Yhdistyksen säännöt :: Työkoiraharrastajat\nNimi: Etelä-Suomen työkoiraharrastajat ry\nOsoite: Mustamäenkatu 54, 15610 Lahti\nMerkitty rekisteriin: 21.10.2015\nJäljennös annettu: 21.10.2015\nYhdistyksen nimi on Etelä-Suomen työkoiraharrastajat ry ja sen kotipaikka on Lahti.\n-järjestää jäsenilleen koiraharrastukseen liittyviä opetus, valmennus, neuvonta, ja kasvatustilaisuuksia\n-huolehtii osaltaan harrastustoiminnasta järjestämällä näyttelyitä\n-voi julkaista omaa tiedotuslehteä\n-ylläpitää omia internetsivuja\n-toimii yhdessä muiden harrastajien kanssa ja ylläpitää yhteyksiä muihin saman alan yhdistyksiin\nVarsinaiset jäsenet hyväksyy hakemuksesta yhdistyksen hallitus. Kunniapuheenjohtajaksi tai kunniajäseneksi voidaan hallituksen esityksestä yhdistyksen kokouksessa kutsua henkilö, joka on huomattavasti edistänyt ja tukenut yhdistyksen toimintaa.\nVarsinainen jäsen on velvollinen maksamaan liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun. Kunniapuheenjohtajalla ja kunniajäsenellä ei ole liittymismaksua eikä jäsenmaksuvelvollisuutta.\nJäsenellä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoittamalla eroamisestaan yhdistyksen kokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi.\nYhdistyksen hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja kolme jäsentä. Hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan ja keskuudestan tai ulkopuoleltaan rahastonhoitajan, sihteerin ja muut tarvittavat toimihenkilöt. Hallituksen toimikausi on kalenterivuosi.\nTilinpäätös tarvittavineen asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on annettava toiminnantarkastajille/tilintarkastajille viimeistään kuukautta ennen kokousta, jossa tilinpäätös vahvistetaan. Toiminnantarkastajien/tilintarkastajien tulee antaa kirjallinen lausuntonsa viimeistään kaksi viikkoa ennen kyseistä kokousta hallitukselle.\nYhdistys pitää vuosittain yhden varsinaisen kokouksen tammi-toukokuussa\n7. vahvistetaan toimintasuunnitelma sekä tulo ja menoarvio\n8. vahvistetaan liittymis ja jäsenmaksun suuruus\n9. valitaan hallitus 8§:n mukaan\nYhdistyksen kokouksen päätökseksi tulee, ellei säännöissä ole toisin määrätty, se mielipide jota on kannattanut ylipuolet annetuista äänistä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.\nHalllituksen on kutsuttava yhdistyksen kokoukset koolle vähintään 14 päivää ennen kokousta, kirjeitse tai sähköpostitse jäsenen ilmoittamaan osoitteeseen.\nPäätös sääntöjen muuttamisesta on tehtävä yhdistyksen kokouksessa vähintään kolme neljäsosan (3⁄4) enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamisesta.\nPäätös yhdistyksen purkamisesta on tehtävä yhdistyksen kokouksessa vähintään kolme neljäsosan (3/4) enemmistöllä annetuista äänistä.Kokouskutsussa on mainittava yhdistyksen purkautumisesta.Yhdistyksen purkautuessa käytetään yhdistyksen varat yhdistyksen tarkoituksen mukaiseen toimintaan purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla.


Helmikuu 2020 - Osta taikasieniä, taikuustryffeleitä ja mikrodoosia luovaan ja henkiseen parantamiseen tai masennuslääkkeisiin.\nVoitko nukkua taikasienillä ja taika tryffelillä?\nKun on kyse nukkumisesta taikasieni- ja tryffelisession jälkeen, mielipide jakautuu keskelle. Monet ihmiset sanovat, että heillä on vaikeuksia nukkua matkan jälkeen, hereillä tuntikausia kauan sen jälkeen, kun 'hauska' on loppunut. Jonkin verran tämä olisi järkevää, johtuen siitä, miten psilosybiini vaikuttaa aivoihin. Se aiheuttaa epätasapainoa […]\nOnko mikro-annostus luonnollinen parannuskeino alkoholismille? WHO: n (Maailman terveysjärjestö) mukaan missään planeetalla ei käytetä niin paljon alkoholia kuin Euroopassa. Useimmille meistä sosiaalinen juominen on suhteellisen vaaraton harrastus, jota teemme ystävien ja perheen kanssa. Tämä ei päde joihinkin, alkoholin käyttö […]\nTodisteet siitä, että mikrodevaatio voi auttaa masennuksen hoidossa, on yksi syy siihen, miksi psykedeelit ovat yleisesti hyväksyttyjä. Ahdistuksen lisäksi masennus on mielenterveyden johtava epidemia. Ja silti, korko kasvaa edelleen. Monet etsivät vaihtoehtoisia ja kestäviä menetelmiä, kuten mikrodose. Annamme sinulle tietoa […] eduista\nOnko mikrosiannostuksen psilosybiini oikea sinulle? Nykyinen mikrodosotutkimus tukee näyttöä siitä, että psilosybiini voi auttaa hoitamaan PTSD-oireita. Tutkimus väittää, että mikrodoseilla kärsivät voivat selviytyä oireistaan ja hallita helposti päivittäin. Olemme täällä tutkimaan, miten mikrodoskeja voi olla positiivinen vaikutus ihmisten kanssa, joilla on PTSD. Nykyinen PTSD-hoito […]\nSosiaalinen ahdistuneisuus on lisääntymässä, voiko mikrodevaatio olla vastaus? Sosiaalinen ahdistus on kolmanneksi yleisin mielenterveyshäiriö läntisen maailman osissa. Siksi tarvitaan parempia ratkaisuja ja ymmärrystä lisääntyneiden henkisten epidemioiden seurauksena ympäri maailmaa. Viime vuosikymmenen aikana on tehty paljon tutkimusta […]\nUusia ratkaisuja tarvitaan lisääntyneeseen stressiin työpaikalla Ilmasto- ja talouskriisin välillä on kasvava mielenterveyskriisi, jota ei hoideta asianmukaisesti. Ennätysmäärät ahdistuksesta ja masennuksesta nousevat kuukausittain. Ei vain taloudellisesti, vaan myös fyysisesti ja henkisesti, ihmiset näkevät stressinsä ottavan […]\nMikrodoosin psilosybiini klusteripäänsärkyjä vastaan\nKlusteripäänsäryt ovat tuskaa! Mitä nyt? Klusteripäänsärky on erittäin tuskallista päänsärkyä ja on pahempaa kuin migreeni. Mikrodose on tehokas hoito oireiden vähentämiseksi potilaille, joita kutsutaan nimellä `` klusteripäät ''. Klusteripäänsäryt ovat teräviä ja vakavia kipuja, joita esiintyy pään toisella puolella. Niitä esiintyy jaksoissa, joskus 8-10x päivässä! Yksi "klusteri" […]\nWashington DC saattaa poistaa taikuusienet ja psykedeeliset kasvit.\nDC ehdottaa dekriminalisointia taikasienille ja psykedeelisille kasveille. Lisätietoja tietä dekriminalisoinnille Yhdysvalloissa Washington DC aloitti keskustelun luonnollisten psykedeelisten aineiden, kuten taikasienen ja tryffelien, dekriminalisoimisesta. Jos DC: n vaalilautakunta päättää edetä, paikalliset asukkaat voivat äänestää marraskuussa. Mikä tarkoittaa […] oikeudellista asemaa\nSanta Cruz dekriminalisoi maagisen tryffelit\nSanta Cruzista tulee Yhdysvaltojen kolmas kaupunki, joka dekriminalisoi taikuiset tryffelit ja sienet. Kalifornian kaupungista Santa Cruzista on tullut Denverin ja Oaklandin jalanjälkiä seuraamalla kolmas osavaltio Yhdysvalloissa, joka dekriminalisoi onnistuneesti luonnossa esiintyvät psykedeelit, kuten taikuiset tryffelit. Santa Cruzin dekriminalisointi tarkoittaa luonnollisia aineita, kuten ayahuasca tai taikaseeniä. […]


Kannattaako laskulla tallettaa nettikasinolla?\nLaskulla on nykyään helppo maksaa monia asioita. Jopa lentolippujen ja matkojen maksaminen onnistuu laskulla, kuten Klarnalla. Ei siis ole ihme, että myös nettikasinot ovat alkaneet tarjota mahdollisuuksia maksaa talletukset laskulla. Kovin monet kasinot eivät tarjoa pelaajilleen mahdollisuuksia laskulla maksamiseen, mutta tämäkin vaihtoehto on yleistynyt viime vuosina. Kannattaako laskulla tallettaa nettikasinolla? Lue lisää.\nSen sijaan esimerkiksi talletus tekstiviestillä on yleistynyt viime aikoina. Tekstiviestillä tallettaminen, samoin kuin laskulla tallettaminen, ovat näppäriä tapoja tallettaa esimerkiksi mobiilissa.\nKannattaako laskulla tallettaa nettikasinolla? – Tekstiviesti talletus nettikasinolla\nJoitakin vuosia sitten mobiilikasinoiden yleistyttyä monet kasinot alkoivat tarjota mahdollisuutta tehdä talletuksia tekstiviestillä. Esimerkiksi Ruotsista kotoisin oleva Zimpler mahdollistaa talletuksen tekstiviestillä.\nMyös suomalainen palvelu SIRU Mobile on suosittu talletustapa monilla kasinoilla. Sen suosio on ollut viime vuosina nousussa ja yhä useammat kasinot tarjoavat pelaajilleen mahdollisuuden tehdä talletuksen tekstiviestillä.\nKolmas suosikki on Paylevo, joka on paljon harvinaisempi vaihtoehto maksamiseen nettikasinoilla. Se on kuitenkin tullut viime vuosina tutuksi etenkin pohjoismaalaisten pelaajien keskuudessa.\nNämä kolme edellä mainittua maksutapaa ovat kaikista yleisimmät maksutavat tekstiviestillä maksamiseen.\nNettikasino talletus tekstiviestillä – Zimpler\nZimpler on Ruotsista kotoisin oleva maksutapa, joka perustettiin vuonna 2013. Se suunniteltiin nettikasinopelaajat mielessä pitäen ja se on kätevä tapa tallettaa rahaa kasinolle tekstiviestin avulla.\nKun käytät palvelua ensimmäistä kertaa, sinun pitää syöttää palveluun henkilöllisyystiedot. Seuraavilla kerroilla riittää, että syötät palveluun puhelinnumerosi.\nZimpleriä on helppo käyttää, sillä se pitää vain valita maksuvaihtoehtojen joukosta ja syöttää sitten haluamasi talletussumma. Anna sen jälkeen puhelinnumerosi ja kirjaa tekstiviestillä vastaanottamasi koodi sille varattuun kenttään. Talletus on tililläsi ja pääset saman tien nauttimaan pelaamisesta.\nLaskun talletuksesta saat yleensä tekstiviestillä, sähköpostilla tai tavallisella postilla. Maksuaikaa on yleensä 14 päivää ja laskuun lisätään 5 % luottolisä.\nMaksa puhelinlaskulla SIRU Mobilen kautta\nKotimainen SIRU Mobile on vuonna 2011 perustettu firma, joka on erikoistunut kännykkämaksuihin. Se on saatavilla kaikilla kotimaisilla puhelinliittymillä ja sen avulla voi helposti tallettaa rahaa kasinolle laskua vastaan.\nSIRU Mobile mahdollistaa pienten summien tallettamisen nettikasinolle. Maksimissaan voit tallettaa tämän maksupalvelun kautta vain 300 euroa kuukaudessa eli kovin suuria talletuksia tällä maksutavalla ei voi tehdä.\nKun haluat tallettaa SIRU Mobilella nettikasinolla, valitse se maksutavaksi ja syötä haluamasi talletussumma. Anna seuraavaksi puhelinnumerosi ja klikkaa “lähetä.” Sinulle annetaan SIRU Mobilen palvelunumero, jonne soitat varmistaaksesi rahansiirron. Kun talletat ensimmäistä kertaa, sinun tulee vielä varmentaa numerosi PIN-koodia käyttämällä.\nTalletus on heti pelitililläsi ja pääset pelaamaan.\nPaylevo – miten se toimii?\nVuonna 2012 perustettu Paylevo on ollut markkinoilla jo jonkin aikaa, mutta sitä ei löydy ihan jokaiselta kasinolta. Se toimii samalla idealla kuin Zimpler. Sinun tulee siis vain valita maksutavaksi Paylevo, syöttää talletussumma ja puhelinnumerosi. Sinulle lähetetään tekstiviesti, jossa olevaa PIN-koodia käytät varmentaaksesi talletuksen. Syötä koodi nettikasinolle ja talletus on heti tililläsi.\nKun talletat ensimmäistä kertaa Paylevolla, se tekee sinulle luottotarkistuksen. Luottotietojen pitää olla puhtaat, jotta voit käyttää palvelua. Se määrittelee samalla luottorajasi. Laskun saa joko tekstiviestillä tai sähköpostilla.\nKannattaako laskulla tallettaa nettikasinolla? Klarna – talleta laskulla\nJoillakin kasinoilla on tarjolla mahdollisuus tallettaa laskulla Klarnan kautta. Klarnan kautta tallettaessa saat laskun myöhemmin oikealla postilla. Esimerkiksi monet uudet kasinot ovat alkaneet tarjota mahdollisuutta tallettaa laskulla.\nLuotettava ja turvallinen kasino meidän kauttamme\nVaikka laskulla ja tekstiviestillä tallettaminen on yleistynyt viime aikoina, ihan jokainen kasino ei silti tarjoa näitä maksutapoja. Jos siis laskulla tallettaminen on sinun juttusi, vertaile kasinoita ja tutustu niihin huolellisesti ennen kasinolle liittymistä ja pelaamisen aloittamista.\nVoit vertailla kasinoita ja niiden tarjoamia maksutapoja tutustumalla meidän arvosteluihimme. Käymme niissä läpi muun muassa kasinon pelivalikoiman, kasinobonukset, rahansiirrot ja asiakaspalvelun.\nKannattaako laskulla tallettaa nettikasinolla? – Yhteenveto\nLaskulla tallettaminen voi olla kätevää ja helppoa etenkin mobiilissa pelatessa, mutta on tärkeää muistaa, että laskulla talletus voi johtaa peliriippuvuuteen, jos omaa pelaamista ei osaa hallita. Muista, että laskulla tallettamisessa on se vaara, että pelaaja pelaa helposti yli rajojensa. Muun muassa Zimpler on avoimesti sanonut, että laskulla tallettaminen voi johtaa peliriippuvuuteen ja yli oman budjetin pelaamiseen. On siis tärkeää muistaa pitää kirjaa omista talletuksista ja aina pelata vastuullisesti.


Lyijylle altistuminen suurentaa syöpäriskiä jo pieninä pitoisuuksina | Mediuutiset\nLyijylle altistuvien työntekijöiden määrä Suomessa on pienentynyt voimakkaasti.\nTyöturvallisuus. Korkeita veren lyijypitoisuuksia mitataan edelleen valimo-, sulatto-, koneistus- sekä hitsaustöissä. Kopitin Georgiy\nTyöperäinen lyijyaltistuminen suurentaa erityisesti aivo- ja keuhkosyöpien riskiä. Suomen Syöpärekisteri ja Työterveyslaitos ovat olleet mukana tuoreessa tutkimuksessa, jossa havaittiin, että lyijy suurensi riskejä jo suhteellisen pienillä pitoisuuksilla. Tutkimuksen johtopäätöksenä nykyisiä suosituksia pitäisi alentaa.\n– Työsuojelun kannalta merkittävää on, että suurentunutta syöpäriskiä oli havaittavissa jo nykyisiä raja-arvoja selvästi pienemmillä altistumistasoilla. Keuhkosyöpäriski oli suurentunut jo veren lyijyn tasolla 1 umol/l tai enemmän. Tutkimuksen perusteella esimerkiksi valtioneuvoston työpaikoille asettama nykyinen veren lyijypitoisuuden toimenpideraja, 1,9 µmol/l, on liian korkea. Syöpävaaran takia tulee kiinnittää huomiota nykyisiä raja-arvoja selvästi pienempiin pitoisuuksiin, sanoo Syöpärekisterin tutkimusjohtaja Ahti Anttila.\nTyöperäisen altistumisen ensisijainen arviointimenetelmä on veren lyijymittaus. Työntekijää, jonka veren lyijypitoisuus ylittää 2,4 µmol/l, ei saa käyttää työssä, jossa altistutaan lyijylle.\n– Lyijyn kanssa työskentelevät altistuvat syövän ohella myös muille sairauksille. Ja vaikka raja-arvot eivät ylity, pitää työntekijöitä informoida riittävästi työhön liittyvistä riskeistä. Näin työntekijöillä on mahdollisuus torjua altistumista esimerkiksi muuttamalla työmenetelmiä tai käyttämällä suojaimia, Anttila sanoo.\nViime kädessä lyijyn aiheuttamat terveyshaitat voidaan torjua parhaiten korvaamalla lyijy haitattomilla materiaaleilla.\nNykyisin lyijylle altistuu työssään selvästi alle 10 000 työntekijää Suomessa. Altistuneiden työntekijöiden määrä on vähentynyt ja lyijypitoisuudet pienentyneet viime vuosikymmeninä lyijyn käytön vähenemisen ja muuttuneiden työmenetelmien myötä. Korkeita veren lyijypitoisuuksia mitataan edelleen muun muassa valimo-, sulatto-, koneistus- sekä hitsaustöissä, joissa kuumennetaan lyijypitoisia materiaaleja. Lyijylle voidaan altistua myös esimerkiksi ammunnassa, metalli-, asennus- ja mekaanikon työssä, elektroniikkatyössä, muovin valmistuksessa sekä lasinpuhalluksessa. Lyijyä voi myös olla vanhoissa romutettavissa tai purettavissa materiaaleissa.


Sevilla v Eibar - jalkapallon vedonlyöntivinkit\nKoti › Ennusteet › Jalkapallo › Espanja › La Liga › Sevilla – Eibar\nSevilla – Eibar -ottelun esikatselut\nSevilla ja Eibar välinen ottelu pelataan 2020-10-24. Tämä La Liga ottelu alkaa 16:30 GMT. Valmentaja Lopetegui luotsaama joukkue on napannut 2 voittoa viidestä viime pelistä, kun taas Eibar on voittanut 1 pelin viidestä.\nEdellisissä Sevilla ja Eibar kohtaamisissa Sevilla on saanut 1 kotivoittoa, kun taas Eibar voittanut 0 pois peleistä.\nSevilla – Eibar keskinäiset tulokset\nSeuraavasta taulukosta voit tarkistaa neljän edellisen Sevilla and Eibar -tapaamisen tulokset::\nJos olet kiinnostunutjokaisen joukkueen keskinäisistä tuloksista ja liigatilastoista, suosittelemme katsomaan Sevilla vs Eibar H2H -sivua.\nSevilla vs Eibar ennusteet & todennnäköisyydet\nSevilla vastaan Eibar — Vedonlyöntivinkit\nOEnnusteemme La Ligassa 2020-10-24 pelattuun Sevilla vastaan Eibar -otteluun perustuu kutakin joukkuetta koskeviin tilastoihin sekä H2H-tietoihin. Napsauttamalla Paljasta Ennuste -painiketta näet tuoreimmat vedonlyöntivinkkimme.\n1.48 4.50 7.00 Pelaa Nyt\n*Otathan huomioon, että ylläolevat todennäköisyydet olivat voimassa tämän artikkelin julkaisuajankohtana. Todennäköisyydet saattavat vaihtua artikkelin kirjoittamisesta siihen, kun Sevilla – Eibar -peli alkaa. Jos jonkun vedonlyöntipaikan kohdalla ei ole todennäköisyyksiä, tiedon keräämisessä on ollut ongelma. Klikkaa ”Bonus Button” -painiketta vieraillaksesi operaattorin sivuilla, josta saat ajankohtaiset todennäköisyydet Sevilla – Eibar -peliin. Sopimusehdot pätevät. Ikäraja: 18+. Panosta vaastuullisesti!\nMitkä ovat kommenttisi ja ennustuksesi Sevilla vs Eibar -peliin?


CERT-FI 20 vuotta: Älä mokaa luottamusta - kybervirkaihmisen oppi numero 1 | Kyberturvallisuuskeskus\nJulkaistu 11.08.2021 12:26\nTietoturvan vuosi 2017 muistetaan erityisesti haittaohjelmista Wannacry ja Notpetya. Ensimmäistä kertaa kiristyshaittaohjelma ja kiristyshaittaohjelmaksi naamioitunut haittaohjelma levisivät autonomisesti yritysten sisäverkoissa. Naapurissamme Virossa kohistiin myös sähköisten henkilökorttien tietoturvasta, kun valtio joutui uusimaan 750 000 henkilökorttia haavoittuvuuden vuoksi. Alkuvuodesta 2018 otsikoihin nousi myös Lahti, kun haittaohjelma iski sen it-järjestelmiin.\nSamoihin aikoihin silloisen Viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksessa pestejään aloittelivat tietoturva-asiantuntijat Lasse Laukka ja Jarmo Lahtiranta. Molemmat muistelevat lämpimästi aikaansa kybervirkamiehinä. Asiantuntijuus vahvistui ja ymmärrys kyberturvallisuuden kirjosta kohisi, kun pääsi hoitamaan asiakastapauksia kokeneempien kollegojen kanssa.\nNäkyvä osa tietoturva-ammattilaisen työtä olivat (ja ovat edelleen) erilaiset haastattelut. Kun työssä käsitellään luottamuksellisia tietoja, niiden vaaliminen on ensiarvoisen tärkeää.\nLaukka ja Lahtiranta jättivät virkaurat taakseen muutamia vuosia sitten. Lasse Laukka työskentelee nykyisin Ericssonilla tuotetietoturvan operatiivisena johtajana ja Jarmo Lahtiranta Insta Digitalissa kyberturvallisuusasiantuntijana (senior).\nKyberturvallisuuskeskus: Tietoturvan vuosi 2017\nKauppalehti: Punainen varoitus poistui, vaikka WannaCry-muunnosten vaara ei ole ohi (Ulkoinen linkki)\nTivi: Haittaohjelma iski Lahden it-järjestelmiin, tästä on kyse: "Nouseva trendi" (Ulkoinen linkki)\nMTV3: Kovalevyn tuhoamiseen tarvitsee harvoin väkivaltaa – Asiantuntija: "Jos haluat varman päälle, tuhoa fyysisesti" (Ulkoinen linkki)


Tapahtumat - Kalevalan ja karjalaisuuden päivän juhla Helsingissä - Niinipuu\nKalevalan ja karjalaisuuden päivän juhla Helsingissä\n28.2.2018 klo 18–19:15\nKalevalan ja karjalaisuuden päivän juhlassa näyttelijä Eeva Litmanen ja Karoliina Franck tuovat terveiset esiäidiltään Larin Paraskelta ja aiheena ovat myös Kantelettaren naiskuvat. Käpylän musiikkiopiston ryhmät esittävät musiikkia.\nUutta ja vanhaa kansanmusiikkia esittävät Käpylän musiikkiopiston kansanmusiikkiopiston kamulinjan lauluyhtye Helisevä, lauluyhtye Kukuvitsa, kanteleyhtye Satakieli, lauluduo Tekla Fraktman ja Klaudia Sinkkonen sekä Kaisla Hietala (kantele) ja Minna Karttunen (laulu) johtajanaan Emmi Kujanpää.\nSuomalaisen Kirjallisuuden Seuran tutkija, filosofian tohtori Niina Hämäläinen kertoo Kantelettaren naiskuvista otsikolla "Kyllä muoto muita tuopi". Kantelettaren naiskuvia. Esitelmä käsittelee Kantelettaren naiskuvia ja siinä pohditaan, miten Lönnrot sovitti kansanrunojen, agraarisen todellisuuden ja 1800-luvun modernin yhteiskunnan välisiä merkityksiä toimittaessaan runoja.\nMukana on muusikko Vilma Timonen kanteleineen. Ohjelmassa on myös Karjalan Liiton tervehdys. Vapaa pääsy.\nMuutokset ovat mahdollisia. Juhlan järjestää Karjalan Liitto, Käpylän musiikkiopiston kansanmusiikkiopisto Kamu ja opintokeskus Sivis. Juhla järjestetään Karjalan Liiton talolla Helsingin Käpylässä (Käpylänkuja 1).


Penan ja Punkun paikka: Sellanen pääsiäispärskijäinen\nMeillä oli vähän erilainen pääsiäinen, täynnä huolta ja murhetta, eikä yhtään pääsiäismunaa. Ensin oksensi Punkku, ja kun Punkku vihdoin lopetteli, aloitti Pena. Yhden päivän Punkku makasi kuin märkä tiskirätti kiipeilypuun yläpedissä, välillä kävi vähän kokeilemassa josko vesi tai kanaliemi pysyisi sisuksissa, mutta ei. Toisena päivänä Punkku sai vähän jopa syötyä, mutta suurin osa tuli ylös kuitenkin. Jossain välissä Pena tuli makkarista ja päästi sellaiset yrjöt, että huippatirallaa, olinpa sopivassa paikassa suu auki just silloin. Siinä kohtaa meinasin minäkin ykätä. Ennen taudin siirtymistä Penaan olin jo soittamassa päivystävälle eläinlääkärille, että laittaa laitteet tulille, ja katsotaan onko Punkku syönyt vaikka jonkun lakanan tai muuta yhtä fiksua, mutta tavallaan onneksi Penakin sitten oksensi, niin meitsin huoli- ja murheasteikko pääsi vähän viilenemään, eikä lekuria tarvittu. Nelisen päivää tätä taisi kaikkiaan kestää, ja on vissiin meikäläisen käsissä siirtynyt eteenpäinkin.\nYmpäri Suomen olen kuullut lähipäivien oksuista kissoilla, ja mietinkin, että ollaanko me kaikki käyty jossain samassa tapahtumassa hakemassa pöpö, joka nyt sitten jyllää...\nOnneksi nyt on kaikki kunnossa, ja pojat löytäneet paikkansa auringossa.\nOnks tässä sitä aurinkoa saatavilla?\nAah, miten ihanan lämmintä!\nTääl mitään aurinkoo oo.\nTai no, joku kyl lämmittää mun pyllyy.\nToi valo ei siis tuu mun pyllystä!\nAi se arska oliki tässä!\nMukavaa loppuviikkoa kaikille toivottelee ihminen ja kaksi auringosta onnellista kissaa.\nKetkäs kaikki on lauantaina tulossa Eläinystäväni-tapahtumaan Helsingin messukeskukseen?\nLähettänyt Pena ja Punkku klo 4/19/2017 01:12:00 ip.\nTunnisteet: ihminen kirjoittaa, oksennusta, sairastelua\nPepsi ja Max 19. huhtikuuta 2017 klo 13.23\nMe ollaan kuultu kanssa oksutautisista, mutta me ollaan syöty vaan liikaa pääsiäiskauraa ;) Lähetetään emäntä moikkaan sua lauantaiksi messuille - Pepsi ja Max\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.07\nEi kannata syödä liikaa sitä kauraa, emäntä ei välttämättä oo siitä kauheen onnellinen. :) Kiva, että laitatte emännän lauantaina liikkeelle!\nKiskatit 19. huhtikuuta 2017 klo 13.28\nIhanaa kuulla, että ootta pojat taas kunnossa!\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.08\nEi me kauan viititä sairastaa, tottuu toi ihminen liikaa siihen, että matot pysyy paikallaan.\npirkko 19. huhtikuuta 2017 klo 15.19\nVoi hurjistus mikä kurja tauti oli teillä. Me on pysytty terveenä.\nKeskityn Tampereen puutarhamessuihin, joten eläinystävät jää väliin. Joku vuosi pitäisi kyllä nekin koluta.\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.11\nNe tamperelaiset Supermessut on myös hyvin houkuttavat, harmillisesti osuu samaan viikonloppuun näitten eläinjuttujen kanssa. Ehkä messujärjestäjät molemmissa kaupungeissa joskus ymmärtää, että kannattaa laittaa hyvät tapahtumat eri viikoille. :)\nAnonyymi 19. huhtikuuta 2017 klo 18.44\nVoi hitsi mikä tauti! Onneksi on mennyt ohi jo, ja toivottavasti pysyykin poissa!\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.12\nAinakin matot ja huonekalut pöllyää siihen malliin, että tauti on voitettu. Toivottavasti ei tuu toiste.\nSofia ja Olga 19. huhtikuuta 2017 klo 20.03\nTyhmiä tollaset pöpöt! Muakin on vähän oksuttanut, eikä ruoka maistu, tylsää. t. Sofi\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.16\nVoi ei, toivottavasti sun olo on jo menossa parempaan suuntaan!\nAna 20. huhtikuuta 2017 klo 20.51\nIkävää, Sofi. Ootko jo parantumaan päin?\nSofia ja Olga 23. huhtikuuta 2017 klo 9.51\nJoo, mä olen jo parempi, mutta Olga sai saman pöpön ja sillä on vielä paha olo. Mami tietty raahasi meidät ellillekin, mutta eipä sielä mitään sen kummempaa. Pahoinvointilääkettä ja ruutalla ruokaa, jos ei muuten syödä. Kirjoitellaan siitä enemmän blogissa.\nelina 20. huhtikuuta 2017 klo 12.20\nNo voi että, olipa teillä kurja pääsiäinen! :/ Mutta onneksi on ohi jo.\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 19.17\nOnneks on ohi, ja onneks ei tarvittu lekuria. :)\nAna 20. huhtikuuta 2017 klo 20.52\nHirmu ikävää tuommoinen tauti, mutta onneksi lopulta sitten OHI ON.\nPena ja Punkku 20. huhtikuuta 2017 klo 21.32\nTodellakin, onneksi OHI ON!\nViggo Batman 21. huhtikuuta 2017 klo 8.30\nTylsä pääsiäinen teillä. Emäntä poikkeaa lauantaina messuilla.\nPena ja Punkku 21. huhtikuuta 2017 klo 17.26\nOli kyllä tosi tylsää. Onneks ei oo enää. Me sanotaan meidän ihmiselle, että yrittää tähyillä, jos vaikka näkis sun emännän kanssa.\nMeri 21. huhtikuuta 2017 klo 10.02\nVoi kurjuus tollasta mahapöpöä. Meille ei oo tullu, että ei se ainakaan blogistanian kautta tartu.\nMorin kanssa ollaan messuilla lauantaina, eli siis huomenna. kääk. kauheasti tehtäviä asioita ennen sitä.\nNähdään siis huomenna! (sä et varmaan halua tulla meidän kanssa 4.55 bussilla?)\nPena ja Punkku 21. huhtikuuta 2017 klo 17.28\nOli kyl tosi kurja pöpö. Hyvä, että ei oo teillä ollu mahapöpöä.\nOnneks tuli ostettua toi bussilippu jo ajat sitten, eikä ihan noin aikaiseen vuoroon. :D\nMarraskuun Muruset 22. huhtikuuta 2017 klo 11.48\nVähänkö tylsiä pöpöjä, mutta onneksi pöpöt lähtee nopsaa pois eikä ole sen kummempia! Täältä kukaan ei lähtenyt messuille kun suunnitelmat meni plörinäksi :-(\nPena ja Punkku 22. huhtikuuta 2017 klo 21.24\nJoo, sais pysyy poissa kaikki pöpöt.\nNo onpa harmi, että suunnitelmat teki temput. Niin sitä joskus vaan käy.\nMyrsky ja Minna 22. huhtikuuta 2017 klo 18.28\nOnneksi kaikki on nyt ok. Tuommoiset aiheuttavat aina suurta huolta ja murhetta.\nPena ja Punkku 22. huhtikuuta 2017 klo 21.25\nHuoli ja murhe oli kamala, mutta onneksi ystävien tuki auttoi jaksamaan.\nMimmi ja Alfred 23. huhtikuuta 2017 klo 11.49\nOnneksi tauti meni pois! Aika tarttuvaista sorttia taitaa olla tuo teidän pöpö. :/ Aurinkopehvalle <3\nPena ja Punkku 24. huhtikuuta 2017 klo 14.49\nJoo, aika nopeesti tauti vilahti meiltä eteenpäin, mutta onneksi on jo meiltä kokonaan ohi, ja naapurissakin neidot suurimmalta osin ainakin kunnossa.\nAurinkopehva ei ehkä ikinä lakkaa naurattamasta. :D\nPiivi 1. toukokuuta 2017 klo 9.12\nVoi ei! :( Onneksi meni itsestään ohi. Mie en ole kuullutkaan, että joku pöpö olisi jyllännyt ja me täällä pohjoisessa ollaankin vältytty siltä.\nVai oli teillä suusta suuhun -kokemus, vähemmästäkin lentäisi laatta itselläkin. :x


Kotimaa 31.5.2020 06:59\nPuolet kansallispuistosta on metsää, puolet suota.\nSuomen pienimpiin ja vanhimpiin kuuluvassa kansallispuistossa on neljä rengasreittiä.\nKun lapsiperhe vierailee Pyhä-Häkin kansallispuistossa, polun varrelta bongataan hieman epätavallisempia asioita: peikon koloja, kilpikonnia ja pöllön pesä. Pystyyn kuivahtaneet kelot ja kilpikaarnaiset männyt saavat myös isomman retkeilijän mielikuvituksen liikkeelle.\nKansallispuisto on pinta-alaltaan melko pieni, vain 13 neliökilometrin kokoinen. Puolet kansallispuistosta on metsiä ja toinen puoli suota.\nSoista komeimpia ovat Kotaneva ja Riihineva, joihin pääsee tutustumaan helposti pitkospuita pitkin.\nPyhä-Häkin luonto on ainutlaatuinen, sillä mahtava aarniometsä kätkee sisäänsä upeiden puiden lisäksi laajan kirjon muun muassa hyönteisiä, lintuja ja myyriä. Yksi mielenkiintoinen sammalikon asukas on Suomessa melko harvinainen myyräeläin, metsäsopuli.\nPystyyn kuivaneet kelot tarjoavat erinomaiset pesintä- ja ruokailuolot monelle lintulajille. Pyhä-Häkin kansallispuiston tunnuseläin on palokärki. Niitä puistossa elelee runsaasti. Myös muut tikkalinnut, kuten käpytikka ja pohjantikka, viihtyvät aarniometsässä hyvin.\nPöllöt ovat tehneet pesänsä tikkojen naputtelemiin koloihin, ja myös eri tiaislajit ovat tuttu näky Pyhä-Häkissä.\nPyhä-Häkin kansallispuistossa on neljä eri mittaista rengasreittiä. Niistä on helppo valita vierailijoiden kiinnostukseen ja kuntoon sopivin reitti. Polut ovat helppokulkuisia ja maasto mukavan vaihtelevaa.\nMetsästä saa hyvän kuvan vaivattomasti Mastomäkeä kiertävältä reilun kolmen kilometrin pituiselta polulta. Myös Kotajärven polku sopii koko perheelle. Sen varrella on ikimetsän lisäksi avaria suo- ja lampimaisemia.\nKauniin Kotajärven rannalla on mahdollisuus nauttia eväät keittokatoksessa tai nuotiopaikalla. Kotajärven rantaan on rakennettu laituri uimista varten. Kotajärven patikointireitti on 6,5 kilometriä pitkä.\nPyhä-Häkin kansallispuistossa on neljä eri mittaista rengasreittiä. Maasto on vaihtelevaa, ja polut ovat helppokulkuisia.\nKotajärven keittokatoksella ja nuotiopaikalla on hyvä levähtää.\nKansallispuistossa saa nauttia aarniometsän tunnelmasta. Männiköt ikipetäjineen ja keloineen ovat usein keski-iältään yli 250-vuotiaita. Iäkkäimmät puuvanhukset ovat syntyneet jo 1500-luvun lopulla, eikä Pyhä-Häkin luontoon ole ihminen juurikaan vaikuttanut.\nKansallispuiston tunnetuimmat nähtävyydet ovat luonnollisesti vanhoja puita. Vanhana isona puuna tunnettu puu on aloittanut elämänsä vuonna 1518 ja on edelleen keloutuneena pystyssä. Sen ympärysmitta on kunnioitettavat 288 senttimetriä ja pituus 26 metriä.\nVanha iso puu on Kotajärven ja Tulijärven rengasreitin varrella, ja sen luokse on helppo poiketa myös Mastomäen reitiltä. Uusi, elävä iso puu on syntynyt 1641 ja valittu nähtävyydeksi vuonna 2006. Se löytyy sekä Mastomäen että Kotajärven ja Tulijärven polun varrelta.\nIkääntyessään männyt muuttuvat kilpikaarnaisiksi, eli kaarna muistuttaa kilpikonnasta tuttua kuviorakennetta. Ei siis ole ollenkaan ihme, miksi kilpikonnat ovat retkeilevien lasten mielissä - varsinkin kun kuvio on pahkan pinnassa.\nKilpikaarna kertoo puun olevan vähintään 200 vuoden ikäinen. Männyt selviytyvät hengissä metsäpaloista paksun kaarnansa ansiosta. Toisinaan runkoon on jäänyt palokoro haavaksi, ja se kertoo metsäpalojen historiaa jälkipolville.\nKeväisenä iltana Pyhä-Häkin kansallispuistossa on suorastaan mystinen tunnelma. On tuuletonta ja hiljaista. Tai ei aivan hiljaistakaan. Mieleen tulee kävely trooppisessa metsässä muutamia vuosia aiemmin.\nPalokärki on Euroopan suurin tikka - ja myös kuuluvin. Palokärki rummuttaa kumeasti puun runkoon. Samalla se huutelee kiihtyvän vihellyssarjan kvi-kvi-kvi tai kui-kui-kui-kui. Jossain koputtelee tikka, ja toisaalla visertää jokin pikkulintu. Kimalainenkin surahtaa ohitse. Pyhä-Häkin kansallispuiston retkestä on nauttinut koko perhe.\nOpasteet ovat hyvät.\nPerustettu 1956 samaan aikaan kuin kuusi muuta kansallispuistoa.\nViime vuonna kansallispuistossa kirjattiin 19 400 käyntiä.\nSijaitsee valtatie 4:n länsipuolella, Jyväskylästä 85 kilometriä luoteeseen. Puiston läpi kulkee Saarijärvi-Viitasaari-maantie (nro 6510).\nSuomen neljänneksi pienimmän kansallispuiston pinta-ala 13 neliökilometriä.\nNimi tulee alueelle 1500-luvulla asettuneen Mauno Häkkisen sukunimestä.\nSoveltuu kaikenikäisille. Helppokulkuiset polut mutta ei liikuntaesteisten palveluita.\nLeiriytymiseen suositellaan Tulijärven laavua.\nPoika-ahon kruununmetsätorppa toimii keväisin ja syksyisin vuokratupana. Kesäisin se on lammaspaimenten käytössä. Historiallinen torppa on perustettu 1854.\nNoin 30 kilometriä merkittyjä reittejä. Neljä rengasreittiä: Tulijärven polku 17 kilometriä, Kotajärven polku 6,5 kilometriä, Mastomäen polku 3,2 kilometriä ja Riihinevan polku 1,4 kilometriä.\nRetkeile vastuullisesti. Tutustu kansallispuiston sääntöihin.


8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 is available to buy in increments of 1\nIP-teknologian avulla 8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 on käytössäsi netin kautta ilman ylimääräisiä laitteita, toisin kuin vanhat valvontajärjestelmät jotka vaativat tallentimen ja johtojen asentamista. Tarvitset kamerasi käynnistämiseen vain internet-yhteyden ja virtalähteen.\n2 megapikselin kuvasensorilla varustettu 8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 takaa ainutlaatuisen kuvan terävällä 1080p FULL HD -resoluutiolla.\nAseta nauhoitus alkamaan liikkeestä, säädä liikkeentunnistimen herkkyyttä ja paljon muuta tuotteellamme 8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20!\n8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 tarjoaa myös (vapaaehtoisia) hälytyksiä joko PUSH-hälytyksinä tai sähköpostilla kun liiketunnistin aktivoituu.\nKun ostat tuotteen 8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20, sinun ei enää tarvitse murehtia siitä, ettet näe mitä öisin tapahtuu! IR LED takaa 15-25 metrin yönäön.\n8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 kestää sadetta, räntää ja myrskyjä!\nSuojakuoren ansiosta 8 KAMERAN VALVONTAJÄRJESTELMÄ - IP-B20 kestää, vaikka sitä heittäisi kivellä!


"Hallitusten kaataja" Samantha Power nimitetty USAID:n johtajaksi - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\n”Hallitusten kaataja” Samantha Power nimitetty USAID:n johtajaksi\nJulkaistu 14.01.2021 12:49, 2345 lukukertaa\nJoe Biden nimittää Obaman hallinnon sotahaukkoja uudestaan asemiin. Yksi näistä on pahamaineinen Samantha Power, jonka kuuluisa "vastuu suojella" oikeutti presidentti Obaman pommittamaan seitsemää maata.\nBiden ja Power – tutut globalismin sotahaukat ovat ottamassa USA:n hallinnan.\nPower on virallisesti nimitetty Yhdysvaltain kansainvälisen kehityksen viraston (USAID) päälliköksi. USAID on tunnetusti globalistien hallinnoima ja ulkoministeriön alainen virasto, jota Yhdysvaltojen tiedustelupalvelut käyttävät edistääkseen hallituksien vaihtoja ja muita kyseenalaisia toimia ”humanitaarisen avun” tai ”demokratian edistämisen” varjolla ympäri maailmaa. USAID on kielletty organisaatio monissa maissa, kuten Venäjällä.\nUSAID kanavoi veronmaksajien dollareita ”kansalaisyhteiskunnan” NGO-ryhmiin maissa, joissa Washingtonin tukemat ”vallankumoukset” tapahtuvat, mm. Nicaraguassa, Venezuelassa, Ukrainassa ja muualla.\nPower, joka lopetti YK:n suurlähettiläänä Barack Obaman hallinnossa, jatkanee juuri siihen mihin hän lopetti, matkustaa ympäri maailmaa ”korjaamaan” sitä, mitä Yhdysvallat on rikkonut viime vuosikymmenien aikana – auttaen kaatamaan johtajat, jotka yrittävät estää Yhdysvaltojen puuttumisia.\nPower teki tuoreessa Foreign Affairs -lehden artikkelissa selväksi, että hänen vakaumuksensa eivät ole muuttuneet. Hän halveksii Trumpia ja kehottaa Yhdysvaltoja vaatimaan ”korruption vastaisia toimenpiteitä” ympäri maailmaa. On selvää, että hänen äkillinen kiinnostus kansainvälistä korruptiota kohtaan perustuu korruption vastaisten mielenosoitusten lisäämiseen ympäri maailmaa.\nUSAID:n johtajana hänen tehtävänään on löytää ja hyödyntää kohdevaltioiden heikkoja kohtia NGO-ryhmien kautta. Power ei suinkaan voittanut Henry Kissingerin palkintoa korkean moraalin tai etiikan ansiosta.


Esillä 15 viestiä, 1 - 15 (kaikkiaan 195)\n25.8.2009, 15:45 #36005 Vastaa\nHei! Voisiko joku ystävällisesti neuvoa minua tällaisessa asiassa. Koulussamme on eräillä tunnilla, erään tapahtuman seurauksena alettu keräämään puhelimet ko. tunnin ajaksi oppilailta kaappiin. Onko tämä lakiopillisesti oikein koska eikö puhelin ole yksityisomaisuutta (eli tekstiviesti ym. mitä puhelin sisältää) mitä ei saa takavarikoida? Koulumme rehtori on sanonut että puhelimet pitää kerätä pois ja antanut opettajalle luvan siihen. Miten on, saako koulu takavarikoida puhelimet vai ei?\n25.8.2009, 17:04 #36008 Vastaa\nlain mukaan ei voi.\nkoulu soveltaa omaa lakiaan jolla ei taasen ole mitään tekemistä suomen lain kanssa.\njos tunnilla on esim koe niin voi olla perusteltua että puhelimet kerätään talteen kokeen ajaksi mutta suomen lain mukaan vain poliisi voi takavarikoida jotain joka kuuluu jollekki.\nvoit toki kieltäytyä antamasta puhelinta ja jos jotain seuraamuksia siitä seuraa niin haasta koko koulu rosikseen.\nmikä tapahtuma kyseessä kun puhelimet kerätään pois?\n25.8.2009, 17:09 #36009 Vastaa\nkun ja jos kieltäydyt antamasta puhelinta niin ei opettaja sitä voi väkisin sulta viedä ja toisaalta jos siitä seuraa sanktiota että ei anna puhelinta niin silloin sulla on kaikki oikeus vetää koko pulju rosikseen ja vaatia päitä pölkylle.\nteeppä asiasta kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle ja oikeuskanslerille ja kerro tilanne,kummatkin ovat todennäköisesti samaa mieltä siitä että takavarikoida ei saa.ja kummatkin valistavat koulua kun asiaa tutkitaan.\njos opettaja ottaa väkisin puhelimen niin silloin hän syyllistyy rikokseen.\n25.8.2009, 18:29 #36013 Vastaa\nKiitos vastauksesta! Tätä muistelinkin että ei tämä oikein mene. Ja eikös se ole takavarikoimista jos opettaja pakottaa laittamaan puhelimen kaappiin. Koulun säännöt kieltävät puhelimen käytön tunnilla, mutta eikai sekään oikeuta ottamaan niitä pois? Tämä käytäntö tuli yhden tunnin seurauksena, jossa jokin poika oppilas soitti puhelimesta musiikkia. Opettaja pyysi ilmoittamaan kuka se oli, syyllistä ei löytynyt joten kaikki pojat jotka olivat paikalla rehtorin koppiin… Turhaa panettelua siellä käytiin, mitään ei saatu aikaiseksi, muutakuin että rehtori antoi opettajalle luvan kerätä puhelimet pois tunnin alussa. Ihme juttuja, empä anna ens tunnilla puhelinta poijjes. Ja jos pitää keskustella rehtorin kanssa, niin keskustellaan sitten!\n25.8.2009, 18:50 #36014 Vastaa\nkoulu voi toki kieltää puhelimen käytön tunnilla mutta pois puhelinta ei saa ottaa.jos joku käyttää puhelinta tunnilla niin silloin opettajalla on oikeus poistaa henkilö tunnilta.\nJa se että muut joutuvat kärsimään toisen henkilön toilailuista niin sekään ei ole sallittua ja niistä asioista kannattaa ja pitääkin kannella viranomaisille jos reksi langettaa tuomion kaikille yhden henkilön toilailusta.\n25.8.2009, 19:04 #36017 Vastaa\nSitä juuri hainkin, ja se eriarvoisuus mikä tässä on, että TYTTÖILTÄ ei kerätä puhelimia pois, vaan niiltä pojilta jotka sattuivat oppivelvollisuuden nojalla olemaan tunnilla, puhelimet otetaan pois. Muutama poika oli poissa, niin ne saavat pitää puhelimen taskussaan ja ovat tyytyväisiä.\n8.3.2010, 22:25 #39461 Vastaa\nEikös tällaisen puhelinsäilytyksen voi tehdä laillisestikin. Jos puhelimet ovat aiheuttaneet häiriötä tunnilla, opettaja ja rehtori voivat sopia, että oppilailla ei saa olla kännyköitä luokassa. Oppilas voi nyt joko itse järjestää kännykälleen toisen paikan (esimerkiksi jättämällä sen kotiin), tai käyttää opettajan tarjoamaa mahdollisuutta laittaa kännykkä kaappiin.\n9.3.2010, 07:43 #39465 Vastaa\nMiten voi olla noin vaikeaa noudattaa koulun sääntöjä. Ei tarvitse riidellä asiasta kun tekee niin kuin on säännöissä sanottu.\nPuhelimen käyttö on kielletty esim. joissain sairaalan osissa, eikä se tuota mitään vaikeutta.\nNäyttäisi olevan hyvin yleistä, että sääntöjä noudattamaton perää oikeuksiaan välittämättä itse säännöistä yhtään mitään. Tällaisen oppilaan tulevaisuus ei todellakaan näytä hyvältä.\n28.10.2010, 16:34 #43204 Vastaa\nVantaalla eräässä koulussa taas meidän pojaltamme opettaja otti puhelimen pois – ei tunnin ajaksi, vaan koko päiväksi – ja vain sen takia, että poika katsoi puhelimesta kelloa. Ei siis soittanut, eikä häiriköinyt, ei mitään.\nPuhelimen voi kuulemma koulupäivän jälkeen noutaa opettajainhuoneesta.\n31.10.2010, 18:45 #43251 Vastaa\nMEIDÄN lapset ja naapurin kakarat! Voi voi, sorsittiinko TEIDÄN kullannuppua? Ennen velliperseiden nykyaikaa pärjättiin koko koulupäivä ilman puhelinta eikä tehnyt yhtään tiukkaa!\nMiksi nykyajan velliperseiden vellipersekakarat eivät pärjää ilman kännykkää sitä kokonaista koulupäivää??\nKännykkä ei todellakaan ole mikään elinehto koulupäivän läpiviemiseen joten miksi ihmeessä tämä vellipersesukupolvi on vaatimassa tuollaista älyttömyyttä kuin velliperseiden vellipersekakaroille kännykät kouluun koulupäivän ajaksi????\nKai te velliperseet pian vaaditte että vellipersekakaroidenne tulee saada chättäillä facebookissa koko koulupäivän ajan kun te velliperseet teette sitä itsekkin "työpaikoillanne" joissa sallitaan tuollaiset vässykät velliperseet!!!!!\n1.11.2010, 17:10 #43264 Vastaa\nÄlkää pakottako lapsianne kouluun, jos ne ei kykene olemaan siellä ilman puhelinta. Koska ne vanhemmat jotka hyväksyy kännykkähäirinnän, voi hyvinkin katsoa läpi sormien koko oppi"velvollisuutta". Koulussa kun käy myös oppilaita, joita kiinnostaa opiskelu. Kun ei kotona vanhemmat kasvata kakaroitaan, silloin koulun kännykkä"takavarikot" on lievä keino verrattuna siihen, kun aikanaan poliisi tulee olemaan järjestyksen palauttaja. Viime kädessä rikosseuraamusvirasto vankiloineen. Joten: sen sijaan että pidätte näiden häirikkönuorten puolia kännykkäasiassa, käyttäkää energianne käytöstapojen ja muiden huomioimisen opettamiseen. Kenen etu mahtaa edes olla että nuori saa terrorisoida jo lapsesta pitäen…. ei kenenkään, varsinkaan sen nuoren.\n2.11.2010, 19:41 #43284 Vastaa\nTurha jauhaa siitä kuinka kunnollinen voi olla ja kuinka kunnollisia oltiin. Ei sellaisia "opiskelen mielelläni" sinisilmäisiä oppilaita juurikaan ole, ja jos luulee löytävänsä niin luultavasti lähinnä mielistelee opea esittämällä. Ihan turha on myöskään lässyttää siitä kun kaikki ei mee just täydellisesti. Kyllä opettajat saa ja pitääkin saada vähän kurittaa oppilaita välillä, eihän muuten opi. Mutta nämä kaikki merkinnät ovat laillisia tapoja, miksi ne ei kelpaa? Voi tietysti hyvinkin olla, että oppilas antaa mielummin kännykän pois, eikä siinä mitään. Mutta täysin turhaa on valittaa siitä että miksi nuoret eivät voi pärjätä ilman kännykkää. Kännykästä on tullut ehkä liiankin tärkeä, mutta sitä ilmankin pärjätään. Kyse onkin mitä luultavimmin periaatteista. Kun ollaan tietoisia omista oikeuksista, miksi pitäisi alistua? Osoittaa vain selkärankaa kertoa oma mielipiteensä. Inttäminen ja turha kinaus on vain…turhaa ja asiallinen ratkaisu tunnin häirintään on varmasti helppo löytää, mutta miksi ihmiset haluavat niin kovasti suomen nuorista täysin selkärangattomia?\n23.11.2010, 19:30 #43658 Vastaa\nOlette surkeita, teillä ei ole elämää. Känykkä on osa kehitystä. Sillä pidetään sosiaalisia suhteita yllä ja se on nykyään osa jokaisen suomalaisen nuoren arkipäivää. Sitä ei saisi takavarikoida koska tauskakuvana voi olla vaikka pornoa tai muuta salaista.\n23.11.2010, 20:07 #43659 Vastaa\nHei sinä vajaa kansakoulua käynyt landepaukku! Etkö sinä ymmäärrä, että kännykän antamattomuudessa on kyse vain periaatteesta? Tietenkin kuka tahansa nuori pystyy elämään ilman kännyykkää tai jättää sen kotiin lähtiessään kouluun. Kysymys kuuluukin: miksi??? Ei ole mitään syytä jättää sitä kotiin sillä sen voi aivan hyvin ottaa mukaan kouluun, eihän siitä haittaaakaan ole, pikemminkin hyötyä. Ymmärrän että vanha +65v (velliperseiden kakarat +15, velliperseet +45V, sinä +65v) landepaukku yrittää kasvattaa internet penistään, kun se oikea jäi jonnekkin kaljamahan alle 90-luvun vaihteessa, mutta pitääkö se tehdä tulemalla haukkumaan nuoria, joiden rahoilla sinunkin elatuksesi (ja tuo tietokone jolla tuon viestinkin kirjoitit) kuitenkin maksetaan? Ja onko jokin ihme, ettei sinulla ollut kännykkää koulussa kun niitä ei oltu vielä keksitty. Et selvästikään ole edes pitänyt kännykkää kädessäsi, saatikka sitten tietäisit, että mitä kännykkä nuorelle merkitsee. Toivottavasti olet iloinen tuottamastasi harmista ja toivottavasti internet peniksesi kasvoi siinä määrin, että pystyt vetämään kätteen tätä viestiä lukiessasi.\nPS. Ei se koulunkäynti ole kyllä sinunkaan oikeinkirjoitukselle nähtävästi hyvää tehnyt, joten mitäköhän olet itse koulun penkillä puuhaillut?\n23.11.2010, 20:37 #43660 Vastaa\nEiköhän jo tuossa iässä viimeistään pitäisi ruveta opettelemaan elämän pelisääntöjä, jotteivät tule sitten aikuisena yllätyksenä. Jos asevelvollisuus keskeytetään nettiriippuvuuden takia ja koulu haastetaan oikeuteen siksi, että se yrittää ylläpitää työrauhaa, niin tuleva työelämä viimeistään pakottaa varsin karulla tavalla tunnustamaan elämän raadolliset tosiasiat.


Nykyiset liikuntasuositukset tyypin 2 diabeteksen ehkäisemiseksi ovat varsin kovat. Vähempikin näytäisi riittävän. COLOURBOX\n17.06.2014 klo 8:11\n– Tuloksena oli, että nykyistä liikuntasuositusta vähäisempikin liikunta laskee insuliiniresistenssiä, korjaa veren rasvoja ja vähentää sisäelinten rasvan määrää, sanoo emeritusprofessori Juhani Leppäluoto Oulun yliopiston biolääketieteen laitokselta.\n– Riittää, kun kävelee päivän mittaan 6 500 askelta tai 1,5 tuntia rauhalliseen tahtiin eli 2–3 kilometrin tuntivauhdilla. Askeleet voi kerätä pitkin päivää tehdyistä hyötyaskeleista. Jo tämä voi pitää diabetesta loitommalla.\n– Tällainen lääketieteelliseen tutkimukseen pohjautuva applikaatio voisi kerätä tiedon kaikesta päivittäisestä liikkumisesta ja innostaa tarvittaessa liikkumaan vielä lisää.\n– Pulmana on, että ne, jotka tällaista applikaatiota tarvitsisivat eniten, eivät yleensä ole halukkaita liikkumaan ja pitävät nykyisiä liikuntasuositusta liian vaativana.


Mitä enemmän dataa, sitä viisaampaa bisnestä? – Oppeja big datan ymmärtämisestä ja hyödyntämisestä - Finva\nToimittaja Ville Blåfield selvitti, millaista kulttuurimuutosta vaatii olla viisaasti data driven.\nVille Blåfield, 21.12.2016\nBig datan piti olla uusi öljy ja suurin viisaus, mitä bisneksessä on. Tutkijat kuitenkin sanovat, että datasta ei ole juuri hyötyä, jos siltä ei osata käyttää. Kuvitukset Jarkko Hyppönen.\nKutsumme tätä big datan ongelmaksi, NASA:n tiedemiehet kirjoittivat julkaisussaan vuonna 1997.\nAvaruusteknologian asiantuntijat olivat törmänneet johonkin, jota he kuvasivat kiinnostavaksi haasteeksi tietokoneohjelmille: Kun data ei enää mahdu koneen päämuistiin, tai kun se ei mahdu enää edes diskeille, ja dataa varten joudutaan hankkimaan lisää varastointitilaa.\nBig datan on julistettu olevan niin seuraava öljy (Fortune-lehti 2012) kuin seuraava hiili (sanomalehti Guardian 2016).\nArtikkeli oli tiettävästi ensimmäinen kerta, kun ilmiölle annettiin nimi big data. Sittemmin termi on levinnyt kulovalkean tavoin – melkein samalla voimalla kuin datan määrä maailman servereillä ja tietoverkoissa on kasvanut.\nBerkleyn tutkijat arvioivat vuonna 1999 maailman datan määräksi 1,5 miljardia gigabittiä. Nyt vallitseva arvio on, että maailmassa tuotetaan joka päivä 2,5 kvintiljoonaa bittiä dataa – tuo luku saadaan, kun 2,5:n perään ladotaan kahdeksantoista nollaa.\nModerni, digitalisoitunut elämä tuottaa valtavia datamassoja, ja on itsestään selvää, että big data nähdään ongelman ja mielenkiintoisen haasteen sijaan myös valtavana mahdollisuutena.\nBig data tarjoaa ihmisten toiminnan ennustamiseen, kaupankäynnin seurantaan, bisneksen arviointiin ja suunnitteluun vastauksia, joita ennen voitiin vain arvailla. Niinpä big datan ymmärryksestä ja käytöstä on tullut alalla kuin alalla oletus: tietenkin kaikki oman bisneksensä kehityksestä kiinnostuneet sitä hyödyntävät!\nOn kuitenkin niin, että yhdessä asiassa viisaus ei ole ajanut NASA:n 1990-luvun tiedemiesten ohi. Big datan hallinta on edelleen erittäin haasteellista, ja datamassojen viisas hyödyntäminen – todellinen ymmärtäminen – vielä haasteellisempaa.\nBig data on kuin seksi yläasteella: kaikki siitä puhuvat mutta harva todella tietää miten se toimii.\nMaailmalla on jo suuria bisneksen menestystarinoita, joissa asiakastieto tai käyttäjädata on valjastettu entistä viisaamman strategian ohjaajaksi. Mutta todellisuutta on myös toistuva tarina, jossa yritysten johtoryhmien huoneissa toistellaan big datan tärkeyttä, mutta juuri kukaan keskusteluun osallistujista ei oikein ymmärrä, mitä big data voisi juuri tämän yrityksen kohdalla todella tarkoittaa.\nBig data on kuin seksi yläasteella: kaikki siitä puhuvat mutta harva todella tietää miten se toimii. Kaikki luulevat kaikkien muiden jo osaavan, joten kaikkien on esitettävä osaavansa, kuuluu Dan Arielyn levinnyt vertaus.\nHenri Schildt on stategisen johtamisen professori Aalto-yliopistossa. Hänen erikoisalojaan ovat teollisuuden muutos ja strateginen muutosjohtaminen. Parhaillaan hän vetää kahta tutkimusohjelmaa datalla johtamisesta ja digitalisaation hallinnasta.\nSchildt on seurannut big datan hyödyntämistä yrityselämässä jo yli vuosikymmenen. Hän muistelee 2000-luvun vaihdetta:\nSuuret firmat, kuten IBM, alkoivat mainostaa data-analytiikkatyökaluja, mutta big datan hyödyntämisestä yrityselämässä ei ollut tutkittua tietoa.\nSe, mistä yritykset yleensä vielä puhuvat, on operationaalista. Hyvin käytännönläheisiä päätöksiä. Sillä ei pitäisi olla ylimmän johdon kanssa paljon tekemistä.\nPeriaatteessahan data-analytiikan hyödyntämisessä ei ollut bisneksen ja tiedemaailman rajapinnassa pyöriville mitään uutta. Tieteessä ja tutkimuksessa dataa on järjestelty ja yritetty ymmärtää aina.\nTilastolliset menetelmät auttavat ymmärtämään maailmaa. Tämä alkoi siirtyä tutkijoilta yrityksiin. Data-analytiikan menetelmät vain siirtyivät äärimmäisen hitaasti ja valikoiden.\nSchildtin mukaan vuosikymmenessä yrityksiin on juurtunut big datan operationaalinen ymmärrys. Vastaavat tekniikat ovat olleet pienemmillä datamäärillä tieteen peruskauraa jo vuosikymmeniä. Kuluttajien aiemmista ostoksista osataan ennustaa tuotteiden tulevaa menekkiä, tuotekehitystä osataan viilata käyttäjäpalautteen perusteella, toiminnasta löydetään säästöjä.\nSeuraava ymmärryksen taso olisi absraktimpi, Schildtin sanoin taktinen.\nSe, mistä yritykset yleensä vielä puhuvat, on operationaalista. Hyvin käytännönläheisiä päätöksiä. Sillä ei pitäisi olla ylimmän johdon kanssa paljon tekemistä. Ylimmän johdon pitäisi kyetä käyttämään data-analytiikkaa taktisiin päätöksiin.\nSuuriin linjoihin, strategiaan, uusiin aluevaltauksiin.\nYksi suuri suomalainen konsulttifirma sanoi muutama vuosi sitten, että he eivät edes yritä myydä suomalaisille yrityksille taktisia big data -tekniikoita. Heidän mukaansa yrityksissä toimittiin yhä vain operationaalisella tasolla. Uskon kyllä, että tähän on tulossa muutos, Schildt sanoo.\nEttä ei ajateltaisi vain: Show me the money!\nEttä lyhyen aikavälin voittojen sijaan ymmärrettäisiin etsiä big datasta suuntia pidemmän aikavälin valinnoille.\nInvestointi-ilmapiiri voi tietysti olla sellainen, että harva yritys haluaa investoida monen vuoden päähän, Schildt myöntää.\nHän kuitenkin lupaa rohkeille taktiseen datalouhintaan investoiville yrityksille hyvää.\nKolmannessa sukupolvessa siirrytään numeroista tekstin murskaamiseen.\nTekisin itse sellaisen jaon, että data-analytiikassa on ensimmäisen, toisen ja kolmannen sukupolven big dataa. Ensimmäisen sukupolven jutut olivat just näitä, että tehdään analyyseja ja niiden perusteella säästetään rahaa. Toisen sukupolven big data mahdollistaa ihan uudenlaisia liiketoimintamalleja – esimerkkeinä vaikka Facebookin ja Googlen mainosmyynti. Tai Trip Advisor, joka teki bisnestä matkailijoiden vertaisevaluaatiosta. Big datan avulla pystyttiin näkemään ja rakentamaan aivan uusia bisneksen lajeja.\nEntä se kolmas?\nKolmannessa sukupolvessa siirrytään numeroista tekstin murskaamiseen, Schildt sanoo.\nTekstidatan murskaaminen voisi olla esimerkiksi reaaliaikaista Twitter-datan analysointia. Mahdollisuutta tehdä käsitekarttoja itsestä ja kilpailijoista. Mistä ihmiset puhuvat, kun ne puhuvat kilpailijoidesi tuotteista? Mihin sävyyn sinun tuotteistasi puhutaan?\nTeksteistä irtoava big data on numerodataakin haastavampaa. Numerot kun harvoin kantavat piilomerkityksiä.\nNumerot ovat helppoja ja teksti on todella vaikeaa, sanoo Schildt. Erityisesti ironia ei algoritmeille oikein avaudu.\nTotta: numerosta ei tarvitse arvailla, onko tulos hyvä vai huono. Sosiaalisessa mediassa heitetystä asiakasarviosta Good job, British Airways! taas ei pinnalta voi tietää, kehuuko asiakas lentoyhtiötä oikeasti vai onko kyseessä ironinen heitto, siis todellisuudessa kritiikki.\nJoka tapauksessa tekstianalyysissa on valtavat mahdollisuudet, erityisesti kun ajatellaan, miten paljon jatkuvasti syntyy uutta, ilmaista tekstitietomassaa. Kukaan ihminen ei kykene sitä sinällään hyödyntämään, mutta data-analytiikan työkaluilla sieltä pystytään löytämään paljon.\nBig datan kertymisen kiihtyvä tahti ja datamuotojen monipuolistuminen – numeroiden ja tekstin lisäksi maailma täyttyy kiihtyvällä tahdilla esimerkiksi yksityishenkilöiden älypuhelimilla otetusta videokuvasta – johtavat tietysti entistä käsittämättömämpiin lukuihin.\nKuten jo todettua, tällä hetkellä arvioidaan, että dataa kertyy maailmassa 2,5 kvintiljoonaa bittiä päivässä. Ennuste on, että vuoteen 2020 mennessä dataa on syntynyt 400 miljardia gigabittiä.\nSuurin muutos ei ole ollut siinä, mitä kaikkea datalla pystyy tekemään, vaan siinä, miten datanlouhinnan hinta on romahtanut.\nDatan määrän kasvun kanssa samaan aikaan yleistyvät datan hallinnan työkalut. Jo nyt paljon sellaista, mikä vielä kymmenen vuotta sitten oli hyvin edistyksellistä datanlouhintaa, voi kuka tahansa tehdä helposti ja ilmaiseksi.\nSuurin muutos ei ole ollut siinä, mitä kaikkea datalla pystyy tekemään, vaan siinä, miten datanlouhinnan hinta on romahtanut, arvioi professori Schidt.\nEräs lentoyhtiö juuri kertoi, kuinka he olivat ostamassa joltain alan yritykseltä datavarastointipalvelua kolmella miljoonalla eurolla, mutta muutaman vuoden kuluttua päätyivät ostamaan saman palvelun pilvipalvelusta 200 000 eurolla. Todella sofistikoituneita datanlouhintajuttuja pystyy jo tekemään täysin ilmaisella softalla.\nDataa siis voi louhia lähes kuka vain, kysymys onkin siitä, kuka ymmärtää kysyä datalta oikeita asioita ja tekee siitä parhaita tai käyttökelpoisimpia tulkintoja. Alan suuret toimijat ovat jo kääntäneet katseensa yksinkertaisesta numeroiden murskaamisesta edistyneempään tekstianalyysiin.\nIBM on yksi niistä, jotka ovat panostaneet tekstidataan. Senkin hinta tietenkin tulee laskemaan, ja sielläkin tulee olemaan paljon avoimia palveluita, Scildt ennustaa.\nIhan perusjutut, jotka eivät vaadi suurta ymmärrystä, tulevat täysin automatisoitumaan. Jutut, joissa on valtavat määrät dataa, jonka ymmärtämiseen ihminen ei vain kykene.\nKun professori kannustaa yrityksiä etsimään datasta viisautta lyhytnäköistä taloudellista optimointia laajempiin strategisiin kysymyksiin, hän myös kannustaa hyödyntämään tämän datanlouhinnassa tapahtuvan kehityksen. Halpaa tai jopa ilmaista numerodatan pyörittelyä kannattaa hyödyntää siellä, missä siitä on arkista hyötyä (analytiikalla pystyy helposti korjaamaan huonoja päätöksiä, joita ihmiset tekevät). Big data -investoinnit kannattaa käyttää sofistikoituneempaan analyysiin.\nTulee tapahtumaan polarisaatio. Ihan perusjutut, jotka eivät vaadi suurta ymmärrystä, tulevat täysin automatisoitumaan. Jutut, joissa on valtavat määrät dataa, jonka ymmärtämiseen ihminen ei vain kykene. Koneet tulevat tekemään sen entistä tehokkaammin ja entistä halvemmalla. Mutta samaan aikaan, kun tämä datan automatisaatio leviää, leviää toisaalla myös todellisen ymmärryksen ja asiantuntemuksen tarve.\nSyvällisempi big datan hyödyntäminen – data driven decision making, jota kuitenkin ohjaa näkemyksellinen ihminen – voi johtaa todella uusien innovaatioiden syntymiseen. Schildt antaa esimerkiksi kirjakauppa Amazonin. Verkkokauppa keksi ryhtyä hyödyntämään asiakkaiden ostosdatan lisäksi heidän hakudataansa. Käyttäjäthän kertoivat tarpeistaan valtavasti, vaikka eivät edes ostaneet mitään!\nSellaiseen pitäisi osata siirtyä. Siihen pitäisi kouluttaa ihmisiä. Kun yritystoiminnan prosesseista syntyy dataa, yritykset tarvitsevat innovatiivisia johtajia ja muita ammattilaisia jotka pystyvät analysoimaan kertyvää dataa, löytämään sieltä keinoja parantaa liiketoimintaa, jopa löytämään uusia tavoitteita.\nBig data is over hyped.\nProfessori Jussi Kepon lausunto hätkähdyttää – varsinkin, kun ottaa huomioon, että hän antaa sen luennoidessaan Helsingissä Aalto Executive Summitissa otsikolla Leading with business analytics.\nSuomalaistaustainen Keppo työskentelee Singaporen kansallisessa yliopistoissa alanaan muun muassa riskien hallinta ja bisnesanalytiikka. Hän on sitä mieltä, että datamassoista puhutaan liikaa – ainakin niiden koosta.\nTärkeintä on, että sinulla on hyvää dataa. Ennemmin tarvitaan hyvää dataa kuin big dataa. Jos yrityksellä on oikea tieto oikeassa käytössä, tehdään oikeita päätöksiä. Vaikeampi kysymys onkin, mistä hyvää, oikeaa dataa saa?\nTässä Keppo on itse asiassa Schildtin kanssa samoilla linjoilla:\nBig dataa on nykyisin niin helppo saada. Mutta pystytkö käyttämään sitä, se on ihan toinen asia.\nKeppo näkee analytiikan käytön suurimpana pullonkaulana yrityksissä sukupolvieron. Johtoryhmien huoneita hallitsevat yhä suuret ikäluokat, eikä päätöksenteossa uskalleta kuunnella niitä, joilla on datanlouhinnasta todellista ymmärrystä.\nJotta data-analytiikasta saadaan kaikki irti nykypäivän kovenevassa kilpailussa, pitää päätöksiä antaa tehdä organisaation kaikilla tasoilla.\nMeidän ikäpolvi ja meitä vanhemmat, se tämän hetken ylin johtotaso. Me ajatellaan, että me osataan nämä hommat. Ajatellaan, että valta pysyy sillä, että päätökset pidetään omissa käsissä. Mutta nykymaailmassa pitää olla dynaaminen. Ei voi olla niin, että joku executive board tekee kaikki päätökset. Eiväthän ne edes tiedä, mitä kaikkea analytiikkaa siellä alempana on.\nEi organisaation välttämättä tarvitse olla matala, mutta jotta data-analytiikasta saadaan kaikki irti nykypäivän kovenevassa kilpailussa, pitää päätöksiä antaa tehdä organisaation kaikilla tasoilla.\nHiilikaivoksella kannattaa kuunnella maan alla työskentelevien asiantuntemusta, öljyä pumpattaessa porauslautan todellisuutta ymmärtäviä. Sama pätee data-analytiikassa: päätöksenteko pitäisi uskaltaa jättää niille, jotka datan parhaiten tuntevat. Tai edes: päätöksenteossa pitäisi kuulla niitä, jotka kerättyä dataa ymmärtävät.\nBig data vaatii siis johtajilta uudenlaista ajattelutapaa. Sitä ymmärtääksemme kannattaa vielä palata professori Schildtin luo – hän on tutkinut asiaa paljon. Kesällä Schildt herätti huomiota artikkelillaan, joka käsitteli yrityksissä yhä vallitsevaa salailun kulttuuria.\nVaikka salailulle on hyviä syitä, kuten tietovuotoriskit ja yksityisyyden suoja, ovat syyt usein itsekkäitä. Tieto on valtaa, ja valta helpottaa elämää. Italialainen renessanssiajan filosofi ja valtiomies Niccolo Machiavelli neuvoi aikanaan salaamaan päätösten syyt, jotta johtajan viisautta ei kyseenalaistettaisi. Mitä enemmän tietoa jaetaan, sitä paremmin johtajien tulee perustella ja oikeuttaa päätöksensä, Schildt kirjoitti Talouselämä-lehden artikkelissaan.\nNyt hänellä on vaaditulle muutokselle yksi sana:\nDatavyöryn mukana tulee vaatimus läpinäkyvyyteen, myös yrityksen sisällä. Johtaja ei enää pääse hallitsemansa datan taakse piiloon. Vanha sanonta tieto on valtaa – se on vanha sanonta.\nTämä vaatii monessa yrityksessä aikamoista kulttuurinmuutosta, ja moni johtaja saattaa kokea muutoksen uhkana. Perinteisesti esimerkiksi data-analytiikkatyökalut olivat yrityksessä vain pienen piirin käytössä. Oli ajatus, että vain ylimmällä johdolla oli tarve ja taito analysoida ja käyttää dataa. Nykyisin työkalut ja data pitää jakaa kaikille. Kaikkien, yrityksen kaikilla tasoilla, pitää pystyä käyttämään dataa.\nKulttuurinmuutos tarkoittaa läpinäkyvyyden lisäksi luottamusta. Ajatus on itse asiassa looginen: kun entistä harvempi asia on todellisuudessa salainen, on luottamuksellisen tiedon vääriin käsiin päätyminen pienempi uhka. Todellisempi uhka on, että kilpailijayritys osaa käsitellä omaa dataansa – tai kaikkien käytössä olevaa dataa – viisaammin kuin sinä.\nTähän kilpailuun kannattaa valjastaa yrityksen kaikki osaaminen, kaikilla tasoilla.\nTietysti analytiikkaan sisältyy suuria eettisiä kysymyksiä, professori Schildt myöntää.\nKun mennään tekniikka edellä ja lähdetään vain tekemään kaikkea, mikä on mahdollista, tulee eteen ongelmia.\nEsimerkiksi asiakas- tai potilastiedon kanssa pitää olla korkea eettiset standardit siitä, miten tietoa käsitellään. On myös ymmärrettävä, että numerot eivät ole todellisuutta, ne vain kuvaavat sitä.\nNäissäkin vaikeissa eettisissä kysymyksissä henkilöstöä on kuitenkin lähestyttävä luottamuksella. Luotettava siihen, että taitavat työntekijäsi osaavat toimia datan kanssa oikein.\nJossain Jenkkien start up -kulttuurissa tietysti tehdään ensin ja kysytään vasta sitten. On siinäkin ongelmansa. Kun mennään tekniikka edellä ja lähdetään vain tekemään kaikkea, mikä on mahdollista, tulee eteen ongelmia.\nSchildt käyttää tästä puhuessaan tarkoituksella termiä kyvykkyys. Kyse on tulevaisuuden kilpailuedusta. Eettisten näkökulmien ymmärrystä tulee löytyä, jotta data saadaan valjastettua älykkäimmällä ja tehokkaimmalla tavalla päätöksenteon ja arkisen bisneksen käyttöön.\nVaihtoehtoista menestysreseptiä ei enää ole.\nProfessori Schildt kertoo kahdesta kilpailevasta päivittäistavarakeketjusta, jotka käytännössä jakoivat kotimaansa markkinat. Toinen otti ensin päätöksenteossaan ja bisneksensä kehittämisessä käyttöön oman big datansa: kanta-asiakaskorttien kautta asiakkaiden joka ostoksesta kertyvät tiedot. Toinen hidasteli, koska pelkäsi, miten asiakkaat reagoisivat asiakastiedon käyttöön.\nNopeampi ketju oli ottanut oppia alan amerikkalaisista, joista esimerkiksi Wall Martin ja Targetin transformaatioita pidetään big datan menestystarinoina. Wall Mart tarjosi ensimmäisenä asiakasdatansa tuotteiden valmistajien käyttöön. Näin tieto siitä, miten tuotteet liikkuivat kaupoista, pääsi viisastuttamaan muun muassa tuotekehitysprosesseja.\nKun Schildt puhuu kahdesta kilpailevasta ruokakauppaketjusta, on ilmiselvää, mihin tarina on päätymässä. Aluksi hidastellutkin ketju on jo voittanut pelkonsa.\nNyt dataa louhitaan kuumeisesti kilpaa.\nTämä juttu on yksi long form -jutuista Aalto Leaders' Insight -lehden 5. numerossa.\nLuet nyt: Aalto Leaders' Insight: Mitä enemmän dataa, sitä viisaampaa bisnestä? – Oppeja big datan ymmärtämisestä ja hyödyntämisestä


Tyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen. luontoympäristön esiselvitys - PDF\nTyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen. luontoympäristön esiselvitys\nDownload "Tyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen. luontoympäristön esiselvitys"\n1 Tyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen luontoympäristön esiselvitys Tutkimusraportti 136 Toimeksiantaja Hannu Rantapää Winda Invest Oy\n2 Tyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen luontoympäristön esiselvitys Olli-Pekka Siira. Tutkimusraportti 136. Luonto-osuuskunta Aapa, Johdanto Aineisto ja menetelmät... 3 Kartta-aineisto... 3 Maastotyöt Tulokset Karttatarkastelu Maastohavainnot Havaintopaikka KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK KK Tulosten tarkastelu ja johtopäätökset Johtopäätökset Viiteluettelo Liite Konsultti Olli-Pekka Siira p Luonto-osuuskunta Aapa 2\n3 1. Johdanto Tämän selvityksen tarkoituksena on kartoittaa Tyrnävän Kivimaan eli Kannusmaan tuulipuistohankealueen luontotyypit. Lisäksi tässä selvityksessä esitetään taustatietona kartta-aineistoa alueelta. Maastotyön teki ja raportin laati FM Olli-Pekka Siira. 2. Aineisto ja menetelmät Kartta-aineisto Karttatarkastelu perustuu valtion ympäristöhallinnon OIVA - Ympäristö- ja paikkatietopalvelun aineistoon (OIVA 2014), Suomen tuuliatlaksen (2014) tietoihin sekä Maanmittauslaitoksen (2014) ja Geologian tutkimuskeskuksen (2014) avoimiin paikkatietoaineistoihin. Maastotyöt Maastotyöt suoritettiin Maaperän jäätyminen ja lumisade vaikeutti hieman havainnointia ilman lämpötila oli aamulla 0 C. Sää oli tyyni, pilvinen sää oli pilvinen, heikkoa lumisadetta, heikkoa tuulta, ilman lämpötila -1 C sää oli tihkusateinen, pilvinen, lämpötila +1 C. Luontotyyppien määritys perustuu maastohavaintoihin kasvillisuudesta, maaperästä ja ympäristöolosuhteista. Marraskuussa kaikki yksivuotiset kasvit ovat jo lakastuneet. Määritys perustuu täten lähinnä sammalten lajintunnistamiseen. Sammaliston lajikoostumus antaa viitteitä kasvupaikan ravinteisuudesta, jonka perusteella voidaan päätellä kasvillisuustyyppi sekä arvioida uhanalaisen lajiston esiintymisen mahdollisuutta. Sammalten ja jäkälien lajinmäärityksessä käytettiin apuna stereomikroskooppia; sammalnäytteiden solukon analysoinnissa lisäksi valomikroskooppia. Määritysoppaina on käytetty esimerkiksi seuraavia teoksia: Eurola ym. (1992), Hämet-Ahti ym. (1986), Koponen (1986), Piippo (1987). Puuston määrää ja ikärakennetta arvioitiin silmämääräisesti relaskooppia apuna käyttäen. Tämä perustuu sattumanvaraiseen yhteen koealalaskentaan havaintopaikaltaan. Arvio tuo näkökulman luontotyyppitarkasteluun. Metsäkuvioista tarkimmat tiedot puutavara-arvioineen ovat Metsäkeskuksella ja ne ovat maanomistajan hallussa. Luontotyypit on nimetty Raunio ym. (2008) teoksen mukaan. Luontotyyppimääritystä on täsmennetty määrittämällä kasvillisuustyypit, jotka on nimetty Kalliolan (1973) ja Eurolan ym. (1995) mukaan. Luontotyyppien luonnontilaisuutta on arvioitu karttatarkastelun perusteella ja silmämääräisesti maastossa. Tutkimusalueen havaintopaikat ja yleiskuvat on otettu Canon EOS 700D kameralla. Havaintopisteiden koordinaatit on määritetty maastossa Garmin GPSmap 60CSx-laitteella (tarkkuus ± 3 m). Korkeus on määritetty samalla laitteella, mutta lukemat osoittautuivat epätarkoiksi ja niitä on korjattu korkeuskäyrien avulla. 3\n4 3. Tulokset 3.1. Karttatarkastelu Seuraavissa kartakkeissa on esitetty tutkimusalueen ympäristön: - Tuuliolosuhteet - Maaperägeologia - Kallioperägeologia - Asumukset - Muinaisjäännökset - Arvokkaat lintualueet - Arvokkaat maisema-alueet - Arvokkaat geologiset muodostumat - Pohjavesialueet - Natura-alueet Kuvat 1-4. Tuulen suunta eri korkeuksilla ja nopeusprofiili Tyrnävän Kivimaalla Tuuliatlaksen (2014) mukaan. 4\n5 Moreenimuodostuma - lajittumatonta soraa ja hiekkaa, paikoin lohkareita Kalliopaljastuma Meri- ja jokisedimenttikerrostumat - hienoa hiekkaa, savea ja silttiä Kivimaa eli Kannusmaa Rantakerrostumat ja harjumuodostumat - lajittunutta hiekkaa, soraa Turvekerrostuma Kuva 5. Maaperäkartta. Hankealue merkitty punaisella suunnikkaalla. (Kartta-aineisto Geologian tutkimuskeskus 2014, aineistoa on muokattu). Tyrnävän Kivimaa on kalliokohouma, jonka päälle on kasautunut jääkauden aikana pohjamoreenia. Moreeni on paikoin lohkareista. Rantavoimat ovat huuhtoneet ja lajittaneet moreenista hienorakeisia aineksia, jotka ovat kerrostuneet kalliokohouman liepeille. Kivimaan pohjoispuolella on jäätikköjokimuodostumaan liittyvä harjuselänne. Kivimaan korkeusprofiili on suhteellisen jyrkkä. Kivimaan laelta korkeustasolta 60 m mpy juurelle 40 m mpy on tasoprojektiolta mitattuna matkaa n 2 km; kun korkeustasolta 40 m mpy tasolle 20 m mpy on matkaa 4,5 km. Paikka, jossa sedimentin tyyppi muuttuu hienojakoiseksi, osoittaa muinaisen rantaviivan kulkua. Sedimentoitumisympäristö on ollut merellinen, suhteellinen rauhallinen. Maankohoaminen on ollut tasaista. Kivimaan laki nousi merenpinnan yläpuolelle kallioluotona noin 5000 vuotta sitten Arkeologisesti alue on mielenkiintoinen, sillä Kivimaa on ollut aluksi saari ja myöhemmin varsin pitkään merenrantaan rajoittuva niemi. Alueelta onkin löytynyt kivikautisia muinaisjäännöksiä. 5\n6 Muhos-muodostuma - siltti- ja savikivi Kiillegneissi Graniitti Graniitti Graniitti Porfyyrinen graniitti Pelson graniitti Kuva 6. Alueen kallioperä. Hankealue on merkitty punaisella suunnikkaalla. (Kartta-aineisto Geologian tutkimuskeskus 2014, aineistoa on muokattu). Tutkittu alue sijaitsee kokonaisuudessaan kiilegneissivyöhykkeellä. Alueella on hylätty kivilouhos, joka on täyttynyt vedellä. Alueen eteläpuolella on toiminnassa oleva Destia Oy:n louhos. Louhittava kivilaji lienee erilaista kuin vanhemmasta louhoksesta hankittu. Kivilajien suurvyöhykkeiden raja kulkee kartan perusteella niiden välistä. Kartan perusteella tosin ei voi päätellä kallioperän kolmiulotteista rakennetta. Kallioperältään Kivimaan alue on suhteellisen köyhää. Turvallisuus- ja kemikaaliviraston kaivosrekisterin karttapalvelun (Tukes 2014) mukaan lähin kaivospiiri sijaitsee 22,5 km päässä luoteeseen Oulujoen pohjoispuolella. Se on perustettu 1983 dolomiitin louhintaa varten, mutta louhosta ei ole tiettävästi avattu. Tästä pohjoiseen Ylikiimingissä Stenerol Oy on tehnyt varausilmoituksen ja jättänyt varausilmoitushakemuksen useiden satojen neliökilometrien alueelle kaivoskivennäisten (Au, Cu, Zn, Ag sekä Sc, W, Y) tutkimista ja mahdollista hyödyntämistä varten (Tukes 2014). Tyrnävällä ei ole Tukesin (2014) mukaan yhtään kaivoshanketta vireillä tällä hetkellä. 6\n7 Kuva 7. Hankealue on merkitty punaisella suunnikkaalla. Lähimmät asumukset on ympyröity. Ympyrän säde on 500 m. (OIVA 2014). Kuva 8. Hankealuerajauksen vaikutuspiirissä on kaksi suojeltavaa kivikautista muinaisjäännöstä (Kivimaa koillinen ja Pukankangas pohjoinen). (OIVA 2014). 7\n8 Kuva 9. Hankealue sijaitsee kansainvälisesti arvokkaan lintualueen (IBA) Oulun seudun kerääntymisalueen läheisyydessä. (OIVA 2014). Kuva 10. Hankealue rajoittuu lounaisreunastaan valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen: Limingan lakeus MAO (OIVA 2014). 8\n9 Kuva 11. Hankealuetta lähimmät arvokkaat geologiset muodostumat ovat Hyrynkankaan arvokas moreenimuodostuma (MOR-Y11-095) 14,5 km etäisyydellä lännessä sekä Kivimaanselän arvokas kallioalue (KAO110051) 11 km hankealuerajauksesta pohjoiseen. (OIVA 2014). Kuva 12. Hankealuetta lähin vedenhankintaan soveltuva pohjavesialue on Polvenkangas ( ) n 2,5 km aluerajauksesta koilliseen. (OIVA 2014). 9\n10 Kuva 13. Hankealuetta lähimmät Natura-alueet ovat Loukkuneva Isoneva (FI ) aluerajauksesta 13 km kaakkoon; Röölantto - Murtokoski ja Syväojansuu (FI ), 11 km itään; Liminganlahti (FI ), 23 km luoteeseen. (OIVA 2014) Maastohavainnot Seuraavassa esitetään maastokartoituksen tulokset. Toimeksiantoon kuului tässä vaiheessa kahden pitkänomaisen palstan kartoitus (kiinteistöt: ja ). 10\n11 Havaintopaikka KK1 ETRS-TM35FIN tasokoordinaatit: E , N Korkeus merenpinnasta: 36 m mpy Luontotyyppi: nuori kuiva kangasmetsä Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, hakattu Maaperä: pohjamoreeni, lohkareita Kasvillisuustyyppi: ECT Kasvilajisto: - seinäsammal, karhunsammal, rämerahkasammal - kanerva, puolukka Puusto: mäntyä, taimikko < 10 v. Kuvaus: Tutkimusalueen eteläpäässä, toiminnassa olevan louhoksen itäpuolella, on metsätalouskäytössä oleva hakkuualue. Kuva 14. Havaintopaikka KK1. Hakkuuaukio. Taustalla näkyy louhoksen tuottama sorakasa ja hakkuuaukion säästöpuuryhmä. Etualalla on taimikkoa. (valokuva: O-P.S ). 11\n12 KK2 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: keski-ikäinen kuivahko kangasmetsä Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: pohjamoreeni Kasvillisuustyyppi: EVT Kasvilajisto: - seinäsammal, palleroporonjäkälä, isohirvenjäkälä - variksenmarja, puolukka Puusto: Kuvaus: - mänty 80 %, kuusi 10 %, koivu 10 % Harvennettu, suhteellisen luonnontilainen kasvatusmetsikkö. Muita havaintoja: Tien yli hakkuuaukiolle päin lensi aamulla metsoparvi n 10 lintua. Kuva 15. Havaintopaikka KK2. Variksenmarja-puolukkatyypin kuivahkoa kangasmetsää. (O-P.S ). 12\n13 KK3 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: kalvakkaräme Luonnontilaisuus: suomuuttuma Maaperä: turvekerros < 1 m Kasvillisuustyyppi: KaR-mu Kasvilajisto: - kalvakkarahkasammal, rämerahkasammal, seinäsammal, harmaaporonjäkälä - suokukka, tupasvilla Puusto: Kuvaus: - mänty Maaperän painanteessa oleva soistuma. Alue on kauttaaltaan ojitettu. Sammalnäytteen perusteella luontotyypiksi tulee kalvakkaräme. Puusto on sangen kitukasvuista männikköä, jonka ikä on arviolta > 50 v. Kuva 16. Havaintopaikka KK3. Rämesoistuma. (O-P.S ). 13\n14 KK4 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: kalliometsä Luonnontilaisuus: suhteellisen luonnontilainen Maaperä: kalliopaljastuma Kasvillisuustyyppi: ClT, ECT Kasvilajisto: - kivikynsisammal, kalliokarstasammal, varvikkorahkasammal, kerrostorvijäkälä, palleroporonjäkälä - kanerva, puolukka, metsälauha Puusto: Kuvaus: - mänty, latvuskorkeus < 15 m. Louhosmontun itäpuolella, hankerajauksen reunassa, on suhteellisen luonnontilaisena säilynyt metsittynyt kallioalue. Kalliopainanteissa on kanervatyypin kangasmetsää. Kalliopaljastumat ovat jäkälikköä, jossa esiintyy kitukasvuista männikköä. Kuva 17. Havaintopaikka K4. Taustalla näkyy kanervatyypin kuivan kangasmetsän kasvillisuutta - etualalla palleroporonjäkäläkasvusto kalliopinnan päällä. (O-P.S ). 14\n15 KK5 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: keski-ikäinen mäntyvaltainen tuore kangasmetsä Luonnontilaisuus: suhteellisen luonnontilainen Maaperä: moreeni Kasvillisuustyyppi: VMT Kasvilajisto: - seinäsammal, metsäkerrossammal - mustikka, puolukka, suopursu Puusto: Kuvaus: - mänty 50 %, kuusi 30 %, koivu 20 % Vanhan louhoksen pohjoispuolella on tuoretta kangasmetsää. Kuva 18. Havaintopaikka KK5. Mustikkatyypin tuoretta kangasmetsää. (O-P.S ). 15\n16 KK6 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: karu avoimen laakea sisämaakallio Luonnontilaisuus: luonnontilaisen kaltainen Maaperä: kalliopaljastuma Kasvillisuustyyppi: ClT, ECT Kasvilajisto: Puusto: Kuvaus: - vuorikarhunsammal, pikkuhirvenjäkälä, kalliokarstasammal, torvijäkälät, poronjäkälät, karttajäkälä - mänty Kivimaan eli Kannusmaan laella on kalliopaljastuma. Kariketta on kertynyt paikoin kalliopainanteisiin n 5 cm, ja puusto on alkanut kasvamaan, jolloin myös kalliometsän luontotyypin tuntomerkit täytyvät. Paikoin esiintyy puuttomia jäkälikköjä. Kuva 19. Havaintopaikka KK6. Karukkokankaan ja kuivan kankaan kasvilajistoa kalliopinnalla. (O-P.S ). 16\n17 KK7 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: keski-ikäinen mäntyvaltainen kuiva kangas Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: moreeni Kasvillisuustyyppi: EVT Kasvilajisto: - seinäsammal, metsäkerrossammal, korpikarhunsammal - variksenmarja, puolukka, suopursu Puusto: Kuvaus: - mänty 80 %, kuusi 10 %, koivu 5 %, haapa 5 % Kallion päällä on pohjamoreeni ja kalliorinteen alaville paikoille on kasvanut kangasmetsää. Puustossa on paikoin männyn seassa lehtipuita kuten koivua ja havaintopisteessä erityisesti, haapaa. Pensaskerroksessa esiintyy katajaa sekä männyn ja kuusen taimia. Kuva 20. Havaintopaikka KK7. Kuivahkoa kangasta, sekametsää. (O-P.S ). 17\n18 KK8 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: tupasvillaräme Luonnontilaisuus: suomuuttuma Maaperä: turve Kasvillisuustyyppi: TR-mu Kasvilajisto: - räme-, varvikko- ja silmäkerahkasammalet, kalvaskuirisammal - tupasvilla Puusto: Kuvaus: - männyn taimikkoa Soistuma. Alueella on tehty hakkuita. Havaintopaikan kohdalla kulkee maastoajorata. Ajourat ovat painuneet turpeeseen ja vettyneet. Kuva 21. Havaintopaikka KK8. Rämesoistuma. Kuvan alalaidassa näkyy maastoharjoitusradan ura. (O-P.S ). 18\n19 KK9 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: kangasräme Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: turve, moreeni Kasvillisuustyyppi: KgR Kasvilajisto: - rämerahkasammal, seinäsammal, korpikarhunsammal - suopursu, puolukka Puusto: - mänty 50 %, kuusi 30 %, koivu 20 % - männyn keskipituus 7 m, -läpimitta 10 cm, kuutiomäärä n 50 m 3 /ha Kuvaus: Soistuvaa kangasta kalliokohouman pohjoispuolella. Puusto on sekametsää, iältään n 50 v. Esiintyy myös joitakin puuntaimia. Havaintopisteen lähettyvillä on ilmeisesti hirvenmetsästystä varten rakennettu torni. Kuva 22. Havaintopaikka KK9. Rämekasvillisuutta, taustalla hirvitorni. (O-P. S ). 19\n20 KK10 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: turvekangas Luonnontilaisuus: suomuuttuma Maaperä: turve Kasvillisuustyyppi: Ptkg Kasvilajisto: - seinäsammal, kangaskynsisammal - puolukka Puusto: - koivu 50 %, mänty 45 %, kuusi 5 %, - koivun rungon halkaisija keskimäärin 12 cm, keskipituus 12 m - männyn keskipituus 15 m, kuutiomäärä n 45 m 3 /ha Kuvaus: Ojitettu rämeikkö, joka on muuttunut puolukkaturvekankaaksi. Alkuperäinen suotyyppi on vaivoin tunnistettavissa kasvillisuuden perusteella - mahdollisia ovat sararäme tai tupasvillaräme. Alueella on tehty harvennushakkuita. Kuva 23. Havaintopaikka KK10. Ojitettu rämeikköalue, joka on muuttunut turvekankaaksi. Kuvassa on harvennettu koivuvaltainen alue. (O-P. S ). 20\n21 KK11 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: keski-ikäinen mäntyvaltainen kuiva kangas Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: moreeni Kasvillisuustyyppi: ECT Kasvilajisto: - seinäsammal, kangaskynsisammal - kanerva, puolukka Puusto: - mänty 80 %, koivu 20 % - koivun rungon läpimitta keskimäärin 12 cm, keskipituus 12 m - männyn keskipituus 12 m, - läpimitta 14 cm, kuutiomäärä n 100 m 3 /ha Kuvaus: Pukankankaalla tavataan harvennettua mäntyvaltaista kanervatyypin kangasmetsää. Kuva 24. Havaintopaikka KK11. (O-P. S ). 21\n22 KK12 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: moreenilohkareikko Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: moreeni Kasvillisuustyyppi: ECT Kasvilajisto: - seinäsammal, poronjäkälät - kanerva, puolukka, variksenmarja Puusto: Kuvaus: - mänty, vanhaa puustoa ja taimikkoa < 20 v Kivimaan kallion länsipuolella on lohkareikkoalue. Korkeutensa puolesta luontotyypiksi sopisi myös muinaisrantakivikko, sillä alue on ollut merenrantaa noin 4500 vuotta sitten - mutta muotonsa puolesta lohkareet eivät noudata rantalinjan suuntausta. Täälläkin on tehty metsätöitä ja puustoa on poistettu. Männyntaimikkoa kasvaa kivien väleistä. Kuva 25. Havaintopaikka KK12. Louhikko - kivien välissä näkyy kantoja ja varttunutta taimikkoa. (O-P. S ). 22\n23 KK13 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: isovarpuräme Luonnontilaisuus: suomuuttuma Maaperä: turve Kasvillisuustyyppi: IR-mu Kasvilajisto: - rämerahkasammal - suopursu Puusto: - mänty 80 %, koivu 20 % - männyn pituusarvio keskimäärin 10 m, halkaisija 8-10 cm, kuutiomäärä n 40 m 3 /ha Kuvaus: Ojitusten muuttamaa rämettä. Suopursu on vallitseva laji kenttäkerroksessa. Kuva 26. Havaintopaikka KK13. (O-P. S ). 23\n24 KK14 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: rimpinevaräme Luonnontilaisuus: suhteellisen luonnontilainen Maaperä: turve Kasvillisuustyyppi: OlRiNR Kasvilajisto: - rimpirahkasammal, rämerahkasammal, kalvakkarahkasammal - tupasvilla, suokukka, kanerva, variksenmarja Puusto: mäntyä, v. Kuvaus: Kalliomaan pohjoispuolella on ojitusten muuttamaa suoaluetta. Suotyyppi on maankohoamisrannikon erikoisuus: rantakaartosuo. Muinaisrantavallien väliin, jotka ovat tavallisesti lajittunutta hiekkaa, muodostuu patoaltaita, jotka soistuvat. Suotyypistä ja lajistosta tähän ajankohtaan ei voi saada tarkkaa käsitystä. Määritys perustuu sammalanalyysiin. Sammalistossa on niukkaravinteisen rimpinevan lajeja. Rimpiset laikut vuorottelevat puustoa kasvavien mättäiden väleissä. Puusto on kitukasvuista männikköä. Kuva 27. Havaintopaikka KK14. Jäätynyt rimmikko nevarämealueella. (O-P. S ). 24\n25 KK15 ETRS-TM35FIN: E , N m mpy Luontotyyppi: keski-ikäinen kuivahko mäntyvaltainen kangasmetsä Luonnontilaisuus: metsätalouskäytössä, harvennettu Maaperä: karkea hiekka. lajittunut Kasvillisuustyyppi: VT Kasvilajisto: - seinäsammal, metsäkerrossammal, kangaskynsisammal - puolukka, mustikka Puusto: - mänty 50 %, koivu 49 %, kuusi 1 % - männyn keskimääräinen pituus 12 m, rungon läpimitta cm, kuutiomäärä n 60 m 3 /ha - koivun keskimääräinen pituus havaintopisteessä arviolta 10 m, rungon läpimitta 6-10 cm. Kuvaus: Hiekkakkaarrolla kasvaa puolukkatyypin kuivahkoa kangasmetsää. Alueen puustoa on harvennettu. Kaarroilla esiintyy paikoin tuulenkaatoja ja vanhoja petäjiä. Kuva 28. Havaintopaikka KK15. Harvennushakattua puolukkatyypin kuivahkoa kangasta. (O-P. S ). 25\n26 ?? N 500 m Kuva 29. Tutkimusalueen maaperä. Pintamaalajit: Tv = turve Ka = kalliopaljastuma KHk = karkea hiekka Mr = moreeni (?) kivikautisten asuinsijojen mahdollisia paikkoja. 26\n27 ??? 3 2 1? N 500 m Kuva 30. Tutkimusalueen luontotyypit. L, T = hakkuuala, taimikko EVT = Empetrum-Vaccinium-tyypin kuivahko kangasmetsä ECT = Empetrum-Calluna-tyypin kuiva kangasmetsä ClT = Cladina-tyypin karukkokangas VMT = Vaccinium myrtillus-tyypin tuore kangasmetsä VT = Vaccinium-tyypin kuivahko kangasmetsä Rmu = rämemuuttuma Tkg = turvekangas Huomionarvoisia kohteita: 1. Oligotrofista suokasvillisuutta. 2. Kalliokasvillisuutta. Mahdollinen metsälain 10 kohde. 3. Oligotrofista suokasvillisuutta. Saattaa löytyä myös mesotrofisia juotteja. Ojittamaton osa mahdollinen metsälain 10 kohde. (?) mielenkiintoisia luonnontilaisia soistumia, jotka kaipaavat lisäselvityksiä mikäli hankealuetta laajennetaan. 27\n28 Taulukko 1. Tutkimusalueella tunnistetut sammalet, jäkälät ja putkilokasvit. Ravinteisuustaso (trofia): om = ombrotrofia (erittäin karu, sadevesiravinteinen), ol = oligotrofia (niukkaravinteinen), me = mesotrofia (keskiravinteinen), in = infifferentti (lajilla ei ole ravinteisuuden suhteen erityistä indikaattorimerkitystä). Tieteellinen nimi suomalainen nimi trofia havaintopaikka sammalet ja jäkälät Andreaea rupestris kalliokarstasammal ol x x Cetraria ercetorum pikkuhirvenjäkälä om-ol x Cetraria islandica isohirvenjäkälä om-ol x Cladina arbuscula valkeaporonjäkälä om x x Cladonia coccifera punatorvijäkälä om x Cladonia cornuta puikkotorvijäkälä om x Cladonia pyxidata ruskotorvijäkälä om x Cladonia rangiferina harmaaporonjäkälä om x x x Cladonia stellaris palleroporonjäkälä om x x x Dicranum polysetym kangaskynsisammal ol x x x Dicranum scoparium kivikynsisammal om-ol x Hylocomium splendens metsäkerrossammal ol-me x x x Peltigera aphthosa pilkkunahkajäkälä ol x Pleurozium schreberi seinäsammal in x x x x x x x x x x x Polytrichastrum alpinum vuorikarhunsammal om-ol x Polytrichum commune korpikarhunsammal om-ol x x x Rhizocarpon sp. karttajäkälät om-ol x Sphagnum angustifolium rämerahkasammal in x x x x x x x Sphagnum annulatum rimpirahkasammal ol x Sphagnum balticum silmäkerahkasammal om-ol x Sphagnum papillosum kalvakkarahkasammal ol-me x x Sphagnum russowii varvikkorahkasammal om-ol x x Straminergon stramineum kalvaskuirisammal ol-me x putkilokasvit Andromeda polifolia suokukka in x x Betula pendula rauduskoivu in x x Betula pubescens hieskoivu in x x x x x Calluna vulgaris kanerva in x x x x x Deschampsia flexuosa metsälauha ol-me x Empetrum nigrum variksenmarja in x x x x Eriophorum vaginatum tupasvilla in x x x Juniperus communis kataja me x Ledum palustre suopursu in x x x x Picea abies kuusi ol-me x x x x x Pinus sylvestris mänty in x x x x x x x x x x x x x x x Populus tremula haapa me x Vaccinium myrtillus mustikka ol-me x x Vaccinium vitis-idaea puolukka in x x x x x x x x x 28\n29 4. Tulosten tarkastelu ja johtopäätökset Kasvillisuus ja luontotyypit Maastokäynneillä tutkimusalueelta ei löytynyt luonnonsuojeluasetuksessa määriteltyjä suojeltuja luontotyyppejä. Uhanalaista jäkälä-, sammal-, tai putkilokasvilajistoa ei löytynyt, mutta selvityksen myöhäisestä ajankohdasta johtuen pitkälle meneviä johtopäätöksiä ei voida tehdä, vaan lajisto olisi syytä tarkistaa putkilokasvien osalta kasvukauden aikana, mieluiten kesä-heinäkuussa. Metsätalouden piirissä puuntuotannoltaan karukkokankaita vähätuottoisemmat kallioalueet sekä vähäpuustoiset jouto- ja kitumaan suot voidaan luokitella metsälain 10 tarkoittamiksi metsien monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeiksi elinympäristöiksi. Tällaisia mahdollisia kohteita löytyi muutamasta paikasta tutkimusaluetta (kuva 30). Päätöksen lakipykälän soveltamisesta tekee asianomainen metsäkeskus. Tutkimusalueen luontotyypit ovat kaikki enemmän tai vähemmän ihmistoiminnan muuttamia talousmetsiä tai ojitettuja soistumia. Luontotyypit ovat tuhoutuneet louhoksen (n 3 ha) ja sen läjitysalueiden (n 5 ha) kohdalta. Jäkäläpeitteinen kalliometsä muistuttaa kasvillisuustyypiltään karukkokangasta (ClT), joka on luonnontilaisena luontotyyppinä Raunion ym. (2008) mukaan äärimmäisen uhanalainen (CR). Kalliometsä on puolestaan Raunion ym. (2008) luokittelussa säilyvä (LC). Taulukkoon 2 on koottu tutkimusalueella havaitut luonnontilaisen kaltaiset luontotyypit, joiden palauttaminen luonnontilaan saattaisi olla mahdollista. Taulukkoon ei ole huomioitu perusteellisesti muuttuneita luontotyyppejä. IUCN:n luokituksessa uhanalaisia ovat CR (Critically Endangered), EN (Endangered) ja VU (Vulnerable) luokkien lajit ja luontotyypit. Elinvoimaisen lajin (LC, Least Concern) kanta on runsas ja luontotyypin arvellaan säilyvän. Silmälläpidettävä laji tai luontotyyppi (NT, Near Threatened) todennäköisesti täyttää uhanalaisuuden kriteerin lähitulevaisuudessa. Taulukko 2. Kivimaan tutkimusalueen luonnontilaisen kaltaisten ennallistettavissa olevien luontotyyppien uhanalaistarkastelu Raunion ym. (2008) mukaan. NT = Silmälläpidettävä (Near Threatened), LC = Elinvoimainen (Least Concern). Havaintopaikka Luontotyyppi Uhanalaisuus Etelä- Suomessa (Raunio ym. 2008) KK14 rimpinevaräme NT KK12 moreenilohkareikko LC KK4 kalliometsä LC KK6 karu avoimen laakea LC sisämaakallio KK5 keski-ikäinen NT mäntyvaltainen tuore kangasmetsä KK2, KK15 keski-ikäinen mäntyvaltainen kuivahko kangasmetsä NT 29\n30 Alue sijaitsee GTK:n karttatietojen perusteella kiilegneissi- ja kiilleliuskevyöhykkeellä, jossa mahdollisesti on myös dolomiittisia sulkeumia. Tämä mahdollistaa peruskallion graniittialueisiin verrattuna hieman ravinteisemman maaperän muodostumisen ja luo edellytyksiä myös vaateliaan kasvilajiston menestymiselle. Ravinteisuustaso tutkimusalueella oli kuitenkin sammalanalyysin perusteella korkeintaan mesotrofian alarajalla. Karttaan merkityt ojittamattomat suoalueet ja kalliopaljastumat ovat kasvillisuudeltaan huomionarvoisia kohtia. Uhanalaista ombro-oligotrofista jäkälä- ja sammallajistoa saattaa esiintyä kalliopaljastuma-alueella, joka ei yhdellä maastokäynnillä tullut ilmi. Lettolajiston esiintyminen soistumilla ei vaikuta todennäköiseltä, mutta mesotrofisen lajiston esiintyminen tutkimusalueen pohjoispään suoalueella on mahdollista. Linnusto Alueella havaitun metsoparven perusteella arveltuna, alueella saattaa olla merkitystä metsäkanalintujen soidin- ja pesimäalueena. Suunnittelussa tulisi ottaa huomioon myös mahdolliset muuttolintujen reitit ja levähdyspaikat, sillä tutkimusalue sijaitsee arvokkaan lintualueen (IBA): Oulun seudun kerääntymisalueen läheisyydessä. Kivimaa on viimeinen erämainen niemeke ennen rannikon maatalousvaltaisen alueen aukenemista. Maakotkan esiintyminen saattaa olla mahdollista. Asian voisi tarkistaa Metsähallituksen kotkavastaavalta. Muu eliöstö Luonnonsuojeluasetuksessa mainituista rauhoitetuista lajeista kysymykseen tulevat lähinnä levinneisyytensä puolesta mahdolliset ja kalliometsäympäristössä viihtyvät lajit. Poissuljettu ei ole myöskään esimerkiksi viitasammakko, jolle keinotekoinen vedellä täyttynyt kalliolouhos tarjoaa uudenlaisen elinympäristön. Muinaisjäännökset Alue on ollut n 5000 vuotta sitten varsin huomattava merenrannan asumuspaikka. Lähistöllä on runsaasti merkkejä kivikautisesta asujamistosta. Hankealuerajauksen sisäpuolelle sattuu kaksi museoviraston tiedossa olevaa kivikautista painannetta. Mahdollisten tuulivoimaloiden paikoilla olisi kaiketi syytä suorittaa arkeologinen inventointi ennen rakentamista. Maisema Tutkimusalue sijaitsee valtakunnallisesti merkittävän Limingan lakeuden maisema-alueen välittömässä läheisyydessä. Alue on tasaista. Tuulivoimalat tulisivat näkymään huomattavan kauas ja hallitsemaan maisemakuvaa kiintopisteenä. Asutus Kolmikannan kylän asutuista rakennuksista pienin etäisyys hankealuerajauksen lounaisnurkkaan on 500 m. Hankealuerajauksen luoteisnurkasta lyhin etäisyys karttaan merkittyyn asumukseen on 600 m. Hankealueen pohjoispuolella metsätien varressa Isosuon alueella on käytössä oleva kämppä. Kämpän etäisyys hankealueen rajaukseen on noin 500 m. 30\n31 Virkistyskäyttö Alueella on Lakeuden Maastoautoilijat ry:n harjoitusrata. Alueella on hirvenmetsästyksessä käytettäviä hirvitorneja. Lauantaina alueella oli koiran haukusta päätellen hirvijahti päällä. Metsohavaintojen perusteella myös metsäkanalintujen metsästys on mahdollista. Alueella on nähtävästi merkitystä myös marjastusalueena, sillä louhoksen lähettyviltä kiveltä löytyi poimuri. Kivimaan vanhaa kaivosta on käytetty geokätköharrastuksessa kätköpaikkana. Kivimaan hylätyn louhoksen allasta käytetään kesällä mahdollisesti myös uimapaikkana. Louhosmonttuun on kertynyt kalliopohjavettä. Johtopäätökset Luontotyyppi- ja kasvillisuusselvityksessä ei tullut ilmi tuulivoimalahankkeen suunnittelua rajoittavia tekijöitä, joita voisivat olla esimerkiksi luonnonsuojeluasetuksella suojellut luontotyypit tai rauhoitetut eliölajit. Maastokartoituksessa havaitut lajistoltaan mielenkiintoiset kohteet tulisi kuitenkin huomioida jatkosuunnittelussa. Karttatarkastelun perusteella lisäselvityksiä saattavat vaatia maisemalliset tekijät, muinaisjäännökset ja linnusto sekä hankkeen vaikutukset paikallisten asukkaiden viihtyvyyteen. Viiteluettelo Eurola, S., Bendiksen, K. ja Rönkä, A., Suokasviopas. Oulanka Reports 11, Oulanka Biological Station, University of Oulu. Oulun yliopisto, Monistus- ja kuvakeskus, Oulu Eurola, S., Huttunen, A. ja Kukko-oja, K., Suokasvillisuusopas. Oulanka Reports 14, Oulanka Biological Station, University of Oulu. Oulun yliopisto, Monistus- ja kuvakeskus, Oulu Geologinen tutkimuskeskus Lisenssi 2 (avoin lisenssi versio 1.01) Hämet-Ahti, L., Suominen, J., Ulvinen, T., Uotila, P. ja Vuokko, S., Retkeilykasvio. Suomen Luonnonsuojelun Tuki Oy, Helsinki Kalliola R Suomen kasvimaantiede. WSOY, Porvoo Koponen T., Lehtisammalten määritysopas. Helsingin yliopiston kasvitieteen laitoksen monisteita\n32 Luonnonsuojeluasetus /160. Maanmittauslaitos Maanmittauslaitoksen avoimen tietoaineiston lisenssi - versio sisältää Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan 11/2014 aineistoa Metsälaki /1093. OIVA OIVA - Ympäristö- ja paikkatietopalvelu asiantuntijoille. luettu Piippo S Maksasammalten määritysopas. Helsingin yliopiston kasvitieteen laitoksen monisteita 106. Raunio, A., Schulman, A. & Kontula, T. (toim.) Suomen luontotyyppien uhanalaisuus. Suomen ympäristökeskus, Helsinki. Suomen ympäristö 8/2008. Osat 1 ja s. Suomen tuuliatlas luettu Liite - maisemakuvia hankealueen ympäristöstä 32\n33 Kuva 31. Tyrnävän Kivimaa. Maisema hankealueen eteläpuolelta; ETRS-TM35FIN: E , N ; kuvaussuunta itään; polttoväli 28 mm. (O-P.S , klo 9:10). Kuva 32. Tyrnävän Kivimaa. Maisema hankealueen pohjoispuolelta; ETRS-TM35FIN: E , N ; kuvaussuunta etelään; polttoväli 28 mm. (O-P.S , klo 9:12). 33\nKalajoen Etelänkylän Metsäperän tuulipuistoalueen luontotyyppiselvitys\nKalajoen Etelänkylän Metsäperän tuulipuistoalueen luontotyyppiselvitys Tutkimusraportti 126 Toimeksiantaja WSP Finland Oy Päiväys Oulussa 7.11.2013 Tekijän yhteystiedot Olli-kka Siira ympäristökonsultti\nSievin Matalamaan kiviaineksen ottohankkeen YVA-selostuksen luontoselvitys\nSievin Matalamaan kiviaineksen ottohankkeen YVA-selostuksen luontoselvitys Loppuraportti 8.11.2010 Juha Repo ja Olli-Pekka Siira Tutkimusraportti 88 Luonto-osuuskunta Aapa Sisällys 1. Johdanto... 3 Termistön


- elokuuta 02, 2020\nMinustako golfari? En tiedä vielä, mutta suuri into on ja tavoitteenani on opetella mahdollisimman taitavaksi pelaajaksi. Opettelen nyt tekniikkaa rauhassa ja kiertelen 5-väyläistä par 3 kenttää, kunnes jaksaminen ja taitotaso ovat sitä luokkaa, että pelaaminen pidemmillä väylillä on antoisaa ja onnistuu. Olen ollut hyvinkin väärässä siinä, kun olen ajattellut, että golfaaminen olisi meille liian kallis harrastus (nyt maksan vain 5e pelikerrasta) tai mahdoton minulle, koska minun aivoni kuormittuvat kognitiivisesta ja keskittymistä vaativista hommista (aivotärähdyksen jälkitilaoireita), mutta laji onkin ollut huikea, kun etenen itseäni kuunnellen. Toki lajin rankkuus tulee joka kerta esille, vaikka kuinka pelaisin vain tunnin kerrallaan. Kierroksen jälkeen on aina kova niskakipu ja totaalinen aivoväsy. Pelihän on loppujen lopuksi pelkkää pohtimista ja keskittymistä. Eivätkä nuo minun lyönnitkään ole niin kovin niskaystävällisiä näin alkuvaiheessa. Toivon, että opin vielä rennot lyöntitekniikat. Jotkut asiat ovat vaan niin mukavia juttuja, että niihin haluan panostaa. Huilaan sitten jälkikäteen, vaikka kokonaisen päivän.\nNyt nautin käydessäni kentällä kerran tai kaksi viikossa. Pelikaverinani on joko poikani tai minä itse ;)\nGolf on upea laji♡\nTämä viikko oli mukava viikko golfin suhteen, sillä tein oman enkkani par 3 kentällä :) kehittymistä on (onneksi) tapahtunut!\nPakkaan taas joku päivä autooni käytettyinä ostetut mailat, kantobägin (ainoa, mihin halusin satsata, sillä kannan samaa bägiä luultavammin seuraavat kymmenen vuotta) sekä ison taskullisen golfpalloja. Silloin ajattelin pitää puttitreenit :) ja mikä parasta, tämän lajin parissa pärjää aivan hyvin vanhoilla urheiluvaatteilla ja tossuilla. Ainoastaan, jos sateella pelaa, olisi hyvä olla pitävät jalkineet. Itseäni helpottaa tässä asiassa paljon se, etten ole koskaan oikein innostunut vaatteiden tai tuotteiden merkeistä. Pääasia, että asiallisilla kamoilla mennään.\nUnelmia kannattaa olla, niihin uskoa ja niitä kohden mennä <3\naloittelija golfissa golf golf harrastuksena par 3 kenttä


Jolla yhteistyöhön lohkoketjualustaa kehittävän Zipperin kanssa | TechBBS\nViestiketju alueella 'Uutisia lyhyesti' , aloittaja FlyingAntero, 05.12.2017.\nSuomalainen Jolla ilmoitti Helsingissä järjestetyssä Slush -tapahtumassa kehittävänsä lohkoketju-startup Zipperin kanssa älypuhelinratkaisua kryptovaluutoille ja lohkoketjusovelluksille Sony Xperia™ -laitteisiin. Yhteistyön tavoitteena on tuoda Zipper-kehitysalusta Sailfish X:llä varustettuihin Sony Xperia -laitteisiin vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana. Jollan mukaan Sailfish X -yhteisöohjelma tarjoaa erinomaisen kehitysalustan projektille, jonka ensimmäisessä vaiheessa käyttäjille tarjotaan helppo ja turvallinen tapa hoitaa päivittäisiä maksuja mobiililaitteella.\nZipper on avoin sovellusalusta, johon toivotetaan tervetulleiksi kaikenlaiset lohkoketjua hyödyntävät sovellukset. Tällä hetkellä Zipperin kumppaneita Jollan lisäksi ovat Nebulas ja Streamr. Jälkimmäisen visiona on tarjota älypuhelinten käyttäjille mahdollisuus saada korvauksia omien tietojensa jakamisesta ilmaiseksi jakamisen sijaan. Lisäksi Jollan tarkoituksena on palkita Sailfish-yhteisön aktiivisia kehittäjiä alustan tuomien mahdollisuuksien avulla. Zipperin kryptovaluutta perustuu Ethereum virtuaalirahaan.\nJaa, se on kolmas firma ja kolmas video missä Marc Dillon kävelee hidastettuna videolla. Meneeköhä tämäkin homma puihin niinkuin Mr. Dillonin aikasemmat proggikset\nJollain perustajat taas vauhdissa.\nErikoisin aspekti tässä on ehkä Streamrin idea yksityisyyden myymisestä. Toisaalta se voi auttaa kuluttajia ymmärtämään, millaisia käyttäjätietoja heistä halutaan. Itse koen, että ajatus istuu vähän heikosti Sailfish OS -käyttöjärjestelmän ideologiaan, missä tietoturva ja yksityisyys ovat yksi tärkeimmistä ominaisuuksista. Tuskin tuohon ohjelmaan on kenenkään pakko liittyä, joten halukkaille se voi olla ihan hyvä vaihtoehto.


TDC tutki videoneuvotteluja Pohjoismaissa: Videoneuvottelusta on tullut arkipäivää Suomessa - ePressi\nSuomalaiset ovat ahkerampia videoneuvottelujen hyödyntäjiä kuin ruotsalaiset ja norjalaiset. Tämä selviää TDC:n TNS Gallupilla teettämästä tuoreesta videoneuvottelujen käyttöön liittyvästä tutkimuksesta, joka toteutettiin Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. 73 prosenttia suomalaisvastaajista kertoi hyödyntävänsä videoneuvotteluja, kun Ruotsissa vastaava luku oli 54 prosenttia ja Norjassa 41 prosenttia. Suomalaiset valitsevat videoneuvottelut lähinnä silloin, kun se on fyysisen etäisyyden vuoksi järkevää. Ruotsissa ja Norjassa sen sijaan pohditaan enemmän palaverin luonnetta.\n”Suomalaisia sanotaan usein käytännönläheisiksi, ja tämä paistaa kyllä tutkimuksestammekin. Jos videoneuvottelun käyttäminen on järkevää ja tehokasta, suomalaiset käyttävät sitä. Tärkeintä suomalaisille on korvata matkustamista videoneuvottelujen avulla. Suomi on pinta-alaltaan suuri maa ja monet yritykset toimivat kansainvälisesti, joten matkustamisen vähentäminen säästää sekä aikaa että kustannuksia. Lisäksi se parantaa ihmisten elämänlaatua, kun liikkeellä vietetty aika voidaan korvata oikealla tekemisellä tai perheen parissa. Erityisesti ruotsalaiset ja norjalaiset pitivät tärkeänä myös videoneuvottelujen käyttöön liittyviä ympäristöhyötyjä, kun matkustukseen liittyvät päästöt vähenevät”, toteaa TDC Oy:n Market & Products –yksikön vetäjä, varatoimitusjohtaja Petteri Nissinen.\nSuomalaiset yritykset ja johto kannustavat myös selkeästi enemmän ihmisiä hyödyntämään videoneuvotteluja. Tutkimuksen mukaan suomalaisvastaajista puolet koki, että heitä rohkaistaan videoneuvottelujen käyttämiseen, kun vastaava luku oli Ruotsissa 41 prosenttia ja Norjassa 27 prosenttia.\nErot maiden välillä käyvät ilmi myös siitä, mitkä syyt estävät videoneuvottelujen hyödyntämistä. Suomalaisia videoneuvottelujen hyödyntämisessä asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden kanssa rajoittaa eniten se, ettei kaikilla ole käytössä neuvotteluvälineistöä. Ruotsissa ja Norjassa ajatellaan enemmän, ettei videoneuvotteluilla voida korvata kaikkia kasvotusten pidettäviä palavereita palaverin luonteen vuoksi.\nTDC:n tutkimus osoittaa, että videoneuvottelujen käyttöön liittyy paljon myyttejä. Videoneuvottelujen aidot käyttäjät ajattelevat esimerkiksi sen käyttömahdollisuuksista eri tavalla kuin ne henkilöt, joilla ei vielä ole kokemuksia videoneuvotteluista.\n”Kokemus toimii myytinmurtajana. Ensimmäinen myytti on se, että kasvotusten tapahtuvat tapaamiset voitaisiin korvata kokonaan videoneuvottelujen avulla. Ne, jotka käyttävät videoneuvotteluja, huomaavat hyvin nopeasti, ettei näin ole. Vaikka nykyaikaiset videoneuvottelulaitteistot mahdollistavat sellaiset kokoukset, joissa läsnäolon tunne on aivan yhtä voimakas kuin kasvotustenkin, on edelleenkin tärkeää tavata ihmisiä myös matkustamalla samaan paikkaan”, Nissinen toteaa.\n”Tämä perustuu luultavasti perimätietoon ensimmäisistä videoneuvottelukokemuksista 90-luvulta. Silloin laitteet olivat hankalia ja myös yhteydet tökkivät. Tutkimuksemme mukaan nykykäyttäjät pitävät laitteita sekä helppokäyttöisinä että yhteyksien laatua erittäin hyvinä. Kokouksen varaaminen ja käynnistäminen onnistuvat, jos osaa klikata hiirellä”, sanoo Nissinen.\nKolmas myytti liittyy siihen, mihin videoneuvotteluja voidaan käyttää. Ne, jotka eivät ole vielä käyttäneet videoneuvotteluja, mieltävät ne lähinnä ulkoisten palavereiden kannalta käteviksi. Sen sijaan käyttäjät ovat huomanneet niiden hyödyt erityisesti sisäisissä palavereissa.\n”Etenkään suomalaiset eivät ole oivaltaneet videoneuvottelujen mahdollisuuksia sisäisessä viestinnässä ja sisäisissä palavereissa. Vain 36 prosenttia piti videoneuvotteluja sisäisten palavereiden välineenä, kun Ruotsissa vastaava luku oli 61 prosenttia ja Norjassa 51 prosenttia. Lisäämällä sisäistä käyttöä saataisiin videoneuvotteluista vielä paljon enemmän irti”, Nissinen sanoo.\n”On tärkeää, että myös videoneuvottelujen tarjoajat ottavat käyttäjien kokemukset, tarpeet ja uskomukset vakavasti. Kuten tutkimuksemmekin osoittaa, on tärkeää luoda videoneuvottelujen osallistujille helppokäyttöinen ja saumaton kokonaisuus, sillä se alentaa myös videoneuvottelujen hyödyntämisen käyttökynnystä. TDC on kuunnellut asiakkaitaan muun muassa tuomalla marraskuussa markkinoille ensimmäisen kaikki Pohjoismaat kattavan videoneuvottelujen palvelupaketin. TDC Nordic Video –ratkaisun avulla Pohjoismaissa toimivat yritykset saavat videoneuvotteluratkaisut paikallisella kielellä kaikkiin maihin yhdellä sopimuksella yhdeltä kumppanilta, mikä yksinkertaistaa ja nopeuttaa videoneuvottelujen käyttöönottoa sekä alentaa kustannuksia”, Nissinen toteaa.\nTDC tutki videoneuvottelujen käyttöä Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomessa kyselyyn vastasi 445 ihmistä, Ruotsissa 307 ja Norjassa 157. Vastaajat edustivat eri kokoisia yrityksiä sekä julkista sektoria.