiseen toimeen, maakunnan tärkeimpään ja vaikutusvaltaisimpaan virkaan, eikä tällöin takerruta ideologioihin, joiden erot ovat tasoittuneet muutoinkin.\nSailaksesta, Hämäläisestä tai Nenosesta olisi kaikkien jyväskyläläisten helppo tuntea ylpeyttä. He ovat ammattijohtajien aatelia. He herättävät kunnioituksen, luottamuksen.\nJyväskylän seudun kehittämisyhtiö Jykes Oy:n hallituksen puheenjohtaja kansanedustaja Reijo Laitinen on tehnyt hienon ponnistuksen valtakunnantasoisen sosialidemokraattisen kaupunginjohtajan löytämiseksi.\nLaitinen sisäistää kaupunginjohtajan arvon, sen, ettei valinnassa ole varaa epäonnistua. Heikko kaupunginjohtaja voi aiheuttaa isoja työpaikkojen ja muita menetyksiä. Erinomainen kaupunginjohtaja jatkaa Jyväskylän komeaa menestymistä. Vaikeuksia on, mutta niitä ei pidä liioitella. Ne ovat voitettavissa joukkuehenkisessä yhteisössä.\nKun sosiaalidemokraattista kykyä kaupunginjohtajaksi ei ole ilmaantunut, esiin on noussut kokoomuslainen vakuuttavuus, Markku Andersson. Hän on Jyväskylän yliopiston kasvatti. Takana on Porin kaupunginsihteerin ja Tuusulan kunnanjohtajan vastuut. Lappeenrannan kaupunginjohtajana hän on ollut vuodesta 1993.\nTiedot Markku Anderssonista ovat myönteiset, haettiinpa niitä mistä lähteestä hyvänsä.\nAmmattiyhdistysväen kautta kerrotaan miehen olevan hyvin yhteistyökykyinen ja aikaansaapa. Keskustalaiset kertovat samaa: Andersson on määrätietoinen ja verkottuva johtaja, joka arvostaa kansanvallan luottamushenkilöitä ja osaa hyödyntää virkamiesten kapasiteetin.\nJos asiaa tiedustelee kokoomuslaisilta Anderssonin tuntevilta, viesti on tutun positiivinen. Kristillisdemokraatit vakuuttavat Anderssonin elämänarvojen olevan kohdallaan.\nPari iltaa sitten Helsingissä istui merinäkymäisessä päivällispöydässä valtakunnallisia vaikuttajia, joukossa suuryrityksen johtaja. Jälkimmäinen tokaisi spontaanisti: ”Tunnen Anderssonin. Hän on tosi loistava kaupunginjohtaja. Hän on tekojen ja yhteistoiminnan mies. Jos Jyväskylä saa hänet, voitte olla tyytyväisiä.”\nMyös Jyväskylän päättäjissä tuntuu elävän valistuneisuus.\n”Andersson on erittäin merkittävä hakija ja mahdollisuus”, sanoo SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja Pertti Reinikainen.\nVasemmistoliiton valtuutettu kansanedustaja Matti Kangas korosti torstain Keskisuomalaisessa, että pätevyyden pitäisi olla ensisijainen kriteeri ja poliittisia intohimoja olisi syytä hillitä. Porvarin nouseminen kaupunginjohtajaksi ei olisi katastrofi, tilannetta vastuullisesti harkitseva Kangas viestittää.\nTämän kaltaiset arviot kertovat päättäjien kypsyydestä, siitä, että he kantavat valtakunnanosakeskus Jyväskylästä niin syvää ja laajaa huolta, että kaupunginjohtajaksi todella tahdotaan paras käytettävissä oleva ihminen yhteiskunnalliseen taustaan kompastumatta.\nMikäli ulkopuolinen asiantuntijaraati laatisi vertailun kaupunginjohtajaksi ilmoittautuneista, sen tulos olisi sataprosenttisen varma. Raadilla ei olisi pienimpiäkään hankaluuksia arvioinnissa.\nMarkku Andersson todettaisiin koulutuksensa, käytännössä hankitun kuntajohtamisensa ja henkilökohtaisten ominaisuuksiensa perusteella ykköseksi. Välimatka seuraaviin olisi ammottavan pitkä.\nAnderssonia vietiin ryhmästä ryhmään\nJyväskylän kaupunginjohtajahaku kiihtyi sunnuntaina, viimeistä päivää ennen valtuuston ratkaisevaa kokousta. Viime viikolla suostumuksensa antanutta, kärkijoukkoon noussutta Lappeenrannan kaupunginjohtajaa Markku Anderssonia, vietiin valtuustoryhmien haastattelusta toiseen:\n- Ensi kristilliset, sitten vihreät, keskusta, kokoomus ja vasemmistoöiitto, Andersson (koko.) luetteli. Keskipäivällä Kirkkopuistossa hieman ennen ensimmäisen tapaamisen alkamista\nVain Sdp:ltä ei ollut pyyntöä siinä vaiheessa esitetty. Mutta päivällä tilanne muuttui: yllätyskutsu demareiden haastatteluun tuli.\n- Hieno homma, helpottuneen oloinen Andersson myönsi tiedon saatuaan.\nJyväskylän valtuustopuolueet ovat demareita lukuun ottamatta haastatelleet kaikki kärkiehdokkaat. Vain Sdp on ennen Anderssonia tyytynyt tenttaamaan ainoastaan oman puolueensa kanditaatit, Timo Koiviston, Kalevi Olinin ja Pentti Sivusen, joka sittemmin vetäytyi kilvasta.\nMarkku Andersson, 54, kiisti, että tenttikierros häntä jännittäisi:\n- Kerron sen osaamiseni, mitä on. Ei tässä voi naamaria kasvoilleen laittaa...\nAndersson ja Olin punnitaan tänään Jyväskylän kaupunginvaltuustossa\nToinen kärkiehdokkaista, Markku Andersson, kävi sunnuntaina kaikkien valtuustopuolueiden haastatteluissa. Ensimmäisenä olivat vuorossa kristillisdemokraatit. Pöydän takana Irmeli Lahtinen- Salila, Marjut Lahtinen-Leinonen ja Keijo Kohonen.\nJyväskylän kaupunginvaltuusto käsittelee tänään uuden kaupunginjohtajan valintaa. Loppusuoralla on kuusi ehdokasta, joista kärjessä ovat Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson ja valtuuston puheenjohtaja, kansanedustaja, professori Kalevi Olin. Jos ensimmäisellä kierroksella kumpikaan ei saa enemmistöä, tarvitaan toinen kierros. Ensimmäisestä on odotettavissa tiukka, sillä hajaäänet voivat ratkaista valinnan.\nDemarit rymittyivät eilen yksimielisesti Olinin taakse. Uusia mustia hevosia ei saatu innostumaan, vaikka sellaisia on ehditty miettiä puolenkymmentä.\nYksi loppusuoralle pyydetty uusi kanditaatti, Järvenpään kaupunginjohtaja Erkki Kukkonen kieltäytyi vedoten mielenkiintoisiin tehtäviin nykyisessä pestissään. Anderssonin takana ovat olleet kokoomus ja vihreät sekä ylivoimainen enemmistö keskustassa. Keskustassa vahvistui eilen käsitys. että Anderssonin taakse mennään yksimielisesti, mutta vasta toisella kierroksella.\nMyös kristillisdemokraatit pitivät Anderssonia kelpo ehdokkaana, mutta jättivät päätökset hautumaan vielä maanantaihin.\nVasemmistoliitto pitää Kalevi Olinia ensisijaisena vaihtoehtona, mutta myös Andersson käy realistisena mahdollisuutena. Sunnuntainen Anderssonin haastattelu ei muuttanut mieltä.\nEhdokas tarvitsee vähintään 30 ääntä tullakseen valituksi.\nValtuustossa on 59 jäsentä.\nSuurin ryhmä on demarit 20 jäsenellä. Kokoomuksella on 12, keskustalla 10, vihreillä seitsemän, vasemmistoöliitolla viisi, kristillisdemokraateilla neljä ja kommunisteilla yksi jäsen.\nNäin ennen valintaa!\nANDERSSON 30, OLIN 29\nUUSI KAUPUNGINJOHTAJA: Jyväskylän valtuusto äänesti kokoomuslaisen kaupunginjohtajan yhden äänen erolla voittoon.\nJyväskylän uudeksi kaupunginjohtajaksi on valittu Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson (kok.), 54. Kaupunginvaltuusto valitsi Anderssonin toisella äänestyskierroksella äänin 30-29, kansanedustaja Kalevi Olinin (sd.) jäätyä kakkoseksi.\nTunnelma kaupungintalolla oli erittäin jännittynyt loppuminuutille saakka. Ratkaisijan asemassa olivat lopulta neljä kristillisdemokraattia, joista ainakin ryhmän puheenjohtaja Erkki Arvaja asettui avoimesta Olinin taakse. Anderssonia kannattaneet porvariryhmät vaativat ennen äänestystä neuvottelutauon, jonka mukaan vielä "käännytettiin kristillisiä."\nEnsimmäisellä kierroksella Olin sai 29 ääntä, Andersson 27 ja professori Pekka Neittaanmäki (kesk.) kolme ääntä, joista ainakin kaksi keskustan riveistä. Koska äänestykset suoritettiin suljettuna lippuäänestyksenä, jää ratkaisevien äänestäjien henkilöllisyys arvailujen varaan.\nValituksi tuleminen vaati äänienemmistön kaikista 59 äänestä, minkä vuoksi järjestettiin toinen äänestyskierros Olinin ja Anderssonin kesken.\nLappeenrannassa tilannetta seurannut Andersson oli iloinen ja helpottunut valinnastaan.\n- Kyllä tuntuu hyvältä, että luottamus löytyi. Tulos antaa aihetta nöyryyteen ja kiitollisuuteen, sanoi Andersson tuoreeltaan.\nUusi kaupunginjohtaja astuu virkaansa ensi syksynä. Andersson käväisee kuluvan viikon aikana Jyväskylässä, mutta lähtee ensi viikolla perheineen automatkalle neljäksi viikoksi Kroatiaan.\n- Nyt täytyy jäsentää ajatuksia ja suunnitella, miten siirtyminen Jyväskylään ensi syksyä tapahtuu.\nOlin odottaa yhteistyötä\nVain uhden äänen tappion kärsinyt Kalevi Olin poistui kaupungintalolta jo ennen vaalin päättymistä.\n- Toivotan Anderssonin tervetulleeksi Jyväskylään. Tiedän, että yhteistyö hänen kanssaan tulee sujumaan mainiosti. Tunnen hänet jo entuudestaan, sanoi puhelimitse tavoitettu Olin. Hän on helpottunut siitä, että ratkaisu lopulta löytyi.\n- Koko asiaa roikotettiin löysässä hirressä kohtuuttoman pitkään.\nOlin totesi, että demokratia toimi ja valtuusto käytti edustamaansa kansanvaltaa niin kuin kuuluukin.\n- En lähde spekuloimaan niillä kolmella äänellä, jotka toisella äänestyskierroksella käänsivät voiton Anderssonille. Iloinen olen siitä, että oma ryhmä seisoi yksimielisesti takanani, sanoi Olin.\nHän jatkaa työtään kansanedustajana ja Euroopan parlamentin elimissä sekä Jyväskylän kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.\nKaupunginjohtaja tarvitsee laajan tuen\nJyväskylän kaupunginjohtajaksi valittiin äärimmäisen tiukan kilvan jälkeen Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson, 54. Ratkaisuun tarvittiin kaksi kierrosta. Hän voitti sosiaalidemokraattien kansanedustajan ja professorin Kalevi Olinin, 58, yhdellä äänellä, siis pienimmällä mahdollisella erotuksella. Lukemat olivat 30-29.\nJyväskylä saa nyt porvarillisen kaupunginjohtajan. Sosiaalidemokraattien yhtäjaksoinen puolivuosisatainen oikeus ykkösvirkaan on päättynyt. Tapahtumalla ei ole asiallista merkitystä, mutta signaalisena sanomana se on tärkeä. Jyväskylä on astunut aidosti monipuoluekaupungiksi, jonka keulaan siivilöityy pätevimmäksi mielletty kandidaatti hänen yhteiskunnalliseen taustaansa katsomatta.\nTämä tarkoittaa myös sitä, että joskus tulevaisuudessa sosiaalidemokraatit marssittavat tarjolle persoonan, joka saavuttaa riittävän luottamuksen kaupunginjohtajaksi. Kaupunginjohtajuuden pitää olla henkilö- eikä ideologinen kysymys.\nValinta sujui kiemurrellen. Johtavien puolueiden olettamus oli, että sosiaalidemokraatit löytävät niin vankan kandidaatin, että hänen kannalleen on helppo ryhmittyä. Näin ei yllättäen käynyt, vaan valmistelun ote luisui kokoomukselle, keskustalle ja vihreille. Hämmentäväksi koettiin, kun viranhakuilmoituksiin yhdeksi vastaajaksi merkitty valtuuston puheenjohtaja Kalevi Olin ilmoittautui tarjolle, vaikka hän oli aiemmin julkisesti kiistänyt kiinnostuksensa. Kuvio ei ole lainvastainen, mutta se rikkoi sivistyneen tyylin käsitystä.\nIlmapiiri on poukkoiluista huolimatta kohtuullisen hyvä, tyyni ja keskinäistä luottamusta sisältävä. Monet sosiaalidemokraatit toivoivat Anderssonin voittoa, vaikka he ryhmäkurin vuoksi äänestivät Olinia. Anderssonin meriitit tunnustetaan kaikkialla. Ammatillisesti punnittuna hän oli selkeästi pätevin henkilö virkaan.\nKaupunginjohtaja tarvitsee varauksettoman tuen todella vaativaan, pitkäjänteiseen ja raskaaseen työhönsä. Jyväskylä on kasvanut voimakkaasti. Se on pessyt viime kymmenen vuoden aikana kasvonsa aivan upealla tavalla. Jyväskylä on moderni valtakunnanosakeskus, jonka talous on kireällä, mutta samankaltaisessa ahdingossa ponnistelevat lukuisat muut suuret kunnat. Tervehdyttäminen on välttämätöntä. Myös valtion kuuluu arvioida linjauksiaan.\nLuottamus- ja virkahenkilöiden samajalkaisuus on välttämätöntä. Ikävien päätösten kynnyksellä syntyy herkästi poliittisia riitaisuuksia. Niihin uppoaminen olisi kohtalokasta. Mikäli Jyväskylässä säilytetään viime aikojen rakentava henki ja tulevaisuudenusko, kaupunki ja Keski-Suomi pärjäävät.\nKeskisuomalaisen I pääkirjoitus 1.6.2004\nHelsingin Sanomat tiistaina 1.6.2004\nJyväskylässä lähes 50 vuotta kestänyt sosialidemokraattien valtakausi Jyväskylän kaupunginjohtajan virassa päättyi maanantai-iltana, kun kaupunginvaltuusto valitsi uudeksi kaupunginjohtajaksi kokoomuslaisen Markku Anderssonin.\nAndersson seuraa tehtävässä Pekka Kettusta (sd), joka viime joulukuussa irtisanoutui vapaaehtoisesti henkilökohtaisten syiden vuoksi.\nVaali oli erittäin jännittävä. Toisella kierroksella Lappeenarannan kaupunginjohtajana toimiva Andersson kukisti sosialidemokraattien kansanedustajan Kalevi Olinin äänin 30-29.\nEnsimmäisellä kierroksella Olinia kannatti 29, Anderssonia 27 ja keskustalaista professoria Pekka Neittaanmäkeä kolme valtuutettua.\nValtuuston tunnelma sähköistyi, kun toisen kierroksen äänet oli laskettu. Kokouksen puheenjohtaja Jukka Juusela (kesk), lakimies ja vs. kaupunginjohtaja Olli Heikkilä sekä ääntenlaskijat Reijo Laitinen (sd) ja Keijo Kohonen (kd) pitivät etuosassa useiden minuuttien neuvottelun ennen tuloksen julistamista.\nKun Juusela oli ilmoittanut numerot, valtuutetut aloittivat yleisen taputuksen Anderssonin kunniaksi.\nPoliittisesti äänestys oli mielenkiintoinen. Kunnallisvaaleissa 2000 oikeistopuolueet saivat voiton, joka todentui 33 paikaksi vasemmiston 26:ta vastaan. Kristillisdemokraatit nousivat nyt ratkaisijoiksi neljän edustajan kautta.\nVaali käytiin suljetuin lipuin. Arvelujen mukaan yksi sosialidemokraatti olisi siirtynyt Anderssonin taakse ja siten ratkaissut kisan.\nValtuuston kokous keskeytettiin kerran neuvottelujen vuoksi. Niiden aikana vihreät ja keskustalaiset yrittivät käännyttää kristillisten Juhani Starczewskia Anderssonin taakse.\nAnderssonista tulee Jyväskylän historian seitsemäs kaupunginjohtaja. Ensimmäinen oli Edistyspuolueen Varma Suosalmi 1929-35 ja toinen sitoutumaton Arvo Haapasalo 1935-55. Heitä seurasi demarinelikko Jorma Tuominen 1955-59, Veli Järvinen 1959-74, Jaakko Lovèn 1975-94 ja Pekka Kettunen 1994-2004.\nHELSINGIN SANOMAT 11.6.2004\nEN TARVINNUT KÄÄNNYTYSTÄ\nJyväskylän kaupunginvaltuusto valitsi Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Anderssonin Jyväskylän kaupunginjohtajaksi 31.5.2004.\nHS kirjoitti 1.6.2004 : ”Valtuuston kokous keskeytettiin kerran neuvottelujen vuoksi. Niiden aikana vihreät ja keskustalaiset yrittivät käännyttää kristillisten Juhani Starczewskia Anderssonin taakse.”\nHaluan kertoa, ettei minua tarvinnut käännyttää Anderssonin taakse, koska olin tehnyt päätökseni äänestää häntä jo edellisenä päivänä.\nEpäiltiin jonkun demarin äänestäneen heidän ryhmäpäätöksensä vastaisesti, joten nyt kumoan tuon väitteen.\nKristillisdemokraatit eivät tehneet valinnan suhteen ryhmäpäätöstä, vaan jäi omantunnon vapaus jokaiselle neljälle valtuutetulle.\nAndersson ei ollut musta hevonen, joka olisi ollut päivää ennen tai samana päivänä esiin tuotu ehdokas. Haluan myös kumota takinkääntöväitteet, koska valitsin ehdottomasti uuden ja parhaan ”takin”.\nItse päädyin Anderssonin kannalle hänen kiistattomien ja ylivoimaisten ansioidensa tähden.\nILTASANOMAT tiistaina 1.6.2004\nANDERSSON JYVÄSKYLÄN KAUPUNGINJOHTAJAKSI\nJyväskylän kaupunginvaltuusto valitsi eilen illalla Lappeenrannan kaupunginjohtajan Markku Anderssonin (kok) Jyväskylän uudeksi kaupunginjohtajaksi äärimmäisen täpärästi.\nVastaehdokkaana ollut kansanedustaja, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Kalevi Olin (sd) hävisi Anderssonille ratkaisevalla toisella äänestyskierroksella äänellä.\nAndersson sai 30 ääntä ja Olin 29 ääntä.\nEnsimmäisellä kierroksella Olin sai 29 ääntä, Andersson 27 ääntä ja professori Pekka Neittaanmäki 3 ääntä.\nNeittaanmäen saamat keskustaäänet siirtyivät kakkoskierroksella Anderssonille.\nAnderssonin, 54, takana olivat kokoomuksen, keskustan ja vihreiden valtuutettujen yhteensä 29 ääntä.\nYksi lisä-ääni napsahti kristillisdemokraateilta.\nOlinin takana olivat Sdp:n ja vasemmistoliiton valtuutetut, enemmistö kristillisdemokraateista ja kommunistien valtuutettu.\nKeskisuomalainen keskiviikko 2.6.2004\nYHDEN MIEHEN TIUKKA VALINTA\nKAUPUNGINJOHTAJAÄÄNESTYS. Porvaririntamalla jännitys nousi niin korkealle, että pöydällejättö oli liipaisimella.\nMyös epäselvä äänestyslippu kiristi tunnelmaa.\nJyväskylän kaupunginjohtajan maanantai-iltainen valinta näyttää kärjistyneen yhden miehen äänen ratkaisuksi pkaupunginvaltuustossa. Kristillisdemokraattien ryhmäpuheenjohtaja Juhani Starczewski antoi ratkaisevan äänen Markku Anderssonille, kun muut kolme puoluetoveria äänestivät Kalevi Olinia.\nAnderssonin ja Olinin välillä äänet jakautuivat 30-29. Vasemmisto kokosi rivinsä Olinin taakse sunnuntaina ja laskennallisesti heidän 26 ääntänsä kasvoivat 29:ään todennäköisimmin juuri kristillisten äänillä.\nKristillisten neljättä ääntä käyttänyt Juhani Starczewski kertoi Keskisuomalaiselle äänestäneensä ensimmäisellä kierroksella professori Pekka Neittaanmäkeä ja ratkaisevalla toisella kierroksella Markku Anderssonia.\n- Menin invavessaan rukoilemaan ennen äänestystä vahvistusta päätökselleni. Kunnioituksesta Kalevi Olinia kohtaan halusin antaa tilaisuuden toiselle äänestyskierrokselle, jotta minä en ratkaisisi tulosta. Siksi äänestin ensimmäisellä kierroksella Neittaanmäkeä.\nErkki Arvaja, Keijo Kohonen ja Meri Tirroniemi myöntävät äänestäneensä Olinia. Kristillisten on arveltu kannattaneen Olinia mm. siksi, että vasemmisto on perinteisesti puolustanut kaupungin työllistämisrahoja sekä kolmannen sektorin avustuksia, jotka ovat myös Jyväskylän Katulähetykselle tärkeitä.\n- Kyllä minulta tultiin kysymään, että mitä sinulle on luvattu Olinin kannattamisesta. Minkäänlaisia sopimuksia ei ole tehty. Molemmat sekä Andersson että Olin olivat hyviä ehdokkaita, mutta minähän en takkiani käännä. Totta on sekin, että työttömien ja syrjäytyneiden asia on meille tärkeä ja vasemmisto on näitä arvoja myös puolustanut, se ei varmaan mihinkään muutu, sanoo Arvaja.\nEntisestään tiivistä tunnelmaa maanantai-iltana kiristi toisen äänestyskierroksen ääntenlaskussa otettu tuumaustauko. Ääntenlaskijoina toimineet Reijo Laitinen (sd) ja Keijo Kohonen (kd) joutuivat hämilleen, kun yksi äänestyslipuista oli kirjoitettu epäselvällä käsialalla.\n- Nimen alusta sai selvän, loppuosasta ei. Mutta Olinin nimeä siitä ei olisi millään saanut, joten lopulta päätimme yhdessä vs. kaupunginjohtaja Olli Heikkilän kanssa, että Anderssonille se oli tarkoitettu, kertoo Keijo Kohonen, Olinin äänestäjä hänkin.\n- Äänestyslippu oli epäselvä, mutta äänestäjän tahto ei jäänyt epäselväksi, sanoo Laitinen.\nPöydällepano oli lähellä\nKokoomuksen ryhmäjohtaja Ari Hiltunen kertoo, että porvariryhmät olivat aivan hilkulla äänestää johtajavalinnan vielä pöydälle maanantai-iltana. He pyysivät neuvottelutauon selvittääkseen kristillisdemokraattien jakautumista.\n- Emme voineet olla täysin varmoja, mutta sitten päätimme, että antaa mennä päätökseen tuli mitä tuli, Hiltunen sanoo.\nSosialidemokraattien Veijo Koskinen sanoo, että Markku Andersson on tervetullut Jyväskylään ja yhteistyöhön myös vasemmiston kanssa.\n- Tämä oli henkilövalinta kahden hyvän ehdokkaan välillä, eikä maanantainen äänestystulos tarkoita, että puolet valtuustosta olisi osoittanut epäluottamusta Anderssonille äänestämällä Olinia, huomautta Koskinen.\nANDERSSONILLE 12 00 EUROA KUUSSA, AUTOETU JA ASUNTO\nUUSI KAUPUNGINHJOHTAJA: Demarit odottavat vasemmistolle muita johtajapaikkoja ykköspaikan livettyä porvarimandaatille.\nJyväskylän maanantai-iltana valitulle uudelle kaupunginjohtajalle Markku Anderssonille on luvattu maksaa 12 000 euron kuukausipalkka auto- ja asuntoetuineen. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Erkki Ikosen mukaan Andersson on kiinnostunut edeltäjänsä Pekka Kettusen entisestä virka-asunnosta Krmsunkadulla.\nVajaan 60 000 asukkaan Lappeenrannassa Andersson on tienannut reilun kymppitonnin kuukaudessa. Kettusen palkka oli alle kymmenen tuhannen euron, minkä Ikonen muistuttaa olleenkin jälkeen jääneellä tasolla.\nAnderssonin palkka- ja johtajasopimukset laaditaan lähiaikoina. Andersson on ilmoittanut Jyväskylään tulonsa palkkaehdot avoimesti kaikille poliittisille ryhmille, eikä niistä Ikosen mukaan enää tingita.\nMaanantai-iltaisessa johtaja valinnassa yhdellä äänellä hävinneet sosialidemokraatit eivät vaikuta katkerilta. Ykköskaupunginjohtajan demaritausta on viimeisten viiden vuosikymmenen aikana ollut Jyväskylässä itsestäänselvyys. Anderssonin tausta löytyy kokoomuksesta.\n- Ei tästä mitään traumoja jää. Ihan vakuuttunut olen siitä, että Anderssonin johdolla Jyväskylän kehittyminen jatkuu, sanoo johtajaetsinnöissä tänä keväänä kovasti ahkeroinut Reijo Laitinen (sd).\nLaitinen sanoo myös suoraan ja varoittavaan sävyyn porvariryhmille, että suurinta valtuustoryhmää eli sosialidemokraatteja ei tulla ohittamaan muissa johtajavalinniossa, joita tänä vuonna on useita luvassa hallinnonuudistuksen myötä.\nMyös kunnallisvaalien jälkeisissä valinnoissa asetelman täytyy näkyä.\n- On vaikea nähdä, että kaupunginhallituksen puheenjohtajan paikka olisi jatkossa porvaripuolella, muotoilee Laitinen.\nPorvarienemmistö osoitti valtansa maanantaina täpärästi yhden äänen voitolla. Ratkaiseva äänestäjä oli kristillisdemokraattien Juhani Starczewski, joka ainoana ryhmästään kääntyi Anderssonin kannalle.\n- Sunnuntain haastattelun jälkeen tuli sellainen olo, että tässä on se johtaja, joka me Jyväskylässä tarvitaan, sanoo Starczewski.\n- Sunnuntain haasttelun jälkeen tuli sellainen olo, että tässä on se johtaja, joka me Jyväskylässä tarvitaan, sanoo Starczewski.\nJyväskylän uusi kaupunginjohtaja astuu virkaansa ensi syksynä vielä tarkemmin määräämättömänä päivänä. Andersson tunnetaan Jyväskylässä sekä yliopistossa että kaupungin luottamustehtävistä. Hänet valittiin kaupunginvaltuustoon vuosiksi 1977-1980 ja kaupunginhallituksessa hän istui 1981-1983, kunnes valittiin Porin kaupunginsihteeriksi. Ennen Lappeenrannan kaupunginjohtajuutta Andersson oli neljä vuotta Tuusulan kunnanjohtajana.\nAndersson saapuu Jyväskylään ensi lauantaina tapaamaan kaupunginvaltuutettuja kaupungintalolle.\nSUUR-JYVÄSKYLÄN LEHTI keskiviikko 2.6.2004\nDemarit eivät jääneet suremaan kaupunginjohtajaperinteensä katkeamista\n"PULINAT POIS, SAIMME HYVÄN JOHTAJAN"\nJyväskylä sai maanantai-iltana uuden kaupunginjohtajan. Johtajan pallilla aloittaa ensi syksynä Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson (kok.). Tiukassa kaupunginvaltuuston äänestyksessä Andersson voitti kansanedustaja Kalevi Olinin (sd.) vain yhden äänen erolla 30-29.\nKaupungintalolla kuhisi niin valtuuston kuin paikalle saapuneiden kaupunkilaisten keskuudessa. Viime hetken päätöksenmuutokset jäävät arvailujen varaan, mutta ennen äänestystä ainakin salin keskivaiheilla epäröitiin ja vaadittiin neuvottelutauko. Ensimmäisen äänestyskierroksen jälkeen tilanne oli 29-27 Olinin hyväksi. Kolme ääntä oli annettu keskustan Pekka Neittaanmäelle\nToisella äänestyskierroksella ratkaistiin virantäyttö Anderssonin ja Olinin välillä. Vielä viime hetkeen saakka ennen äänestystuloksen julkistamista Anderssonin hyväksi, kuului salista kuiskailuja ja epäiltiin jopa tasatulosta. Kumpaakaan ehdokasta ei valtuustosalissa äänestyksen aikana eikä sen jälkeen näkynyt.\nVaikka sosialidemokraattien kaupunginjohtajaperinne katkesikin ei demareiden valtuustoryhmän puheenjohtaja Pertti Reinikainen jää surkuttelemaan.\n-Ei tässä järkytyksellä voi suhtautua. Toivottiin toki, että vääntö olisi kääntynyt Olinin voitoksi, mutta turhat pulinat pois. saimme hyvän kaupunginjohtajan. Tunnen Anderssonin entuudestaan ja hän on sen luokan mies, että voi Ketun saappaisiin hypätä, Reinikainen kommentoi.\nDemareiden Reijo Laitinen pitää Anderssonin valintaa äärettömän poikkeavana ratkaisuna.\n- Normaalisti on noudatettu käytäntöä, että kaupunginjohtaja valitaan valtuuston suurimmasta ryhmästä, joka on tällä hetkellä sosialidemokraatit. Tässä suhteessa valinta on ikävä ratkaisu, Laitinen pohtii.\nLaitista yllätti useiden demariehdokkaiden kieltäytyminen johtajaehdokkuudesta. Sosialidemokraatit neuvottelivat 15 mahdollisen ehdokkaan kanssa, mutta suostumusta ei tullut.\n- Syynä kieltäytymiseen ei olluy pelkästään kaupungin talous. Jyväskylä kaupunkina kiinnosti, mutta syyksi mainittiin joissain tapauksissa kaupungin huono poliittinen ilmasto. Puhuttiin jopa poliittisesta kriisistä, joka näkyy sisäisessä päätöksenteossa, Laitinen pohtii.\nTällä hetkellä tuleekin analysoida tilannetta ja etsiä toimintatapoja, jotta löydetään kaupungin johtoon yhteisymmärrys.\nEn kuitenkaan epäile hetkeäkään, etteivätkö myös sosialidemokraatit antaisi tukeaan Anderssonille. Se on velvollisuutemme.\nViime hetken käännyttämistä\nRatkaisevassa asemassa äänestyksessä olleiden Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Erkki Arvajan mukaan äänestystä edeltävällä neuvottelutauolla kristillisten päitä yritettiin käännyttää Anderssonin hyväksi. Arvaja itse oli avoimesti Olinin kannalla.\n- Mielestäni jokaisen omaa päätöstä tulisi kunnioittaa. Minulta muun muassa kysyttiin, mitä minulle maksetaan äänestäni. Kauan olen ollut mukana, enkä ole koskaan lähtenyt lehmänkauppoja tekemään Arvaja vakuuttaa.\n- Vaikea oli tehdä päätös kahden hyvän ehdokkaan välillä, mutta siinä hetkessä koin Olinin oikeaksi henkilöksi. Yhtään aliarvioimatta Anderssonia, vierastan mustien hevosten ottamista mukaan viime hetkellä, hän jatkaa.\nValtuustosalissa illan aikana sinnetänne sukkuloinut kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja Ari Hiltunen uskoo, että kaikki 59 valtuustolaista olivat tehneet päätöksensä jo ennen saliin tuloa.\nKun Timo Koivisto vetäytyi, tiedettiin että kristillisten ääniä jäi ilmaan, mutta uskon, että tauoista ja dramatiikasta huolimatta ei päätöksiä muutettu viime hetkellä.\nUuden kaupunginjohtajan ohella kaupunginvaltuustossa on käsillä myös hallinnon uudistus. Apulaiskaupunginjohtaja Maija- Liisa Havin (kok.) sekä eri toimialajohtajien paikat avautunevat syksyllä.\nAri Hiltusen mukaan on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen siitä, että jakkarat menevät jakoon.\n- Havialla on kuitenkin rahoitusjohtajan virka edelleen, Hiltunen mistuttaa.\nReijo Laitisen mukaan muun muassa valtuuston puheenjohtajuus kuuluu ehdottomasti demareille.\n- Toivottavasti ei tulla tekemään sellaisia ratkaisuja, jotka tuhoaisivat yhteistyömahdollisuudet kaupunginvaltuustossa, Laitinen varoittaa.\nReinikainen on odotetusti samoilla linjoilla.\n- Sehän on selvä, että pyritään etsimään tasapainoa eri valtuustoryhmien kesken. Yhdessähän tätä kaupunkia johdetaan, hän sanoo.\nSuur-Jyväskylän lehti 2.6.2004\nUusi kaupunginjohtaja Markku Andersson:\n"Jyväskylä on haaste"\nMarkku Andersson juhli valintaansa Jyväskylään omalla tavallaan, menemällä vaimonsa kanssa yöllä saunaan.\n– Saunan lauteilla otin vastaan onnittelevia puheluita ja tekstiviestejä, hän kertoo Suur-Jyväskylän Lehdelle tiistai-aamuna.\nAnderssonin valinta oli mahdollisimman niukka, hän voitti vastaehdokkaansa Kalevi Olinin vaivaisella yhdellä äänellä, 30 – 29. Ensimmäisen äänestyskierroksen jälkeen Olin oli ollut vielä niskan päällä.\nAndersson pitää eroa täysin riittävänä. Näin toimii edustuksellinen demokratia, hän sanoo.\n– Tappiosta huolimatta minulle on ojennettu yhteistyön käsi myös vastaleiristä. Itse vastaavasti ojennan heille käteni, hän muotoilee.\nEnsin se kaikkia kiinnostava asia: millaisen ns. johtajasopimuksen hän on tehnyt kaupungin kanssa? Kuinka suuri on hänen mahdollinen erorahansa? Pekka Kettunenhan vei mukanaan 200 000 euroa.\nMitään sopimusta ei vielä ole tehty, Andersson antaa ymmärtää, mutta sellainen kyllä tullaan tekemään. Erorahan suuruudesta hän ei suostu puhumaan.\n– Lappeenrannassa meillä on ollut sellainen tapa, että kerran vuodessa olen kaupunginhallituksen kanssa istunut keskustelemaan menneen vuoden onnistumisista ja tulevan vuoden haasteista. Mielestäni se on ollut hyvä tapa, hän kiertelee.\nAndersson ei puhu vaikeuksista vaan haasteista. Hän myöntää Jyväskylän talouden huolestuttavan tilan, mutta ei väitä hyvin tietävänsä, mitä talouden tunnuslukujen takana piilee.\n– Alan heti tutkia, mitä riskejä on: mm. sitä, millaisia lainoja ja vastuita kaupungilla on ja mitä takauksia on tehty. Tämä vie aikansa.\nAndersson muistuttaa, että lähes kaikkien suomalaisten kuntien talousnäkymät ovat heikot ainakin vuoteen 2007 saakka. Hän sanoo, ettei Jyväskylän tilanne ole dramaattisen huono. Hänellä on kokonaiskuva, sillä hän toimii Kuntaliiton valtuuston puheenjohtajana.\nHän kertoo, miten haastattelua seuraavana päivänä (eli tänään keskiviikkona) hän keskustelee pääministeri Matti Vanhasen kanssa kuntatalouksien näkymistä.\n– Kuntatalouksien alijäämäisyys johtuu muun muassa yhteisöverojen hiipumisesta. Eikä valtiolta ole lisärahoitusta luvassa, hän kertoo.\n– Kunnallisveroprosenttia useimpien kuntien, Jyväskylänkään, on vaikea lähteä korottamaan. Kyllä se on jo aika katossa.\nNiinpä Jyväskylänkin on ryhdyttävä säästökuurille. Andersson antaa ymmärtää, että kaupungin työntekijämäärää aletaan hänen kaudellaan supistaa. Henkilötyövuosia joudutaan käymään läpi, hän muotoilee. Hän muistuttaa, että henkilöstökulut muodostavat 50 prosenttia kaupungin käyttötalouden kuluista.\n– Lappeenrannassa on kaupungilla nyt 300 henkilötyövuotta vähemmän kuin silloin, kun minä tulin kaupunginjohtajaksi. Samaan aikaan Lappeenrannan väkimäärä on kasvanut monella tuhannella, hän pohjustaa.\nVastuuta palveluiden ylläpitämisestä hän olisi valmis jossain määrin vierittämään kolmannen sektorin eli vapaaehtoisten työntekijöiden hoidettavaksi. Ainakin tämän vaihtoehdon toimivuutta olisi tutkittava.\n– Hyvien palveluiden taustalla on aina kunnan hyvä talous, Andersson muistuttaa. Käänteisesti huono talous merkitsee kuntalaisille huonompia ns. peruspalveluita.\nJyväskylä liian pieni\nTyöttömyyslukemat Jyväskylässä ovat pysyneet karmaisevina. Andersson sanoo kummeksuvansa tätä, vaikka uskookin ns. rakennemuutoksen olleen Jyväskylässä rajumman kuin monessa muussa kaupungissa.\nPerinteiset teollisuuden työpaikat ovat Jyväskylässä vähentyneet nopeammin kuin tietotekniikan ja muun ns. uuden talouden työpaikat ovat lisääntyneet.\n– Jyväskylä on onnistunut hyvin imagonrakentamisessa, ja saanut siitä paljon erilaisia diplomeja. Ehkä imagoasiat ovat kuitenkin olleet liiankin tärkeässä roolissa ja joidenkin muiden asioiden hoito on jäänyt vähemmälle, Andersson kritisoi varovasti.\n– Uusia työmahdollisuuksia kaupunkiin on saatava, mutta ei pelkästään akateemisille aloille, hän sanoo, mutta ei vielä osaa tarkkaan kertoa suunnitelmistaan niiden lisäämiseksi. Hyvän koulutuksen ja yliopiston merkitystä hän korostaa.\n– En voi luvata, että jo ensi jouluna on tilanne työttömyyden osalta toinen. Etenkin yli 50-vuotiailla työttömillä on tilanne haastava.\nJyväskylän kaupunki on kooltaan pieni, Andersson korostaa, joten tuotantolaitosten perustaminen tänne on jo siksikin hankalaa. Kaupunkiin muuttaville ei enää tahdo löytyä tontteja kaavoitettaviksi.\nAndersson ei suoraan sano kannattavansa Jyväskylän ja maalaiskunnan kuntaliitosta, mutta hän antaa selvästi ymmärtää olevansa sen kannalla. Hän kehuu, miten Jyvässeudun kunnat jo ovat verkostoituneet ja miten toimiva yhteistyömalli jo on olemassa.\n– Olin puuhamies, kun Itä-Suomeen oltiin perustamassa Saimaan kaupunkia kuntaliitoksia tekemällä. Valitettavasti hanke lopulta kaatui, hän kertoo.\nHän sanoo muistavansa hyvin, miten 1970–luvulla Jyvässeudulla käytiin kuntaliitoksesta juupas-eipäs -keskustelua. Sellaista keskustelua hän ei halua käynnistää.\nJyväskylän virkamiehiä ja virkamiesjohtoa Andersson kehuu erittäin hyviksi. Mahdolliset muutokset kaupunginjohtaja vie läpi yhdessä heidän kanssaan. Poliitikot kuitenkin tekevät ne lopulliset päätökset, hän korostaa.\nAndersson sanoo olevansa muutosjohtaja. Suurimpana saavutuksenaan Lappeenrannassa hän pitää sitä, miten hän nosti kaupungin divarista liigaan. Hän pitää jääkiekosta.\nOppi-isä Jaakko Lovén\n– Liikaa grillausta, hyvää suomalaista makkaraa. Hoidan kuntoani liian vähän, juoksemaan pitäisi ehtiä enemmän, Markku Andersson kertoo paheistaan.\nHän toivoo löytävänsä Jyväskylästä kaukalopalloporukan, jonka kanssa pääsisi pelaamaan ainakin kerran viikossa. Kuntoaan hän hoitaa myös vaimon kanssa ulkoilemalla ja aika ajoin Lapissa patikoimalla. Heillä on kolme lasta.\nSairaslomalla Andersson ei ole ollut kertomansa mukaan koskaan. Hän sanoo olevansa hyvässä kunnossa ruumiillisesti ja henkisesti.\nAndersson on syntynyt Tampereella vuonna 1950 ja suorittanut opintonsa Jyväskylässä. Hänellä on kaksi yliopistotutkintoa: yhteiskuntatieteistä ja kasvatustieteistä. Jyväskylän kaupunginvaltuustossa hän oli 1970–luvulla nuorin valtuutettu.\nPoliittiseksi oppi-isäkseen kokoomuslainen Andersson nimeää demarin, 1975 – 1994 Jyväskylän kaupunginjohtajana toimineen Jaakko Lovénin.\n– Kaupunginjohtajana Lovén oli isällisen osaava ja rauhallinen hahmo. Hän oli yhteistyöhakuinen aivan kuten minäkin pyrin olemaan.\nHuumorimieheksi Andersson ei itseään väitä. Hän tuntee edeltäjänsä Pekka Kettusen hyvin ja pitää häntä hauskempana.\nKESKI-SUOMEN VIIKKO torstai 3.6.2004\nKristillisten Starczewskin ääni ratkaisi\nMarkku Anderssonista Jyväskylän kaupunginjohtaja\nVain yhden äänen erolla äänin 30-29 kokoomuksen ehdokas Markku Andersson voitti demarien Kalevi Olinin Jyväskylän kaupunginjohtajakisassa.\nVaikka ratkaisevan äänen antajaa arveluttikin Anderssonissa oikeastaan vain kokoomuksen jäsenkirja, tuon äänen antanut kristillisten ryhmän johtaja Juhani Starczewski äänesti häntä. Ryhmäpäätöstä ei tehty koska juuri Starczewski halusi vapaat kädet. Ratkaisevassa toisessa äänestyksessä kd-ryhmäjohtaja vaihtoi keskustan Neittaanmäestä kokoomuksen Anderssoniin. Muu kd-ryhmä oli Olinin takana alusta loppuun.\nVielä ennen äänestyksiä Stackzewski kertoo rukoilleensa, ettei hänen äänensä olisi ratkaiseva.\nKoko demariryhmä tuki maanantaisessa vaalissa yhtenäisenä Kalevi Olinia. Uutisoinnissa on epäilty, että joku demareista lipesi joukosta j että muitakinsiirtymiä olisi tullut äänestyskierrosten välillä.\nNäin ei käynyt, vahvistaa lipsumisesta epäilty Kauko Tuupainen, joka näkyvästi tuki Timo Koivistoa siihen saakka, kun tämä ilmoitti vetäytyvänsä kisasta.\nTuupainen kertoo varmistaneensa ettei joudu tarpeettomasti epäilyn kohteeksi: hän ja vieruskaverinsa näyttivät äänestysliput toisilleen.\nOlinin 29 ääntä kertyivät demarien 20:stä, vasemmistoliiton 5:stä, kristillidemokraattien 3:sta ja SKP:n yhdestä. Anderssonin saamat voittoisat 30 ääntä koostuivat kokoomuksen 12:sta, keskustan 10:stä, vihreiden 7:stä ja kristillisdemokraattien yhdestä.\nDemarien ryhmäjohtaja Pertti Reinikainen toteaa, että 'äänestää rätkäyttäminen kuuluu päätöksentekoon ja demokratiaan'.\n- Tiukka ja ihan hyvä kisa. Tieysti yhden äänen tappio mietityttää.\n- Mutta nyt meillä on kaikkien kuntalaisten uusi kaupunginjohtaja ja hänen kanssaan on lähdettävä tekemään kaupunkipolitiikkaa kuten aiempienkin kanssa. Eihän voi hirttäytyä siihen, että valitun olisi tullut olla meikäläinen, Reinikainen toteaa.\nKaupunginjohtajakuvion kaupankäynnissä keskustalle luvattua mahdollista toimialajohtajan paikkaa demarit eivät Reinikaisen mukaan pohdi.\n- Tottakai ryhmä 33 on voinut keskustella keskenään, se ei kuulu meille. Mutta jos jotain alkaa näkyä niin tietysti suurimpana ryhmänä joudumme uuden kaupunginjohtajan johdolla pohtimaan mihin kaupunkipolitiikkaa johdetaan.\n- Edellytämme avointa rehtiä keskustelua. Emme halua olla sivusta seuraajia jos syntyy jotain merkillistä uutta, Reinikainen toteaa.\nRyhmäjohtajan mukaan demariryhmällä on myös itsekritiikin sijaa mm. siinä, miksi demarikanditaatit Pentti Sivunen ja Timo Koivisto vetivät paperinsa pois.\nReinikaisen mukaan poliittinen kulttuuri on kuitenkin muuttunut niin, että päätöksiä ei nykyisin kukaan voi sanella.\n- Ja turha on spekuloida sillä, tuliko vasta päivää aikaisemmin omasta ehdokkaasta syntynyt yksimielisyys liian myöhään. Sitä yksimielisyyttä vain ei aiemmin ollut, Reinikainen toteaa.\nAndersson luottaa aitoihin markkinoihin\nMarkku Andersson ei tunnustaudu suoraviivaiseksi yksityistäjäksi. Hän puhuu mieluummin kilpailuttamisesta.\n- Kaupungissa on oltava aidot markkinat. Kaupunkilaisten kannalta tärkeintä on se, että heille on tarjolla hyvät palvelut edullisella hinnalla. Tuotetaanko ne omina palveluina vai ostopalveluina tai näitten kombinaationa, on ratkaistava aina erikseen.\nAndersson katsoo, että työpaikkojen menettämisen pelkoa suurempi peikko on eläköityminen.\n- Jos kaupunkiorganisaatiosta jää neljännes eläkkeelle, suuri pulma on mistä löydetään pätevät osaajat ja mistä palvelut.\nLappeenrannan kaupunginjohtajana Andersson on käynyt läpi samoja pulmia - edessä ne ovat myös Jyväskylässä.\n- Osaamista on suunnattava niille alueille, joissa tarve on kovin tulevaisuudessa, kun ihmisiä jää eläkkeelle.\nKaupungin organisaatiouudistuksen Andersson näkee mahdollisuutena. Toiminnan on ajettava eteenpäin kaupungin vahvuustekijöitä ja kuntataloutta.\n- Kaupunkiorganisaation on vastattava kaupunkilaisten, yrittäjien ja elinkeinoelämän haasteisiin ja vaatimuksiin. Organisaatiota ei tehdä sen itsensä takia.\nAndersson muistuttaa, että Lappeenrannassa toteutettu organisaatiouudistus on monien ulkopuolisten tahojen mielestä todettu Suomen parhaaksi kaupunkikonsernirakenteeksi.\n- Jyväskylän malli näyttää olevan - pelkistetysti - pitkälti saman suuntainen toimialakohtainen malli. Se tarvitsee tietysti vielä hiomista ja viilaamista, mutta jos uusi organisaatio pitäisi olla käytössä 1.1. 05, jo tekniset paineet ovat kovat.\n- Annan mielelläni oman kokemukseni käyttöön.\nAnderssonin valinta saa lainvoiman heinäkuussa, mutta virallinen virkaan astuminen menee syksyyn.\n- Toiminnalliset ajatukset ovat jo Jyväskylässä ja ns. Jyväskylän päiviä tulee olemaan paljon jo kesän aikana, toteaa Andersson.\nHän osallistuu ensimmäiseen yhteiseen virkamiesten ja poliittisten päättäjien kahvitilaisuuteen Jyväskylän kunnallistalolla jo tämän viikon lauantaina.\nAndersson sanoo, että hänellä tulee kaupunginjohtajana olemaan oma linjansa, mutta ei julistusten kautta, vaan tekemisen ja toiminnan. Oman tekemisen tapansa hän on rakentanut jo Lappeenrannassa ja Tuusulassa.\n- Pyrin tiiviiseen ja avoimeen yhteistyöhön poliittisten päätöksentekijöitten sekä henkilöstön kanssa. Edellytän kaupungin operatiiviselta johdolta vahvaa osaamista ja sitä Jyväskylässä epäilemättä onkin.\nValintakuviot Andersson on ottanut luonnollisena prosessina.\n- On selvää että dynaamisen kasvukeskuksen kuten Jyväskylän johtajan valintaprosessissa on vaiheensa.\n- Olen myös ymmärtänyt, että yhteistyön kättä on ojennettu, enkä usko että valintaprosessilla on mitään negatiivista vaikutusta tulevaan toimintaan, ennakoi Markku Andersson.\nPormestarimallin suosio tulee kasvamaan\n- Demokratia on puhunut, vaikka vaali oli tasaisin mahdollinen, toteaa kansanedustaja Kalevi Olin (sd) ja toivottaa Markku Anderssonin tervetulleeksi Jyväskylään.\n- Tunnen hänet jo niiltä ajoilta kun hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuustossa ja myös Porin ajoilta. Hänestä tulee toimelias ja eloisa kaupunginjohtaja.\nUudelle johtajalle pitää Olinin mukaan antaa kaikki tuki mitä kaupungin ykkösviran hoitaminen vaatii.\nToisaalta vaali osoitti, ettei vasemmisto-oikeisto -jako ole vielä kuollut. Vastakkain olivat porvari, kova yksityistäjä sekä demari, jolle kuntien henkilöstön ja palvelujen tason säilyttäminen on tärkeää.\nOlin katsoo, että valtuustossa ensimmäinen äänestyskierros meni suunnitelmien mukaan, mutta oli tiedossa, että toinen kierros ratkaisee.\n- Tuloksessa ei ole tulkintaa: kansanvallan kannattajana kunnioitan valtuuston päätöstä.\nOlin toteaa olevansa kiitollinen siitä, että oma ryhmä oli kokonaisuudessaan hänen takanaan. Tuki tuli myös vasemmistosta ja apuvoimia kristillisistäkin, joitten kanssa Olin löytää yhteistä arvopohjaa.\nValintaprosessin julkinen kuva ei kuitenkaan ollut paras mahdollinen. Kalevi Olin kertoo saaneensa paljon kommentteja, joissa maakunnan valtalehden asennetta on verrattu maakuntajohtajavaalien ja aikanaan maaherranvaalien (Kalevi Kivistö) uutisointiin.\n- Minulle on sanottu, että koeta kestää. Olen kestänytkin.\nKaupunginjohtajan valintaprosessiin pitäisi jatkossa saada selkeämmät normit, että mustilla hevosilla pelaaminen vältettäisiin, katsoo Olin.\n- Tämä prosessi on vahvistanut näkemystäni, että parin vuosikymmenen päästä Suomessakin siirrytään pormestarimalliin eli suoraan kansanvaaliin.\nKaikkiaan Olin pitää valintaprosessia kaikkiaan mielenkiintoisena. Kansalaispalaute on ollut laajaa\n- Jatkan työtäni eduskunnassa, ulkoasiainvaliokunnassa, tulevaisuusvaliokunnan varapuheenjohtajana sekä tutkijoiden ja kansanedustajien seuran puheenjohtajana. Työsarkaa on myös Euroopan neuvoston parlamentaarikkojen istunnossa.\n- Kolmen vuoden päästä on uudet vaalit. Jos olisin tullut valituksi kaupunginjohtajaksi, olisin pannut hihat heilumaan siellä, nykyisessä työssähän hihat on jo kääritty.\nJyväskylä käy uudistuvana eteenpäin\nErkki Laatikainen 05.06.2004\nJyväskylän ilmapiiri on valoisa ja leppeä kuin kesäkuinen lämpö, vaikka takana on harvinaisen tiukka vääntö ja kilpa Pekka Kettusen seuraajasta. Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Andersson, 54, voitti yhdellä äänellä kansanedustaja, professori ja valtuuston puheenjohtaja Kalevi Olinin, 58.\nJyväskylän kaupunginjohtajan taustana on ollut sosiaalidemokraattisuus puoli vuosisataa. Markku Andersson on tunnettu kokoomuslainen, valistunut porvari.\nKalevi Olin olisi hoitanut viran vähintään kohtuullisen hyvin. Hänen kautensa olisi jäänyt ikävän lyhyeksi. Anderssonilla on edessään noin kymmenen vuoden rupeama, mikä riittää määrätietoiseen luotsaamiseen. Andersson on ammatillisesti punnittuna pätevämpi kuin Olin. Tästä voidaan olla sataprosenttisen varmoja. Eipä asian kieltäjiä ole näkynyt. Monet Olininkin äänestäjät ovat tyytyväisiä, jopa iloisia. He seisoivat Olinin takana, koska työväenliikkeen kauniiseen perinteeseen kuuluu uskollisuus johtajaksi nimetylle, vaikka tämä olisi tapahtunut rajussa ja katkerassa karhalluksessa.\nSDP voi katsoa peiliin, jos siellä koetaan surua Keski-Suomen tärkeimmän virkatuolin menetyksestä.\nAsia ei ollut sosiaalidemokraattien otteessa alun alkaen, vaikka tuolloin yleisesti oletettiin heidän hakevan kandidaatin, jonka taakse syntyy herkästi suuri enemmistö.\nJyväskylän sosiaalidemokraattien sisäinen eripura oli aistittavissa. Kansanedustajat Susanna Huovinen, Reijo Laitinen ja Kalevi Olin eivät löytäneet yhteistä mallia. Viran tavoittelijoiksi ilmaantuivat niin Olin kuin Huovisen aviomies valtiovarainministeri Antti Kalliomäen erityisavustaja Timo Koivisto. Jo tämä sisälsi rajun jännitteen. Reijo Laitinen kartoitti aivan muita mahdollisuuksia, mikä oli sinällään todellisuudentajuisuutta ja ilmapiiristä viisasta huolenkantamista, mutta haaviin ei jäänyt uskottavaa miestä tai naista.\nYksi erityispiirre liittyi keskustalaisen professorin Pekka Neittaanmäen haluun kaupunginjohtajaksi. Jos hän olisi voittanut kilvan, tällöin niin Jyväskylää kuin Keski-Suomen liittoa olisi johdettu samasta kotiosoitteesta, sillä maakuntajohtaja Anita Mikkonen ja professori Neittaanmäki ovat kumppanuksia.\nKokoomus ei osannut kuvitella pääsevänsä kaupunginjohtajan taustapuolueeksi. Siellä tähdättiin sotilaallisen tiukasti hallituksen puheenjohtajuuden säilymiseen. Ehkä everstiluutantti Erkki Ikonen, evp, olisi vaihtunut reservin majuri Timo Fredriksoniin.\nKunnallisvaalien jälkeen ykkösluottamustehtävät jaetaan uudelleen. Kansan sana vaikuttaa jakoon, mutta selvältä tuntuu, että kaupunginjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja ovat eri puolueista. Yksituumaisuuden etsiminen avainvakansseissa on poliitikoille haaste. Siinä onnistumista voidaan jopa vaatia.\nKokoomuksen valtuustoryhmässä astui Ari Hiltunen vahvan miehen näköiseksi. Lähikuukausina miehen yhteiskunnallinen kuntoisuus lopullisesti testataan. Ikonen ja Fredrikson tehnevät hänelle tai muille nuoremmille tilaa.\nJyväskylän kirjavoituminen monipuoluekaupungiksi vasemmiston hallitsemasta yhteisöstä on suhteellisen lyhyt tarina.\nSosiaalidemokraateilla oli pitkään kaupunginjohtajuus ynnä hallituksen ja valtuuston ykköspuheenjohtajuudet. Vuonna 1988 yhteistyötä avarrettiin sallimalla kokoomuslainen Pertti Urrila valtuuston puheenjohtajaksi. Vuonna 1996 kokoomuksen Markku Lumio hyväksyttiin hallituksen puheenjohtajaksi. Ja vuonna 2004 kaupunginjohtajaksi astuu Markku Andersson. Edistys on selkeä.\nOlisiko huomisen näky se, että kun kaupunginjohtajana on kokoomuslainen, sekä SDP:lle että keskustalle lankeaa yksi puheenjohtajuus? Tämä tuntuu luontevalta ja reilulta, mikäli vaalien sanoma kannustaa tähän ratkaisuun.\nJYPIN JA SAIPAN OTTELU TESTAA ANDERSSONIN\nJyväskylän tuleva kaupunginjohtaja Markku Andersson joutuu tosi testiin syyskuussa, kun hän aloittaa virassaan. Jypin SM-liigajoukkueen ensimmäinen kotiottelu on nimittäin Lappeenrannan ylpeyttä Saipaa xaSTAAN.\nAndersson tunnusti lauantaina Jyväskylän kaupunginvaltuutetuille esiintyessään, että jääkiekko on hänelle kaikkien urheilulajien ykkönen.\nOsaako lappeenrantalaisesta jyväskyläläiseksi takaisin muuttuva Andrsson heti kannustaa Jyppiä vai erehtyykö hän spontaanista iloitsemaan legendaarisen SaiPan hyvistä otteista?\nSaipa ei yleensä ole JYppiä parempi, mutta Lappeenrannan talous on hieman paremmassa kunnossa kuin Jyväskylän kaupungin.\nToivotaan, että Anderssonin kannustamana sekä Jyväskuylän talous että Jyppi pärjäävät paremmin.\nKAUPUNGINTALOLLE LISÄÄ HILJENTYMISVESSOJA\nVessassa tunnetusti herää korkealentoisia ajatuksia, mutta harvoin siellä tehdään suuria päätöksiä. Kristillisdemokraattien Juhani Starczewski kertoi Jyväskylän kaupunginjohtajan valinnan jälkeen reilusti, että teki äänestyspäätöksensä rukoiltuaan kaupungintalon invavessassa. Hänen äänensä ratkaisi vaalin ja tuotti varmaankin hyvän lopputuloksen.\nEhtipä joku todeta lauantaina kävelykadulla, ettei Suomessa ole aiemmin kaupunginjohtajaa paskahuussissa valittukaan.\nKun pimeys on Jyväskylässä - kesää viettävän kaupungin talous on huonossa jamassa, kannattaisi varmaan investoida lisää kaupungintalon vessoihin tai muunlaisiin hiljentymispaikkoihin\nValtuutetut voisivat tehdä hiljaisuudessa myönteisiä ratkaisuja ja tulla sen jälkeen päättämään viisaita valtuustosaliin.\nOLIN PELASI PORVARIEN PUSSIIN\n`Demarit menettivät Jyväskylän kaupunginjohtajan paikan ensimmäistä kertaa puoleen vuosisataan. Markku Andersson (kok.) voi kiittää valinnastaan 30 valtuutetun lisäksi vastaehdokastaan Kalevi Olinia, joka demarina onnistui sotkemaan demarien kaupunginjohtajakuviot.\nTalvella Olin ensin kieltäytyi kaupunginjohtajan paikasta, sitten oli valkkaamassa johtajaehdokkaita ja lopulta päätti suostua itse ehdokkaaksi. Kuvio oli niin sekava, että porvaripuoli lähti etsimään omaa ehdokasta, vaikka olisi alun perin hyväksynyt demarin kaupunginjohtajaksi.\nOlinia ehdittiin jo ehdottaa toiseksi kaupunginjohtajaksi Anderssonin esikuntaan.\nOlin hoitaisi kuninkaalliset vierailut, viimevuotisen Ruotsin kuningasvierailun tapaan. Kuninkaallinen kaupunginjohtaja ehtisi hoitaa mainiosti myös kansanedustajan tehtävät.\nRukoilla voi missä vain\nJUHANI STARCZEWSKI, kaupunginvaltuutettu, KD, Jyväskylä 14.06.2004\nJorma Rahkonen kirjoitti 6.6. Humiseva harju -pakinassaan mm. otsikolla ”Kaupungintalolle hiljentymisvessoja”. Jatkan ideointia ja tuon lisää uusia näkökulmia.\nRyhmä 33:n neuvottelun jälkeen ja ennen kaupunginjohtajaäänestystä poikkesin invawc:hen. Kysymys ei ollut ns. ”hätäistunnosta” vaan halusta olla hetki rauhassa tiiviin tunnelman keskellä. 1.Tessalonikalaiskirje:5:17 kehottaa: ”Rukoilkaa lakkaamatta”. Kohdallani ei ollut kysymys vain hetkellisestä huokaisusta yläkertaan, vaan olin kyllä ollut kaupunginjohtaja-asian tiimoilta yhteydenpidossa jo pitkään.\nRahkonen esittää kaupungintalolle lisää hiljentymisvessoja ja -huoneita. Mielestäni kaupungilla on huoneita liikaakin ja ne kaikki on pidettävä kunnossa, joten suunnataan varat sinne, missä tarve on polttavin. Näin turvataan mm. työntekijöiden ja asiakkaiden terveys. Rukoustoiminta ei tarvitse nimettyjä paikkoja.\nKehotan kaikkia kaupunkilaisia käyttämään rukousmahdollisuutta, jotta saisimme kaikki mahdolliset keinot käyttöömme.\nRukoustoimintaa voi harjoittaa kaikkialla ja ilman mitään suurempia rituaaleja ja rakenteita.\nNyt meillä onkin siihen hyvä mahdollisuus, kun työkiireet helpottavat ja lomat alkavat. Yhteyttä yläkertaan voi harrastaa vaikka ongella, auringonotossa tms. Häiriötekijöiden eliminoimiseksi voi mennä ”kammioon”, joka voi olla mikä ja missä tahansa. Kammio voi tarkoittaa myös sydäntä, joka on tärkein elin tässä toiminnassa.\nJyväskylän KD kysyi myös jokaiselta kaupunginjohtajaehdokkaalta, rukoileeko hän. Saimme vastaukset, mutta annetaan heille mahdollisuus harjoittaa tätä toimintaa edelleen ilman paljastuksia.\nLopuksi haluan pyytää anteeksi heiltä, joille invawc on tarkoitettu, jotta kukaan ei ota minusta esimerkkiä ja estä kyseisen paikan alkuperäistä käyttötarkoitusta.\nTässäpä alkuperäinen tekstini Keskisuomalaiseen, sitä oli vähän karsittu:\nNÄIN VOI TOIMIA AINA JA JOKA PAIKASSA!\nJorma Rahkonen kirjoitti su 6.6 Humiseva harju-pakinassaan mm. otsikolla ”Kaupungintalolle hiljentymisvessoja.” Jatkan ideointia ja tuon lisää uusia näkökulmia. Kirjoitin ti 8.6 KSML:ssa mm. ”Rukoilin tuon päätökseni puolesta Matteus 6:6 ja Daniel 2:20-23 mukaan.”\nRyhmä 33:n neuvottelun jälkeen ja ennen kaupunginjohtajaäänestystä poikkesin invawc:hen. Kysymys ei ollut ns. ”hätäistunnosta” vaan halusta olla hetki rauhassa tiiviin tunnelman keskellä. 1.Tessalonikalaiskirje:5:17 kehottaa: ”Rukoilkaa lakkaamatta.” Kohdallani ei ollut kysymys vain hetkellisestä huokaisusta yläkertaan, vaan olin kyllä ollut kaupunginjohtaja-asian tiimoilta yhteydenpidossa jo pitkään. Kaikella on aikansa kertoo Saarnaaja 3.luku.\nRahkonen esittää kaupungintalolle lisää hiljentymisvessoja ja –huoneita. Mielestäni kaupungilla on huoneita liikaakin ja ne kaikki on pidettävä kunnossa, joten suunnataan varat sinne, missä tarve on polttavin. Näin turvataan mm. työntekijöiden ja asiakkaiden terveys. Rukoustoiminta ei tarvitse nimettyjä paikkoja. Matteuksen 6.luku ja Apostolit 7:48 ja 17:24-25 kertoo asiasta tarkemmin. Sana kehottaa meitä anomaan: ”Anokaa, niin teille annetaan!” Aikoinaan mm. hallitusmies Daniel hoiti rukoillen ja työtä tehden valtakuntien asioita ja sai sen tähden extremekokemuksen leijonien luolassa (Daniel 6). Jeremia 29:7 mukaan toimiminen voi olla myös jännittävää ja vaarallista.\nKehotan kaikkia kaupunkilaisia käyttämään rukousmahdollisuutta, jotta saisimme kaikki mahdolliset keinot käyttöömme. Kannattaa katsoa 1.Timoteuksen kirje:2.luku.\nNyt meillä onkin siihen hyvä mahdollisuus, kun työkiireet helpottavat ja lomat alkavat. Yhteyttä yläkertaan voi harrastaa vaikka ongella, auringonotossa tms. Häiriötekijöiden eliminoimiseksi voi mennä ”kammioon”, joka voi olla mikä ja missä tahansa. Kammio voi tarkoittaa myös sydäntä, joka on tärkein elin tässä toiminnassa – Jaakobin kirje 1.luku.\nKeskisuomalainen 8.6.2004 Mielipidepalsta\nKeski-Suomen viikko 10.6.2004 Vapaa Sana\nTakinkääntö vai uusi takki?\nJUHANI STARCZEWSKI. Kristillisdemokraattisen valtuustoryhmän puheenjohtaja. juhani.starczewski@kanetti.com. Jyväskylä 08.06.2004\nJyväskylän kaupunginvaltuusto on valinnut uuden kaupunginjohtajan Markku Anderssonin 31.5. Kirjoitin jo Keskisuomalaisessa 28.5. kristillisdemokraattien näkökulmaa valintaprosessiin, joten tarkennan sunnuntain 30.5. ja maanantain 31.5 tapahtumia.\nRyhmämme tutustui Anderssonin hakupapereihin ja haastatteli häntä 30.5. niin kuin muutkin valtuustoryhmät. Anderssonin ansiot ovat vakuuttavat ja myös haastattelussa hän vastasi parhaiten niitä odotuksia, joita olin asettanut. Sunnuntaina kävin paljon keskusteluja ja myöhään illalla päätökseni asettua Anderssonin taakse alkoi kypsyä.\n31.5. oli valtuustoseminaari, jossa käytiin keskusteluja ja mediakin oli paikalla haastattelemassa. Kerroin ryhmämme tilanteen seuraavasti: Arvaja tukee demarien ryhmäpäätöstä, koska oli sitä vaatinut antaakseen kannatuksensa Olinille, Kohonen ja Tirroniemi eivät halunneet kantaansa julki ja itse halusin kuulla ryhmäämme klo 17–18, enkä halunnut kantaani julki. Ryhmämme asettui minua lukuun ottamatta Olinin kannalle, joten sanoin, ettei ryhmäpäätöstä voida tehdä. Valtuustossa pyysin Arvajaa kertomaan kannatuksensa ja ryhmämme omantunnon vapaudesta.\nKokous keskeytettiin neuvottelun vuoksi. Kokoomuksen varapuheenjohtaja Hiltunen, keskustan varapuheenjohtaja Timlin ja vihreiden varapuheenjohtaja Rönnberg kysyivät kristillisdemokraattien kantaa. Kerroin, että kolme valtuutettuamme on Olinin kannalla ja minä olen Anderssonin kannalla, minua ei käännytetty. Pyysin heitä olemaan kertomatta asiaa julki. Miksi salaista lippuäänestystä olisi enää tarvittu?\nKunnioituksesta ryhmämme kantaa ja Olinia kohtaan päätin antaa ensimmäisellä äänestyskierroksella mahdollisuuden Olinin valintaan, jos tukea tuon ilmeisen 29 äänen lisäksi löytyisi ryhmä 33:sta, mutta itse en halua tuo 30:s ääni olla. Sen vuoksi halusin ensimmäisellä kierroksella antaa ääneni Neittaanmäelle, koska hän oli myös hyvä ehdokas ja saanut kannatusta. Rukoilin tuon päätökseni puolesta Matteus 6:6 ja Daniel 2:20-23 mukaan.\nEnsimmäisellä kierroksella ei tullut valintaa, joten oli aika toimia äänestämällä uusi takki eli Markku Andersson Jyväskylän johtoon! Kokoomuksen Hiltunen sanoi valinnan jälkeen, että valinta tapahtui ilman mitään koplauksia!\nMielestäni Andersson ei ollut musta hevonen, vaan hän tuli kisaan mukaan tarpeeksi ajoissa. Musta hevonen olisi ollut 30.5. tai 31.5. esiin tuotu ehdokas, jota myös viime hetkiin asti etsittiin lähinnä demarien toimesta.\nOlen ilmoittanut ryhmälleni, että olen valmis väistymään Jyväskylän KD:n johtotehtävistä, jos en enää nauti heidän tukeaan, jota ilman en voi jatkaa. Tein päätökseni kiistattomien faktojen perustalta, johon myös sain vahvistuksen ”Korkeimman kärest`”! Sanotaan, että kun Herra antaa viran, hän antaa siihen myös kyvyt!\nJyväskylä joukkueena eteenpäin!\nJuhani Starczewskin eilen julkaistussa Puheenvuorossa oli Kokoomuksen Hiltusen, keskustan Timlinin ja vihreiden Rönnbergin titteleinä varapuheenjohtaja vaikka kyseessä olivat valtuustoryhmien puheenjohtajat. Virhe oli toimituksen.\nILARI KOTIMÄKI, valtuutettu (kesk). ilarik@jyu.fi, Jyväskylä 08.06.2004\nJalkapalloa neljännesvuosisata, jääpalloa, kaukalopalloa ja squashiakin melkein 30 vuotta, 15 vuotta neuvottelua kabineteissa urheilun määrärahoista ja mitä jäi käteen, eipä ainakaan ihannointia. Päinvastoin, kähmintää, juonittelua, suomalaisen dopingin verhojen takaista peittelyä ja tietoisuus siitä, miten keskusjärjestöt oli tarkoitus ajaa alas, miten valta siirretään kansalle, paikallistasolle, juuri sille urheilijalle ja liikkujalle, mitä halutaan tukea.\nSVUL lopetettiin, TUL:kin oli tarkoitus ajaa alas, jotta päällekkäisyyksistä, tuesta samaan kohteeseen kahta kautta, siis kaksinkertaisista tuista, päästäisiin eroon ja voitaisiin perustaa liikuntaa tukeva väritön tai kaikenvärinen, juuri kansannäköinen SLU ja uskoa siihen totuuteen, että kaikki syyt, jotka estävät meitä liikkumasta, ovat tekosyitä.\nJyväskylän kaupunginjohtajan valinta ei kalpene urheilun valtapelin rinnalla. Maamme yhteiskunnallinen päätöksenteko on saanut hyvän pohjan urheiluareenoilta. Urheilu on ollut mitä oivallisin testauspaikka, samaan tapaan kuin uutta autoa luotaessa formulat ja rallit toimivat testiympäristöinä.\nMoni ministeri on hankkinut valtansa perusteet urheilujohtamisen kautta, hankkinut terävän oivaltamisen ja nopean toiminnan juuri urheilussa opituin keinoin. Matti Ahde sai tilaisuuden, mutta tiedämme, miten kävi.\nMatti Ahteen seuraajalla Kalevi Olinilla TUL:n johdossa oli mahdollisuus, mutta asettuminen Jyväskylän kaupunginjohtajakisaan, kun itse oli ottamassa vastaan suostumuksia valtuuston puheenjohtajana, kertoi tällöin sen, mitä urheilu on opettanut. Kertoi, että vanhanaikainen voidaan tehdä, jos on riittävästi röyhkeyttä.\nMelkein neljä kuukautta siihen meni. Alku oli jo shokeeraava, kun Kettusesta oli ensin päästävä eroon, kun joku oli mennyt lupaamaan miehelle neljännesmiljoonan, vaikka mies ei sitä ollut vaatinut tai edes pyytänyt.\nKettusen eroraha-asiassa toimittiin juuri sen tavan mukaan, peittelyä saadaan rahalla, sillä tavalla, mistä Markku Anderssonin valinta teki lopun ja aloittaa uuden sivun Jyväskylän elämässä.\nKaupunginjohtajan vaalissa kamppaili elämästään juuri se valta, joka oli sokaistunut 50 vuoden aikana, oli synnyttänyt ja iskostanut jok’ikisen päähän sen tietoisuuden, että mitään merkittävää päätöstä ei kaupungissa tehdä ilman Väinönkadun suostumusta. Vaikka minulla ei ollut virallista neuvottelijastatusta, olin ytimessä, kaukana korvessa, mutta kuitenkin siellä, missä pelattiin likaisinta peliä, mitä ikinä olen nähnyt. Kyllä siinä kalpenee rajuimmatkin NHL-matsit.\nOlen pystynyt näkemään, että vaalissa yksittäinen kaupunginvaltuutettu ei ryvettynyt, ei juurikaan saanut tietoa siitä, mitä verhojen takana puuhasteltiin. Kaupunginvaltuusto ei ole syypää kollektiivisesti siitä, mitä tapahtui. Voin suoraan katsoa, että kysymyksessä oli 10 johtavan valtuutetun henkilökohtaisesta eduista.\nKun ei voinut olla yhteistä etua, niin synnytettiin sota, missä valtuutetut heitettiin areenalle, eturintamaan laput silmillä, missä eivät oikein tienneet, missä olivat tai mitä heidän oli käsketty tehdä. Kun kysymystä ”miksi” ei sallittu, niin tehtiin vain se, mitä oli käsketty!\nToukokuun viimeisen maanantain valtuustossa Markku Anderssonin valinta oli uuden päätännön riemuvoitto. Tahtipuikkoa heilutteli aivan uudet kasvot. Oikeiston kapellimestariksi nousi ankaran taistelun aikana kokoomuksen ryhmäjohtaja Ari Hiltunen.\nTässä väännössä Hiltunen nujersi Erkki Ikosen ja myöskään Timo Fredriksson ei mahtanut mitään uudelle nuorelle voimalle. Kun keskustan ratkaisevassa ryhmäkokouksessa kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen puhui ja puhui. Teki valinnasta suoraan valtakunnallisen, kertoi, että kysymyksessä oli koko maan mittakaavassa merkittävä päätös ja asettui varauksettomasti Kalevi Olinin, siis vanhan vallan kannalle, niin en minäkään voinut olla hiljaa.\nKun Pirkko Selin ja Jukka Juuselakin asettuivat Pekkarista vastaan, niin keskusta on uuden ryhmäjohtajansa ryhdikkään Matti Timlinin kautta myös karistanut pölyt harteiltaan, siirtynyt Pekkarisen ajasta keskustelun ja yhteistyön vuosituhannelle.\nKai täytyy ihailla vihreiden yksituumaisuutta, kun kysymyksessä oli Jyväskylän tulevaisuus. Ryhmä oli koko ajan eheästi Markku Anderssonin takana ja Risto Rönnberg saattoi vapautuneesti hymyillä valinnan varmistuttua.\nMutta kristillisdemokraatit, missä juna kulkee? Suurin osa kulkee siihen suuntaan, mihin oma etu kehottaa.\nJa sitten äänestettiin. Voi sitä iloa, vilpitöntä riemua. Tuli mieleen Globen-halli ja Suomen voitto Ruotsista jääkiekon MM-finaalissa.\nSUUR-JYVÄSKYLÄN LEHTI keskiviikkonan 9.6.2004\nKristillisten valtuustoryhmän pj. Juhani Starczewski\n"EN KÄÄNTÄNYT TAKKIANI KAUPUNGINJOHTAJAVAALISSA"\nJyväskylän kaupunginjohtajavaalissa kuninkaantekijän paikalle noussut Kristillisdemokraattien valtuustoryhmän puheenjohtaja Juhani Starczewski ei hyväksy väitteitä siitä, että hän olisi kääntänyt takkiaan.\n- Kristillisillä ei ollut asiasta mitään ryhmäpäätöstä. Tämän olen vahvistanut muiltakin ryhmän jäseniltä. Omaa kantaani en ollut missään vaiheessa sanonut julki. Tietysti olisi ollut helpompi äänestää ryhmän mukana, mutta otin tietoisen riskin ja laitoin samalla oman asemani alttiiksi arvostelulle. Tuli mitä tuli.\nOmassa ryhmässään kovaa kritiikkiä saanut Starczewski on valmis eroamaan ryhmän puheenjohtajan paikalta, jos muut katsovat sen tarpeelliseksi.\n- Olen sen ryhmän jäsenille ilmoittanut sekä ollut epävirallisissa keskusteluissa ihmisten kanssa. Aika tiukkaa sähköpostikeskustelua on asian tiimoilta käyty.\nHän toivoo, että kristillisdemokraatit saisivat asian päätettyä ennen seuraavaa kesäkuun 21.päivä pidettävää kaupunginvaltuustoa.\n- Kristillisdemokraattien ryhmässä ja toiminnassa pysyn mukana joka tapauksessa.\nMaakuntalehden kolumnistin kirjoitukseen p-huusissa tapahtuneesta kaupunginjohtajavalinnasta Starczewski suhtautuu huumorilla.\n-Kyseessä ei ollut ns. hätäistunto, jossa olisin miettinyt ratkaisua. Halusin vain päästä hetkeksi siitä hulinasta, jossa joku oli koko ajan kyselemässä kantaani. Päätökseni siitä miten äänestän, olin tehnyt jo edellisenä iltana.\nEnsimmäisellä kierroksella Starczewski äänesti "kunnioituksesta muita ryhmän jäseniä ja Olinia kohtaan" Neittaanmäkeä. Näin siksi, etä hän ei halunnut ratkaista vaalia Olinin hyväksi, mutta halusi toisaalta antaa ryhmän tahdolle mahdollisuuden toteutua. Toisella kierroksella oli aika "ottaa käyttöön uusi takki".\n-Äänestin Anderssonia, koska vakuutuin hänestä sekä papereiden perusteella, että erityisesti siksi, että hän jätti haastattelussa todella hyvän vaikutelman.\nHELSINGIN SANOMAT torstai 10.6.2004 - Mielipide\nJyväskylän kaupunginvaltuusto valitsi Lappeenrannan kaupunginjohtaja Markku Anderssonin Jyväskylän kaupunginjohtajaksi ma 31.5.2004.\nHaluan kertoa, ettei minua tarvinnut käännyttää Anderssonin taakse, koska olin tehnyt päätökseni äänestää häntä jo edellisenä päivänä. Epäiltiin jonkun demarin äänestäneen heidän ryhmäpäätöksensä vastaisesti, joten nyt kumoan tuon väitteen.\nKristillisdemokraatit eivät tehneet valinnan suhteen ryhmäpäätöstä, vaan omantunnon vapaus jäi jokaiselle neljälle valtuutetulle.\nJyväskylän KD, varapuheenjohtaja,\nKD valtuustoryhmän sihteeri.\nIlari Kotimäki peräänkuulutti 8.6. Keskisuomalaisessa, missä Kristillisdemokraattien juna kulkee? Asiaa käsitellään vielä valtuustoryhmässä, joten tutkaan syntynyttä tilannetta vain omina ajatuksina.\nKun Markku Andersson tuli ehdolle osoittautui hän tentissä muita hakijoita pätevämmäksi, mistä keskustelin Juhani Starczewsin kanssa valintaa edeltävänä iltana ja kehotin häntä äänestämään omantunnon mukaan. Ryhmässä mieltäni kaiversi kuitenkin kokoomuksen aate, ettei yhteiskunnan (kaupungin) tule yrittää.\nKD on luvannut äänestäjille, ettei Jyväskylän Energiaa myydä, vaan turvataan kaupunkilaisten sähkön ja lämmön saanti myös poikkeusolosuhteissa. Vaikka Andersson puolsi, että Jyväskylän ei kannata myydä energiayhtiötä niin kauan kuin sähköverkot ovat monopoli, en uskaltanut – vielä näin lyhyen tuttavuutemme jälkeen – luottaa, joten epäröiden puolsin Olinia.\nStarczewskin poikkeava äänestys toisiin valtuutettuihimme – Arvaja, Kohonen, Tirroniemi – osittain selittynee sillä, että KD:n edeltäjänä Suomen Kristillinen Liitto syntyi moraaliarvoja korostavana osapuolueena (yhdenasianliike). Sen luonteesta johtuen jäsenyyteen ja vastuunkantajiksi on tullut mukaan ihmisiä eri uskonnollisista suunnista.\nTästä erilaisuudesta johtuen myös jäsenten poliittiset taustat ovat äärilaidoilta: vasemmisto-keskusta-oikeisto. SKL on ollut tässä mielessä kuin vakaumusten sulatusuuni, jossa jäseniä on yhdistänyt moraalinen samankaltaisuus ja Taivastie. Tämä korostuu muun yhteiskuntapolitiikan kustannuksella.\nPoliittisissa asioissa, joissa mielipiteet ovat erilaisuudesta johtuen olleet eriäviä, jäsenillä on ollut omantunnonvapaus toimia näkemyksiensä mukaan. Nyt kun kaupunginjohtajavaali politisoitui vasemmisto–oikeistoideologiaksi, Jyväskylän Kristillisdemokraattien identiteettikriisi tuli julki.\nToisaalta Jyväskylän KD on tukenut kolmannen sektorin laupeudentyötä, lähinnä Katulähetystä. Tästä näkövinkkelistä Jyväskylän KD on terveys- ja sosiaalipalveluissa samaistunut vasemmiston näkemyksiin. Ryhmämme tulee ottamaan kantaa myös puolueemme kuntaohjelmaan, joissa korostetaan kunnan tehtävää laadukkaiden peruspalvelujen järjestäjänä ja palvelujen tuottamista tarkoituksenmukaisella tavalla yhteistyöllä eri toimijoiden kanssa (kunnat, kolmas sektori ja yritykset). Koen, että uhat väistyvät, kun tajuamme, että yhdessä eri toimijoiden kanssa pystymme vastaamaan kulloisenkin ajan haasteisiin ja muutoksiin.\nOn muistettava myös se tosiasia, että Suomen Kristillinen Liitto muutti nimensä vasta 2001 Jyväskylässä Kristillisdemokraateiksi, mikä myös osaltaan hämmensi jäsenistöä. Kaikki eivät ole vielä omaksuneet demokraattisia pelisääntöjä. Ja toisaalta muuttuneessa tilanteessa ei kaikin osin ole sisäistetty puolueen yhteiskuntapolitiikka, joka on lähinnä sosiaaliliberalismia ja talouspolitiikka markkinataloutta.\nPuutteistamme huolimatta meille jokainen on ihminen arvokas, sillä hänen arvonsa tulee Jumalalta. Ja siksi kaikilla on oikeus ihmisarvoiseen elämään, johon kuuluvat peruuttamattomat ihmisoikeudet. Joten Starczewskin ääni oli siinä mielessä uraauurtava kannanotto, totuudenmukainen niitä neljää, viittä Andersonia puoltanutta kohtaan, joiden omatunto sidottiin demarikuriin.\nÄänestämällä Anderssonia Starczewski räjäytti poliittisen Baabelin. Katsotaan nyt rauhassa, mitä tästä suurjysäyksestä jää käteen, kun jälkiaalto tasaantuu ja tasapaino palautuu. Mutta joka tapauksessa puheenjohtajana Juhani linjasi Kristillisdemokraatit porvaririntamaan, jonne se periaateohjelmiensa mukaan kuuluu. Ilari Kotimäki peräänkuulutti 8.6. Keskisuomalaisessa, missä Kristillisdemokraattien juna kulkee? Asiaa käsitellään vielä valtuustoryhmässä, joten tutkaan syntynyttä tilannetta vain omina ajatuksina.\nÄänestämällä Anderssonia Starczewski räjäytti poliittisen Baabelin. Katsotaan nyt rauhassa, mitä tästä suurjysäyksestä jää käteen, kun jälkiaalto tasaantuu ja tasapaino palautuu. Mutta joka tapauksessa puheenjohtajana Juhani linjasi Kristillisdemokraatit porvaririntamaan, jonne se periaateohjelmiensa mukaan kuuluu.\nJyväskylän kaupunginvaltuusto on valinnut uuden kaupunginjohtajan Markku Anderssonin 31.5. Kirjoitin jo KSML:ssa 28.5. kristillisdemokraattien näkökulmaa valintaprosessiin, joten tarkennan sunnuntain 30.5. ja maanantain 31.5 tapahtumia.\nKESKI-SUOMEN VIIKKO Torstai 10.6.2004\nÄÄNESI MÄ KUULLA SAAN\nViime numerossa jäimme kaupungin johtajan vaalissa siihen, että ratkaisu oli selvä, mutta emme tienneet, miten kaikki tapahtui. Nyt tiedämme. Tapahtumat kulkivat näin:\nKokoomus pyysi neuvottelutauon, tauon aikana valtuutettu Jussi S. meni invavessaan, sinne pömpelipuolelle, risti kätnsä ja pyysi Herralta, ketä hän äänestäisi. Toiselle puolelle tulivat valtuutetut Reijo L. ja Kauko T. sille käsienpesupuolelle.\nReijo L. kysyi, et kai sinä Anderssonia äänestä, johon Kauko T. vastasi: En, Olinia äänestän.\nJussi S. veti vessan kun pömpelin kohina lakkasi. Jussi S. kuuli, `Anderssonia äänestä`. Niinpä Jussi S. lankesi kiittämään herraa tämänkin asian ratkaisemisesta. Mutta niin herra koettelee, että vastustajan äänet hän valitsi omakseen. Ja loppuhan on kunnallishistoriaa, jonka me kaikki tunnemme.\n36 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE LUOTTAMUSHENKILÖIDEN YHTEYSTIETOJEN SAAMISESTA TÄYDELLISEMPINÄ KAUPUNGIN WWW- SIVUILLE\n36 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE LUOTTAMUSHENKILÖIDEN YHTEYSTIETOJEN SAAMISESTA TÄYDELLISEMPINÄ KAUPUNGIN WWW-SIVUILLE\nkäsittelyt Kaupunginhallitus 9.2.2004/62\n(Asian valmistelija Mikael Ratschinskij, puh. 624 382)\nJuhani Starczewski ym:t valtuutetut ovat 15.4.2002 jättäneet valtuustoaloitteen luottamushenkilöiden yhteystietojen saamisesta täydellisempinä kaupungin www-sivuille. Valtuustoaloite jaetaan esityslistan liitteenä.\nTällä hetkellä luottamushenkilöiden tiedot www-sivuilla ovat erilaiset, koska ne kootaan eri yksiköissä. Tietojen ajan tasalla pitäminen yhdessä paikassa vaatii henkilöstöresursseja eikä niitä www-päivityspuolella ole tällä hetkellä riittävästi. Toisaalta yhteystietojen julkaisemiseen internetissä vaaditaan ao. henkilön lupa. Kaikki luottamushenkilöt eivät ole antaneet lupaa tietojensa julkaisemiseen.\nJatkossa on syytä menetellä siten, että tietojen julkaiseminen ja päivittäminen on edelleen asianomaisen hallintokunnan vastuulla. Kaupungin nettiryhmä tulee kuitenkin ohjeistamaan hallintokuntia siten, että saadaan aikaan yhtenäisempi käytäntö sekä tietojen keräämisessä että julkaisujen sisällössä ja ulkoasussa.\nKaupunginjohtaja Kettusen ehdotus\nKaupunginhallitus saattaa edellä olevan selvityksen valtuuston tietoon ja ehdottaa,\nettä valtuusto katsoo suoritetut toimenpiteet tässä vaiheessa riittäviksi tehdyn valtuustoaloitteen johdosta.\nValtuustoaloite jaetaan esityslistan liitteenä.\nValtuusto merkitsee annetun selvityksen tiedoksi\nsekä katsoo suoritetut toimenpiteet tässä vaiheessa riittäviksi tehdyn valtuustoaloitteen johdosta.\nJyväskylän kristillisdemokraattien kannanotto Kettusen erorahaan Keskisuomalainen torstaina 5.2.2004\nJyväskylän kunnallista elämää ovat viime ajat hämmentäneet toisaalta kaupungin talouden vaikea tilanne ja toisaalta kaupunginjohtaja Pekka Kettusen erosta ja lähinnä erorahan suuruudesta käyty julkinen keskustelu. Ensimmäistä kertaa eroasia tuli tietoisuuteemme maanantaiaamuna 8.12, kun KD:n kaupunginhallituksen edustaja Erkki Arvaja ilmoitti siitä KD:n valtuustoryhmän puheenjohtaja Juhani Starczewskille. Käydyn lyhyen keskustelun aikana Starczewski totesi, että eroraha 260.000,-€ on niin määrällisesti kuin ajallisesti kohtuuton. Starczewski sai Arvajalta myös tietää, että muut ryhmät olivat yksimielisiä erorahan suhteen ja sen mukaan Arvaja sitten toimikin.\nKD:n valtuustoryhmä paheksui jo ma 8.12 illalla ennen valtuustoa erorahan suuruutta. Valtuustoryhmä kokoontui seuraavan kerran 19.1.2004 ja silloin Arvaja kertoi, että kaupunginhallitus on neuvottelemassa uutta sopimusta ja nyt on erorahan suuruus 200.000,-€ eli 1 ½ vuoden palkka. Ohjeistimme häntä kaupunginhallituksen kokoukseen seuraavasti:\n4.§ Annettiin valtuustoryhmän yksimielinen suositus Erkki Arvajalle kaupunginhallituksen kokousta varten, että kaupunginjohtaja Pekka Kettusen eroraha olisi hänen puolen vuoden palkkansa suuruinen, tämä oli kompromissi siitä, kun Arvaja esitti 1 ½ vuotta. Valtuustoryhmämme mielestä erorahaa ei pitäisi maksaa ollenkaan, koska kyseessä oli Kettusen oma irtisanoutuminen.\nArvaja meni kuitenkin kaupunginhallituksen yksimielisen päätöksen taakse eli 1 ½ vuoden palkka. Arvaja sanoi päätöksen jälkeen kantavansa poliittisen vastuun päätöksestään, joka poikkesi KD:n ryhmän hänelle antamasta suosituksesta.\nRyhmässämme on voimassa seuraava sääntö, jota joudumme soveltamaan myös tässä kaupunginhallituksen asiassa:\n7.§ Ryhmän valtuutetun tulee ennen valtuuston kokousta pidettävässä ryhmäkokouksessa ilmoittaa poikkeamisestaan ryhmän yhteisesti hyväksymistä kannanotoista sekä niistä aloitteista ja muista toimenpiteistä, joihin hän aikoo ryhtyä.\nArvaja käytti tätä ns, omantunnon vapautta kaupunginhallituksen kokouksessa.\nOlemme saaneet paljon palautetta ja myös kritiikkiä asian johdosta, joten haluamme tuoda julki, miten asiaa on ryhmässämme käsitelty ja miten menetelty, jotta epäselvyydet hälvenisivät asian ympäriltä.\nLopuksi esitämme vielä paheksuntamme menettelystä kaupunginjohtajan eroraha-asiassa. Jos ja kun kaupunginhallituksen päätös kestää hallinto- ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa, niin on se mielestämme moraalisesti tuomittava näissä taloudellisesti vaikeissa oloissa, joissa joudumme päätöksiä tekemään.\nJyväskylän kristillisdemokraattinen valtuustoryhmä\nJuhani Starczewski pj\nIlkka Lilja vpj\nHeikki JO Leinonen\n343 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE ASUINALUEIDEN PALVELUJEN YLLÄPITÄVÄSTÄ KAAVOITUKSESTA JA KAUPUNKISUUNNITTELUSTA\nJatkossa suunnataan kehitystä asuinalueiden palveluja ylläpitävään\nkaavoitukseen ja kaupunkisuunnitteluun.\nOn turvattava lähipalvelut niitä tarvitseville väestöryhmille.\nTehdään selvitys tällaisista väestöryhmistä ja asuinalueista.\nJuhani Starczewski muita valtuutettuja ainakin 10\nkäsittelyt Kaupunkisuunnittelulautakunta 12.8.2003/88\n(Asian valmistelija Orvokki Riekkinen, puh. 624 373)\nAloitteen tekijät ovat tärkeällä asialla. Kaupunkisuunnittelussa on tehty tai tekeillä kaavoja ja muita asioita, mitkä edesauttavat asuinalueiden palvelujen ylläpitoa.\nKaupunginvaltuuston vuonna 2002 hyväksymä täydennysrakentamisen osayleiskaava mahdollistaa lisäasutusta nykyisten asuinalueiden viereen ja väliin. Näin olemassa olevia struktuureja, myös palveluja, voidaan hyödyntää. Kaavassa on noin 40 uutta asuinaluetta. Näitä voidaan asemakaavoittaa asumiselle. Uusi lisäasutus vanhoilla alueilla mahdollistaa paremmin palvelujen säilymistä. Kuitenkin nykyisillä alueilla asuvat usein vastustavat oman asuinalueensa lisärakentamista.\nKaupunkisuunnittelussa on käynnistetty tai käynnistymässä myös ostoskeskusten uudistumisen mahdollistavia kaavahankkeita. Lohikosken liikekeskuksen kaava on ollut jo pidempään tekeillä. Nykyisessä kaavoitusohjelma 2003- 2004:ssä on Kortepohjan keskustan kaavoitus. Tehtävällä kaavanmuutoksella etsitään nykyajan edellytyksiä ostoskeskukselle ja näin mahdollistaan lähipalvelujen säilymistä Kortepohjassa.\nSosiaalisten vaikutusten arviointi (sva-arviointi) edesauttaa myös osaltaan aloitteen tekijöiden esille ottamaa asiaa. Jyväskylän kaupunkisuunnittelu ja sosiaali- ja terveyspalvelu ovat jo pitkään kehittäneet tapaa arvioida kaavan sosiaalisia vaikutuksia. Mukana on ollut ulkopuolisiakin kehittäjiä mm Jyväskylän yliopisto, Keski- Suomen ympäristökeskus ja ministeriöitäkin. Tämä kehittämistyö tuli kiinteäksi osaksi kaavoitusprosessia vuoden 2000 alussa voimaan astuneen maankäyttö- ja rakennuslain myötä. Sva:ssa arvioidaan, mitä vaikutuksia tehtävällä kaavalla on väestön oloihin, palveluihin jne. Mikäli vaikutukset ovat kielteisiä, voidaan kaavaa muuttaa tai etsiä muita mahdollisuuksia ongelman ratkaisuun.\nJyväskylän kaupunkisuunnittelussa on 2000-luvun vaihteesta lähtien kehitetty toista merkittävää asiaa: yhdyskuntarakenteen hallintajärjestelmää, mitä kutsutaan lyhyesti yhmäksi. Sen puitteissa mm voidaan paremmin ohjelmoida uusien asuntoalueiden aloitusta ja toteutusta. Sillä, milloinka, minkälaista tuotantoa ja paljonko samalla kertaa toteutetaan jollekin kulmakunnalle uusia asuntoja, on vaikutusta sen väestöpohjan kehittymiseen. Yhmässä tarkastellaan myös kaupungin omien peruspalvelujen kysyntää ja tarjontaa. Tässä atk-avusteisessa järjestelmässä ovat siis mukana kaavojen mitoitukset ja kaava- alueiden toteutusjärjestys ja alueittaiset väestöarviot sekä kunnallisia peruspalveluja. Järjestelmän käyttöönotto on alkamassa.\nAsuntoalueiden palvelujen ylläpito on monitahoinen asia. Yhdyskuntarakenne, liikenneverkko, palvelut, asuntokanta ja väestörakenne yms. ovat muuttuneet ja muuttuvat edelleen. Muutokset ovat merkittäviä kaupungin eri alueilla. Seuraavassa on yksi esimerkki asukasmääriin ja asumiseen liittyen.\nVuonna 1960 oli asumisväljyys noin 14 huoneistoneliömetriä yhtä asukasta kohden ja yhdessä asunnossa asui keskimäärin 3 tai 4 henkilöä. Nyt yhdessä asunnossa asuu noin 2 henkilöä ja heillä kummallakin on käytössään vajaa 40 huoneistoneliömetriä. Eli vuonna 1960 jokaisella asukkaalla oli keskimäärin yhden huoneen verran käytössään asuintilaa ja nyt jokaisella on pienen kaksion verran. Asumisväljyys kasvaa vielä, koska yksinasuvien osuus väestöstä kasvaa. Tähän vaikuttaa omalta osaltaan ihmisten keski-iän kasvu: vanhukset asuvat monesti yksin. Eri asuinalueilla muutokset ovat isompia kuin koko kaupungin tasolla keskimäärin: pidemmän ajan kuluessa väestömäärä saattaa esimerkiksi puolittua maksimista. Lasten ja kouluikäisten ikäryhmissä muutokset ovat nopeampia ja isompia verrattuna aikuisväestöön.\nKaavallisin toimenpitein voidaan luoda paremmat edellytykset palvelujen säilymiseksi asuinalueilla.\nAsuinalueiden lähikauppaverkon ja muun lähipalveluverkon ylläpito on kuitenkin toteutus-, liike- ja yritystoimintaa ei niinkään kaavallisia aluevarauksia. Koska palveluverkko on isompirakeista kuin aiemmin (isoja marketteja, kaupunkirakenne on levinnyt laajemmalle..), tarvitaan uusia toimintamalleja lähipalvelujen ylläpitoon. Nämä voivat olla lainsäädännöllisiä ja uusia nykyisten toimijoiden rajat ylitettäviä keinoja. Esimerkiksi vuonna 2002 tehdyssä kaupungin vanhuspoliittisessa ohjelmassa hyväksyttiin tavoite, että kullekin ihmiselle tulee mahdollistaa oman elämänsä hallinta. Tämä on mahdollista vain, kun asuinalueilta löytyy lähikauppa, apteekki, pankki yms.\nVarsinkin niin sanottu päiväväestö: vanhuksia, lapsia, opiskelijoita, työttömiä, autottomia jne on asuinalueilla vaikeuksissa ilman palveluja.\nKaupunkisuunnittelussa on tiedostettu aloitteen tekijöiden esittämä asia. Toimenpiteet kaupunkisuunnittelussa ovat kauaskantoisempia kuin selvitys. Aloitteessa esitettyjä asioita selvitellään jo kaupunkisuunnittelussa käynnissä olevien prosessien: yhmä, sva, lähiökeskustojen uusiminen ja palvelutarkastelut, yhteydessä.\nLiitteenä on valtuustoaloite.\nKaupunginarkkitehti Halisen ehdotus\nAloite merkitään tiedoksi.\nKaupunginhallitus saattaa kaupunkisuunnittelulautakunnan antaman selvityksen valtuuston tietoon ja ehdottaa,\nettä valtuusto katsoo suoritetut toimenpiteet riittäviksi tehdyn valtuustoaloitteen johdosta.\nTorstaina 15.8.2002 oli KESKISUOMALAISESSA Kauko Tuupaisen kirjoitus Puheenvuoro-palstalla.\nSe herätti joitakin ajatuksia, kun luin sen läpi ja kirjoitin vastineen, joka oheisena.\nOVATKO "POJAT" OIKEALLA TIELLÄ?\nKauko Tuupainen (Puheenvuorot 15.8)kirjoittaa mm. seuraavaa:\n"Nythän joka kunnassa on kunnanvaltuusto, kunnanhallitus, useita valtuuston valitsemia lauta- ja johtokuntia ja kunnanjohtaja ja usein vielä kunnansihteeri, sosiaalijohtaja, sivistystoimenjohtaja, tekninen johtaja, elinkeinoasiamies jne...."\n"Toki tiedostan, että monelle poliitikolle asema valtuuston, hallituksen tai johtokunnan puheenjohtajana on tärkeä, joten siitä on vaikea luopua."\n"Ei kunnan itsenäisyys saa olla tabu, että kuntalaiset sen varjolla jäävät ilman heille kuuluvia perus- yms. palveluja."\nKauko olet itsekin poliitikko ja olet mukana monessa niin kunnallisessa yms. luottamustehtävässä esimerkiksi JE Oy:n hallituksessa.\nOletko nyt kääntänyt takkisi, kun toisaalta olet valmis muuttamaan demokraattisesti valitut luottamushenkilöt ja heidän valitsemansa virkamiehet työpaikkoineen kansalaisten perus- yms. palveluiksi - vähän erikoinen konsepti.\nMinun ymmärrykseni mukaan juuri nämä luottamus- ja virkahenkilöt ovat pitämässä palveluja yllä omalla työpanoksellaan ja hehän ovat kansalaisten valitsemia, eivät he voi toimia ilman tuota demokraattista taustatukea.\nJos me itse mollaamme toisia demokraattisesti valittuja päättäjiä ja heidän valitsemiaan viranhaltijoita, niin sahaamme kyllä myös omaa oksaamme ja se on lyhytnäköistä politiikkaa!\nToisin sanoen tuolla takinkäännölläsi olet valmis luopumaan myös omista luottamuspaikoistasi ja olet valmis myymään esimerkiksi JE:n kansalaisten peruspalvelujen turvaamiseksi.\nNäin tuosta kirjoituksestasi voi ymmärtää, varsinkin nyt kun Jyväskylänkin ensi vuoden budjettia laaditaan kovien karsimisvaateiden saattelemina.\nItse en haluaisi olla luomassa lisää työttömyyttä ja päätösvallan pakenemista "merten taakse".\nKauko olet puhunut esimerkiksi JE:sta sukukalleutena, jota ei saa myydä, ehkäpä monet luottamus- ja virkahenkilöt, joita olet nyt "myymässä" muissa kunnissa, kokevat nyt samoin kuin sinä ja minä olemme kokeneet JE:n kohdalla.\nPienten niin kuin suurtenkin kuntien asukkaat ovat ottaneet silloin ohjat omiin käsiinsä, kun ovat valinneet päättäjänsä eli niin sinut kuin minutkin tekemään päätöksiä oman kuntamme ja kaupunkimme tai maakuntamme tms. parhaaksi tai ovat itse asettuneet ehdokkaaksi ja tulleet valituksi luottamustehtäviin.\nVaaleissahan "veri" punnitaan eli jokainen meistä on sen edessä, olemmeko kansalaisten antaman luottamuksen arvoisia!?\nEn halua kehoittaa kansalaisia epädemokraattiseen toimintaan valitsemiaan päättäjiään vastaan, vaan löytämään yhdessä keinot, miten voisimme edelleen päättää omista asioistamme.\nNyt on aika muuttaa kurssia vastakkainasettelusta ja mollaamisesta sekä hajoita ja hallitse-mentaliteetista todelliseen demokratiaan ja asioiden avoimeen ja positiiviseen käsittelyyn niiden tahojen kesken, joille valta on annettu.\nTee toiselle niin kuin tahtoisit hänen tekevän itsellesi!\nSUOMEN KRISTILLISEN LIITON KESKI-SUOMEN PIIRIKOKOUKSEN JULKILAUSUMA KEURUULLA LA 15.04.2000 Lähimmäisestä välittäminen halutaan nostaa SKL:n piirikokouksen toimesta esille.\nVanhempien vastuu alaikäisistä lapsista on yhteiskuntamme perusta. Vanhemmuutta on tuettava kaikin keinoin mm. yhteiskuntapoliittisesti, taloudellisesti ja erityisesti asenteellisesti. Nykyään näemme seuraukset ympärillämme. On selvitettävä syyt, jotka ovat johtaneet tähän tilanteeseen yhteiskunnassamme. Pelkkä seurausten "kosmeettinen" hoito ei auta pitkän päälle, vaan on uskaltauduttava katsomaan, mitkä syyt ovat johtaneet tähän yhteiskunnallisesti vakavaan tilanteeseen. Jokainen poliittinenkin päätös on myös kylvötapahtuma. Mitä me kylvämme, sitä me myös niitämme.\nPiirikokous haluaa nostaa terveet kristilliset arvot päätösten pohjaksi, jolloin turvataan mahdollisimman hyvä kasvu ja sen seuraukset.\nKRISTILLISDEMOKRAATTISEN VALTUUSTORYHMÄN VALTUUSTOALOITE 13.05.2002\nOPETUSTOIMEN KOULUTILOJEN KÄYTTÖ JA TÄYTTÖ TULEVINA VUOSINA\nJokivarren koulun peruskorjauksen ja laajennuksen kiirehtiminen\nJokivarren koulun peruskorjaus on siirtynyt vuodesta toiseen eteenpäin. Uudempi rakennus on valmistunut 1957 ja sille ei ole tehty peruskorjausta sen jälkeen. Vanhempi rakennus on 1930-luvulta. Pintaremonttia taloissa on tehty korjaussuunnitelmien mukaan. Nyt määräraha on Tilapalvelun talousarviossa korjausrakentamisen kohdalla alkaen vuodelle 2005 ja ajoittuen pääasiallisesti vuodelle 2006.\nKoulu on tällä hetkellä täynnä, ensi syksynä on n. 150 oppilasta kuudella eri luokalla.\nLuokkahuoneet eivät ole normaalimitoituksen mukaisia vaan pienempiä. Niihin ei voi ottaa 24 oppilasta enempää varsinkaan, kun tiloissa ei ole kunnollista tuuletusta.\nKoulun oppilasalue on laajentunut viime vuosina Samulinniemeen, jonne on rakennettu ja rakennetaan pääasiassa pientaloja. Oppilaita pelkästään tuolta alueelta tulee enemmän kuin kouluun voidaan ottaa.\nSuunnitteilla on lisäksi Samulinrannan ja Äijälänsalmen asuntoalueet, joihin tulee pientalojen lisäksi myös pienkerrostaloja.\nNäistä syistä Jokivarren koulun peruskorjausta tulisi nopeuttaa ja liittää suunnitelmiin myös laajennus alueen oppilasmäärää vastaavaksi.\nValtuustoryhmämme haluaa myös päivitetyn kokonaisselvityksen koulutilatyöryhmän ja virkamiestyönä jatkuneen koko kaupungin koulutilojen useammalle vuodelle tehdystä suunnitelmasta.\nErkki Arvaja, valtuustoryhmän puheenjohtaja\nKeijo Kohonen, valtuustoryhmän sihteeri\nMeri Tirroniemi, valtuustoryhmän varapuheenjohtaja\nJyväskylän kaupungin luottamushenkilöelimien jäsenten tiedot ovat kaupungin www-sivuilla hyvin erilaisia.\nValtuusto- ja kaupunginhallitustiedot ovat asialliset ja luottamushenkilö voidaan saavuttaa tietojen avulla - osoite - puhelin – sähköposti - kotisivu.\nJoissakin lautakunnissa tiedot ovat myös hyvin esillä, mutta useimmissa näin ei ole, vaan vain nimet ja mahdollisesti osoitteet ovat esillä, mutta puhelinnumerot ja nykyaikaiset sähköpostiosoitteet puuttuvat kokonaan.\nKaupunkilaisten tai muiden yhteyttä haluavien on vaikea saada esimerkiksi osoite-, puhelin- ja sähköpostitietoja, varsinkin silloin, kun on tärkeitä asioita esillä kaupungin päättävissä elimissä.\nMe allekirjoittaneet esitämme, että luottamushenkilöiden tiedot ovat samanlaiset kaikissa luottamuselimissä ja sellaiset - nimi, osoite, puhelimet (mahdollisesti lanka- ja kännykkäliittymä) sekä sähköposti ja mahdollinen kotisivu - että kaupunkilainen pystyy saamaan yhteyden luottamushenkilöön mahdollisimman nopeasti ja helposti nykyajan vaatimusten mukaan.\nKulttuurilautakunta vain nimet\nRakennuslautakunta vain nimet ja varajäsenet\nSosiaali- ja terveyslautakunta vain nimet ja varajäsenet\nSäynätsalon kaupunginosalautakunta vain nimet ja varajäsenet\nYmpäristölautakunta vain nimet ja varajäsenet\nKaupunginhallituksen kiinteistö- ja toimitilajaosto\n(Tilapalvelun johtokunta )- vain nimet ja varajäsenet\nKaupunginteatterin johtokunta vain nimet ja varajäsenet\nKaupunginorkesterin johtokunta vain nimet ja varajäsenet\nTukipalveluiden tulosalueen johtokunta vain nimet ja varajäsenet\nKaupunkikuvatoimikunta vain nimet ja varajäsenet\nOpetuslautakunta vain nimi ja osoite - varajäsenet nimet ja osoitteet\nLiikuntalautakunta nimi - ammatti - osoite - sähköposti - ei puhelinnumeroa - myös varajäsenet\nTarkastuslautakunta ja tilintarkastus nimi - osoite- puhelinnumero - sähköposti - vain varajäsenen nimi\nTekninen lautakunta - nimi- ammatti - osoite - puhelinnumero -sähköposti - vain varajäsenen nimi\nKaupunkisuunnittelulautakunta - Kaavoituslautakunta nimet – osoitteet - puhelinnumerot - sähköposti - vain varajäsenen nimet\nJyväskylässä 15.04.2002 Juhani Starczewski, KD ja 10 muuta valtuutettua\n65 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE PUISTOJEN, PÄIVÄKOTIEN YM:N LEIKKIVÄLINEISTÄ\nAikaisemmat Sosiaali- ja terveyslautakunta 25.8.1999/132\nkäsittelyt Tekninen lautakunta 15.2.2000/31\n(Asian valmistelija Marjatta Kaidesoja, puh. 625 668)\nValtuustolle on osoitettu aloite päiväkotien ja puistojen pihavälineiden kunnostamisesta ja uusimisesta. Aloitteessa edellytetään, että valtuusto saisi selvityksen säädöksistä, kustannuksista, nykytilasta, aikataulusta ja suunnitelmista. Aloitteessa huomautetaan, että pihakalusteet eivät vastaa mm. EU-direktiivien säädöksiä ja määräyksiä.\nPäiväkotien piha-alueiden kunnossapitäminen kuuluu päiväkotien vuokraajalle eli Jyväskylän Tilapalvelulle. Se laatii vuosittain suunnitelman pihan leikkivälineiden uusimisesta ja kunnostamisesta päiväkotien toiveiden pohjalta. Käytettävissä olleiden resurssien puitteissa pihoja ei ole kyetty pitämään riittävän hyvässä ja monipuolisia leikkivälineitä sisältävässä kunnossa. Kaikkia turvallisuusnäkökohtia ei ole vielä saatu vastaamaan EU- direktiivien määräyksiä.\nPäivähoidon kannalta olisi tärkeää, että laadittaisiin pitkäjänteinen suunnitelma kustannusarvioineen tilanteen korjaamiseksi. Päiväkotien pihat tulisi tarkastaa ja niiden kuntoa verrata toisiinsa ja laatia toteuttamisaikataulu niiden kunnostamiseksi. Jotta asiaan saataisiin nykyistä nopeammalla aikataululla korjausta, talousarvion investointiosaan tulisi varata määräraha päiväkotien piha-alueiden kunnostamista varten muutamalle tulevalle vuodelle.\nValtuustoaloitteessa mainituista selvityksistä vastaa Jyväskylän Tilapalvelu, mutta päivähoito haluaa olla mukana vaikuttamassa pihojen ja leikkivälineiden kunnostuksen suunnittelussa.\nSosiaali- ja terveysjohtaja Möttösen ehdotus\nSosiaali- ja terveyslautakunta antaa ylläolevan lausunnon valtuustoaloitteeseen\npäiväkotien pihojen kunnosta ja leikkivälineistä.\n(Asian valmistelija Mauri Lehtinen, puh. 625 160)\nSeitsemäntoista valtuutettua on tehnyt aloitteen puistojen ja päiväkotien pihojen ym. vastaavien leikkivälineistä.\nAloitteessa todetaan, että Jyväskylässä on kymmeniä leikkipaikkoja, päiväkotien pihoja ym. vastaavia, joissa on leikkivälineitä, keinuja, kiipeilytelineitä, liukumäkiä jne. Kalusto on suurimmalta osalta vanhaa ja kulunutta, eikä vastaa nykyisiä määräyksiä ja säädöksiä, joita on mm. tullut EU:n direktiivien myötä.\nAloitteessa kysytään, millä keinoilla aiotaan välineistö saada ajan tasalle niin, ettei vanhoja välineitä vain poisteta, vaan uusia tulisi tilalle.\nAloitteessa esitetään, että valtuusto saisi selvityksen säädöksistä, kustannuksista, nykytilasta, aikataulusta ja suunnitelmista.\nUudet EU-normit tulivat voimaan 1.1.1999. Ne käsittävät leikkipaikkojen yleiset vaatimukset, eri välineiden laatu- ja turvallisuusvaatimukset, ohjeet asennuksesta, huollosta ja kunnon tarkastuksesta sekä iskua vaimentavien alustojen turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät. Normit eivät ole sitovaa lainsäädäntöä, mutta tuotteita ja palveluja arvioitaessa ne ovat keskeisessä asemassa.\nKaikki vanhan DIN-normin mukaiset välineet eivät täytä näitä uusia vaatimuksia. Leikkialueen omistajan on huolehdittava siitä, että välineet ovat kunnossa ja turvallisia käyttää. Omistajan on myös huolehdittava siitä, että leikkialueilla tehdään välineille turvatarkastukset riittävän usein laitevalmistajan antamien ohjeiden mukaisesti. Tarkastuksista pidetään päiväkirjaa ja ne arkistoidaan. Vaaraa aiheuttavat viat ja puutteet korjataan välittömästi tai välineen käyttö estetään.\nNormit täyttävä leikkialue ja sen välineet, riittävistä turvatarkastuksista huolehtiminen, havaittujen vikojen ja puutteiden välitön korjaaminen täyttävät ainakin tuotevastuulain asettamat vaatimukset.\nJyväskylässä on 102 leikkialuetta, joissa on erilaisia leikkivälineitä ja muuta kalustoa. Päiväkodit ja niiden välineistö ovat Tilapalvelun hallinnassa.\n1990-luvun niukat ylläpidon määrärahat ovat aiheuttaneet kymmenillä leikkialueilla kunnostustarpeita. Joissakin tapauksissa on vanhoja leikkialueita muutettu tavallisiksi puistoiksi, jos käyttäjäkuntaa ei enää ole ollut. Tällöin on lähellä oleva leikkialue otettu peruskorjausohjelmaan.\nLeikkialueista ollaan tekemässä kuntokartoitusta ja siihen liittyen kehittämissuunnitelmaa. Kehittämissuunnitelmassa esitetään kiireellisyysjärjestys, toimenpiteet ja alustavat aikataulut. Tavoitteena on, että selvitystyö valmistuu kesäkuussa 2000. Sen jälkeen tehdään peruskorjauksista hankeohjelma, joka sisältää suunnitteluaikataulun ja alustavat kustannusarviot. Leikkialueiden peruskorjausohjelman toteutus tapahtuu talousarviossa annettujen resurssien mukaan.\nLausunto aloitteeseen on pyydetty myös tilapalvelulta sekä sosiaali- ja terveyslautakunnalta.\nValtuustoaloite on esityslistan liitteenä.\nTekninen johtaja Rostin ehdotus\nTekninen lautakunta antaa edellä olevan vastauksen valtuustoaloitteeseen puistojen, päiväkotien ym. vastaavien leikkivälineistä.\n(Asian valmistelija Lauri Lyytikäinen, puh. 624 267)\n" Katu- ja puisto-osasto, joka vastaa puistojen leikkivälineiden kunnossapidosta on omassa lausunnossaan kertonut kattavasti EU-normien laatu- ja turvallisuusvaatimuksista. Jyväskylän Tilapalvelu vastaa koulujen sekä päiväkotien leikkivälineistä, joita koskee myös em. vaatimukset.\nTilapalvelu on ns. tilaajayksikkö, joka mm. vastaa Jyväskylän kaupungin julkisten rakennusten ja piha-alueiden kunnossapidosta. Leikkivälineiden kunnon tarkkailu on kirjallisilla sopimuksilla sovittu Total Kiinteistöpalvelun tehtäväksi.\nAltek Aluetekniikan ulkoalueiden hoitosopimukseen sisältyy leikkivälineiden ja\nvarusteiden tarkastus ja huolto keväisin, kun routa on sulanut. Leikkivälineet\ntarkastetaan myös syksyllä. Tarkastuksissa havaitut tai käyttäjän ilmoittamat\nvälittämät korjaustarpeet hoidetaan heti. Tarkastuspöytäkirjan vaatimat isommat korjaustyöt ohjelmoidaan tulevien vuosien työohjelmiin. Menettelytavat ovat samanlaiset kuin katu - ja puisto-osastolla.\nMäärärahojen niukkuudesta johtuen joudutaan vaaralliset ja vanhentuneet\nleikkivälineet poistamaan. Uusien välineiden hankinta joutuu usein odottamaan vuosia.\nJyväskylän Tilapalvelu on tiedostanut ongelman ja vuonna 1999 irroitettiin\ninvestointimäärärahoista n. 300 000 mk:n lisärahoitus päiväkotien pihakalusteiden lisähankintoihin. Lisäpanostusta on saatu myös vuosille 2000 ja 2001 sekä 2002. Määrärahan käytöstä sovitaan yhdessä päiväkotihenkilöstön kanssa.\nLeikkivälineet ovat hankintahinnaltaan kalliita ja alttiita ilkivallalle. Lisäksi EU:n\nuudet suositukset asettavat uusia vaatimuksia, joten määrärahojen tarve tulee\nKaupunginhallitus saattaa sosiaali- ja terveyslautakunnan, teknisen lautakunnan ja tilapalvelun selvitykset valtuuston tietoon ja ehdottaa,\nPäätös Päätösehdotus hyväksyttiin siten tarkistettuna, että leikkialueiden kuntokartoitus ja siihen liittyvä kehittämissuunnitelma saatetaan mikäli mahdollista myös tiedoksi kaupunginvaltuustolle.\nTekninen palvelukeskus 7.5.2002:\nJyväskylässä on tällä hetkellä 101 leikkipaikkaa. Vuonna 1998 aloitettiin niiden kuntokartoitus. Silloin leikkipaikkoja oli 105. Väheneminen johtuu siitä, että huonokuntoisia, vähällä käytöllä olevia leikkipaikkoja on muutettu tavallisiksi puistoiksi. Kuntokartoitus osoitti silloin, että hyväkuntoisia leikkipaikkoja oli 16 kpl, kohtalaisessa kunnossa olevia 14 kpl, tyydyttävässä kunnossa olevia 27 kpl ja huonokuntoisia, heti toimenpiteitä vaativia leikkipaikkoja oli 48 kpl.\nLeikkipaikkojen peruskorjauksilla ( investoinnit ) ja ohjelmoidulla kunnossapidolla ( käyttötalous ) tilanne on kohentunut, mutta edelleenkin on pikaisia toimenpiteitä tarvitsevia leikkipaikkoja arvion mukaan parikymmentä. Määrä tarkentuu, kun leikkipaikkojen kuntokartoituslista päivitetään vuoden 2002 aikana.\nValtuustoaloite jaetaan jäsenille esityslistan liitteenä.\nValtuusto merkitsee sosiaali- ja terveyslautakunnan, teknisen lautakunnan ja tilapalvelun selvitykset tiedoksi ja katsoo suoritetut toimenpiteet riittäviksi tehdyn valtuustoaloitteen johdosta.\nKaupunginvaltuuston esityslistat ja pöytäkirjat: Esityslista: 04.03.2002 18.00\n34 KESKENERÄISET VALTUUSTOALOITTEET\nSisällysluetteloon Edellinen pykälä Seuraava pykälä\nkäsittelyt Kaupunginhallitus 25.2.2002/34\nKaupunginvaltuuston työjärjestyksen 5 §:n mukaan kaupunginhallituksen on vuosittain maaliskuun loppuun mennessä esitettävä valtuustolle luettelo valtuutettujen tekemistä ja kaupunginhallitukselle lähetetyistä aloitteista, joita valtuusto ei edellisen vuoden loppuun mennessä ole lopullisesti käsitellyt. Samalla on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin niiden johdosta on ryhdytty. Valtuusto voi todeta, mitkä aloitteista on käsitelty loppuun.\nKäsittelemättä olivat 31.12.2001 seuraavat valtuustoaloitteet\n10. Juhani Starczewskin ym. aloite 21.6.1999 leikkivälineiden hankkimisesta puistoihin ja päiväkotien pihoille. Dnro 924/99\n10 Juhani Starczewskin ym. aloitteesta leikkivälineiden hankkimisesta puistoihin ja päiväkotien pihoille on saatu teknisen lautakunnan ja sosiaali- ja terveyslautakunnan lausunnot. Tilapalvelun lausunto puuttuu.\nJyväskylässä on kymmeniä puistoja, päiväkotien pihoja ym. vastaavia, joissa on leikkivälineitä: keinuja, kiipeilytelineitä, liukumäkiä jne..\nKalusto on suurimmalta osalta vanhaa ja kulunutta eikä vastaa nykyisiä määräyksiä ja säädöksiä, joita mm. on tullut EU:n direktiivien myötä.\nMillä keinoilla aiotaan välineistö saada ajan tasalle niin, ettei vanhoja välineitä vain poisteta vaan uusia tulisi tilalle!\nEsitän, että valtuusto saisi selvityksen:\nJuhani Starczewski ja n.15 muuta valtuutettua\nValtuusto toteaa, että aloitteet 40, 43, 54 ja 57 tulevat käsitellyiksi erillisinä asioina sekä\nettä valtuusto toteaa aloitteet 1, 3, 5, 7, 11, 12, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 29, 30, 31, 33, 35, 39, 41 ja 53 käsitellyksi loppuun ja merkitsee muutoin suoritetut toimenpiteet tiedoksi.\n38 KOULULAISTEN ILTAPÄIVÄTOIMINTAAN LIITTYVÄ VALTUUSTOALOITE\nAikaisemmat Opetuslautakunta 29.1.2002/7\nkäsittelyt Kaupunginhallitus 25.2.2002/75\n(Asian valmistelija Harri Nissinen puh. 624 490)\nJuhani Starczewski ym. ovat jättäneet 21.5.2001 valtuustoaloitteen koululaisten iltapäivätoiminnan kehittämisestä (liite). Valtuustoaloitteen taustaksi he toteavat, että Jälkkäri- toimintaan on budjetoitu 600 000 markka välipalan järjestämiseen. Lisäksi kaupunki antaa tarvittaessa toimintatilat toimipisteiden käyttöön. Jälkkäri-toiminnan koordinaattorille maksetaan pieni korvaus.\nJyväskylän seudulla kehitetty Jälkkäri- iltapäivätoiminta perustuu vanhempien, yksityisten palveluntuottajien ja kunnallishallinnon yhteistyöhön. Jälkkäri on toimiva, vanhempien arvostama ja valtakunnallistakin huomiota saanut palvelu. Jälkkärin koordinaattori Riitta Rajala on mm. esitellyt mallia valtakunnallisissa seminaareissa.\nAikaisemmin Jyväskylässä iltapäivätoiminasta vastasi kaupunki. Jyväskylässä iltapäivätoiminta oli vähäistä, kunnes vuonna 1998 rouva Eeva Ahtisaari ja professori Lea Pulkkinen herättivät valtakunnallisen huomion koululaisten iltapäivätoiminnan tarpeellisuudesta. Kouluvirasto teki myös selvityksen lasten iltapäivän ajankäytöstä. Samaan aikaan aloitettiin kehittää Jälkkäri-toimintaa.\nJälkkäri-mallissa koululaisten iltapäivätoiminnasta vastaa hallinnollisesti opetustoimi ja toiminnallisesti yksityiset palveluntuottajat. Toiminta on vanhemmille maksullista. Opetustoimi kustantaa lasten välipalan ja järjestää tarvittaessa koulutilat palveluntuottajalle. Malli on verrattain tehokas ja kaupungille edullinen. Palveluntuottajat ottavat yrittäjinä taloudellisen riskin. Jälkkäri-ohjausryhmä ja koordinaattori vastaavat siitä, että toiminta on laadukasta, yhdenmukaista ja kaikille saman hintaista.\nOpetustoimi toivoo, että Jälkkäri-toimintaan voitaisiin osoittaa jatkossa lisää määrärahaa, jotka voitaisiin suunnata palveluntuottajien toimintaan, koordinaattorin kokoaikaiseen palkkaamiseen ja kerhotoiminnan ylläpitämiseen kaikissa toimintapisteissä.\nJälkkäri-toiminnan kehittämiseksi valtuustoaloitteessa kysytään:\n1. Voisiko työllisyysmäärärahoja ohjata varsinkin nuorten palkkaamiseksi Jälkkäri-toimipisteisiin?\nToimintapisteiden kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että niissä toimii pysyvä ja ammattitaitoinen henkilöstö. Työllisyysmäärärahoilla voitaisiin palkata ryhmiin apuohjaajia ja siten helpottaa osaltaan palveluntuottajien taloudellista rasitusta. Opetustoimen nykyisillä budjettivaroilla ei ole mahdollista palkata ohjaajia\n2. Voisiko koulunkäyntiavustajia käyttää ohjaajina Jälkkäri-toimipisteissä?\nJyväskylän malli on kehitetty yhteistyössä yksityisten palveluntuottajien ja julkisen hallinnon kesken. Jyväskylässä toimivan malliin ei kuulu, että kaupunki palkkaisi yksityiselle palveluntuottajalle henkilöstöä ja siten osallistuisi yritystoimintaan. Koulunkäyntiavustajat palkataan pääsääntöisesti erityistä tukea tarvitsevien lasten henkilökohtaisiksi avustajiksi. Koulunkäyntiavustajien työaika ei ole aina koko normaalia työpäivää. Lisäksi koulunkäyntiavustajia tarvitaan myös muissa koulun toimintaan liittyvissä tehtävissä.\nTulevaisuudessa on mahdollista, että palveluntuottajat palkkaavat yhdessä koulun kanssa koulunkäyntiavustajan, joka toimii aamupäivän koulussa ja iltapäivän Jälkkäri- ryhmässä.\n3. Miten yhteistyötä voisi kehittää Jälkkäri-toiminnan ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi vakaammalle pohjalle?\nJälkkäri-toiminta on yhteistyötä opetustoimen, palveluntuottajien ja vanhempien välillä. Yksityisten palveluntuottajien lisäksi Jälkkäri-toimintaa järjestävät myös seurakunta, Jyvälä ja MLL. Nykyinen malli on toimiva, mutta joissakin toimintapisteissä henkilöstö vaihtuu usein, koska henkilöstö on palkattu työllisyysmäärärahoilla. Opetuslautakunta määrittelee vuosittain Jälkkäri-toiminnan toimintamaksut. Maksua määrättäessä huomioidaan palveluntuottajien ja vanhempien mielipiteet.\nYhteistyön kehittämiseksi ja toiminnan pysyvyyden vuoksi kaupunki voisi tukea palveluntuottajia erillisellä määrärahalla. Tällä tavalla varmistettaisiin, että toimintamaksu ei kohoa vanhempien kannalta liian suureksi. Vakautta toimintaan saadaan tyytyväisillä vanhemmilla, pysyvillä palveluntuottajilla ja toimintapisteiden henkilöstöllä\n4. Miten saataisiin kaupungin kuudelle eri alueelle Jälkkäri- toiminnasta vastaava henkilö, joka ottaisi vastuun iltapäivätoiminnasta ja sen kehittämisestä?\nIltapäivätoimintaa kehitetään Meidän Jykän aluemallin mukaisesti. Kaupunkia ei ole jaettu kuuteen perusopetusalueeseen, vaan useampaan aluekokonaisuuteen. Toiminnan kehittämiseksi olisi tarkoituksenmukaisempaa kehittää nykyisen koordinaattorin mahdollisuuksia toimia enemmän Jälkkärin tehtävissä kuin hajottaa vastuuta aluekoordinaattoreille. Toiminnan kasvaessa olisi Jälkkärin toimintaan liittyviä määrärahoja kasvatettava ja pohtia päätoimisen koordinaattorin palkkaamista.\nOpetustoimenjohtaja Suortamon ehdotus\nOpetuslautakunta antaa em. vastauksen Juhani Starczewskin ym. koululaisten iltapäivätoiminnan kehittämistä koskevaan valtuustoaloitteeseen.\nValtuustoaloitteeseen annetaan opetuslautakunnan päätöksen mukainen vastaus. Asia saatetaan kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi.\nValtuusto merkitsee opetuslautakunnan vastauksen tiedoksi ja katsoo suoritetut toimenpiteet riittäviksi tehdyn valtuustoaloitteen johdosta.\nKOULULAISTEN ILTAPÄIVÄTOIMINNAN KEHITTÄMINEN\nJyväskylässä, Jyväskylän maalaiskunnassa, Muuramessa, Korpilahdella ja Laukaassa toimii Jälkkäri eli koululaisten iltapäivätoiminta useassa kymmenessä toimintapisteessä.\nJyväskylässä Jälkkäri-toiminta on opetuslautakunnan alaista toimintaa.\nJyväskylän kaupunki on budjetoinut vuoden 2001 talousarviossa 600.00,- jälkkäriläisten välipaloihin.\nLisäksi Jyväskylän kaupunki antaa ilmaiseksi tilat Jälkkäri-toimipisteiden käyttöön.\nKuluina on myös koordinaattori Riitta Rajalan korvaus.\nAloitteen aiheena onkin, miten Jyväskylän kaupunki voisi enemmän tukea Jälkkäri-toimintaa.\n1. Voisiko työllisyysmäärärahoja ohjata varsinkin nuorten palkaamiseksi Jälkkäri-toimipisteisiin?\n4. Miten saataisiin kaupungin kuudelle eri alueelle Jälkkäri-toiminnasta vastaava henkilö, joka ottaisi vastuun iltapäivätoiminnasta ja sen kehittämisestä?\nAllekirjoittajina Juhani Starczewski ja 22 muuta valtuutettua\nPöytäkirja 21.05.2001 18.00\n125 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE KOULULAISTEN ILTAPÄIVÄTOIMINNAN KEHITTÄMISESTÄ\n125 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE KOULULAISTEN ILTAPÄIVÄTOIMINNAN KEHITTÄMISESESTÄ\nPäätös Työjärjestyksensä mukaisesti valtuusto päätti lähettää aloitteen kaupunginhallituksen valmisteltavaksi.\nPöytäkirja 12.03.2001 19.00\n78 VALTUUSTOALOITE KUOKKALANPELLON KATUJEN JA LIIKENTEEN TILANTEESTA\nkäsittelyt Kaupunginhallitus 26.2.2001/105\n(Asian valmistelija Jorma Lipponen, puh. 625 077)\nJuhani Starczewski ja 19 muuta valtuutettua ovat 13.11.2000 tehneet valtuustoaloitteen, jossa pyydetään selvittämään Kuokkalanpellon katujen kunto, liikenteen määrä ja toimivuus, liikenneturvallisuus sekä tulevaisuuden suunnitelmat mm. katujen päällystyksen osalta.\nAloite jaetaan esityslistan ohella.\nKatu- ja puisto-osaston johtaja Strömin ehdotus\nTekninen lautakunta antaa asiasta kaupunginhallitukselle seuraavan lausunnon:\nKuokkalanpellon kaduista osa on vanhoja sorateitä ja osa uusistakin kaduista on vielä päällystämättömiä. Etenkin vanhat, pohjaamattomat kadut routivat ja niiden kunto on keväisin huono. Sorakatujen liikenne on hyvin vähäistä, joten ne pysyvät kelirikkoaikaa lukuunottamatta melko hyvässä kunnossa. Päällystetyt kadut ovat uusia ja niiden kunto on hyvä. Sulkulantiellä on jonkin verran päällystevaurioita.\nAlueen sorapintaiset, pohjatut kadut päällystetään ja viimeistellään näillä näkymin v. 2003-2004.\nKuokkalanpellon asutus on väljää ja pientalovaltaista. Sulkulantietä lukuun ottamatta kaduilla ei ole läpikulkuliikennettä. Sulkulantien liikennemäärä on noin 6 600 autoa arkivuorokaudessa. Suoritetun liikennelaskennan mukaan vuorokausiliikenne on Auratiellä 85 autoa, Lampitien eteläosassa 400 autoa ja Hämeenlahdentiellä 200 autoa. Raskasta liikennettä näillä kaduilla ei juuri ole lukuun ottamatta linja- autoliikennettä.\nHämeenlahdentie-Äestie ja Isokuja-Sahratie on asemakaavan mukaan katkaistu läpikulkevalta liikenteeltä. Katkokset aiheuttavat kiertoa näiden katujen varressa asuville, mutta he eivät ole tiettävästi esittäneet katujen avaamista.\nLiikenneonnettomuustilaston v. 1996-2000 mukaan onnettomuuksia on tapahtunut alueella vähän. Poikkeuksena on Sulkulantie, jolla on ko ajanjaksona tapahtunut Kuokkalanpellon kohdalla 10 onnettomuutta, joista 6 välillä Sulkutie-Lampitie. Liikennemäärään nähden Sulkulantietäkään ei voi pitää erityisen onnettomuusalttiina.\nSamulinniemen liikenne johdetaan suoraan Sulkulantielle ja sen vaikutus alueen liikenteeseen on pieni. Kuokkalan kehäväylä saattaa vähentää jonkin verran Sulkulantien liikennettä ja lisätä Lampitien liikennettä. Kehäväylän yhteydessä rakennetaan uusia kevyen liikenteen yhteyksiä Päijänteen rannan suuntaan, mutta toisaalta sillä on estevaikutusta. Joukkoliikenteen reitteihin kehäväylä ja uusi Samulinniemen ja Salmirannan asutus saattavat aiheuttaa muutoksia.\nSELVITETÄÄN KUOKKALANPELLON ALUEEN TEIDEN JA KATUJEN TÄMÄNHETKINEN TILANNE\n1. Katujen kunto - päällysteet - hiekkapintaiset\n3. Liikenteen sujuvuus\n-suljettujen katujen toimivuus\n-liikenteen määrät ja sujuvuus läpikulkukaduilla sekä kuntokartoitus\n4. Tulevaisuuden suunnitelmat\n-Samulinniemen asuinalueen liikenteen vaikutus\n-suunnitellun kehätien vaikutus\n-päällystysaikataulu varsinkin läpikulkukaduilla\nAloite perustuu Kuokkalanpellon alueen asukkaiden yhteydenottoihin ja tiedusteluihin katu- ja tieoloista, koska huonokuntoisilla asuntokaduilla on mm. raskaan liikenteen läpi- yms. ajoa, joka keskittyy tietyille kaduille, koska katuja on suljettu läpikulkuliikenteeltä.\nJuhani Starczewski, pj, kristillisten valtuustoryhmä sekä n. 18 muuta valtuutettua\nApulaiskaupunginjohtaja Vielman ehdotus\nValtuustoaloitteeseen annetaan teknisen lautakunnan päätöksen mukainen vastaus. Asia saatetaan valtuuston käsiteltäväksi.\nValtuusto merkitsee teknisen lautakunnan antaman vastauksen tiedoksi ja toteaa, että aloite ei anna aihetta enempiin toimenpiteisiin.\nPöytäkirja 13.11.2000 18.00\n186 JUHANI STARCZEWSKIN YM:N VALTUUSTOALOITE KUOKKALANPELLON TEIDEN JA KATUJEN TÄMÄNHETKISEN TILANTEEN SELVITTÄMISESTÄ JA TULEVAISUUDEN SUUNNITELMIEN LAATIMISESTA\nValtuutettu Juhani Starczewski luki ja jätti liitteenä olevan aloitteen.\nPöytäkirja 21.06.1999 18.00