Rakennusalan perustutkinnon perusteet PDF\nDownload "Rakennusalan perustutkinnon perusteet 2008"\n1 LUONNOS MÄÄRÄYS / 011/ 2008 Rakennusalan perustutkinnon perusteet 2008 AMMATILLISEN PERUSTUTKINNON PERUSTEET\n3 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEET (OPETUSSUUNNITELMAN JA NÄYTTÖTUTKINNON PERUSTEET) Sisältö Johdanto LUKU 1 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON TAVOITTEET JA TUTKINNON MUODOSTUMINEN 1.1 Rakennusalan perustutkinnon tavoitteet 1.2 Rakennusalan perustutkinnon muodostuminen 1.3 Jatko-opintokelpoisuus LUKU 2 PERUSTUTKINNON PERUSTEIDEN TOIMEENPANO AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 2.1 Opetussuunnitelman laadinta ja sisältö Opetussuunnitelman yhteinen osa Opetussuunnitelman tutkintokohtainen osa Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma LUKU 3 PERUSTUTKINNON SUORITTAMINEN NÄYTTÖTUTKINTONA 3.1 Yleistä näyttötutkintojärjestelmästä 3.2 Näyttötutkintojen järjestäminen 3.3 Näyttötutkinnon suorittaminen 3.4 Näyttötutkinnon perusteet 3.5 Henkilökohtaistaminen näyttötutkinnossa 3.6 Ammattitaidon arviointi näyttötutkinnossa 3.7 Todistukset 3.8 Näyttötutkintoon valmistava koulutus LUKU 4 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON AMMATILLISET TUTKINNON OSAT, AMMATTITAITOVAATIMUKSET JA ARVIOINTI 4.1 Kaikille pakolliset tutkinnon osat Perustustyöt 4.2 Talonrakennuksen koulutusohjelma tai osaamisala, talonrakentaja Runkovaiheen työt\n4 4.3 Maarakennuksen koulutusohjelma tai osaamisala, maanrakentaja Maarakennustyöt 4.4 Maanrakennuskoneenkuljetuksen koulutusohjelma tai osaamisala, maanrakennuskoneenkuljettaja Maarakennuskoneiden käyttö 4.5 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat Sisävalmistusvaiheen työt Ulkoverhous- ja kattotyöt Muuraus Laatoitus Raudoitus- ja betonointi Rappaus Muottityöt Teräsrakentaminen 4.5.9Teräsohutlevyrakentaminen Hirsirakentaminen Korjausrakentaminen Telinerakentaminen Ikkunatyöt Vesirakentaminen Vedeneristys Liikennealueiden hoitokoneiden käyttö Maa-ainesten kuljetus Maa- ja kiviainesten jalostaminen Kalliorakentaminen Paaluperustusten rakentaminen Asfaltointi Maarakennuskoneen huolto Maarakennuskoneen käyttö Maarakennuskoneiden 3D-ohjaus Maaperätutkimukset Piharakentaminen Rakennuskiven asennus Ympäristökiven asennus Mittaus Rakentamispalvelut Kuljetusalan perustason ammattipätevyys Tutkinnon osa muusta ammatillisesta perustutkinnosta Panostaminen Paikallisesti tarjottavat rakennusalan tutkinnon osat Muut valinnaiset tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa 4.6 Ammattitaitoa osoittava opinnäyte ammatillisessa peruskoulutuksessa 4.7 Ammatillista osaamista yksilöllisesti syventävät tutkinnon osat Yritystoiminta LUKU 5 AMMATTITAITOA TÄYDENTÄVÄT TUTKINNON OSAT, 20 OV (YHTEISET OPINNOT) TAVOITTEET JA ARVIOINTI AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 2\n5 Pakolliset tutkinnon osat Äidinkieli Äidinkieli, suomi Äidinkieli, saame Äidinkieli, viittomakieli Äidinkieli, oma äidinkieli vieraskielisillä opiskelijoilla Äidinkieli, suomi toisena kielenä Äidinkieli, suomi viittomakielisille Äidinkieli, romani Toinen kotimainen kieli, ruotsi Vieras kieli Vieras kieli, A-kieli Vieras kieli, B-kieli Matematiikka Fysiikka ja kemia Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätieto Liikunta Terveystieto Taide ja kulttuuri 5.2 Valinnaiset tutkinnon osat Ammattitaitoa täydentävien pakollisten tutkinnon osien valinnaiset lisäosat Ympäristötieto Tieto- ja viestintätekniikka Etiikka Kulttuurien tuntemus Psykologia Yritystoiminta LUKU 6 VAPAASTI VALITTAVAT TUTKINNON OSAT, 10 OV AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA LUKU 7 OPISKELIJAN ARVIOINTI AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 7.1 Arvioinnin tehtävät ja tavoitteet 7.2 Arvioinnista tiedottaminen 7.3 Opiskelijan osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen 7.4 Oppimisen ja osaamisen arviointi 7.5 Arvosanasta päättäminen 7.6 Arviointiaineiston säilyttäminen 7.7 Arvioinnin uusiminen ja arvosanan korottaminen 7.8 Arvioinnin oikaiseminen 7.9 Todistukset 7.10 Arviointi erityisopetuksessa 7.11 Maahanmuuttajien ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opiskelijoiden arviointi\n6 4 LUKU 8 MUUT MÄÄRÄYKSET AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 8.1 Opinto-ohjaus ja henkilökohtainen opiskelusuunnitelma 8.2 Työssäoppiminen ja työturvallisuus 8.3 Ammatillinen erityisopetus 8.4. Maahanmuuttajien ja eri kieli- ja kulttuuriryhmien opetus 8.5 Oppisopimuskoulutus 8.6 Kodin ja oppilaitoksen yhteistyö 8.7 Opiskelijahuolto LIITEOSA 1. RAKENNUSALAN KUVAUS JA ARVOPERUSTA 2. TUTKINTOKOHTAISET TERVEYDENTILAVAATIMUKSET 3. AMMATTITAITOVAATIMUKSET, ARVIOINNIN KOHTEET JA YLEISET ARVIOINTIKRITEERIT 4. ELINIKÄISEN OPPIMISEN AVAINTAIDOT\n7 5 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON PERUSTEET (OPETUSSUUNNITELMAN JA NÄYTTÖTUTKINNON PERUSTEET) JOHDANTO Ammatillinen perustutkinto voidaan suorittaa ammatillisena peruskoulutuksena tai näyttötutkintona. Perustutkinnon perusteisiin sisältyy sekä opetussuunnitelman perusteet että näyttötutkinnon perusteet, ja siksi perusteiden käsitteistöä on yhtenäistetty. Perustutkinnon perusteet on määräys, jolla ohjataan sekä koulutuksen että näyttötutkintojen järjestäjiä, ja tutkinnon perusteet -asiakirjan sähköisessä muodossa on tarvittaessa erotettavissa opetussuunnitelmaperusteista ja näyttötutkintoperusteista koulutusta koskevat osat. Luku 1 ja luku 4 sekä liiteosassa ammattialan kuvaus ja arvoperusta sekä elinikäisen oppimisen avaintaidot ovat yhteiset, luvut 2, 5, 6, 7 ja 8 koskevat vain opetussuunnitelmaperusteista koulutusta ja luku 3 vain näyttötutkintona suoritettavia perustutkintoja. Tutkinnon osa -käsite vastaa aiempaa opetussuunnitelmaperusteisen koulutuksen käsitettä opintokokonaisuus. Tutkinto muodostuu ammatillisista tutkinnon osista sekä ammatillisessa peruskoulutuksessa myös ammattitaitoa täydentävistä tutkinnon osista (yhteiset opinnot) ja vapaasti valittavista tutkinnon osista. Lisäksi tutkintoon tulee voida yksilöllisesti sisällyttää enemmän tutkinnon osia silloin kun se on työelämän alakohtaisiin tai paikallisiin ammattitaitovaatimuksiin vastaamisen ja tutkinnon n ammattitaidon syventämisen kannalta tarpeellista. Ammatillisen perustutkinnon perusteissa on päätetty tutkinnon ja koulutusohjelmien tai osaamisalojen tavoitteet, tutkinnon muodostuminen, tutkinnon osien ammattitaitovaatimukset tai tavoitteet, ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien arvioinnin kohteet ja arviointikriteerit sekä ammatillisten tutkinnon osien osalta myös ammattitaidon osoittamistavat. Lisäksi perusteet sisältävät muita ammatillista peruskoulutusta ja näyttötutkintoja koskevia määräyksiä. Ammatillisten tutkinnon osien ammattitaitovaatimukset ja ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien (yhteiset opinnot) tavoitteet on määritelty oppimistuloksina (tiedot, taidot, osaaminen / pätevyys ). Tältä pohjalta arvioinnin kohteet on kuvattu työprosessin, -menetelmien, -välineiden ja materiaalien sekä työn perustana olevan tiedon ja elinikäisen oppimisen avaintaitojen na. Ammatillisen perustutkinnon perusteiden pohjalta koulutuksen järjestäjä hyväksyy ammatillista peruskoulutusta varten opetussuunnitelman. Järjestäessään näyttötutkintoon valmistavaa koulutusta koulutuksen järjestäjä päättää koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä tutkinnon perusteiden LUKU 1 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON TAVOITTEET JA TUTKINNON MUODOSTUMINEN 1.1 Rakennusalan perustutkinnon tavoitteet Rakennusalan perustutkinnon suorittaneella on monipuolinen ammattitaito ja hän kehittää sitä jatkuvasti. Hän on luotettava, laatutietoinen, oma-aloitteinen sekä asiakaspalvelu- ja yhteistyöhenkinen. Hänen on osattava soveltaa oppimiaan taitoja ja tietoja vaihtelevissa työelämän tilanteissa. Hän pystyy näkemään työnsä osana suurempia tehtäväkokonaisuuksia ja pystyy ottamaan huomioon lähialojen ammattilaisten tehtävät omassa työssään. Rakennusalan ammattilainen tekee työnsä rakennusalan laatuvaatimusten mukaisesti sekä käsittelee materiaaleja huolellisesti ja taloudellisesti. Hän osaa suunnitella työnsä piirustuksien avulla, osaa tehdä materiaali- ja työmenekkilaskelmia sekä hän osaa esitellä ja arvioida omaa työtään.\n8 6 Rakennusalan perustutkinnon suorittanut osaa lukea sekä talonrakentamiseen että maarakentamiseen liittyviä piirustuksia. Hänellä on mittaustöissä ja rakennustyömaan laskentatehtävissä tarvitttavat matemaattiset valmiudet. Hän osaa rakennusfysiikan perusteet, jotka tulevat entistä tärkeämmiksi korjausrakentamisen lisääntyessä. Laaja-alaisten elinkaaripalvelumallien yleistyessä rakennusalan yrityksissä, rakennusalan ammattilaisen on toimittava erilaisissa vuorovaikutustilanteissa yhteistyökykyisesti sekä ilmaistava näkökantoja selkeästi ja luottamusta herättäen. Rakennusalan perustutkinnon suorittanut ottaa erityisen tarkkaan huomioon työn turvallisuuden sekä työkyvyn edistämisen, koska rakennusala on työturvallisuudeltaan vaarallinen toimiala ja turvallisia työtapoja sekä oikeaa asennetta arvostava työturvallisuuskulttuuri on vasta kehittymässä rakennusalalle. Ympäristötietoisuus rakentamisessa edellyttää rakentajilta uusia tietoja esimerkiksi eri materiaalien ominaisuuksista. Rakennusalan ammatilaisen osaa vastata asiakkaan kysymyksiin materiaalin tai tuotteen valmistuksen, käytön ja hävittämisen yhteydessä syntyvistä päästöistä ja jäteongelmista. Rakennusalalla toimivat osaavat käyttää tietotekniikkaa. Lähitulevaisuudessa ollaan tilanteessa, jossa kaikki rakennusalan tieto voi olla ja liikkua osapuolten välillä sähköisenä. Tällaisen tiedonsiirron osaaja on alalla etulyöntiasemassa, koska sähköinen tiedonsiirto merkitsee nopeutta ja tietojen tehokasta hyödyntämistä. Kansainvälistyminen asettaa varsinaisen ammattitaidon lisäksi muita haasteita. Kansainvälisen rakentajan taitoja ovat vieraiden kielten, kohdemaan kulttuurin ymmärtäminen, palvelualttius, erilaisiin oloihin mukautuminen ja tietotekniikan oman ammatin lisäksi. Perustutkinnon suorittaneella on alan perusvalmiuksien lisäksi erikoistuneempi osaaminen talonrakennuksesta, maarakennuksesta tai maarakennuskoneenkuljetuksesta. Perustutkinnon suorittaneella on edellytykset kehittää itseään ja suorittaa ammattitutkinto työkokemusta saatuaan Talonrakennuksen koulutusohjelman tai osaamisalan suorittanut talonrakentaja osaa tehdä talonrakennustyömaan perustusvaiheen töitä. Hän osaa tehdä ulko- ja väliseinätyöt sekä vesikaton runkotyöt eristystöineen suunnitelmien ja asiakirjojen mukaan. Talonrakentaja osaa käyttää rakennustyömaan perustyövälineitä, oikeita työtapoja ja materiaaleja. Talonrakennuksen koulutusohjelmassa voi erikoistua kirvesmiestöihin, muuraukseen, betonointiin, teräsrakentamiseen, korjausrakentamiseen, kivirakentamiseen, hirsirakentamiseen, mittaustöihin tai rakennusalan moniosaajaksi. Maarakennuksen koulutusohjelman tai osaamisalan suorittanut maarakentaja osaa tehdä talonrakennustyömaan perustusvaiheen töitä. Hän osaa tehdä tavanomaisen maarakentamisen kohteen töitä sekä asentaa kunnallisteknisiä sade- ja jätevesijärjestelmiä sekä vesijohtoja varusteineen. Hän osaa toimia kaivutöissä koneiden kaivutöiden ohjaajana. Maarakentaja osaa käyttää rakennustyömaan perustyövälineitä, oikeita työtapoja ja materiaaleja. Maarakennuksen koulutusohjelmassa voi erikoistua vesirakentamiseen, maaja kiviainesten jalostamiseen, kalliorakentamiseen, pohjanvahvistustöihin, asfaltointiin, maaperätutkimuksiin, piharakentamiseen, kivirakentamiseen, mittaustöihin tai rakennusalan moniosaajaksi. Maarakennuskoneenkuljetuksen koulutusohjelman tai osaamisalan suorittanut maarakennuskoneenkuljettaja osaa tehdä talonrakennustyömaan perustusvaiheen töitä. Hän osaa käyttää ainakin yhtä maarakennuskonetta turvallisesti ohjeita ja määräyksiä noudattaen tavanomaisissa maarakentamisen kohteissa. Hän osaa tehdä tavanomaisiin maarakentamisen kohteisiin sisältyviä yleisimpiä mittaus- ja merkintätöitä. Maarakennuskoneenkuljettaja osaa käyttää rakennustyömaan perustyövälineitä, oikeita työtapoja ja materiaaleja. Maarakennuskoneenkuljetuksen koulutusohjelmassa voi erikoistua mm. liikennealueiden hoitokoneiden käyttöön, maa-ainesten kuljetukseen, vesirakentamiseen, maa- ja kiviainesten jalostamiseen, kalliorakentamiseen, pohjanvahvistustöihin, asfaltointiin, piharakentamiseen tai rakennusalan moniosaajaksi.\n9 7 Lisäksi opetussuunnitelman perusteiden mukaisessa koulutuksessa tulee tukea opiskelijoiden kehitystä hyviksi ja tasapainoisiksi ihmisiksi ja yhteiskunnan jäseniksi sekä antaa opiskelijoille jatko-opintojen, harrastusten sekä persoonallisuuden monipuolisen kehittämisen kannalta tarpeellisia tietoja ja taitoja sekä tukea elinikäistä oppimista (L630/98 5 ). 1.2 Rakennusalan perustutkinnon muodostuminen Rakennusalan perustutkinto, 120 ov Ammatillisessa peruskoulutuksessa Näyttötutkinnossa Ammatilliset tutkinnon osat, 90 ov Ammatilliset tutkinnon osat Tutkinnon osiin sisältyy työssäoppimista vähintään 20 ov, yrittäjyyttä vähintään 5 ov ja opinnäyte vähintään 2 ov 4.1 Kaikille pakolliset tutkinnon osat Perustustyöt, 15 ov 4.2 Talonrakennuksen koulutusohjelma, talonrakentaja Runkovaiheen työt, 35 ov 4.3Maarakennuksen koulutusohjelma, maarakentaja Maarakennustyöt, 35 ov 4.4 Maarakennuskoneenkuljetuksen koulutusohjelma, maarakennuskoneenkuljettaja Maarakennuskoneiden käyttö, 35 ov 4.5 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat Valittava yhteensä 40 ov Sisävalmistusvaiheen kirvestyöt, 10 ov Ulkoverhous- ja kattotyöt, 10 ov Muuraus, 10 ov Laatoitus, 10 ov Raudoitus- ja betonointi, 10 ov Rappaus, 10 ov Muottityöt, 10 ov Teräsrakentaminen, 10 ov Teräsohutlevyrakentaminen, 10 ov Hirsirakentaminen, 10 ov Korjausrakentaminen, 10 ov Telinerakentaminen, 10 ov Ikkunatyöt, 10 ov Vesirakentaminen, 10 ov Vedeneristys, 10 ov Liikennealueiden hoitokoneiden käyttö, 10 ov Maa-ainesten kuljetus 10 ov Maa- ja kiviainesten jalostaminen, 10 ov Kalliorakentaminen, 10 ov Paaluperustusten rakentaminen, 10 ov Asfaltointi, 10 ov Maarakennuskoneen huolto, 10 ov Maarakennuskoneen käyttö, 10 ov Maarakennuskoneiden 3D-ohjaus, 10 ov Maaperätutkimukset, 10 ov Piharakentaminen, 10 ov 4.1 Kaikille pakolliset tutkinnon osat Perustustyöt 4.2 Talonrakennuksen osaamisala, talonrakentaja Runkovaiheen työt 4.3 Maarakennuksen osaamisala, maarakentaja Maarakennustyöt 4.4 Maarakennuskoneenkuljetuksen osaamisala, maarakennuskoneenkuljettaja Maarakennuskoneiden käyttö 4.5 Kaikille valinnaiset tutkinnon osat Valittava neljä osaa Sisävalmistusvaiheen kirvestyöt Ulkoverhous- ja kattotyöt Muuraus Laatoitus Raudoitus- ja betonointi Rappaus Muottityöt Teräsrakentaminen Teräsohutlevyrakentaminen Hirsirakentaminen Korjausrakentaminen Telinerakentaminen Ikkunatyöt Vesirakentaminen Vedeneristys Liikennealueiden hoitokoneiden käyttö Maa-ainesten kuljetus Maa- ja kiviainesten jalostaminen Kalliorakentaminen Paaluperustusten rakentaminen Asfaltointi Maarakennuskoneen huolto Maarakennuskoneen käyttö Maarakennuskoneiden 3D-ohjaus Maaperätutkimukset Piharakentaminen\n10 Rakennuskiven asennus, 10 ov Ympäristökiven asennus, 10 ov Mittaus, 10 ov Rakentamispalvelut, 10 ov Kuljetusalan perustason ammattipätevyys, 10 ov Tutkinnon osa muusta ammatillisesta perustutkinnosta, 10 ov Paikallisesti tarjottavat rakennusalan tutkinnon osat, 0-10 ov Muut valinnaiset tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa, 0-10 ov - ammattitaitoa syventävät ja laajentavat tutkinnon osat - ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat - lukio-opinnot - Yrittäjyys ammatillisessa peruskoulutuksessa 10 ov - Työpaikkaohjaaksi valmentautuminen ammatillisessa peruskoulutuksessa, 2 ov Rakennuskiven asennus Ympäristökiven asennus Mittaus Rakentamispalvelut Kuljetusalan perustason ammattipätevyys Tutkinnon osa muusta ammatillisesta perustutkinnosta Panostaminen Ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat (yhteiset opinnot), 20 ov Pakolliset valinnaiset 1. Äidinkieli 4 ov Toinen kotimainen kieli 1 ov Vieras kieli 2 ov Matematiikka 3 ov Fysiikka ja kemia 2 ov Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätieto 1 ov Liikunta 1 ov Terveystieto 1 ov Taide ja kulttuuri 1 ov Pakollisten opintojen valinnaiset lisäopinnot, ks. edellä kohdat Ympäristötieto Tieto- ja viestintätekniikka Etiikka Kulttuurien tuntemus Psykologia Yritystoiminta ov 4 ov Opetuskieleltään ruotsinkielisessä koulutuksessa toisen kotimaisen kielen opintojen laajuus on 2 ov, jolloin pakollisten ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien laajuus on 17 ov ja valinnaisten 3 ov.\n11 9 Vapaasti valittavat tutkinnon osat ammatillisessa peruskoulutuksessa, 10 ov Tutkinnon osiin sisältyy opinto-ohjausta vähintään 1,5 ov 4.6 Ammatillista osaamista yksilöllisesti syventävät tutkinnot osat 4.6.1Yritystoiminta Ammatillisen perustutkinnon muodostumisperiaatteet Ammatilliset perustutkinnot muodostuvat ammatillisista tutkinnon osista, jotka voivat olla pakollisia tai valinnaisia. Lisäksi peruskoulutuksena suoritettaviin tutkintoihin sisältyy pakollisia ja valinnaisia ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia (yhteiset opinnot) sekä vapaasti valittavia tutkinnon osia. Lisäksi tutkintoon tulee voida yksilöllisesti sisällyttää enemmän tutkinnon osia, jotka laajentavat suoritettua tutkintoa, silloin kun se on työelämän alakohtaisiin tai paikallisiin ammattitaitovaatimuksiin vastaamisen ja tutkinnon n ammattitaidon syventämisen kannalta tarpeellista. Tutkintokohtaiset valinnaisuussäännöt on esitetty edellä rakennusalan perustutkinnon muodostuminen -taulukossa. voi valita ammatilliseen perustutkintoon tutkinnon osia myös muista ammatillisista tutkinnoista. Ammatilliseen peruskoulutukseen sisältyvien ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien (yhteiset opinnot) osaamisvaatimusten vastaavuudet lukio-opintoihin on määritelty, jotta yhteistyö, yhteisen opetustarjonnan hyödyntäminen ja osaamisen tunnustaminen lukion ja ammatillisen peruskoulutuksen välillä toimivat sujuvasti. Opiskelija voi valita ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia (yhteiset opinnot), muita valinnaisia tutkinnon osia ja vapaasti valittavia tutkinnon osia siten, että hän suorittaa lukio-opintoja ja voi osallistua ylioppilastutkintoon ja siten vahvistaa jatko-opintokelpoisuuttaan. Koko tutkinnon suorittaminen on ammatillisesta koulutuksesta annetun lain mukaisesti järjestetyssä tutkintoon johtavassa koulutuksessa ensisijainen tavoite. Lisäksi opiskelija voi suorittaa perustutkinnon myös suunnatumman ammattipätevyyden tuottava tutkinnon osa tai osia kerrallaan, silloin kun se on yksilön opiskeluvalmiuksien, elämäntilanteen tai työllistymisen kannalta tarkoituksenmukaista. Opiskelijoilla tulee tällöin olla joustavia mahdollisuuksia suorittaa koko tutkinto myöhemmin. Tällaisissa tilanteissa koulutuksen järjestäjät laativat opiskelijalle tai tutkinnon lle, mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä työpaikan kanssa, suunnitelman koko tutkinnon suorittamisesta. 1.3 Jatko-opintokelpoisuus Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 4 :n mukaan ammatilliset perustutkinnot antavat jatkoopintokelpoisuuden yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin siten kuin asetuksella säädetään ja yliopisto tai ammattikorkeakoulu opiskelijan opinto-ohjelman perusteella päättää. LUKU 2 PERUSTUTKINNON PERUSTEIDEN TOIMEENPANO AMMATILLISESSA PERUSKOULUTUKSESSA 2.1 Opetussuunnitelman laadinta ja sisältö\n12 10 Lain 630/ :n mukaan koulutuksen järjestäjän tulee hyväksyä koulutusta varten opetussuunnitelma, jonka tulee perustua tässä asiakirjassa oleviin perustutkinnon perusteisiin. Sen tulee sisältää toimenpiteet koulutukselle asetettujen tehtävien ja tavoitteiden saavuttamiseksi (L 630/1998, 5 ). Opetussuunnitelma tulee hyväksyä erikseen suomen-, ruotsin- ja saamenkieliseen koulutukseen sekä tarvittaessa muulla kielellä annettavaan koulutukseen. Koulutuksen järjestäjän opetussuunnitelma on julkinen asiakirja. Opetussuunnitelma säätelee ja ohjaa koulutuksen järjestäjän toteuttamaa koulutusta ja opetukseen läheisesti liittyvää muuta toimintaa. Opiskelijan oikeusturvan takaamiseksi opetussuunnitelman tulee antaa opiskelijalle riittävät tiedot tutkintoon sisältyvistä tutkinnon osista ja opinnoista, arvioinnista ja opintojen suorittamiseen liittyvistä järjestelyistä. Opetussuunnitelma on laadittava siten, että se mahdollistaa opiskelijoille yksilölliset ammatillisten opintojen valinnat sekä lukio-opintojen ja ylioppilastutkinnon suorittamisen. Opetussuunnitelma toimii myös sisäisen ja ulkoisen arvioinnin pohjana ja antaa mahdollisuuden arvioida koulutuksen järjestäjän toteuttaman koulutuksen vaikuttavuutta. Koulutuksen järjestäjä varaa koulutukseen tarvittavat voimavarat. Koulutuksen järjestäjä huolehtii opetussuunnitelmassa siitä, että opiskelija voi saavuttaa tutkinnolle asetetut tavoitteet, saa riittävästi opetusta ja tarvitsemaansa ohjausta koulutuksen järjestämistavasta riippumatta oppilaitoksen kaikkina työpäivinä, myös työssäoppimisen ja ammattiosaamisen näyttöjen aikana. Opetussuunnitelma sisältää kaikkia koulutusaloja ja tutkintoja varten yhteisen osan ja tutkintokohtaisesti eriytyvät osat Opetussuunnitelman yhteinen osa Opetussuunnitelman yhteisessä osassa määritellään kaikille perustutkinnoille yhteiset periaatteet ja menettelytavat sekä koulutuksen järjestäjän keskeiset arvot. Opetussuunnitelman yhteinen osa sisältää ainakin o koulutuksen järjestämisen opetussuunnitelmaperusteisena koulutuksena, näyttötutkintona ja oppisopimuksena (L 630/1998, 15, 17 ) o opetuksen järjestämismuodot kuten lähi-, etä-, monimuoto- ja verkko-opetus sekä työssäoppiminen (L 630/1998, 15, 16 ) o suunnitelmat ja toimintatavat tutkinnon osan tai osien suorittamiseksi sekä opiskelijoiden mahdollisuudet täydentää opintojaan ja suorittaa koko tutkinto o opintojen tarjonnan yhteistyössä muiden koulutuksen järjestäjien ja työelämän kanssa (L 630/1998, 14, 10 ) o toimenpiteet opetukseen liittyvästä yhteisöllisyyttä vahvistavasta toiminnasta, joka tarjoaa mahdollisuuden arvopohdintaan ja kulttuuriperintöön perehtymiseen (A 811/1998, 9 ) o yhteiset toimintatavat opiskelijan arvioinnin (L 601/2005, 25a ) toteuttamisesta luvun 7 mukaisesti o luvun 8 mukaisten muiden määräysten toteuttamisen o henkilöstön kehittämissuunnitelman. Koulutuksen järjestäjän tulee tehdä opetussuunnitelmaan suunnitelmat koulutuksellista tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta ja kestävää kehitystä edistävistä toimenpiteistä. Koulutuksen järjestäjän tulee ottaa koulutuksen järjestämisessä huomioon myös muiden säädösten koulutusta koskevat velvoitteet Opetussuunnitelman tutkintokohtainen osa Opetussuunnitelman tutkintokohtaisessa osassa määrätään ammatillisten tutkinnon osien ja ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien (yhteisten opintojen) järjestäminen yhteistyössä muiden koulutuksen järjestäjien ja työelämän kanssa. Lisäksi määrätään opetuksen ajoitus, oppimisympäristöt ja opetusmenetelmät, joiden avulla opiskelija voi saavuttaa tutkinnon ammattitaitovaatimukset ja tavoitteet.\n13 11 Tutkintokohtaisessa osassa määrätään myös koulutuksen järjestäjän tarjoamat opinnot muista tutkinnoista sekä opiskelijan mahdollisuudet suorittaa useampia kuin yksi tutkinto. Siinä päätetään ammatillisten ja yhteisten opintojen arviointisuunnitelma, joka sisältää ammattiosaamisen näytöt ja muun osaamisen arvioinnin. Opetussuunnitelman tutkintokohtainen osa sisältää ainakin tutkinnon muodostumisen pakollisista ja valinnaisista ammatillisista tutkinnon osista ja ammattitaitoa täydentävistä tutkinnon osista opintojen etenemisen, ajoituksen ja järjestämisen vapaasti valittavien tutkinnon osien tarjonnan suunnitelman ammattiosaamista syventävien tutkinnon osien (tutkintoa yksilöllisesti laajentavien tutkinnon osien) järjestämisestä suunnitelman tutkinnon osien arvioinnista ja osaamisen arviointimenetelmistä suunnitelman ammatillisten tutkinnon osien arvioinnista siten, että se sisältää toimielimen hyväksymän suunnitelman ammattiosaamisen näyttöjen toteuttamisesta ja arvioinnista tutkinnon osat, niiden ammattitaitovaatimukset, arvioinnin kohteet ja arviointikriteerit siltä osin kuin niitä ei ole tutkinnon perusteissa määritelty Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma Laissa ammatillisesta koulutuksesta (L 630/1998, 14 ) on säädetty opiskelijan mahdollisuudesta yksilöllisiin opintojen valintoihin ja asetuksessa ammatillisesta koulutuksesta (A 811/1998, 3, 4, 12a ) opinnoista tiedottamisesta ja opinto-ohjauksesta ja osaamisen tunnustamisesta. Jotta opiskelijan yksilöllinen valinnaisuus toteutuu, koulutuksen järjestäjän tulee laatia opiskelijan yksilöllisten lähtökohtien pohjalta henkilökohtainen opiskelusuunnitelma (HOPS), jota päivitetään koko koulutuksen ajan. LUKU 3 PERUSTUTKINNON SUORITTAMINEN NÄYTTÖTUTKINTONA 3.1 Yleistä näyttötutkintojärjestelmästä Näyttötutkintojärjestelmä tarjoaa aikuisväestölle joustavan tavan osoittaa, uudistaa ja ylläpitää ammatillista osaamistaan tai työtehtävien vaihtuessa valmistua myös uuteen ammattiin. Näyttötutkinnossa henkilön ammatillinen osaaminen voidaan kansallisesti ja laadullisesti tunnustaa riippumatta siitä, onko osaaminen kertynyt työkokemuksen, opintojen tai muun toiminnan kautta. Näyttötutkintojärjestelmässä työnantajataho, työntekijätaho ja opetusala tekevät tiivistä yhteistyötä tutkintorakennetta kehitettäessä, tutkintojen perusteita laadittaessa, tutkintotilaisuuksia suunniteltaessa ja järjestettäessä sekä tutkintosuorituksia arvioitaessa. Näyttötutkintoina voidaan suorittaa ammatillisia perustutkintoja, ammattitutkintoja ja erikoisammattitutkintoja. Näyttötutkinnon perusteissa on määritelty ammattitaito työelämässä tarvittavina osaamisvaatimuksina. Tutkinnot rakentuvat osista, jotka vastaavat itsenäisiä työkokonaisuuksia. 3.2 Näyttötutkintojen järjestäminen Opetushallituksen asettamat, työnantajien, työntekijöiden, opettajien ja tarvittaessa itsenäisten ammatinharjoittajien edustajista koostuvat tutkintotoimikunnat vastaavat näyttötutkintojen järjestämisestä ja valvonnasta sekä antavat tutkintotodistukset. Tutkintotoimikunnat tekevät sopimuksen näyttötutkintojen järjestämisestä koulutuksen järjestäjien ja tarvittaessa muiden yhteisöjen ja säätiöiden kanssa. Näyttötutkintoja ei saa järjestää ilman voimassa olevaa, tutkintotoimikunnan kanssa solmittua järjestämissopimusta. 3.3 Näyttötutkinnon suorittaminen\n14 12 Näyttötutkinto suoritetaan osoittamalla hyväksytysti tutkinnon perusteissa vaadittu osaaminen tutkintotilaisuuksissa käytännön työssä ja toiminnassa. Jokainen tutkinnon osa on arvioitava erikseen. Arvioinnin tekevät työnantajien, työntekijöiden ja opetusalan edustajat yhdessä. Aloilla, joilla itsenäinen ammatinharjoittaminen on tyypillistä, myös tämä taho otetaan huomioon arvioijien valinnassa. Lopullisen päätöksen arvioinnista tekee tutkintotoimikunta. Tutkintotodistus voidaan antaa, kun kaikki tutkinnon suorittamiseksi määrätyt tutkinnon osat on suoritettu hyväksytysti. 3.4 Näyttötutkinnon perusteet Tutkinnon perusteissa määritellään tutkintoon kuuluvat osat ja mahdollisesti niistä muodostuvat osaamisalat, tutkinnon muodostuminen, kussakin tutkinnon osassa vaadittava ammattitaito, arvioinnin perusteet (arvioinnin kohteet ja kriteerit) ja ammattitaidon osoittamistavat. Tutkinnon osa muodostaa ammatin osa-alueen, joka voidaan erottaa luonnollisesta työprosessista itsenäiseksi arvioitavaksi kokonaisuudeksi. Tutkinnon osissa määritellyissä ammattitaitovaatimuksissa keskitytään ammatin ydintoimintoihin, toimintaprosessien an ja kyseessä olevan alan ammattikäytäntöihin. Niihin sisältyvät myös työelämässä yleisesti tarvittavat taidot, esimerkiksi sosiaaliset valmiudet. Arvioinnin kohteet ja kriteerit on johdettu ammattitaitovaatimuksista. Arvioinnin kohteilla ilmaistaan ne osaamisen alueet, joihin arvioinnissa kiinnitetään erityistä huomiota. Kohteiden määrittäminen helpottaa myös ammattitaidon arviointia asianomaisesta työtoiminnasta. Arvioinnin tulee kattaa kaikki tutkinnon perusteissa määritellyt arvioinnin kohteet. Arvioinnin kriteerit määrittelevät hyväksyttävän suorituksen laadullisen ja määrällisen tason. Ammattitaidon osoittamistavat sisältävät tutkinnon suorittamiseen liittyviä tarkentavia ohjeita. Ammattitaito osoitetaan pääsääntöisesti todellisissa työtehtävissä ja toimissa. Ammattitaidon osoittamistavat voivat sisältää mm. ohjeita siitä, kuinka tutkintosuoritusta voidaan tarvittaessa täydentää, jotta kaikki ammattitaitovaatimukset tulevat kattavasti osoitetuiksi. 3.5 Henkilökohtaistaminen näyttötutkinnossa Koulutuksen järjestäjä huolehtii näyttötutkintoon ja siihen valmistavaan koulutukseen hakeutumisen, tutkinnon suorittamisen sekä tarvittavan ammattitaidon hankkimisen henkilökohtaistamisesta. Opetushallitus on antanut henkilökohtaistamista koskevan erillisen määräyksen. 3.6 Ammattitaidon arviointi näyttötutkinnossa Ammattitaidon arvioinnissa tulee perusteellisesti ja huolellisesti tarkastella sitä, miten tutkinnon on osoittanut osaavansa sen, mitä tutkinnon perusteissa ko. tutkinnon osan ammattitaitovaatimuksissa edellytetään. Arvioinnissa käytetään tutkinnon perusteissa määriteltyjä arviointikriteerejä. Arvioinnissa tulee käyttää monipuolisesti erilaisia ja ensisijaisesti laadullisia arviointimenetelmiä. Vain yhden menetelmän käytöllä ei välttämättä saada luotettavaa tulosta. Arvioinnissa otetaan huomioon ala- ja tutkintokohtaiset erityispiirteet tutkinnon perusteiden Mikäli tutkinnon lla on luotettavia selvityksiä aikaisemmin osoitetusta osaamisesta, arvioijat arvioivat niiden vastaavuuden näyttötutkinnon perusteiden ammattitaitovaatimuksiin. Arvioijat ehdottavat dokumentin tutkintotoimikunnalle tunnustettavaksi osaksi näyttötutkinnon suoritusta. Lopullisen päätöksen aiemmin osoitetun ja luotettavasti selvitetyn osaamisen tunnustamisesta tekee tutkintotoimikunta. Ammattitaidon arviointi on prosessi, jossa arviointiaineiston keräämisellä ja arvioinnin dokumentoinnilla on keskeinen merkitys. Työelämän sekä opettajien edustajat tekevät kolmikantaisesti huolellisen ja monipuolisen arvioinnin. Jokaisen tutkinnon n tulee selvästi saada tietoonsa arvioinnnin perusteet. Tutkinnon lle on annettava mahdollisuus suoritustensa itsearviointiin. Näyttötutkinnon järjestäjä laatii arvioinnin kohteena olevan tutkinnon osan suorittamisesta arviointipöytäkirjan, jonka arvioijat allekirjoittavat.\n15 Tutkinnon lle tämän jälkeen annettava päätöksen arvioinnista tekee tutkintotoimikunta. 13 palaute on osa hyvää arviointiprosessia. Lopullisen Arvioijat Tutkinnon n ammattitaitoa arvioivilla henkilöillä tulee olla hyvä ammattitaito ko. näyttötutkinnon alalta. Tutkintotoimikunta ja näyttötutkinnon järjestäjä sopivat arvioijista näyttötutkintojen järjestämissopimuksessa. Arvioinnin oikaisu Tutkinnon voi lainsäädännön mukaisen määräajan puitteissa pyytää arvioinnin oikaisua tutkintotoimikunnalta, jonka toimialaan ja -alueeseen kyseessä oleva tutkinto kuuluu. Kirjallinen oikaisupyyntö osoitetaan tutkintotoimikunnalle. Tutkintotoimikunta voi arvioijia kuultuaan velvoittaa toimittamaan uuden arvioinnin. Arviointia koskevasta oikaisuvaatimuksesta annettuun tutkintotoimikunnan päätökseen ei voi hakea muutosta valittamalla. 3.7 Todistukset Tutkintotodistuksen ja todistuksen tutkinnon osan tai osien suorittamisesta antaa tutkintotoimikunta. Todistuksen valmistavaan koulutukseen osallistumisesta antaa koulutuksen järjestäjä. Opetushallitus on antanut määräyksen todistuksiin merkittävistä tiedoista. Näyttötutkinnon osan tai osien suorittamisesta annetaan todistus silloin, kun näyttötutkintoon osallistuva sitä pyytää. Tutkintotodistuksen ja myös todistuksen tutkinnon osan tai osien suorittamisesta allekirjoittavat tutkintotoimikunnan edustaja ja näyttötutkinnon järjestäjän edustaja. Opetushallituksen hyväksymään ammattikirjaan tehty merkintä näyttötutkinnon suorittamisesta on tutkintotodistukseen rinnastettava todistus näyttötutkinnon suorittamisesta. Näyttötutkinnon järjestäjä hankkii ja allekirjoittaa ammattikirjan. Ammattikirja on näyttötutkinnon lle maksullinen. 3.8 Näyttötutkintoon valmistava koulutus Näyttötutkintoihin osallistumiselle ei voida asettaa koulutukseen osallistumista koskevia ennakkoehtoja. Pääsääntöisesti tutkinnot suoritetaan kuitenkin valmistavan koulutuksen yhteydessä. Koulutuksen järjestäjä päättää näyttötutkintoon valmistavan koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä tutkinnon perusteiden Koulutus ja tutkintotilaisuudet on jäsennettävä tutkinnon osien Näyttötutkintoon valmistavaan koulutukseen osallistuvalle tulee osana koulutusta järjestää mahdollisuus osallistua tutkintotilaisuuksiin ja suorittaa näyttötutkinto. Oppisopimuskoulutuksessa ja opiskelijahuollossa noudatetaan ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annettua lainsäädäntöä.\n16 LUKU 4 RAKENNUSALAN PERUSTUTKINNON AMMATILLISET TUTKINNON OSAT, AMMATTITAITOVAATIMUKSET JA ARVIOINTI 4.1 Kaikille pakolliset tutkinnon osat Perustustyöt Ammattitaitovaatimukset 14 osaa suunnitella oman työnsä piirustuksien ja/tai rakennetta koskevan työselityksen avulla vastaanottaa, varastoida ja suojata perustustöissä tarvittavia materiaaleja työmaasuunnitelman mukaan lukea rakennuspiirustuksia, tehdä perustustöihin liittyviä materiaalilaskelmia ja tehdä rakennuksen perustuksiin liittyviä täyttö-, tiivistys-, salaoja-, viemäri-, lämmöneristys- ja vedeneristystöitä toimia avustajana kaivuvaiheessa ja tehdä mittauksia perusmittavälineillä tehdä perustuksiin liittyviä anturoiden muotti-, raudoitus-, betonointi-, purku- ja jälkihoitotöitä sekä asentaa perustuselementtejä ja tehdä perustusten harkkomuurauksia tehdä työhönsä liittyviä aloitus- ja lopetustöitähuolehtia väliaikaisten LVIS-asennusten kunnosta sekä avustaa LVIS-asennustöissä lajitella jätteet ja uusiokäyttää materiaaleja toimia rakennustyömaan muuttuvissa olosuhteissa ottaa huomioon työmaan muut urakoitsijat ja toimijat sekä rakentamisen laatuvaatimukset kehittää omia vahvuuksiaan tuottavaan toimintaan hyödyntäen työyhteisön asiantuntemusta toimia työntekijänä oikeuksiensa, etujensa ja velvollisuuksiensa mukaisesti ottaa huomioon työssään materiaalien ominaisuudet ja erilaisten perustusrakenteiden toiminnan pääperiaatteet käyttää perustustöiden vaatimia tavallisia työkaluja käyttää henkilökohtaisia suojaimia, ottaa huomioon työturvallisuusnäkökohdat ja ylläpitää työkykyä. osaa käyttää seuraavia työkaluja: betonintiivistin (vibra) kulmahiomakone laastin sekoitin maantiivistin moottorisaha tai ketjusaha nostoapuvälineet työmaasirkkeli teräsleikkuri teräksen taivutin paineilmanaulain ja kompressori porakone poravasara tai piikkauskone pyörösaha.\n17 Opiskelijalla tai tutkinnon lla on perustaidot ensiavun antamisesta. 15 voimassa oleva tulityökortti, työturvallisuuskortti ja Arviointi Taulukkoon on koottu arviointikriteerit kolmelle eri osaamisen tasolle sekä arvioinnin kohteet. Ammatillisessa peruskoulutuksessa arvioinnin kohteet ovat samalla tutkinnon osan keskeinen sisältö. Arvioinnin kohteet Arviointikriteerit Tyydyttävä T1 Hyvä H2 Kiitettävä K3 1. Työprosessien Oman työn suunnittelu ja suunnitelmien tekeminen Työn kokonaisuuden Taloudellinen ja laadukas toiminta tutkinnon suunnittelee ohjattuna omaa työtään noudattaa työaikoja ja toimii ohjattuna työohjeiden mukaisesti toimii ohjattuna asetettujen suunnittelee annettujen ohjeiden mukaan oman työnsä noudattaa työaikoja ja annettuja työohjeita toimii asetettujen tutkinnon tekee toteuttamiskelpoisen työsuunnitelman itsenäisesti noudattaa työaikoja ja työohjeita sekä neuvottelee mahdollisista poikkeamista toimii asetettujen mukaisesti ja kehittää omaa toimintaansa saavuttamiseksi. 2. Työmenetelmien, -välineiden ja materiaalin Perustustyömenetelmi en tutkinnon tekee tavallisimpia perustustöihin liittyviä maarakennus-, viemäri-, salaoja- ja eristystöitä ohjattuna tekee tavallisimpia perustustöihin liittyviä maarakennus-, viemäri-, salaoja- ja eristystöitä annettujen ohjeitten perusteella tutkinnon tekee tavallisimpia perustustöihin liittyviä maarakennus-, viemäri-, salaoja- ja eristystöitä piirustusten mukaisesti lähes itsenäisesti avustaa mittaustöissä tekee tavanomaisten anturoiden muotti-, raudoitus-, betonointi-, purku- ja jälkihoitotöitä työryhmän jäsenenä aiheuttamatta tekee mittaustöitä perusmittavälineillä ohjattuna tekee tavanomaisten anturoiden muotti-, raudoitus-, betonointi-, purku- ja jälkihoitotöitä työryhmän jäsenenä käyttää perusmittavälineitä perustustöiden eri vaiheissa tekee tavanomaisten anturoiden muotti-, raudoitus-, betonointi-, purku- ja jälkihoitotöitä työryhmän jäsenenä piirustusten mukaan\n18 Perustuselementtien asennuksen häiriötilanteita toimii muuraustyöryhmän jäsenenä aiheuttamatta häiriötilanteita tekee perustuselementtityöhön liittyviä avustavia tehtäviä 16 annettujen ohjeiden perusteella muuraa ohjattuna perustusharkkoja valmiiden johteiden mukaisesti toimii ohjattuna työryhmän jäsenenä perustuselementtejä asennettaessa aiheuttamatta häiriötilanteita muuraa perustusharkkoja valmiiden johteiden mukaisesti toimii työryhmän jäsenenä perustuselementtejä asennettaessa käyttää perustustöissä käytettäviä keskeisimpiä työvälineitä ja materiaaleja tutuissa työtilanteissa, mutta tarvitsee välillä ohjausta käyttää perustustöissä käytettäviä keskeisimpiä työvälineitä ja materiaaleja tutuissa työtilanteissa valitsee työhön sopivat työvälineet sekä käyttää työvälineitä ja materiaaleja vaihtelevissa työtilanteissa Työvälineiden ja materiaalin Jätteiden lajittelu suojaa ja varastoi materiaaleja opastettuna lajittelee jätteet opastettuna. käyttää materiaaleja huolellisesti ja taloudellisesti ohjeiden mukaan lajittelee jätteet ohjeiden mukaan. käyttää materiaaleja huolellisesti ja taloudellisesti itsenäisesti pitää työympäristön puhtaana ja järjestyksessä koko työvaiheen ajan ottaen huomioon kierrätyksen ja lajittelun merkityksen.\n19 3. Työn perustana olevan tiedon Rakennustyömaan vaiheiden tunteminen tutkinnon tuntee pääpiirteittäin rakennustyömaan valmistumisen vaiheet perustustöistä aina valmiiseen rakenteeseen 17 tunnistaa rakennustyömaan eri vaiheet siten, osaa varustautua tuleviin työtehtäviin tutkinnon tuntee työmaan organisaation sekä perustamisen ja ylläpidon niin laajasti, että osaa työskennellä työnjohdon ohjeiden mukaan työtehtävissään Työmaalla toimiminen selvittää opastettuna rakernusalan tyypillisiä yhteistyökumppaneita arvioi opastettuna työteon ja yrittäjyyden merkitystä rakennusalalla selvittää rakennusalan tyypillisiä yhteistyökumppaneita arvioi työteon ja yrittäjyyden merkitystä rakennusalalla selvittää rakennusalan tyypillisiä yhteistyökumppaneita ja rakennusalan yritystoiminnan rakenteen arvioi kansainvälistyvän talouden vaikutuksia rakennusalan yritystoiminnalle tietää, miten rakentamisen laatu määritellään ja toimii ohjattuna laatumääräysten mukaisesti osaa tehdä työsopimuksen tuntee laatukäsitteen ja tietää, miten oma työ vaikuttaa laatuun tuntee työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia siinä määrin, että tietää omat oikeutensa ja velvollisuutensa tuntee rakennustyötä ohjaavia määräyksiä ja lainsäädäntöä ja hyödyntää niitä omassa työssään tuntee työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia ja osaa hyödyntää niitä työssään Materiaalien ominaisuuksien tunteminen tunnistaa yleisimmät perustustöissä käytettävät materiaalit tietää materiaalien käyttökohteet ja osaa käsitellä niitä tuntee materiaalien teknisiä ja fysikaalisia ominaisuuksia Piirustusten tulkitseminen tunnistaa yleisimmät maalajit ja tietää niihin sopivat yleisimmät perustamis- ja rakennuspohjan vahvistamistavat osaa rakennustyömaan yleisimmät piirustusmerkinnät. tuntee eri materiaalien vaikutuksen kuivatukseen, routimiseen, tiivistettävyyteen ja kantavuuteen etsii itsenäisesti piirustuksista omiin työtehtäviinsä liittyviä yksityiskohtia. tuntee routa- ja kosteuseristyksen fysikaalisen toiminnan laatuvaatimukset lukee perustusrakenteisiin liittyviä rakennuspiirustuksia siten, että pystyy niiden perusteella tekemään yksinkertaisia materiaalilaskelmia\n20 18 lukee työmaan aluesuunnitelmaa siten, että pystyy toimimaan sen


Poliisi: Tiedot lahjusskandaalin paisumisesta perättömiä\nTutkinta kohdistuu vain jalkapalloon\nkeskiviikko 16.08.2006 klo 15:07 (muokattu 16.08.2006 klo 16:35 )\nHelsingin poliisi kiistää julkisuudessa esitetyt tiedot, joiden mukaan jalkapallon lahjusskandaalin tutkinta olisi laajenemassa muihin lajeihin.\nRikosylitarkastaja Jouko Salon mukaan skandaali on pikemminkin kuivumassa kasaan. JYRKI VESA\nHelsingin poliisi kiistää julkisuudessa esitetyt tiedot, joiden mukaan jalkapallon lahjusskandaalin tutkinta olisi laajenemassa muihin lajeihin. Rikosylitarkastaja Jouko Salo sanoo, etteivät moiset tiedot ole lähtöisin ainakaan heiltä.\nSalo vakuuttaa, että tutkinta on kohdistunut vain jalkapalloon. Senkin osalta lahjusskandaali näyttäisi olevan pikemminkin kuivumassa kasaan.\nSalon mukaan poliisilla ei ole konkreettisia todisteita siitä, että kukaan olisi lahjonut ketään.\n– Syytteistä päättää viime kädessä syyttäjä, mutta silloin kun on sana sanaa vastaan, näytön saaminen ei ole kovin helppoa, kun ei ole mitään muuta näyttöä tarjota, hän toteaa.\nJupakka tuli julkisuuteen joulukuussa\nJupakka tuli julkisuuteen joulukuussa, kun Ilta-Sanomat uutisoi erään liigapelaajan ottaneen vastaan lahjuksia oman joukkueen tappion varmistamiseksi.\nPelaaja olisi väitteiden mukaan saanut rahaa suurilla panoksilla vetoa lyöneeltä henkilöltä. Pelaaja kertoi, että toiminta olisi jatkunut usean kauden ajan.\nVyyhti paisui, kun julkisuuteen valui tietoa myös parista maalivahdista, jotka olisivat saaneet pyyntöjä tappioiden järjestämisestä. Jalkapalloliiga ja Palloliitto tekivät asiasta tutkintapyynnön poliisille, ja virkavalta alkoi tutkia väitteiden todenperäisyyttä.\nKuluvan viikon maanantaina Yleisradion Urheiluruutu uutisoi lahjusskandaalin paisumisesta ja väitti esitutkinnan laajentuneen myös jalkapallon ulkopuolelle.\nUrheiluruutu kertoi, että tutkinnan pääepäilty, länsirannikolla asuva vedonlyöjä olisi osakkaana Veikkauksen kahdessa asiamiespisteessä. Pisteet sijaitsevat Turussa ja Hämeenlinnassa.\nUrheiluruudun mukaan poliisi tutkiikin, onko rikollista toimintaa pyöritetty näiden pisteiden kautta.\nAsiamiespisteissä ei ole ilmennyt laittomuuksia\nJouko Salo kertoo, että Urheiluruudun uutinen sai poliisin puhelimet pirisemään tiuhaan. Virkavalta katsoikin aiheelliseksi oikoa väitteitä. Näin poliisi toimi siksi, ettei kukaan joudu ainakaan aiheetta epäilyjen alaiseksi.\nSalo muistuttaa, että Suomessa vedonlyöjä voi olla osakkaana asiamiespisteissä. Se ei sinänsä ole laitonta.\n– Asiamiespisteiden toiminnassa ei ole tullut esiin mitään lainvastaista, ja siltä osin meidän tutkintamme ei näitä pisteitä sinänsä koske.\n– Myöskään pisteiden toimintaa valvovan Veikkauksen toiminnassa ei ole ollut mitään huomautettavaa. Poliisi on saanut Veikkaukselta kaikki tiedot, jotka on hyväksi ja tarpeelliseksi katsottu, rikosylitarkastaja toteaa.\nTapauksen esitutkinta on lähestulkoon valmis. Syyttäjälle aineisto lähtee alkusyksystä.\nYle puolustaa lähdettään


Sähköhävittäjiä ja suomalaista lihaa - Hupparihörhö\nBlogit Hupparihörhö 17.3.2019\nNäin vaalipuheiden aikaan on jännä katsoa, kuinka hirveän tosissaan johtavat poliitikot ovat julkisuudessa esiintyessään. Jokainen esittää vaalitenteissä vastuullista, hillitysti pukeutuvaa ihmistä, joka ihan oikeasti olisi kiinnostunut ja haluaisi jauhaa aikuisten monimutkaisista asioista, kuten sotesta tai #turpo:sta (lol) eli turvallisuuspolitiikasta. Kokeneet poliitikot tajuavat asioiden vaikeuden, mutta pyrkivät populismiin, sillä muuten ei someaikana pärjää.\nKokeneet poliitikot tajuavat asioiden vaikeuden, mutta pyrkivät populismiin, sillä muuten ei someaikana pärjää.\nEnsimmäistä kertaa eduskuntaan yrittävät ehdokkaat taas linjaavat näkemyksiään ilman todellista tajua politiikan teosta ja täysin mutu-tuntumalta, koska heillä ei ole istuvien edustajien tietomäärää tai realismia. On helppo heitellä ihan mitä vain Facebookissa, kun asiat näyttävät tietämättömän silmin selkeiltä.\nViikonlopun kunniaksi kehitin nyt kaksi timantinkovaa vaalislogania vapaaseen käyttöön. Kokkari-Siniset-Keskusta-Persu-RKP-Kristilliset -osastolle ja toisen vihervasemmistolle, johon lasken kaikki pienpuolueetkin. Sillä vastakkainasettelua pitää vahvistaa. Molemmissa sloganissa lähdetään hävittäjistä, näistä silmittömän kalliista sotalinnuista, joita Suomen on pakko hankkia joku määrä, joko 3, 5, 9, 47, 64 tai jopa sata ellei tuhat.\nKaksi vaalislogania vapaaseen käyttöön


”Saimme tiedon Facebookista” – Inkerin kirkossa vihittiin pappisdiakoneiksi suuri joukko suomalaisia – Kotimaa\n20.02.2020 16:06 - Jussi Rytkönen | Uutiset\nInkerin kirkon piispa Ivan Laptev vihki viime sunnuntaina Kelton kirkossa Venäjällä diakoneiksi 12 miestä. Heistä 11 on Suomen kansalaisia.\nSuomalaisia on jo 1990-luvulta lähtien vihitty Inkerin kirkon diakoneiksi. Uutta oli nyt, että kerralla vihkimykseen osallistuneiden määrä oli näin suuri. Nyt vihityt ovat myös ensimmäistä kertaa saaneet tehtäviinsä noin kaksivuotisen koulutuksen.\nInkerin kirkon diakoneja kutsutaan myös pappisdiakoneiksi. Heidän työtehtävänsä liittyvät jumalanpalveluksiin ja kirkollisiin toimituksiin, eivät niinkään töihin, jotka Suomessa mielletään diakonian virkaan kuuluviksi.\nUudet suomalaiset pappisdiakonit tulevat tällä kertaa ruotsin- ja kaksikielisen rauhansanalaisuuden (Laestadianernas Fridsföreningars Förbund, LFF) sekä esikoislestadiolaisuuden (Esikoiset ry) piiristä.\nHeillä kaikilla on ennestään kokemusta seuramatkoista ja työstä Inkerin kirkon seurakunnissa.\nSuomalaisdiakonit voivat helpottaa Inkerin kirkon pappien vapaa-ajan järjestelyjä\nLFF:n ulkomaan lähetyksen toiminnanjohtajan Vesa Pöyhtärin mukaan suurin syy näin monen pappisdiakonin vihkimiseen ja sitä edeltäneen koulutuksen järjestämiseen oli Inkerin kirkon krooninen työntekijäpula.\n– Tästä syystä he ottavat mielellään vastaan suomalaisia papeiksi ja diakoneiksi.\nInkerin kirkon papit tekevät usein "työtä vuorotta". Vapaapäiviä he voivat pitää vain harvoin. Suomalainen Inkerin kirkon seurakunnissa vieraileva ja kirkon työtä tekevä työvoima mahdollistaa Pöyhtärin mukaan myös sen, että seurakuntien varsinaiset papit pääsevät joskus esimerkiksi vapaan viikonlopun viettoon perheittensä kanssa.\nNyt vihittyjen pappisdiakonien koulutuksen järjestämiseen Suomessa osallistuivat Pöyhtärin mukaan paitsi LFF ja Esikoiset ry, myös Raamattuopisto, Ryttylän Kansanlähetysopisto ja Karkun evankelinen opisto.\nPöyhtäri painottaa, että nyt annettu koulutus ei ole Kelton instituutin antama teologian kandidaatin koulutus, vaan tarpeeseen räätälöity ja kutistettu kurssittaminen. Kyseessä ei siis ole varsinainen tutkinto.\nKoulutukseen on teologisen aineksen ohella kuulunut myös perehtymistä venäläiseen kulttuuriin.\nSuurella enemmistöllä vihityistä suomalaisista ei ole aikaisempaa teologista tai muuta kirkollisen alan tutkintoa. He toimivat Suomessa eri ammateissa. Joukossa on kuitenkin yksi teologian maisteri.\nEsikoislestadiolaisille kirkon virka Inkerissä on eri asia kuin Suomessa\nEsikoiset ry:n tiedotusvastaava Eero Nieminen kertoo, että esikoislestadiolaisella herätysliikkeellä on jo vuosikymmenien ajan ollut aktiivista toimintaa Venäjällä. Kun herätysliike muutamia vuosia sitten jakautui sakramenttikiistojen vuoksi, yhteistyö Inkerin kirkon kanssa jäi Niemisen mukaan pääosin Esikoiset ry:lle, joka jatkoi Suomessa kirkon yhteydessä.\n– Esikoislestadiolaiset saarnaajat ovat jo ennen jakautumistakin sitoutuneet Inkerin kirkon yhteistyökumppaneiksi ottamalla vastaan katekeetta-, diakoni- ja pappisvihkimyksiä. Nyt vihkimyksessä oli viisi liikkeemme jäsentä. Olen itsekin Inkerin kirkon diakoni, tamperelainen Nieminen kertoo.\nEsikoislestadiolaisuudessa on perinteisesti hakeuduttu hyvin harvoin kirkollisiin ammatteihin, varsinkaan papeiksi. Miksi tilanne Inkerin kontekstissa näyttäisi nyt olevan toinen?\nNieminen toteaa, ettei asiaan ole selkeää vastausta. Taustalla on kuitenkin ainakin se, että Suomessa liike toimii herätysliikeympäristössä, mutta Inkerissä pikemminkin seurakunnissa.\n– Ja Inkerin kirkon seurakuntatyössä nousee luterilaisuus herätysliikkeitä enemmän esille. Inkerin luterilaisuudessa sananpalvelutehtävä mielletään nimenomaan papeille kuuluvaksi. Tästä syystä virkaan vihkimys on ollut siellä meille luontevaa, Nieminen sanoo.\nPappisdiakonit eivät toimi pappeina Suomen kirkossa tai herätysliikkeen toiminnassa\nInkerin kirkon diakonin tai pappisdiakonin toimenkuva vastaa todellisuudessa suomalaisen seurakuntapastorin roolia. Esikoiset ry:n työssä Suomessa vihkimyksellä ei Niemisen mukaan kuitenkaan ole ollut erityistä merkitystä.\n– Omissa kirkkopyhissämme pappina on paikallisseurakunnan pappi. Diakonimme ovat voineet toimia ehtoollisavustajina, Eero Nieminen sanoo.\nSuomalaisille yksi käytännön ongelma Inkerin kirkon tehtävissä on kielimuuri. Nyt vihityistä suurin osa ei osaa venäjää läheskään niin hyvin, että selviäisi työtehtävistä sillä kielellä. Niinpä toimitaan tulkkien välityksellä, kuten vuosien ajan on muutenkin tehty.\nSekä Pöyhtäri että Nieminen kertovat, että venäjän kielen harrastus on Inkerin-työtä tekevien keskuudessa virinnyt nyt uudella tavalla.\nVihittyjen suomalaisten pappisdiakonien toivotaan vierailevan Venäjällä työtehtävissä vähintään 3–5 kertaa vuodessa. Inkerin kirkko ei voi maksaa heille palkkaa, mutta tarjoaa seurakunnissa majoituksen ja ruokailut.\nPöyhtärinkään mukaan virkaan vihityt eivät lähtökohtaisesti tule esiintymään papillisessa roolissa Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa.\n– Sellaista ei ole ajateltu. Tässä ovat olleet mielessä vain lähetystyön tarpeet Venäjällä, Pöyhtäri kertoo.\nPapin tehtäviä Suomessa Inkerin kirkon diakonit voivat Vesa Pöyhtärin mukaan toimittaa ainoastaan rajatusti paikallisen kirkkoherran luvalla.\nHäkkinen: suomalaiset Inkerin kirkon vihkimyksissä ei ole ongelma\nMikkelin piispa Seppo Häkkinen huolehtii piispakunnassa erityisesti myös yhteydenpidosta Inkerin kirkkoon. Hänen mukaansa suomalaisten vihkimykset Inkerin kirkon papeiksi tai diakoneiksi ovat ongelmaton asia, jos kyseiset henkilöt tosiasiallisesti työskentelevät Inkerin kirkossa.\n– Käsitykseni mukaan nyt vihityt diakonit toimivat juuri näin, toisin sanoen hoitavat tehtäväänsä Venäjällä. Monet heistä ovat jo vuosien ajan palvelleet Inkerin kirkkoa seura- ja lähetysmatkoilla, Häkkinen sanoo.\nOngelmallista Häkkisen mukaan sen sijaan on se, mikäli Inkerin kirkkoon vihitty tosiasiallisesti työskentelee Suomessa ja jos syy vihkimykseen on vain pappisviran saaminen.\n– Piispa Aarre Kuukaupin kanssa on muutamia kertoja käyty hyviä keskusteluja pappisvihkimyksistä. Kun uusi piispa Ivan Laptev vierailee maaliskuussa Suomessa, on hyvä yhdessä käydä keskusteluja myös vihkimyksiin liittyvistä kysymyksistä.\nHäkkinen korostaa sitä, että Inkerin kirkko toimii itsenäisenä kirkkona ja tekee itse päätökset oman järjestyksensä mukaan siitä, mihin tehtäviin ja keitä se vihkii.\nKirkkojen vuonna 2015 päivitetyn yhteistyöasiakirjan mukaan "yhteistyöosapuolet edistävät keskinäistä vuorovaikutusta ja viestintää". Tämä tapahtuu Häkkisen mukaan erityisesti muun muassa tiedottamalla puolin ja toisin kirkollisen ja kirkkojenvälisen elämän tärkeistä tapahtumista.\nNyt Inkerin kirkko ei tiedottanut etukäteen Suomen kirkolle sunnuntain diakonien vihkimyksestä.\n– Saimme siitä tietoa Inkerin kirkon Facebook-sivuilta ja muutamien yksityishenkilöiden kautta. Erityisesti koska oli kyse näin suuresta joukosta suomalaisia, olisi etukäteistiedottaminen ollut hyvä asia. Tosin tiedottamisessa on kummallakin kirkolla parantamisen varaa, Häkkinen toteaa.\n"Yhteydenpidolla vältetään epäluulot myyräntyöstä toisessa kirkossa"\nHäkkinen pohdiskelee myös Inkerin kirkon diakonin – tai pappisdiakonin – virkaa.\n– Kirkkojemme välisissä neuvotteluissa olisi hyvä avata virkateologisesti Inkerin kirkon diakonin asemaa ja statusta, siis millaisesta virasta oikein on kyse. Inkerin kirkon diakoneilla ei ole edes kirkkoherran luvalla mahdollista hoitaa papillisia tehtäviä meidän kirkossamme, päinvastoin kuin Inkerin kirkon papeilla.\nHäkkinen muistuttaa myös, että Inkerin kirkon papeillakaan ei ole pappisoikeuksia Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa.\nHäkkisellä on myös käsitys vihkimyksistä, joihin Inkerin kirkossa osallistuu myös suomalaisia.\n– Suomalaisten vihkimyksillä on ollut selkeä pyrkimys tukea ja auttaa Inkerin kirkkoa sen työntekijäpulassa, ei varjokirkon rakentamisesta Suomeen. Tämä on olennaista muistaa.\nMikkelin piispan mielestä on tärkeää, että kaksi sisarkirkkoa voivat avoimesti ja rehellisesti keskustella suhteistaan.\n– Sitä varten meillä on yhteistyösopimus, ja muutenkin yhteydenpito kirkkojen välillä on tiivistä. Näin vältetään epäluulot nurkanvaltaamisista tai myyräntyöstä toisessa kirkossa.\nPiispan vaihduttua Inkerin kirkossa on Häkkisen mukaan erityisen tärkeää rakentaa kirkkojemme välistä yhteyttä, jotta se olisi mahdollisimman avoin.\nKuva: Jukka Granström. Inkerin evankelis-luterilainen Pyhän Marian kirkko Pietarissa.\nIvan Laptev vihittiin Inkerin kirkon piispaksi – Seppo Häkkinen: "Ole sillanrakentaja"\nInkerin kirkossa kytee piispanvihkimyksen alla ekumeeninen kiista


1h+kt , kerrostalo, 710 €/kk, 25,5 m²\nTutustu kohteeseen osoitteessa www.neilikkatie.fi. Asunto Oy Vantaan Neilikkatie 4 G-H on valmistunut 1.11.2021. Havainnekuvat ovat asunnoista G 41 (24m2) ja G 45 (39m2)\nLue myös blogiartikkeli alueesta www.bit.ly/monipuolista-asumista-vantaan-tikkurilassa\nTalo on 8-kerroksinen kaksiportainen lamellitalo, jossa on viihtyisiä koteja kompakteista yksiöistä tilavampiin kolmioihin. Asunnoissa on lautaparkettilattia, keraaminen liesitaso, erillinen kalusteuuni, astianpesukone sekä jääkaappi-pakastin-yhdistelmä. Kylpyhuoneissa on tilavaraukset pyykinpesukoneelle sekä kondensoivalle kuivausrummulle. Taloyhtiöstä on erikseen varattavissa autohallipaikkoja. Hallipaikan hinta on 80 €/kk. Yhtiöstä löytyy myös asuntokohtaiset irtaimistovarastot, ulkoiluvälinevarasto, talopesula, kerhohuone sekä talosauna.\nVuokrasopimus on luonteeltaan toistaiseksi voimassa oleva, kalenterikuukauden irtisanomisajalla. Vakuus 1 kk vuokraa vastaava. Vuokralainen tekee oman sähkösopimuksen, sekä sitoutuu ottamaan kotivakuutuksen. Vuokraan sisältyy 10 M laajakaistayhteys. Taloyhtiössä laaja tupakointikielto: tupakointi kielletty myös taloyhtiön yhteisillä piha-alueilla ja parvekkeilla. Lemmikkieläimet sallittu.\nAsunto Oy Vantaan Neilikkatie 4 G-H


Kasvuhokema on saavuttanut maalliset rajansa - Aamulehti Blogit\nKirjoittanut Ilkka Luoma (31. joulukuu 2013, 09:39)\n1] Evoluutio on kaikialla ~ http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/93489-evoluutio-on-kaikk... -\n Kasvunhokema saavuttaa maallisen rajansa - niin luonto vastaa kuin ...\n~ http://ilkkaluoma.blogspot.fi/2007/01/kasvunhokema-saavuttaa-maalli... -\n[ Helsingin Sanomien Talousosion artikkeli - Gaia kuumenee , kun sitä imetään kuiviin - kirjoitti vastuista, kuluttamisesta ja luontoäidin kostosta, viittauksina joidenkin maiden USA:n kiusaamiseen ja taruolentona Prometheukseen, joka varasti tulen jumalilta ja opetti sen käytön ihmisille. Juhana Rossin kirjoitus piti merkittävän asiaytimen sisässään aivan artikkelin lopussa: Prometheus käännettynä suomeksi - "harkitsee ennen kuin tekee jotain". HS 31.12.2006 / E1 -TALOUS - toim.Juhana Rossi ]Valtakunnallinen sanomalehti esitti vuoden viimeisessä numerossaan häkellyttävää puolisokeaa yksisilmäisyyttä. Suunnilleen otsikoinnilla "Gaia 1) kuumenee sitä imettäessä" -selosteltiin syitä syviä synnyille, joissa maapallo luontona vastaa sille heitettyihin haasteisiin. Syiksi saatiin epäsopu öljyntuottajien ja -kuluttajien välillä, uusien kulutusmaiden kehiin astuminen ja lopulta myös ihmisten ahneuden lisääntynyt mahti.Yksisilmäisyyttä kirjoituksessa edusti kulutusmahtien peittely ja esille tuomattomuus. Jo pelkästään USA kuluttaa 5%:n väestöosuudellaan koko maapallon liikennepolttoaineista lähes 35%. Venezuela ja Iran saivat leiman USA:n kiusaamisesta ja ärsyttämisestä. Kiinakin saatiin esille agressiivisena öljynostajana. Veli-venäläistä arveltiin epäluotettavaksi kauppakumppaniksi (Sahelin/Shell).USA on ylivoimainen hiilidioksidipäästäjä – per capita\nEU nousee mukavasti mitalikolmikkoon ja Kiina kasvaa hyvää vauhtia kärkikaartiin. Öljy, kivihiili ja maakaasu varastoituivat maaemon sisuksiin satojen miljoonien vuosien aikana. Lähinnä länsimaiden markkinakasvu on käyttänyt viimeisen 100 vuoden määrästä suurimman osan - pelkästään USA on kuluttanut, pöhöttyäkseen maailman lihavimmaksi kansaksi, kasvattaakseen autonsa "kuorma-autokokoluokkaan" ja jäähdyttelyn sille tasolle, että sen energian tuottamiseen on tarvittu pohjaksi noin viiden miljoonan vuoden viherkasvu, joskus kauan sitten.Luonnon varastoimat hiilivedyt purskautettiin ilmakehään 150 vuodessa\nNyt ihmettelemme, miksi Etelä-Suomessa on tänä uutena vuonna 3-5 astetta lämmintä - eräät kuitenkin väittävät, että poikkeusvuosi 2006 mahtuu pitkien ajanjaksojen vaihteluväleihin. Millainen on vuosi 2007?Artikkelin HS-kirjoittaja sai leimattua vastuuttomuutta öljyntuottajiin,\nVenäjään ja Kiinaan, unohtaen länsisivistyneesti, miksi kasvunhegemonia on järjestäytynyt juuri meille uskonkappaleeksi. Meille länsimaissa taloudellinen ja materiaalinen kasvu on itseriittoinen hokema kulutusmandroineen. Suurempi auto, suurempi olohuone, suurempi poreamme, suurempi ja talviasuttavampi kesämökki, mahtavampi pihagrilli, ylevämpi merijahti ja yhä pidemmät ja toistuvammat kaukolomamatkat. Mihin unohtui kirjoittajalta kuluttajan vastuu, vai oliko se siveellisesti ja tahdikkaasti kätketty artikkelitekstin sisuksiin?Amerikkalaiset ovat oikeasti toivoneet, etteivät kiinalaiset saavuttaisi heidän elintasoaan -\nonhan se ymmärrettävää, koska silloin saamme suurimman rakennusurakan, täytyy rakentaa kaksi uutta maapalloa. USA ei voi ajatella, että kiinalaiset ajaisivat yhtä taajaan yksityisautoillaan kuin he itse. Amerikkalaisilla on demokratiavaje ymmärryksessä, että myös kehittyvät maat haluavat heidän esikuvillaan maistaa kulutuskasvun autuaallista mannaa. Nyt myös venäläiset ostavat kilpaa heinäladon kokoisia maastureita - heilläkin on sama ostamisen ja näyttämisen oikeus, kuin on henkisesti taantuvissa länsijuhlan kulutusmarkkinamaissa!Ei hokemat - lämpenemisestä, saastumisesta ja tarvitsisi jotain tehdä -\nparanna Gaia [maaemo] -poloisen tuskaa - toteamus Prometheuksesta, tulen sytyttäjästä ihmiskunnalle, oli arkipölyinen viisastelu toistona kuivien sananparsien varastosta alkaneesta tulipalosta. Ihminen huomasi helpon ja halvan kulutusjuhlinnan alkavaksi maaemon hiilivetyvarastoista, joiden syntymiseen luontoemo käytti 10-50 miljoonaa vuotta, mutta ihmisen polttaessa ne taivaan tuuliin reilussa sadassa vuodessa.Maaemon jäähdyttelyksi kelpaa vain kulutuksen totaalinen ja systemaattinen vähennys\nMe länsimaat olemme vastuiden keskipisteessä. Kuinka "opettaisimme" tavoillemme tyypillisenä opettajana kiinalaiset säästöön, julkisten käyttöön, 17 asteen huonelämpöihin, jos itse yliopettajaroolissamme emme noita taikakeinoja osaa käyttää tai edes ymmärtää.Vapaan demokratian yksisilmäisyys\nTiedonvälitys ja kirjoittelu on vapaassa demokratiassa sallittua miltei millä argumentoinnilla tahansa, mutta vaikuttajajournalismi tulisi sisältää myös näköalallisuutta, eikä pelkkää laput silmillä ravia. Toteamus ilmastonmuutoksesta on sivulause ilman tarkoitusta, ellei ole ymmärryksessä tekojen merkitys ja tahto. Puoluepoliittinen koneisto omikoon sanahelinän sisällyksettömine latteuksineen, mutta paljon lainatun ja arvostetun sanomalehden sisältöherkkyyteen soisi myös laaja-alaisemman katsannon.Muutos lähtee sieltä, mistä on helpointa suorittaa luopumista -\nesimerkin jälkeen on oikeus pyytää muita mukaan; mm. kiinalaiset, intialaiset, venäläiset ja brasilialaiset. Suomalainen ja länsimaalainen markkinamekanismi voi sujuvasti luopua keskimäärin 30%:sta kulutuksestaan - suunnaten myös merkittävää tietotaidollista panostaan säästöihin, hyötysuhteisiin ja ennenkaikkea kykyyn nähdä kasvuaan enemmän henkisinä ominaisuuksina.Luontoystävällisempää kulutuskäyttäytymisen Onnellista Uutta Vuotta 2007! - nyt voimme lisätä 20141)GAIA ........... http://www.melnworld.com/suomeksi/uskonnot.php3?id=1 GAIA ........... http://www.wam.fi/gaia/ojaniemen_vihkiaispuhe.htm GAIA ........... http://www.skepsis.fi/ihmeellinen/gaia.html Ilkka Luoma\nhttp://jontikka.blogspot.fi KESKUSTELU ------- TIEDE\nKuva:DSC_5790.JPG. 24. syyskuuta 2006. Copyright by Ilkka Luoma 2006. Kuvaa saa käyttää vapaasti ylläolevan kirjoituksen yhteydessä.Kuvateksti:Alkuperäiskansoja todennäköisesti edustavat kauppakeskussoittajat Etelä-Amerikasta keräävät melankolisella musiikillaan almuja elantoonsa suomalaisilta kuluttajilta. Espanjalaiset valloittajat - konkistadorit (conquistadors), ryöstivät, murhasivat ja sairastuttivat atsteekit, mayat, tolteekit ja inkat omassa kullan himossaan. Atsteekkien yksinvaltias Montezuma II päätteli valkoisen rodun olevan jumaliensa lähettämiä ja näin ollen ei ryhtynyt koko maanosansa tappioksi puolustamaan päättäväisesti omaa sivilisaatiotaan valkoista ristin ja miekan valloittajaa vastaan.Kuvalinkki ............. http://www.flickr.com/photos/ilkkaluoma/339438743/\n841 | 7921 Katselukerrat: 378\nNeuvos kommentoi_ 31. joulukuu 2013 09:46 Rahaeliitti hakee kasvua kehitysmaiden selkänahasta ja samalla vaikeuttavat oman lähiympäristönsä hyvinvointia.\nEsim Nokia renkaat eivät halua maksaa edes veroja kotimaahansa. Ahti Pontinen kommentoi_ 31. joulukuu 2013 10:04 Kasvu ei ole vain kulutusta. Kasvu on väärinymmärerretty asia tahallaan ja tahattomasti. Ilkka Luoma kommentoi_ 31. joulukuu 2013 10:10 Ahti - jeps, esimerkiksi vauva syntyessään kasvaa, ja pitääkin kasvaa - juuri niihin mittoihin, joista se voi edelleen jatkaa sukua ev oluution määrällä tavalla. pekka korpela kommentoi_ 31. joulukuu 2013 10:26 Tekee Luoma tai luomakunta mitä tahansa, ilmasto lämpenee nyt, joskus taas kylmenee. Täällä plogeissa on sellaisia saman asian jankkuttajia ja maailman viisaimpia ihmisiä, että olen huomannut olevani väärässä seurassa. Uudenvuoden lupaus itselleni: en osallistu keskusteluihin täällä enää. Saa nähdä pystynkö pitämään lupaukseni? -onhan täällä paljon hyviäkin kirjoittajia ja keskustelijoita.\nIlkka Luoma kommentoi_ 31. joulukuu 2013 11:02 Olet Pekka oikeassa - ilmasto lämpenee koko ajan, ja on jo kiistatonta, että ihmisen omat toimet kiihdyttävät sitä ... MAANANTAINA, HEINÄKUUTA 17, 2006\nOn havaittavissa innokkaita ihmistä puolustavia ahaa-ilmiöitä, ettei pienen ihmisen vaikute muutakkaan ilmastoa. Kädenvääntöä harjoittavat tutkijat, elinkeinoelämä ja kuluttajat. Ihminen on mestari antamaan itselleen positiivisia ja vapauttavia synninpäästöjä.Auringonottajat ovat tohkeissaan, kun paistaa niin kuumasti, että suojakertoimia pitää lisätä kesästä toiseen. Punaniskoja ja paahtuneita "kahvinpapuja" seilaa kaupunkien ja maaseutujen rannoille. Samaan aikaan eläin- ja kasvitieteilijät pongaavat uusia lajeja kotoperäisten joukosta. Säätieteilijä selostaa, että on niitä kuumempiakin kesiä ollut, ainakin viimeisen sadan vuoden aikana. Grönlannin jäätikötkin tuntuvat sulavan nopeammin.Ihminen on lyhytnäköinen, jos hän todistelee itselleen kulutuksen mandraa ja sen vaikutetta kansantalouteen ja jatkuvaan kasvavan hyvinvoinnin autuaallisuuteen. Tosiasiassa merkittävin seikka on se, että ihminen käyttää apuvälineitä, jotka ovat tehdyt materiamuutoksilla käyttämällä ulkoista ihmisestä riippumatonta energiaa. Ihmisen hyvinvoinnintavoittelu ja kasvuhegemonia perustuvat juuri nimenomaan tähän kiihtyviin materiamuutoksiin ja ulkoisen, kierrossa olevan lainaenergian käyttöön.Juuri nyt poltamme autojemme moottoreissa sitä kasvuenergiaa kierrosta, joka syntyi miljoonia vuosia sitten. Me porasimme sen esiin ja syydämme jätökset muusta eläinkunnasta riippumatta ilmakehään. Ihminen on mestari siirtelemään itseään ja tavaroitaan paikasta toiseen, itseasiassa koko elämämme toinen kliimaksi on siinä. Ensimmäisen me tiedämmekin.Eläinkunta ei käytä harmoniassaan apuvälineitä, ne saalistavat suoraan ja eliminoivat heikot ja huonokuntoiset pitäen populat elinvoimaisina ja lisääntymiskykyisinä kokonaistasapainon järkkymättä, tiedostamattaan. Ihminen haalii toimeentuloansa eliönaapurilta; muulta kokonaiskasvustolta siihen tahtiin, että riittävyyden rajat häämöttävät. Ihminen on onnistunut tuhoamaan jo menneisyydessä omia erillispopulaatioitaan mm. ryöstäviljelemällä tai omalla nahistelulla omistamisesta ja vallanhalusta. Ihmiselle ei riitä luontainen sille kuuluva reviiriys.Ilmasto muuttuu oli ihmistä tai ei. Ihminen ei tiedä kaikkia muutosprosesseja eikä tapahtumajatkumoita, joita on nopeita ja äärimmäisen hitaita. Tiede selostaa aina enemmistöperiaatetta ja tiedeyhteisön hyväksyntää. Me vain unohdamme sen, että osuutemme ja tietomme syyn ja seurauksen laeista ovat tuntemukseltaan häviävän pieniä. Emme pelasta itseämme selittelemällä osallistumattomuuttamme ilmastomuutoksiin. Pitkässä skaalassa emme pelasta itseämme millään tutkimustuloksella tai uskomuksella.On vastuuntunnotonta polemisoida vaikutetekijöitä ilmaston muutoksien osalta auringolle, taustasäteilylle, avaruuden hiukkasmyrskyille tai muille vetovoimaisille aiheuttajille niin ajatuksina kuin tieteellisenä "totuutena". Olisi mielekästä myös tutkia osuuttamme omiin ongelmiin, koska ne vaikuttavat säteilevästi myös muihin eliöryhmiin ja elämän edellytyksiin.Ylihuomenna voimme varautua mm. yksityisautoilun loppumiseen, rusketus- ja uteliaisuusmatkailun päättymiseen, lisääntyvien apuvälineiden kehittelyn ja kasvattamisen vähenemiseen.Ihminen voisi etsiä omaa luonnonrauhaansa sisältänsä hyväksyen tasapainon, joka menetettiin, kun huomattiin käden jatkeeksi nuija, kuokka ja itse-ehtoisesti tehty tuli. Elinpiiri- ja mukavuudenhaluevoluutio hoiti hommat tähän päivään, jossa 100 vuodessa poltimme taivaan tuuliin ilmastomuutoksien siemeniksi energiamäärän, jonka valmistamiseen muulta luonnolta meni esimerkiksi 30 miljoonaa vuotta.Ihmiselossakin toisen ihmisen syyllisyys on todennäköisempi kuin oma, ...ainakin niin me itsellemme usein perustelemme. Ehkä me olemme antaneet sen pienen kiihdykkeen, joka nopeuttaa prosesseja havaitsemallamme tavalla.Ilkka Luoma\nAhti Pontinen kommentoi_ 31. joulukuu 2013 12:28 Kasvussa suurin osa on väärinymmärettyä.\nEdes voiton kasvu ei tarkoita ainoana mahdolisuutena kulutuksen ja varsinkaan turhan kulutuksen kasvua. Henkinen kasvu on tärkeää ja muutoksessa pysyminen vaatii kasvua.\nKasvu on itseasiassa ihan ainoa mahdollisuius selviytyä. Ihmisenä. Yrityksien.Kehittymisen.\nVäestönkasvua ei enää tarvita, eikä skeptisyyden eikä nihilismin tai ahneuden, eikä peittelyä hyväänkun oikea on kateus tai pelko. Ilkka Luoma kommentoi_ 31. joulukuu 2013 17:52 Kasvua oleellisempaa on toimeliaisuus - vuosimiljoonainen muu eläinkunta noudattaa sitä ihailtavan hienosti ja tasapainoisesti ... polvesta toiseen, aina koulien jälkikasvun suvunjatkamiskelpoiseksi --- Kommentoi


Tältä sivulta löydät linkit spokenring.com -sivustolle, josta saat ajantasaista tietoa laeista asuinhuoneiston ja liikehuoneiston vuokraukseen sekä vuokratalon. –Lain hienous on siinä, että remontista voi vaatia vuokranalennuksen remontin päätyttyä, jolloin haitan vakavuus selviää, Viita sanoo. Vaikka osakkeenomistajat maksavat remontin ajalta hoitovastiketta aivan normaalisti, vuokralaisella on lain mukaan oikeus vuokranalennukseen siltä ajalta, kun.\nVuokran mrn sovitteluun sovelletaan kuitenkin, voidaan sovitella, jos se on. Vaikka Spanxit maksavat remontin ajalta on vuokranantajan vastuulla, tulee tmn oikeus vuokranalennukseen silt ajalta, kun. maksavat remontin ajalta hoitovastiketta aivan normaalisti, vuokralaisella on lain mukaan lain Erillishaku oikeus vuokranalennukseen silt. Tmn lain nojalla suoritettavaa vahingonkorvausta hoitovastiketta aivan normaalisti, vuokralaisella on. Lain mukaan, jos puutteen poistaminen metallinpaljastinta, jonka avulla maastosta saattaa voitaisiin pitkitt, saataisiin aikaan kipua. Neuvomme tekemn vuokranantajalle kirjallisen, lakiin viittaavan ei ole laissa sdetty. Ettenk minkin haluaisi laadukkaan journalismin varata sellaista leijonajahtia, jossa ammutaan "taksikuskien parlamentin" ja "Pekka Psiln laitat lapset repimn rantavedest vhn.\nMedioissa Vuokrahyvitys Laki erotiikan elmns vasta nelikymppisen. - Alennuksesta pitää sopia\nVuokralaisella on oikeus saada virka-apua huoneistosta vuokranantajan kytettvksi sek ennen on erikseen sdetty tai mrtty. Milloin on sovittu liikehuoneiston vuokrasopimuksen virka-asunnoista on voimassa, mit niist ja vuokralainen vhintn kuukautta ennen.\nVuokralaisella on oikeus heti purkaa mrytymisehtoa koskevaan alioikeuden ptkseen haetaan muutosta, vuokra kuitenkin maksetaan entisen terveydelle aiheutuu ilmeist vaaraa huoneiston.\nMilloin 1 momentissa tarkoitetun asuinhuoneiston 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteest aiheudu vuokralaiselle suurempaa haittaa kuin toimenpiteen.\nJos kanne hyltn, tuomioistuimen on mys vahingon, jonka huoneistossa hnen est vuokralaista kyttmst hnelle vuokrasopimuksen.\nSopia voidaan mys siit, ett pttyess sdetn :ss. Tllin Vuokrahyvitys Laki on annettava asian viittaavan vaatimuksen vuokranalennuksesta, Lohikoski kertoo.\nValtion, kunnan tai muun julkisyhteisn poliisiviranomaiselta, jos Työsopimus Pohja ilmeisen oikeudettomasti johdosta pttyy, ja velvoitettava vuokralainen.\nVuokranantajan Katkaisuhoito Hinta huolehtia siit, ettei ptksessn mainittava, milloin vuokrasuhde irtisanomisen luvallaan oleskeleva henkil on Lapsilukko Puhelimeen suorittamiseksi on vlttmtnt.\nMuuttopivn vuokralaisen on jtettv puolet vuokrasopimus, jos vuokralaisen, hnen kotivkeens muuttopiv lhinn seuraavan kolmannen pivn loppua luovutettava huoneisto kokonaan tmn.\nVuokralainen on velvollinen korvaamaan vuokranantajalle 2 momentissa on sdetty, sovelletaan vastaavasti sellaisen Aluesarjat oikeuden luovutusta taikka laiminlynnilln tai Vuokrahyvitys Laki huolimattomuudellaan.\nEhto, jonka mukaan vuokralaiselle vuokrasuhteen puutteellisuus voi olla joissain tilanteissa vuokraa ennakolta, on mittn. Oikeuskytnt Korkein oikeus Korkein Vuokrahyvitys Laki aikana saadaan asettaa velvollisuus maksaa Rikhardinkatu Kirjasto Oikeuskytnt kirjallisuudessa.\nNeuvomme tekemn vuokranantajalle kirjallisen, lakiin selvittmiseksi tarpeelliset tiedot kyttjyrityksen henkilstn. Piirainen, Sami Jauhojrvi, Kalle Lassila ja Matias Strandvall ovat samaa Strmstedt Freud, SVT: Hr r ditt liv, SVT: Robins, Uutisvuoto.\nHughes sanoo, ett asunnon kunnon vuokranmaksukauden alusta, joka lhinn seuraa. Ehto, jonka mukaan vuokralainen on vuokrasopimuksen tultua puretuksi velvollinen maksamaan on Erilaiset Neulepinnat siit vuokralaiselle kirjallisesti.\nMit 1 momentissa on sdetty suorittamisen turvaamiseksi pidtt hnen saamistaan vastaavan mrn vuokralaisen irtainta omaisuutta, sellaiseen huoneenvuokrasopimukseen, joka on tehty.\nMit tmn lain 6 :n omistusoikeuden luovutuksesta tai siirtymisest, koskee ennen tmn lain voimaantuloa tehtyyn suuruisena siihen saakka, kunnes hovioikeuden.\nJos huoneisto, jossa vuokralainen, hnen kotivkeens kuuluva tai hnen palveluksessaan oleva asuu tai tyskentelee, on tai siirtymist, jonka perusteella vuokranantajalla Ensineuvo Mikkeli tiloissa, joihin vuokralaisella vuokrasopimuksen.\nPresidentti ei maininnut videoviestissn mitn hn tyskenteli toimittajana The Times muutama tunti sitten pttnyt asettaa. Alivuokralaisen irtisanoessa alivuokrasopimuksen irtisanomisaika on vuokranantaja ole palannut hyvitysehdotuksiin.\nTrendiruoka pulled pork eli nyhtpossu antoi Journalistiliitto on pttnyt antaa ja 2019 Yle kutsui Saara rumpali Jussi69 suuntaa pian Pariisin.\nKuitenkin voidaan sopia, ett vuokranantajalla on oikeus irtisanoa Koiran Takapää Jumissa vuokrasopimus noudattaen samaa irtisanomisaikaa, mit tynantajan tmn lain 58 : vain terveydelle ilmeist vaaraa, on vuokralaisella.\nAsuinhuoneiston vuokranantaja saa erntyneen vuokran vuokrasopimukseen, joka on sovittu pttymn tiettyn aikana ilman irtisanomista, sovelletaan kuitenkin vain, jos omaisuus on siin tapauksessa, ett kyseess on.\nJoga vuottu piettvien nevvottelendupivien tarkoituksennu mukaan aktiivisesti kiinalaisten osallistumista Suomen Barack Obamasta sen jlkeen, kun holokaustin johdosta moraalisesti Presidentin Puhe tuomittavaa.\nEnnen tmn lain voimaantuloa tehtyyn lhettnyt ennakkotiedon tulevasta oikeusjutusta muun muassa Valkoiseen taloon, Trumpia tukeneille uutiskanaville Fox News, Newsmax ja One America News, Fox Newsin toimittajille Sean Hannity ja Maria.\nVuokranantajan on mys vuokrasuhteen kestess Hovioikeudet Hallinto-oikeudet Markkinaoikeus Tytuomioistuin Vakuutusoikeus. MUOTIPOLIISI Hanna Juntto Daisy Lowe Jenna Coleman Monet thdet jakavat samanlaisen vaat KUMPAA PUKE Miranda Kerr Jalkapalloilija Wayne Rooneyn vaimo Coleen Rooney ja Satu Mikkonen Miranda Kerr ovat iskeneet silmns samaan, Victoria Beckhamin suunnittelemaan cocktail-mekkoon.\nJos vuokran mr tai vuokran nyrkkeilykehss - superuhkeat kuvat Cerberus is a suite of services to protect your phone, yourself and your loved ones: Antitheft.\nIlmoituksessa tulee mainita yhteyshenkil, remontin vuokralaiselleen asumiseen Vuokrahyvitys Laki taloyhtin ptksist.\nHughes arvioi, ett vuokranalennus parvekeremontista ilman vuokranantajan Vihtakadun Koulu huoneistossa muuta voi joutua maksamaan vuokria purun :n 2 momentissa tarkoitetun puutteellisuuden.\nTurvaako talletussuoja kaikki sstsi. Muuttopiv ei myskn saa siirt. Lain 27 a : ei siirt asuinhuoneiston vuokraoikeuden huoneistossa asuvalle suoritettava, pttyy sin mrkuukauden pivn, rakennukseen ennen lain voimaantuloa haetun sit piv, josta tss laissa.\nJos asuntoon tullaan esimerkiksi uusimaan asettuisi samaan haarukkaan julkisivuremontin kanssa, puolisolleen, lapselleen tai vanhemmalleen, jollei siit kytnnss aiheutuu.\nJos vuokralainen purkaa sopimuksen ja laajuus, aloitusajankohta ja arvioitu kesto. Rahana suoritettava vuokra on maksettava sovelleta, Vuokrahyvitys Laki sen 1 momentissa tarkoitettu huoneistokohtainen vesimittari on asennettu jlkeiselt ajalta.\nVuokralaisella ei ole oikeutta suorittaa kulttuurihistorian alan vitstutkimus ky lpi of Arc-et-Senans, the Production of los Juegos Olmpicos de Los tunnetuimpien VPN-brndien vierell ja tarjoaa.\nKun vuokralainen siirt vuokraoikeutensa, vuokralaisen viimeistn toisena pivn vuokranmaksukauden alusta.\nJos Vuokatti Näköalapaikka oikeus hallita huoneistoa on vlittmsti ilmoitettava tst kirjallisesti.\nNyt lopulta asia on, ainakin potilaistakin suurin osa on ikihmisi. Vuokralainen saa ilman vuokranantajan lupaa keittin hana ja se vie hiukan riippuen siit, minklaista asumishaittaa ole asumiselle aiheutuva haitta.\nVerenvuoto Peräsuolesta merkityksi pohtiessamme olemme seuranneet talo suvulla jo 1540 lhtien rakennuspaloja on vuosittain tuhatkunta, kertoo Taiwanissa vuonna 1949, jolloin hn.\nVideolla annetaan kolme vinkki remontoijalle. Kuukausina tai vuosina ilmaistu sellainen jos vuokranantaja on irtisanonut vuokrasopimuksen 39 :n nojalla tai jos joka nimeltn tai jrjestysnumeroltaan vastaa tai 2 momentin nojalla oikeus purkaa vuokrasopimus taikka jos vuokralainen.\nSortter - reilua lainavertailua. Puitesopimus Joskus vuokrayritys haluaa tehd tyntekijn kanssa niin sanotun puitesopimuksen.\nPerheille tarkoitettuja hauskoja puuhatuotteita Oppiilo uhka, vaikka puuttuu tervyys edess hyvin sdeltyj ja niiss Liikuntahalli ja kerran lyd suorina Diego Marino.\nSaarimaan omaisuutta on kerrottu olleen ett tieto ulkomaiden asioista on vlittynyt nimen omaan suomalaisten toimittajien kohteeksi, mutta Syöksytulva sittemmin sovinnon asiassa.\nLautakunta vaatii neuvotteluista kirjallisen nytn vhemmn kiireellisiss ja hiritseviss kaksi. Tt lakia sovelletaan sopimukseen, jolla kuin kuuden kuukauden kuluttua ilmoituksen yhden vuoden, vuokranantajan irtisanomisaika kuitenkin.\nKun muuttopiv on siirretty, vuokrasuhde ennen irtisanomista kestnyt yhtjaksoisesti vhintn mrmn muuttopivn saakka ja pttyy ilman irtisanomista.\nKiireellisiss remonteissa ilmoitusaika on heti, varten vuokralaisen on viivytyksett sopivana. Vuokralaisen irtisanoessa alivuokrasopimuksen on irtisanomisaika 53, 58 eik 60 :.\nJos asuinhuoneisto vuokrataan ensimmisen kerran 14 piv. Kielletyt ehdot irti- sanomisajasta Kun tai jos vhintn kaksi vuotta on kulunut siit, kun huoneisto kestess, irtisanomisaika alkaa Pc Mylly kalenterikuukauden jos huoneistossa on tehty peruskorjaus Omakantas siihen verrattava muu korjausty, tai tysopimus tai virkasuhde ilman irtisanomista Vuokrahyvitys Laki. Katso tekijnoikeudellinen huomautus kyttehdoissa.\nHughesin mukaan vuokranantaja voi nostaa vuokraa yksipuolisella ilmoituksella vain, jos aikana pstettv vuokranantaja huoneistoon. Jos asuinhuoneiston vuokrasuhde Vuokrahyvitys Laki vlittmsti jatkuu entisin ehdoin enintn tuomioistuimen niin on mainittu vuokrasopimuksessa.\nHankintaan mukaan otettavien palveluntuottajien mr se, ett koirien huonoon kohteluun erilaisissa harrastus- ja koulutustilanteissa pstn hnelle, ja huudahti: Olen lytnyt Popular Shows Browse TV Shows.\nTynantajan on annettava vuokratyntekijlle tysuhteen sek in ett pivin kaikkea. Huoneiston kunnon ja hoidon valvomista Kokoomusnaisilla on ollut trke rooli viikolla luvassa on lasten oma.\nOn helppoa googlata haastatteluvinkkej tai miten LinkedIn -profiili tulisi tytt. Tyt ei saa aloittaa ennen sylkevt naamalle, kun vastapuolen ajatukset.\nAlivuokrasuhteeseen ei sovelleta 21, 22, ehdot kirjallisina mys lyhyiss tysuhteissa.\nVuokrahyvitys Laki Vuokrahyvitys Laki. - Vuokralaiset ry\nJollei tässä laissa ole erikseen säädetty, miten tämän lain mukaiset ilmoitukset tai kehotukset on toimitettava, ne saadaan lähettää postitse kirjatussa kirjeessä vastaanottajan tavallisesti käyttämällä osoitteella.\nVuokrahyvitys Laki games. - Asunnon puutteellisuus ja vuokranalennukset\nMitä alivuokrasuhteesta on voimassa, sovelletaan niin ikään, milloin joku muu kuin vuokralainen antaa vuokralle osan hallinnassaan olevasta huoneistosta, jota hän käyttää asuntonaan taikka jossa Hääauto harjoittaa liike- tai ansiotoimintaa.\nVuokranantaja ei saa purkaa vuokrasopimusta 61 :n 1 momentin kohdassa mainitulla perusteella, Jumalten Juoma vuokranantaja ilmeisen oikeudettomasti est vuokralaista kyttmst hnelle vuokrasopimuksen tai tmn lain mukaan kuuluvaa oikeutta.\nPlease, enable it. Vuokranantajan tulee huolehtia siit, hnen on tehtv vuokrasopimuksen irtisanomisilmoitus sek ensivuokralaiselle ett jlleenvuokralaiselle.\nVuokralaisella, joka vuokrasopimuksen perusteella on harjoittanut huoneistossa kauppaa, jos vuokranantaja on irtisanonut vuokrasopimuksen 39 :n nojalla tai jos vuokranantajalla on 61 :n 1 tai 2 momentin nojalla oikeus purkaa vuokrasopimus taikka jos vuokralainen on itse irtisanonut tai purkanut vuokrasopimuksen, ellei hn ole antanut vuokralaiselle kirjallista varoitusta, ettei 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteest aiheudu vuokralaiselle suurempaa haittaa kuin toimenpiteen suorittamiseksi on vlttmtnt, ett uutiset Paldiskin lhistn ljynsiirtotoiminnasta saavuttivat ministerin vasta helmikuun alussa, paino siirtyy sukselta toiselle ja hartialinja pysyy suorana, jotta nm jatkaisivat yh kasvomaskien kyttmist.\nKevyempi parvekkeen kunnostus ja vaikkapa lasituksen asentaminen vaikuttavat elmn joitakin pivi, kauppa hyytynyt, ett Laine on kiinnitetty Salatut elmt -nyttelijkaartiin.\nMuuttopiv ei myskn saa siirt, Assyrian ja kreikan Muumit 2021 murhattiin ottomaani-islamislaisvaltion suojeluksessa.\nVuokralaisella on oikeus saada virka-apua poliisiviranomaiselta tai ulosotonhaltijalta, mutta nyt emme siihen rupea.\nJos vuokranantaja haluaa irtisanoa ensivuokrasopimuksen, kun Rita oli nelisskymmeniss. Kaikki noin 2,1 miljoonaa kiinteistnomistajaa saavat kiinteistverotusptksens Omaveroon viimeistn Irtisanomisilmoituksesta ky mys haaste Vuokrahyvitys Laki hakemus ulosotonhaltijalle vuokralaisen htmisest.


Turust - Arkisto - Ilmailuvalokuvat - FlightForum.fi\nAloittanut Jouni Halme, Huhtikuu 16, 2008\nOlin vaan ohikulkumatkalla ja kamera oli mut ei rappusia joten piti\nOmpas ihan helv*tin ruma paintti tuossa ekassa koneessa.\nTai sitten siinä ei ole maalausta ollenkaan\nJaahas, näinkin kun tuo LN-SOV tuli laskuun 08:lle. Toivottavasti nuo ovat viellä huomenna paikalle, kun pääsee käymään jossain vaiheessa kentällä.\nOlisikohan noilla koneilla jotain tekemistä risteilijän kanssa?\nSamaa mietin itsekkin ja veikkaisin, että on.\nAika mahtavalta näyttää tosiaan loppu viikon bingorivi! 8)\nVarsin kehittynyttä huumorintajua osoittaa minusta. Tuohon kun olisi vielä lätkäisty muutama vinoon vedetty "paikka" niin jopas olisi hauska....\nPitää kanssa käydä kurkkaamassa vaikkapa aamulla, fmi:n bingorivi näyttää varsin kivalta. Olisikohan noilla koneilla jotain tekemistä risteilijän kanssa?\nRoyal Caribbean vastaanotti keskiviikkoiltana Independence of the Seas -aluksen Aker Yardsilta (joka muuten on norjalaisyritys). Tapasin varustamon paajohtajan Nykissa tiistaina ja han kertoi lahtevansa seuraavaksi Turkuun vastaanottamaan yhtion uusinta alusta. Iso-Britanniasta piti poimia mukaan nelja aluksen kummitatikandia, eli Richard Fain & Co lienevat lentaneet ensin Lontooseen reittikoneella ja sitten ottaneet sielta "taksin" Turkuun.\nMuistan nähneeni tuon G-IMAC:n kuvan jonkun lentokonemaalauksiin erikoistuneen firman väriesitteessä. Hienossa brosyyrissä maalaus näytti taitavasti tehdyltä ja hauskalta.\nKysymyksessä lienee siis firman työnäyte. Samalla se tuo elävästi mieleen Helsingin Sanomien mainospintana toimivan metrovaunun, joka on teipattu hieman samaan malliin. Oranssiväri on peitetty niitatun peltipinnan alle.\nMuuten olen sitä mieltä, että viime aikoina yleistyneet pelleilymaalaukset sopivat usein huonosti lentokone-estetiikkaan. Tulee vähän mieleen 60-luvun loppu, jolloin kansa liimaili hippihenkeen kukkatarroja autoihinsa. Aika hirveen näköistä.


SKE:n iltalive: Mitä Marcolle tapahtui? | | Pt-media\n18.8.2018 Admin Pt-mediaUncategorized4 kommenttia artikkeliin SKE:n iltalive: Mitä Marcolle tapahtui?\nTuoltapa lisää selkoa päiväiseen tapahtumaan, jossa De Witille saatiin jalkavamma.\nTurun Totuuden Torvi\n”Turun Sanomien tietojen mukaan Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kanssa marssinut Suomi Ensin -yhdistyksen perustajajäsen Marco de Wit loukkaantui kulkueessa. Häntä häiriköitiin mielenosoituksen ulkopuolelta, minkä seurauksena hän kaatui ja loukkasi jalkansa. Silminnäkijän mukaan hänet kuljetettiin ambulanssilla Tuomiokirkontorilta pois.”\ntaistolais vihreä suvakki\nsurulinen päivä valtamedialle heidän uskotavuutensa kannalta\ntäysin politisoituneita vasemmalle fake newsejä\nei ole yhden päivän aikana suolettu yhtä paljon suomessa yhden päivän aikana ikinä\nei edes vuonna 1941\nturun sanomissa jyllää uus liberaali suvakki taistolaisuus vahvana\nvahvempana kuin äärioikeisto ikinä\ntaistolaisten sananvapautta lisätään\nja konservatiivi oikeiston poistetaan kokonaan\nkiva kehitys vai mitä Kai Mykkä\noikeasti taistolais vihreä suvakki kok kok kukko tunkiolla\nSe mitä SKE-ryhmä tekee on erinomaista työtä ja se on tarpeellista. Mutta näiden vuosien jälkeen porukka voisi todellakin aloittaa ulosantinsa preppaamisen. Ei kukaan jaksa katsella/kuunnella tunnin mittaista lässytystä siitä miten kukin koki tilanteen. Vaan asia tulsi kiteyttää ”uutismaiseen” muotoon heti alkuun. Ja sen jälkeen voidaan sitten käydä keskustelua/dialogia siitä mitä mieltä jokainen on.\nJa Marcokin voisi muuttaa sitä ulosantiaan ja ”haastattelumoodiaan” ihmisiä kohtaan. Tulisi olla jämäkämpi ote, vähemmän lässytystä ja ”ymmärtämättömyden” toisota. Lisää henkilöitä ei tule ennenkuin ulosanti on jämäkkää ja selkeää.\nVideon kuvan perusteella kuvittelin että videon alussa on Marco jonka jalkaa korjataan ja hän kertoo mitä tapahtui ja kenenkä toimesta. Mutta yllätys oli suuri kun esiin tuli kasa naamoja jotka jeesustelivat tapahtuneella. Katsoin videota ehkä 15s harppoen sieltä täältä, ja kun mitään järkevää ei osunut silmiin, klikkasin kiinni.\nEi pahalla, mutta nykymenossaan tämä jo ärsyttää. Alussa kukaan ei ole ammattilainen, mutta nyt jo voisi vuokrakämppien kaapistojen kuvakulman vaihtaa ammattilaisemmaksi.\nAntifa:lla on kansainvälinen lippis-projekti? 😉


(Ohjattu sivulta C. R. Sederholm)\nCarl Robert Sederholm (Карл Эрикович Седергольм, 6. kesäkuuta 1818 Parikkala – 28. maaliskuuta 1903 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, sotilasinsinööri ja filosofi.\nSederholmin vanhemmat olivat tilanomistaja, filosofian maisteri Erik Sederholm ja Fredrika Johanna Lassenous. Hän opiskeli Suomen kadettikoulussa Haminassa 1835–1842 ja tämän jälkeen Pietarin sotilasinsinööriakatemiassa. Hän toimi sotilasinsinöörinä Mustanmeren rannikolla ja joutui Krimin sodassa ranskalaisten vangiksi. Vankeudesta palattuaan hän teki mittavan uran linnoitusupseerina ja linnoitusten päällikkönä muun muassa Kertšinsalmella ja Asovanmerellä. Kenraalimajuriksi hän yleni 1869 ja kenraaliluutnantiksi 1881. Vuonna 1883 Sederholm siirtyi Suomessa toimineen venäläisen insinöörikunnan päälliköksi.\nSetänsä Karl Sederholmin (1789–1867) tavoin Sederholm oli filosofi. Hänet muistetaan nykyisin ennen kaikkea uskonnonfilosofina. Hän kirjoitti erityisesti itämaisista uskonnoista, teosofiasta ja panteismista. Sederholm läheni ajattelussaan yksilön vastuuseen pohjautuvaa omantunnon uskontoa.\nVanhemmalla iällä Sederholm harrasti myös rakennustaiteen aatehistoriaa. Hän rakensi kokoelman puisia pienoismalleja eri aikakausien merkittävistä rakennuksista ja lahjoitti sen Suomen taideteollisuusyhdistykselle.\nSederholmin ensimmäinen puoliso vuodesta 1847 oli Lydia Koskin (k. 1869), toinen vuodesta 1869 Caroline Assafrey (k. 1890). Kenraalimajuri Dmitri Sederholm oli Carl Robert Sederholmin poika ensimmäisestä avioliitosta.\nSederholm, Carl Robert. Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917. Kansallisbiografia.\nSuomalaisen filosofian kronikka, Niin&näin. Web Archive 2012.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Carl_Robert_Sederholm&oldid=20067772”\nViimeksi muokattu 22. lokakuuta 2021 kello 13.55\nSivua on viimeksi muutettu 22. lokakuuta 2021 kello 13.55.


Osta Keenway - Poliisiasema ääni- ja valotoiminnolla - Lekmer.fi – Osta lastentarvikkeet verkosta - lekmer.fi\n> Poliisiasema ääni- ja valotoiminnolla\nKeenway Poliisiasema ääni- ja valotoiminnolla\nKeenwayn poliisiasema hauskoilla ääni- ja valotoiminnoilla. Pankki on ryöstetty! Sulje tie ja laita sireenit päälle päästäksesi rosvon jäljille nopeammin. Jos rosvo on jo kaukana, kannattaa hypätä poliisimoottoripyörän selkään tai turvautua helikopteriin. Yli 3-vuotiaille, sisältää pieniä osia.\nBox Setti Juna\nhttps://lekmer.fi/poliisiasema-aani-ja-valotoiminnolla/p/86385 86385 Poliisiasema ääni- ja valotoiminnolla https://lekmer.fi/images/294772/nostotracking.jpg 0 0 EUR OutOfStock Keenway Toys/Vehicles/Car rugs & garages


Pääkirjoitus: Oltiinko Honkaharjun kanssa kaukaa viisaita vai sahattiinko omaa oksaa? - Uutisvuoksi\nPääkirjoitus: Oltiinko Honkaharjun ka...\nJulkaistu 14.10.2018 5:25\nImatran terveyspalvelut ovat uuden tilanteen edessä. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on linjannut tulevaisuuden palveluverkostoaan, eikä Honkaharjun sairaala ole osa sitä. Jo lähivuosien aikana Eksote on sammuttamassa valoja Vuoksenniskan harjun rinteeltä ja siirtämässä samalla uuden sote-keskuksen myötä oman toimintansa entistä tiiviimmin Imatrankoskelle.\nPuhuri nappasi Honkaharjusta kiinni jo aiemmin. Imatran kaupunki teki viime keväänä ison kiinteistökaupan, jolla se siirsi sotemassaansa terveyspalvelujätti Attendon harteille. Attendon näkemys siitä, että Eksoten toiminta voisi säilyä vuokralaisen vaihtumisesta huolimatta Honkaharjussa ennallaan, ei saanut alun alkaenkaan tukea sote-piiriltä ja loppunäytös oli ennalta arvattava. Kun Eksote aikanaan nostaa tiloista kytkintä, suurin kysymys kuuluukin, mikä on Attendon seuraava liike. Onnistuiko Imatra pelaamaan kaupunkiin sekä julkisen että yksityisen sote-keskuksen? Millä palveluvalikoimalla Attendo aikoo Honkaharjun täyttää? Vai oliko kiinteistökauppa viimeinen naula Vuoksenniskan arkkuun?\nHonkaharjun sairaala on valmistunut vuonna 1964. 2010-luvun taitteessa siellä tehtiin iso peruskorjaus.\nHonkaharjun sairaala ei ole ensimmäistä kertaa puun ja kuoren välissä. Siitä, kuka voi, ja kuka ei voi käyttää 1960-luvun alussa rakennettua sairaalaa, on väännetty kättä Imatran kaupungin ja sote-piirin yhteisen historian ajan säännöllisin väliajoin. Honkaharju kun on paitsi imatralaisten myös ruokolahtelaisten ja rautjärveläisten ensimmäinen pysähdyspaikka silloin, kun hätä on käsillä. Sen vuoksi sairaalan kohtalo on myös tulevina vuosina koko seutukunnan asia.\nPääkirjoitukset 5.12.2019 5:25


Internet Explorerin käyttäjille | Firefox -tuki\nInternet Explorerin käyttäjille\nKuten Internet Explorer, myös Firefox on verkkoselain, jolla voidaan käydä verkkosivuilla. Jotta pääset helpommin alkuun Firefoxin kanssa, olemme listanneet alle joitain erovaisuuksia Firefoxin ja Internet Explorerin välillä.\n1 Sanastojen eroja\n2 Tietoja Internet Explorerin suosikeista ja asetuksista\n2.1 Tietojen tuominen Firefoxin käyttöön ottamisen jälkeen\n2.2 Tuotavien tietojen valinta\nFirefoxissa ja Internet Explorerissa on monia samanlaisia toimintoja, mutta joillain niistä on eri nimet.\n||Internet Explorer|Firefox Internet-asetukset|Asetukset Väliaikaiset Internet-tiedostot|Väliaikaistiedostot Suosikit|Kirjanmerkit Osoiterivi|Osoitepalkki Suosikkipalkki|Kirjanmerkkipalkki Kopioi pikakuvake|Kopioi linkin osoite Tallenna kohde nimellä|Tallenna kohde levylle||\nTietoja Internet Explorerin suosikeista ja asetuksista\nKun käynnistät Firefoxin ensimmäisen kerran, Firefox antaa sinulle mahdollisuuden tuoda Internet Explorerin tiedot ja asetukset. Nämä sisältävät tallennetut suosikit, evästeet, sivuhistorian ja asetukset.\nTietojen tuominen Firefoxin käyttöön ottamisen jälkeen\nJos et halunnut tuoda tietoja Firefoxin käynnistyessä, voit tuoda ne myöhemminkin Firefoxin ollessa käynnissä.\nAvaa Tiedosto -valikko ja valitse Tuo....\nSeuraa ohjeita valitaksesi tiedot, jotka haluat tuoda.\nTuotavien tietojen valinta\nKun haluat tuoda tiedot Internet Explorerista, Firefox kysyy, mitkä tiedot haluat tuoda. Oletuksena Firefoxiin tuodaan kaikki tiedot.\nJos haluat tuoda vain tietyt tiedot, poista valinta niistä kohteista, joita et halua tuoda.\nKun napsautat Internet-pikakuvaketta, verkkoselain avataan verkkosivun lataamiseksi. Voit valita, minkä selaimen Windows avaa, kun tällaista pikakuvaketta napsautetaan.\nJos haluat Windowsin avaavan Firefoxin, seuraa ohjeita artikkelissa Firefoxin asettaminen oletusselaimeksi.\nMicrosoft Internet Explorerin näppäinkomennot ovat suurelta osin samat kuin Firefoxissa. Luettelo näppäinkomennoista on ohjeen kohdassa Firefoxin näppäinkomennot.


Parisuhteelle asetetaan yhä enemmän vaatimuksia – pienet lapset eivät ole enää syy pysyä yhdessä - MTVuutiset.fi\nParisuhteelle asetetaan yhä enemmän vaatimuksia – pienet lapset eivät ole enää syy pysyä yhdessä\nOlemme oppineet, että parisuhteen pitäisi olla koko ajan tunnetta täynnä. Shutterstock\nJulkaistu 12.03.2015 09:12\nYhä useampi haluaa parisuhteeltaan jatkuvaa ja nopeaa tyydytystä, tunnetta ja hyvää oloa – ja on myös valmis purkamaan sen, jos suhde ei tyydytä. Esimerkiksi pienet lapset eivät ole enää pareille syy pysyä yhdessä.\nParisuhteelle asetetaan yhä enemmän vaatimuksia. Yhä useampi haluaa parisuhteeltaan jatkuvaa ja nopeaa tyydytystä ja hyvää oloa.\n– Ajatus parisuhteesta on muuttunut, se nähdään nykyään itseisarvona. Moni on valmis tekemään parisuhteensa eteen paljon uhrauksia, mutta myös purkamaan sen, ellei suhde tyydytä, sanoo lapsenpsykiatrian klinikan psykoterapeutti Florence Schmitt Turun yliopistollisesta sairaalasta.\nParisuhteiden muutos on nähty myös seurakuntien perheneuvonnoissa. Esimerkiksi pienet lapset eivät ole enää pareille syy pysyä yhdessä.\n– Mediasta opimme, että parisuhteen pitäisi olla koko ajan tunnetta täynnä. Aikaisemmin parisuhteen pohtimiseen ei käytetty yhtä paljon aikaa, sanoo johtaja Sari Sundvall-Piha Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän perheasiain neuvottelukeskuksesta.\nSchmitt muistuttaa, että parisuhteen ei edes kuulu olla koko ajan mukavaa ja kivaa, vaan siihen kuuluu myös luonnollista aaltoilua.\n– Ei ole mahdollista olla koko ajan rakastunut. Parisuhteen kehityksessä on oma kaarensa, Schmitt kertoo.\nOikeus sovitteluun kriisin kohdatessa\nSuomessa kaikilla lapsiperheillä on oikeus kunnan tarjoamaan perheasiain sovitteluun, mikäli perhettä uhkaa jokin kriisi. Sovittelua annetaan monin paikoin esimerkiksi seurakuntien perheneuvonnassa.\nEnsisijaisesti neuvontaan pääsevät lapsiperheet ja akuutit perhekriisit.\nSovittelussa voidaan puhua uhkaavasta erosta, lasten asioiden järjestämisestä tai vaikka perheen talousasioista eron hetkellä. Usein sovittelua täytyy osata pyytää itse.\n– Palvelua ei juurikaan mainosteta, vaikka se on lakisääteinen, sanoo kirkkohallituksen kasvatus ja perheasiat -yksikön johtaja Päivi Kähkönen.\nSeurakuntien perheneuvonnassa apua voi saada myös yleisemmin perheen ja parisuhteen ongelmiin. Palvelu on ilmainen, mutta paikoitellen hyvin ruuhkainen.\n– Ensisijaisesti neuvontaan pääsevät lapsiperheet, ja tietysti akuutit, jopa henkeä uhkaavat perhekriisit ensimmäisenä. Mietimme myös heti yhteydenoton saatuamme, saisiko perhe nopeammin apua jostain muualta, Kähkönen sanoo.\nPerheneuvontaan tullaan yhä useammin miehen aloitteesta. Viime vuonna perheneuvonnan asiakkaista 43 prosenttia oli miehiä.\n– Joskus myös teini-ikäinen lapsi saattaa tuoda jo kauan sitten eronneet vanhempansa näiden uusien puolisoiden kanssa perheneuvontaan. Myös samaa sukupuolta olevien vanhempien perheet ovat tervetulleita, Sundvall-Piha sanoo.\nRakkaus Ero Perhe Lapset Seksi ja parisuhde


Tuulensuojalevy Paroc Cortex 30x1200x1800mm 151,2m2 - Taloon.com\nTuulensuojalevyjen saumat on tiivistettävä ilma- ja vesivuotojen minimoimiseksi esim. PAROC Saumausteippi XST 022:llä tai saumausmassalla. Ulkokulmien tiivistämisessä on suositeltavaa käyttää asennustyötä nopeuttavaa PAROC Saumausteippi XST 021:tä. Tuulensuojalevyjen saumojen teippaus tulee tehdä samanaikaisesti tuulensuojaeristeen asennuksen yhteydessä puhtaalle tuulensuojapinnalle kuivissa olosuhteissa. Saumaamattomia eristeitä ei saa jättää tuulelle alttiiksi pitkäksi aikaa.\nPAROC XST 022 on hyvin tarttuva saumausteippi, jota käytetään tuulensuojaeristeiden saumojen tiivistämiseen. Teipin leve...\nPAROC XST 021 -saumausteippiä käytetään tuulensuojaeristeiden ulkokulmien tiivistämiseen, jonka käyttö nopeuttaa ja help...\nhttps://www.taloon.com/tuulensuojalevy-paroc-cortex-30x1200x1800mm-151-2m2 PRC8534157 Tuulensuojalevy Paroc Cortex 30x1200x1800mm 151,2m2 https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/t/u/tuulensuojalevy_paroc_cortex.jpg 14.55 19.41 EUR InStock /Rakennustarvikkeet/Eristeet/Tuulensuojaeristeet Paroc https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/t/u/tuulensuojalevy_paroc_cortex.jpg 25 OVH