Infrapunasaunoista usein kysyttyä - Kysymyksiä ja vastauksia infrapunasaunoihin liittyen\nVoit avata / sulkea vastaukset klikkaamalla otsikkoa!\n1. Kysymys: Onko infrapunasaunomisesta haittaa silmille?\nKävin juuri silmälääkärissä tarkistuttamassa näköni. Kerroin saunoneeni infrapunasaunassa viimeisen kymmenen vuoden aikana yli 2.000 kertaa. Silmälääkäri tarkisti silmäpohjat ja totesi, että täällä ei näy edes vanhenemisen merkkejä. Näin vaikka olen täyttänyt jo 65 vuotta. Silmälääkärin tiedon mukaan lyhytaikainen lämmön vaikutus silmiin ja silmäpohjiin on vain positiivinen.\nVoimme hyvin suositella infrapunasaunan käyttöä ilman että siitä olisi silmänpohjille mitään haittavaikutuksia.\nElokuussa 2014, Seppo Metsälä\n2. Kysymys: Mihin infralämmöstä voi olla apua?\nMihin infralämpöhoitotilan teho perustuu ?\nTeho perustuu syvälämpöhoitoon.\nTerveysvaikutukset perustuvat lämpöhoitoon, joka poistaa tehokkaasti kehosta sinne kulkeutuneita myrkkyjä.\nLämpöhoidon avulla elimistöstä poistuu mm. alkoholi, nikotiini, kolesteroli ja syöpää aiheuttavat raskasmetallit kuten sinkki, lyijy, nikkeli…\nLista IP-saunan vaikutuksista on pitkä.\nMiksi infrapunalämpö lisää verenkiertoa ?\nLääketieteellinen tutkimus todistaa, että infrahoitotilan käyttö parantaa verenkiertoa.\nKoska keho tekee työtä viilentääkseen itseään ja tämä nostaa oleellisesti sydämen lyöntitiheyttä – pumppausvoimaa ja lisää aineenvaihduntaa.\nVakuuttuneena näiden tutkimustulosten pätevyydestä ja NASA:n 80-luvulla tekemien omien laajojen tutkimusten perusteella tehtiin johtopäätös, että paras tapa ylläpitää amerikkalaisen astronautin verenkiertotoiminta ideaalitasolla pitkien avaruuslentojen aikana on käyttää infrapunalämpöä.\nVerenkiertoa on tutkittu ja sen on todettu nousevan normaalista 3 litrasta per minuutti jopa 6 – 7 litraan per minuutti.\n-- Paino alenee: Energiaa kuluu hien tuottamiseen ja rasva liukenee lisääntyvän verenkierron mukaan.\n-- Selluliitti alkaa ”sulaa”.\n-- Lisääntynyt verenkierto vie uusia hyvin hapetettuja verisoluja kaikkiin elintärkeisiin jäseniin.\n-- Säännöllinen infrapunasaunan käyttö auttaa alentamaan verenpainetta ja se on turvallista 40 – 50 C asteen lämpötilassa.\n-- Jos verenpaine on alhainen infrapunasauna totuttaa kehoa lisäämään verenpainetta.\n-- Verenkierto lisääntyy kuten liikunnassa.\n-- Lievittää erilaisia tulehduksia, särkytiloja, fibromyalgiaa, psoriasista, päänsärkyä, mikreeniä, jopa krapulaoireita…\nInfralämpötilan tutkittuja parantavia vaikutuksia:\nInfrapunasäteilyä on jo kauan käytetty mm. niveltulehdusten, reuman ja lihaskouristusten hoidossa sekä kivunlievityksessä.\nIP-syvälämpö edesauttaa myös selluliitin vähentymistä ja parantaa ihon kimmoisuutta.\nInfrapunalämpö lieventää kroonista väsymystä ja lihaskipua, elvyttää autonomisen hermosysteemin toimintaa, nostaa kasvuhormonitasoa ja korjaa lihastonusta. Se vilkastuttaa ja voimistaa verenkiertoa sekä ääreisverenkiertoa.\n30 minuuttia kestävä infrapunalämpöhoito polttaa 300 -- 600 kcal, eli enemmän , kuin 30 minuutin juoksulenkillä.\nPysyvän parantavan vaikutuksen aikaansaamiseksi suositellaan infrapunahoidon käyttöä vähintään 3 kertaa viikossa 30 minuuttia kerrallaan vähintään kuukauden ajan.\nViimeisten 25 vuoden aikana japanilaiset ja kiinalaiset tutkijat ja terveysklinikat ovat tehneet laajoja tutkimuksia infrapunahoidosta ja raportoineet monista merkittävistä havainnoista. Japanissa on perustettu ”Infrapunaseura”, johon kuuluu lääkäreitä ja fysioterapeutteja, jotka tutkivat infrapunahoidon terveydellisiä etuja parantamisvälineenä. Kaukoidässä on myyty yli 700.000 kpl syvälämpösysteemeitä, joilla hoidetaan koko kehoa.\nJapanilaiset tutkijat ovat raportoineet käyttävänsä infrapunahoitoa mm. seuraaviin sairauksiin:\n** Niveltulehdusten hoitoon\n** Lihaskouristuksiin, jotka ovat vähentyneet tai loppuneet\n** Tapaturmissa saatuihin niveltulehduksiin\n** Alaselän kipuihin, jotka ovat helpottuneet\n** Aivojen ruhjevammat\n** Jäykät olkapäät\n** Murtumat – esimerkkinä kipu lakkasi kolmeksi päiväksi yhdellä hoidolla\n** Lihassäryt liikunnan jälkeen\n** Reuman aiheuttamat nivelkivut\n** Kivut olkapäissä helpottuneet tai poistuneet\n** Jännetuppitulehdus poistunut\nMyös seuraaviin vaivoihin Japanilaiset klinikat ovat käyttäneet infrapunahoitoa:\nKiinalaiset ovat raportoineet yli 90 % parantuneen infrapunahoidolla seuraavien sairauksien osalta:\n** Rasituksen aiheuttama selkäkipu\n** Olkapään tulehdus\n** Tulehtunut ihottuma\n** Leikkauksen jälkeiset infektiot\n** Lapsen keuhkokuume\nJapanilaiset tutkijat ovat löytäneet tohtori Yamakain mukaan seuraavia hämmästyttäviä tuloksia:\n** Korkea verenpaine; on turvallista käyttää 40 – 50 C asteen saunaa ja säännöllinen käyttö auttaa alentamaan sitä.\n** Aivojen ruhjevammojen hoito; nopeuttaa paranemista.\n** Lähimuistihäiriöt vähentyneet\n** Kielisyöpä poistunut\n** Myrkylliset sähkömagneettikentät, joiden vaikutus neutralisoitunut\n** Aivoverenvuoto; toipuminen nopeutunut.\n** Auto-onnettomuuksiin liittyneet pehmeiden lihasten vaurioitumiset; käytettiin päivittäistä infrapunahoitoa, kunnes paranivat.\n** Akuutit ja krooniset niveltulehdukset helpottuivat merkittävästi\n** Vaihdevuosioireet kuten vilunväristykset, hermostuneisuus, masennus, huimaus ja päänsäryt sekä vatsasäryt helpottuivat\n** Painon pudotus; ensin hikoiluun tarvittava energiakulutus pudottaa painoa ja sitten rasva erittyy hien mukana kehosta.\nVerenkierron paranemiseen liittyvät infrapunahoidon tulokset:\n** Nivelpussitulehdusten hoito\n** Selkäkipujen hoito\n** Hermojännitys, stressi\n** Rasittuneet lihakset\n** Jalka- ja säärihaavat\n** Leikkauksen jälkeinen turvotus; hoito syvälämmöllä osoittautui niin onnistuneeksi, että sairaalassaolopäivät vähenivät 24 %.\nIkääntymiseen liittyvät ongelmat:\n** Kylmät jalat ja kädet; lääkärit havainnoivat 20 – 50 % parantumistason, joka säilyi.\n** Korkea verenpaine; esimerkki – diabeetikon yläpaine aleni 180 – 125:een ja myös paino aleni 5 kg infrapunahoidon käytön yhteydessä.\n** Reumaattinen niveltulehdus; 7 tapausta7:stä parani erään klinikan kokeilussa.\n** Säteilysairaus – helpottanut oireita\n** Syövästä aiheutuneet kivut; helpottanut kipuja hoidon loppuvaiheessa erittäin hyvin.\n** Sydänkohtaus; jälkihoito helpottunut.\n** Hyvälaatuinen eturauhasen liikakasvu vähentynyt\n** Vatsahaava parantunut\n** Säryt, jotka estivät nukkumasta tai rajoittivat nukkuma-asentoa, helpottuivat\n** Murtumakivut; esim. – kipu hävinnyt 3 päiväksi aina hoidon jälkeen.\n** Peräpukamat vähentyneet\n** Rakkotulehdus parantunut\n** Maksakirroosi helpottunut\n** Mahalaukun tulehdus helpottunut\n** Maksatulehdus helpottunut\n** Astma ja keuhkoputken tulehdus helpottuneet\n** Leikkauksen jälkeiset kiinnikkeet vähentyneet\n* Säärihaavat parantuneet\n** Arvet pehmenneet merkittävästi tai poistuneet\nKorva, nenä ja kurkkuhoidot:\n** Krooninen keskikorvan turvotus tai tulehdus\n** Nenän verenvuoto\n** Tukkiutuneiden ihohuokosten avaaminen\n** Huono iho palautunut nuorekkaaksi\n** Palohaavat ja arvet paranevat paremmin\n** Syvät haavat paranevat nopeammin ja aiheuttavat pienempiä arpia\n** Akneiho; 3 tai 4 hoitoa voi avata hikihuokosia, jotka eivät ole toimineet vuosikausiin pakottaen ulos sisään jääneet kauneudenhoitoaineet ja irrottaen kuolleen pintaihon. Infrapunasauna on siksi paras keksintö teini-ikäisille, jotka haluavat päästä akne-ihostaan ja finneistään.\n** Kehon paha haju; parantamalla ihon toimintaa syvälämpöhoito voi eliminoida pahanhajuisen ihon tuoksun.\n** Ihottumat ja proriasis; on raportoitu erinomaisen hyviä tuloksia syvälämpöhoidosta.\n3. Kysymys: Kuinka infrapunasauna toimii?\n4. Kysymys: Mistä infrapunasauna on kotoisin ?\nMistä infrapunasauna on kotoisin ?\nEnsimmäinen infrapunasauna rakennettiin USA:ssa jo vuonna 1917, mutta nykyisen infrapunasaunan idea on kotoisin Japanista vuodelta 1965.\n1960-luvun puolivälissä NASA keksi, että joukko mineraalioksideja voi myös tuottaa infrapuna-aaltoja. Erilaisten avaruusohjelmassa käytettyjen infrapunalaitteiden jälkeen, NASAssa ei tapahtunut uutta kehitystä näiden laitteiden osalta.\nKuitenkin Sang Wangin, Reverse Agingin tekijän mukaan japanilaiset huomasivat hyödyt.\nTeknologia on keksitty Japanissa. Lämpö joka tuotetaan infrapunaelementeissä, antaa auringon kaltaisen lämpösäteilyn. Tekniikka perustuu keksintöön jonka teki 1965, Dr Tadashi Ishikawa, jäsen Fuji Medicals tutkimus- ja kehityskeskuksessa.\nTutkimuksia on jatkettu esim. Hollannissa Tventin kaupungin lääketieteellisessä yliopistossa.\nNyt on jo yli 150 patenttia myönnetty japanilaisille tuotteille, kuten infrapunasaunat, infrapunauuni, jotka korvaavat mikroaaltouunit, synnytysosastojen keskoskaapeissa käytetyt infrapunalämmittimet kuten myös infrapuna-aaltoja tuottavat keramiikat ja kankaat.\nLääkäri Tsu-Tsair Oliver Chinin kertoo yhteenvedossaan infrapunalaitteiden vaikutusmekanismista ihmiskehoon: ”Kudokset, jotka tarvitsevat parannusta tuotantoonsa, imevät valikoiden näitä säteitä itseensä. Infrapunaenergian sisäinen tuotanto liittyy moniin paranemisreaktioihin ja se voi vaatia lisäystä maksimitasolle takaamaan täydellisen paranemisreaktion mahdollisesti korjatussa kudoksessa. Korjattuaan kudoksen jäljellä olevat säteet kulkevat eteenpäin vaarattomasti. Tätä ilmiötä kutsutaan "Esonant-absorbtioksi ”.\nRunsaan 25:n vuoden aikana ovat japanilaiset ja kiinalaiset tutkijat ja lääkärit tutkineet laajasti infrapunahoitoja ja raportoineet niiden monista eduista. Japanissa on Infrared Society, johon kuuluu lääkäreitä ja terapeutteja ja jonka tarkoituksena on infrapunasäteiden tutkimus ja parantavien ominaisuuksien tukeminen.\nMonet taudit, jotka ovat yleisiä nyky-yhteiskunnassa, johtuvat saastuneesta ympäristöstä. Sairaudet, kuten krooninen väsymys, olivat itse asiassa 20 vuotta sitten tuntemattomia. Nyt krooninen väsymys on levinnyt ja kasvu jatkuu vuosittain. Monet ihmiset kysyvät, miksi he tuntevat väsymystä, tai miksi heillä on jatkuvat kivut ? Kuona-aineiden kertyminen elimistöön voi olla perustekijä miljoonien ihmisten huonoon terveydentilaan. Kasvinsuojeluaineet, polttoaineet ja muut kemialliset elementit voisi löytää suurina määrinä melkein jokaisesta kehosta ympäri maailmaa.\nMikä on infrapunasaunan toimintaperiaate ?\nInfrapunasaunan lämmönlähde säteilee tuttua takkaakin matalampitaajuista, pidempi-aaltoista puhdasta lämpösäteilyä. Lämpö tunkeutuu kudoksiin noin neljän sentin syvyyteen ja poistaa kehosta monia haitallisia ja myrkyllisiä aineita kuten sinkki, nikkeli, elohopea, lyijy, kadmium, jne.\nInfrapunasäteily (IP) on aaltopituudeltaan määrätynmittaista lämpösäteilyä, joka ilman läpi kulkeutuessaan, ilmaa lämmittämättä, lämmittää vain sen kohteen johon se osuu.\nIP-lämpö kulkeutuu ihmisen silmälle näkymättömällä valon aaltopituudella.\nInfrapunasäteilyä kutsutaan myös lämpösäteilyksi, koska huoneenlämpöiset kappaleet säteilevät infrapuna-alueella sitä voimakkaammin, mitä lämpimämpiä ne ovat.\nIP-nimitys tulee säteilyn asemasta valon spektrissä, se sijaitsee punaisen valon alapuolella, eli niin sanotussa ”infra” kohdassa.\nInfrapunasäteily ei ole samanlaista kuin ultraviolettisäteily, joka liiallisena aiheuttaa ihon palamista ja vahingoittaa sitä.\nMyös ihmiskeho itse säteilee ihon läpi infrapuna-säteilyä, voimakkuuden vaihdellessa 3 – 50, keskimäärin noin 9,4 mikronia. Esimerkiksi kämmenpohjat säteilevät infrapuna-energiaa 8 – 14 mikronia. Siihen energiaan perustuu myös 3000 vuoden ikäinen kiinalainen ”palm healing” eli niin sanottu hieronta ilman kosketusta.\nHoidollisissa infrapuna--syvälämpö-- "saunoissa" IP-säteilyelementit tuottavat lämpösäteilyä, joka on samanlaista kuin omasta kehostamme säteilevä IP-energia, minkä takia jopa 93 % iholle tulevasta IP-säteilystä imeytyy meidän elimistöömme.\nTutkimusten perusteella japanilaiset ja kiinalaiset tiedemiehet väittävät, että parhaat hoitovaikutukset ovat IP-säteilyn aaltopituudella 2 – 25 mikronia, joka imeytyy ihmiskehon kudoksiin jopa 10 mm syvyydelle – se on terveyden kannalta positiivinen ja tehokkaasti vaikuttava syvyys.\nPääasiallisesti lämpenee IP-säteilyn vaikutuksesta iho ja ihon alimmaiset kudokset ( päällimmäinen rasvakudos, lihakset ja jänteet ). IP-säteily polttaa myös ihon alla olevaa rasvakerrosta. Jos säteily imeytyisi syvemmälle, se vaikuttaisi myös sisäelimistöä ympäröivään, elimistön normaalille toiminalle tarpeelliseen rasvakerrokseen.\nInfralämpöhoitotila eroaa tavallisesta saunasta siten, että suhteellisen matalassa lämpötilasta huolimatta se saa aikaan voimakasta hikoilua, koska kudokset lämpenevät infrapunasäteilyn vaikutuksesta syvältä. Sen ansiosta kehon solujen lämpötila nousee optimaalisesti 38,5 C:een.\nTavallisessa saunassa lämpö siirtyy ihmiskehoon lämpimästä ilmasta, mutta IP-säteily lämmittää suoraan kehon kudoksia.\nIP-saunassa on miellyttävä 35 – 60 C asteen rajoissa pysyvä lämpö, silti sen lämmittävä vaikutus on syvempi ja tehokkaampi.\nIP-säteily imeytyy suoraan kudoksiin, aiheuttamalla intensiivistä hikoilua ilman korkeasta lämpötilasta johtuvaa piinallista oloa.\nIP-saunassa hikoilu on jopa kolme kertaa voimakkaampaa kuin perinteisessä saunassa, jonka lämpötila on 80 – 110 C astetta.\nNormaali hikoilu saavutetaan infralämpötilassa jo 25 minuutissa lämpötilan ollessa 45 C astetta.\nInfrapunasäteilyllä ei ole mitään tekemistä ultraviolettisäteilyn tai atomisäteilyn kanssa. Syvälämpösäteily on yksinkertaisesti energiaa, joka lämmittää kohteensa ilman että se lämmittää ympäröivää ilmaa. Syvälämpösäteilyä kutsutaan myös infrapuna-energiaksi. Tunnemme tämän valon säteilyn lämpönä. Aurinko tuottaa energiansa juuri infrapunasäteinä. Infrapunasäteily on siis täysin turvallista.\nKliiniset tutkimukset ovat vahvistaneet monet infralämpötilan hoitavat vaikutukset.\nInfralämpötilasta puuttuu sähkökiukaalle ominainen ilman ionisaatio ja vastukset eivät hehku; ilmaa ei lämmitetä eikä höyryä käytetä.\nVaarattomuutta korostaa myös se, että esimerkiksi korut eivät lämpene kuten löylysaunassa tapahtuu.\nKaiken muun lisäksi IP-lämpöhoitotilaa on mukava käyttää, se on täydellisempi ja vaikuttavampi "saunatyyppi", koska lämpenemisaika on lyhyt ( 10 – 15 minuuttia ) ja käyttökustannukset tavallista pienemmät.\n5. Kysymys: MIKÄ ON INFRALÄMPÖSAUNA\nSauna on sauna ja piste.\nInfrapunasauna on tila, jossa tapahtuu keinotekoisen kuumeen avulla hikoilua, joka poistaa ihmisen kehosta erilaisia myrkkyjä ja jäämiä. Infrapunasäteily on energiaa, joka muuttuu lämmöksi osuessaan ihmisen kehoon. Koska infrapunasäteily on energiaa ja se syväluodataan 3 – 5 cm kehoon, niin se aikaansaa piristävän ja virkeän hyvänolon tunteen.\nInfrahoitosauna on lämpötilaltaan 35 – 60 C astetta. Siksi se soveltuu erityisen hyvin sydänsairaille, koska kuumuus ei ole rasittamassa sydäntä. Myös erilaisista hengitystievaivoista kärsiville tila on helppo hengittää.\nVoidaan todeta että infrapunalämpöhoito vaikuttaa ihmiseen myönteisesti monin tavoin ja voimme suositella sitä kaikille jotka hakevat terveyttä lisäävää elementtiä kotiinsa.\nInfrapunalämpöhoito korvaa monesta näkökulmasta muita kalliita hoitoja ja on täten pitkällä tähtäimellä kestävä argumentti terveydellemme.\nHenkilöille, joille hikeä tuottava liikunta ei ole mahdollista, kuten pyörätuolipotilaille, vanhuksille, liikuntarajoitteisille, sairaille on hyvin tärkeätä saada aikaan liikuntaa vastaava vaikutus. Helpoiten tämä tapahtuu käyttämällä päivittäin INFRALÄMPÖSAUNAA. Sen käyttö vastaa 5 – 10 km lenkkiä ja hikoilu poistaa syvältä kehosta myrkkyjä, jotka voivat olla monenlaisten tautien aiheuttaja.\nINFRALÄMPÖSAUNA ei vaadi mitään rakennuslupia ja sen voi asentaa myös kerros- ja rivitaloihin. Vuokralla asuva voi ottaa muuttaessaan hoitotilan mukaansa.\nVesipisteitä tai viemäröintiä ei tarvita. Vain pistorasia ja hoitotila on käytettävissä.\nPienin tilantarve 90 x 90 cm ja korkeus 190 cm.\nVoidaan asentaa mihin tahansa, vaikka olohuoneeseen, josta lasin läpi voi seurata TV-ohjelmia.\nMateriaalina voidaan käyttää lähes mitä tahansa tunnettua rakennusmateriaalia ja vaihtoehdoilla voidaan sovittaa hoitotila muuhun kalustukseen sopivaksi.\nMateriaaleilla ei ole infrapunasäteilyn terveydellisiin vaikutuksiin mitään merkitystä, toisin kuin joissakin mainoksissa kerrotaan, koska IP-säteet eivät edes lämmitä hoitotilan ilmaa eikä sen materiaaleja.\nInfralämpöhoitotila sopii erityisen hyvin pyörätuolia käyttävälle tai muutoin jaloistaan vaikeakulkuiselle, sillä siinä ei ole lainkaan kynnyksiä tai korokelattiaa.\nAsiakas voi itse mitoittaa tai tehdä mitoitusesityksiä, niiden vaikuttamatta hintaan.\n6. Kysymys: MITEN KEHO REAGOI INFRAPUNALÄMPÖÖN - KEHON SYVÄPUHDISTUS\nKehon puhdistaminen kuona-aineista on välttämätöntä erilaisten tautien ja terveysriskien ehkäisemiseksi. Infrapunajärjestelmä tarjoaa laajan valikoiman mahdollisuuksia, jotka ovat perinteisen lääketieteen ulkopuolella. Mutta jo pelkkä säännöllinen infralämpöhoitotilan käyttö on tehokas, helppo ja halpa ratkaisu.\nIhmisen hikoilu infralämpötilassa on tutkittu ja vertailtu tavallisen saunan vaikutukseen.\nIhmisen hikoilun tutkimuksessa, infralämpöhoitotilassa käynnin aikana seuraavat komponentit on löydetty hiestä: lyijy 84 mg, cadmium 6,2 mg, nikkeli 1,2 mg, kupari 0,11 mg, natrium 0,84 g.\nTutkimuksessa oli selvitetty hikoilun määrää ja elimistön kykyä poistaa haitallisia aineita sekä perinteisessä saunassa, että infralämpöhoitotilassa. Tulokset ovat osoittaneet, että infaralämpöhoitotilassa käynnin aikana oli poistunut kaksi kertaa enemmän hikeä ja kolme kertaa enemmän haitallisia aineita. Tämä tarkoittaa, että infralämpöhoitotilan kyky poistaa haitallisia aineita on kuusi kertaa perinteisen saunan tehoa parempi.\nAmerikan lääketiedeyhdistyksen lehden mukaan jopa yksi infrahoitokerta voi polttaa yhtä paljon kaloreita kuin 30 minuutin juoksulenkki.\nJuokseminen ja soutaminen, jotka molemmat ovat parhaiten kaloreita polttavia lajeja, voivat polttaa 600 kcal puolessa tunnissa. Keho polttaa 0,586 kcal aina kun se tuottaa yhden gramman hikeä. Puolen tunnin oleskelu syvälämmössä infrahoitotilassa, normaalipainoinen ihminen voi hikoilla pois 300 kcal eli saman kuin olisi juossut 3 – 5 km.\nParhaimmillaan infrahoitotilassa voi polttaa jopa 600 – 800 kcal puolessa tunnissa. Veden menetys korvataan juomalla, mutta menetettyjä kaloreita ei korvata.\nSeuraavassa kaloritaulukko siitä montako kilokaloria normaali 75 kg painava henkilö polttaa 30 minuutin liikunnassa:\nSoutu (täydellä voimalla); 600\nUinti (kroolityylillä); 300\nPyöräily (15 km/tunti); 225\nInfrahoitotila voi olla merkittävä tekijä painon pudotuksessa ja sydämen voimistamisessa. Tämä voi olla helppo ja arvokas tapa niille ihmisille, jotka eivät voi jostain syystä harrastaa liikuntaa ja haluavat kuitenkin pitää painonsa kurissa.\nInfrahoitotiloja on Keski-Euroopassa käytetty kauneudenhoidossa selluliittien eliminoimiseen.\nKoska syvälämpösäteily lämmittää kolme kertaa syvemmältä kuin tavallinen sauna sen teho selluliitin vähentämisessä on monta kertaa tehokkaampi.\nSelluliitti on geelimäistä ainetta, joka koostuu rasvasta, vedestä, ja jäämistä, jotka ovat jääneet ihon alla oleviin pieniin taskuihin.\nInfrahoitotilan syvälämpö voi auttaa irrottamaan tämän tapaiset jäämät hien mukana.\nEurooppalaiset kauneus asiantuntijat vahvistavat, että syvälämpö voi lisätä minkä tahansa antiselluliittiohjelman vaikutusta, koska lämpö imeytyy ainakin kaksi kertaa syvemmälle ihoon ja lämmittää soluja 10 kertaa tehokkaammin kuin tavallinen sauna.\nPuhdistaa ihoa, parantaa ulkonäköä, ehkäisee ihon verenpurkaumia.\nParantaa ihon verenkiertoa ja aineenvaihduntaa stimuloiden siten ihosolujen uudistumista. Iho pehmenee ja myös sen jäntevyys ja kimmoisuus lisääntyvät sekä ihon väri paranee.\nKliiniset kokeet näyttävät myös aknen, ekseemien, psoriasiksen, ihon palovammojen ja haavojen parantuvan infrapunahoidon käytön yhteydessä tavallista nopeammin.\nInfrapunahoito nopeuttaa myös selluliitin vähenemistä vartalon ongelmakohdista.\nIkääntyvien ihmisten iho kaipaa usein hoitoa, joten infrapunahoito on sitä parasta.\nInfralämpöhoitotilan syvälämpö nostaa kehon lämpötilaa ja saa aikaan keinotekoisen kuumeen. Kuume on kehon luonnollinen tapa vahvistaa ja kiihdyttää vastustuskykyä, jota tarvitaan silloin kun on saanut jonkin tartunnan. Noin 38,5 C asteessa virukset ja bakteerit tuhoutuvat. Parantunut vastustuskyky yhdistettynä hikoilun mukanaan tuomaan parantuneeseen myrkkyjen ja jäämien eliminointiin parantaa terveydentilaa ja tautien vastustuskykyä.\nStimuloi imusolmukejärjestelmää ja nostaa vastustuskykyä.\nVaikuttaa myönteisesti unihäiriöihin\n** nopeuttaa palautumista\n** nopeuttaa hapenpuutteen tasoittumista\n** parantaa verenkiertoa\n** lievittää lihasjännitystä ja kipua\n** parantaa lihasten jäntevyyttä ja kehittyvyyttä\n** parantaa nivelten taipuvuutta ja liikkuvuutta\n** nostaa kasvuhormonitasoja\n7. Kysymys: MILLOIN INFRAPUNALÄMPÖ EI SOVELLU?\nInfrapuna -- syvälämpö ei sovellu jos\nMikäli olet sairas tai epätietoinen terveydentilastasi tai käytät lääkityksiä, kysy lääkäriltäsi tai farmaseutilta sopiiko infrapunahoito Sinulle. Kysy lääkevaikutuksien mahdollisista muutoksista IP-energian takia.\nMikäli Sinulla on sydämentahdistin, metallilevyjä, tekoniveliä tai muita kirurgisia implantaattia, on infrapunahoidon käytöstä aina neuvoteltava lääkärin kanssa. Ne yleensä heijastavat IP-säteilyä ja ne eivät lämpene. Jos kuitenkin tunnet kipua, Sinun tulee lopettaa infrahoito.\nSinulla on ; sydänverisuoniston vajaus, sydänsairaus, verenkiertohäiriö, veren hyytymishäiriö, tuntoaistin vajavuus, tuntoaistin ja ilmaisukyvyn vajavaisuus.\nOlet raskaana maksimi turvallinen lämpöhoitoaika 6 minuuttia.\nSinulla on paha tulehdus ( bursiitti, artriitti, tendoniitti ) tai olet nyrjäyttänyt raajan. Nyrjähdyksen jälkeen ensimmäiset 48 tuntia ovat aikoja jolloin syvälämpöä ei tule käyttää tai kunnes turvotus on laskenut.\nSinulla on silikoni implantaatit. IP-säteily imeytyy silikoniin, silikoni implantaatit voivat IP-säteilyn vaikutuksesta lämmetä. Silikoni sulaa yli 200 C asteen lämpötilassa, joten IP-säteilyn ei pitäisi olla haitallinen, mutta silti on hyvä keskustella lääkärin kanssa.\nSyöpäsairauksia sairastavan pitää myös neuvotella lääkärinsä kanssa ennen infrahoitoa.\nTutkimuksissa ei ole todettu mitään kielteisiä vaikutuksia. Henkilöiden, joiden saunomista on muutenkin rajoitettu esim. sydän- tai iho-oireiden takia, tulee olla varovainen myös käyttäessään infrapunahoitoa ja syvälämpöä.\nKoko kehoa koskevan lämpökäsittelyn jälkeen normaalin lämpötilan palautuminen kestää noin 30 minuuttia. Älä mene kylmään suihkuun !\nMiksi infrapunalämpö on niin tehokasta ?\nInfrapunahoitotilan lämpö on samaa kuin auringon lähettämä lämpö. Se on myös samaa kuin kehomme tuottama lämpö esim. liikunnan seurauksena.\nPitkäsäteinen infrapuna menee syvälle kehoon ja muuttu valoenergiasta lämpöenergiaksi.\nTutkimukset ovat osoittaneet että altistuminen infrapunasäteille tekee saman vaikutuksen kuin liikunta. Syvälämpösäteet menevät kehoon 3 – 5 cm syvyyteen. Sydämen lyöntitiheys kohoaa ja verenkierto vilkastuu. keho viilentää itseään tuottamalla hikeä ja sydän pumppaa verta nopeammin.\nVerrattuna tavalliseen saunaan infrapunalämpö tuottaa 2 – 3 kertaa enemmän hikeä. Vaikka hikoillen menetetty neste korvataan veden juonnilla, kaloreita ei korvata.\nAsiantuntijat sanovat että syvälämpösäteily vie tehokkaasti myrkyt kehosta poistamalla rasvaa jota tarvitaan myrkkyjen laimentamiseen. Syvälämpö liuottaa rasvan hikeen, joka vie sen pois kehosta.\n8. Kysymys: Auttaako infrapunasauna minua laihtumaan?\n10. Kysymys: Kuinka usein ja miten kauan voin saunoa infrapunasaunassa?\n11. Kysymys: Miksi infrapunalämpö on niin ainutlaatuista?\n12. Kysymys: Miten syvälämpö toimii?\n13. Kysymys: Onko infrapunasäteily vaarallista?\n14. Kysymys: Parantaako infrapunasauna suorituskykyä?\n15. Kysymys: Kuinka paljon infrapunasauna kuluttaa sähköä?\nOlemme laskeneet, että jos lähes kaikkiin Suomessa olevaan 3,2 miljoonaan saunaan asennettaisiin infrapunalämmittimet ja näitä käytettäisiin sähkökiukaiden asemesta, olisi sähkön säästö sitä luokkaa, että YKSI YDINVOIMALA voitaisiin sulkea tai jättää rakentamatta!\nAsenna esim 3 - 6 kpl kotimaisia Duetto-lämmittimiä ja nojausritilät ja säädin.\n17. Kysymys: Mikä on infrapunasaunan hintataso tänäpäivänä ?\nKuitenkin jos infrapunasauana asennetaan julkisiin tiloihin, joissa käyttö on päivittäistä ja jatkuvaa, on syytä harkita tiloihin suunnitellun Saunakeskus - infrasaunan hankintaa. Tämä siksi että Saunakeskus saunat voidaan varustaa Emotec - säätölaitteella, joka mahdollistaa saunan käytön ajastuksen säännöllisin ajoin päivittäin ja saunaa ei tarvitse uudelleen käynnistää päivän mittaan kun siellä käy jatkuvasti asiakkaita.\nMittatilaussaunat tehdään asiakkaitten toiveitten mukaisina ja niiden hinnat muodostuvat noin 1000:-/henkilö saunan tilavuuudesta riippuen.\n18. Kysymys: Missä voin kokeilla infrapunasaunaa?\nKatso www.saunakeskus.fi sivuilta kuntosalit, joilla on infrapunasauna.\nNetistä surffaamaalla löytyy lisää kokeilupaikkoja.\n19. Kysymys: Usein kysyttyä\n20. Kysymys: Käytän verenohennuslääkettä - voinko saunoa\n21. Kysymys: Saako asennustöistä kotitalousvähennystä?\n2013 - Kotitalousvähennys yritykselle maksetusta työkorvauksesta ( pdf, 398 kt)\n22. Kysymys: Onko haittapuolia?\nKysymys STUK:n sivuilla on seuraava kysymys ja vastaus:\nOlen hankkimassa kotiini infrapuasaunaa. Olen löytänyt runsaasti aineistoa sen terveellisistä vaikutuksista, negatiivista vaikutuksista ei puhuta missään. Onko sen tuottama säteily ihmiselle terveellistä päivittäin käytettynä? Lisääkö se riskiä sairastua syöpään tai muuhun säteilysairauteen? Onko sen säteilyn vaikutuksia tutkittu maailmalla?\nTämän hetkisen tiedon mukaan infrapunasaunasta ei aiheudu normaalissa käytössä erityisiä terveysriskejä. Infrapuna- eli lämpösäteilyssä niin kuin kaikessa säteilyssä liiallinen voimakkuus voi olla haitallista, mutta näyttää siltä, että saunojen valmistajat ovat osanneet mitoittaa lämmönlähteensä oikein, jotta haittoja ei synny. Kansainvälisen asiantuntijatoimikunnan lausunnossa on varoitettu sydän- ja verenkiertoelinten kautta oireilevia ja voimakasta kipua tuntevia kääntymään lääkärin puoleen. Tämä koskee myös perinteisiä saunoja. Infrapunasauna ei altista syövälle.\nIR-säteilyn on todettu lievittävän kipua laajentamalla ääreisverisuonia. Tästä syystä IR-lamppuja onkin käytetty jo kauan erilaisten lihas- ja nivelongelmien hoidossa. IR-saunan käyttö on suosittua sen subjektiivisten rentoutus- ja virkistysvaikutusten takia.\nParvekelämmittimistä tulee periaatteessa sama lämpösäteilyä kuin infrapunasaunoissa käytettävistä säteilijöistä. Joka tapauksessa kannattaa aina noudattaa annettuja käyttö- ja varo-ohjeita.


Confetin Joulublogi: lokakuuta 2009\nLahjaidea - pikkuleipien näpertäjälle\nIntohimoiselle pikkuleipäleipurille valikoimastamme löytyy ihania lahjaideoita!\nKurkista joulupuotiimme ja tilaa vaikka pikkujoululahjaksi!\nLähettänyt Confetti klo 14.32 Ei kommentteja:\nJoulupäivän tai välipäivien aamuina maistuvat ihanan herkulliset amerikkalaiset pannukakut!\nPaista pannukakut ihanassa jouluisessa pannussa, saat söpön kuvan pannukakkuun.\nPannukakusta voi kurkata vaikka jouluporo, nämä ovat lasten mieleen!\n1,5 / 2 dl sinistä maitoa\nSekoita kaikki muut ainekset keskenään paitsi kananmunanvalkuaiset. Maidon määrä siis riippuu siitä millainen taikinasta tulee, säätele sitä siis maidolla. Taikina saa olla aika paksua.\nVatkaa kananmunanvalkuaiset löysäksi vaahdoksi ja nostele varovasti muiden ainesten sekaan.\nPaista pannukakut pannukakkupannulla molemmilta puolilta kauniin ruskeaksi. Paistamiseen sopii parhaiten juokseva margariini.\nTarjoile heti pilkottujen hedelmien/marjojen, vaahterasiiparin sekä paksun vaniljakastikkeen kera.\nLähettänyt Confetti klo 14.26 1 kommentti:\nTunnisteet: Pikkunaposteltavaa, Suolaiset\nItsenäisyyspäivää juhlitaan arvokkaasti hiljentymällä koteihin.\nAnnamme vinkin juhlakakun koristeluun. Täytteisiin suosittelemme puhtaita, talveen sopivia luonnon makuja; mustikkaa, lakkaa, karpaloa tai puolukkaa mutta jätämme Sinulle vapaat kädet täytteisiin sekä kakun muuhun koristeluun.\nValmista silikonimuotilla valkoisesta sokerimassasta leijonia koristamaan juhlakakkua.\nPaina valkoinen sokerimassa tomusokerilla jauhotettuun silikonimuottiin kevyesti sormilla. Vinkki! Katso käyttöohjevideomme silikonimuottien käytöstä!\nLeikkaa esim. raapalla ylimääräinen massa pois muotista. Pullauta koriste ulos muotista.\nTöpsöttele tuuhealla siveltimellä kullan sävyistä kristallipulveria leijonan pinnalle. Kullan sävyjä valikoimassamme on useita, joten valitse kattaukseesi sopivin sävy!\nAsettele leijona-koristeet juhlakakun pinnalle ja nauti läheisiesi seurassa suussa sulavasta kakusta!\nLähettänyt Confetti klo 13.54 1 kommentti:\nTunnisteet: Itsenäisyyspäivän tarjoilut, Kakunkoristeet\nIhana maustekakun tuoksu huumaa jouluna!\nNordic Ware:n ihanaan vuokaan leivottuna maustekakku saa juhlallisen ulkonäön.\nloraus laadukasta konjankkia (voi jättää myös pois)\nLisää kananmunat yksitellen ja sekoita hyvin.\nSekoita keskenään kaikki kuivat aineet ja lisää ne taikinan joukkoon. Lisää myös konjakki sekä kuohukerma. Sekoita nopeasti tasaiseksi.\nKaada taikina voilla voideltuun ja vehnäjauhoilla voideltuun vuokaan ja paista noin 175 asteessa kunnes kahvikakku alkaa irtoamaan vuoan reunoilta. Yleensä kahvikakun paistoaika on noin 50 minuuttia. Voit välillä kokeilla kahvikakun kypsyyttä paistotikulla.\nHalutessasi voit vielä hunnuttaa kahvikakun siivilöidyllä tomusokerilla.\nLähettänyt Confetti klo 13.42 3 kommenttia:\nVanhan ajan joulutortut\nJoulun klassileivonnaiset, joulutortut maistuvat parhaimmilta itse tehdystä taikinasta. Erilaisia taikinaohjeita on varmaan yhtä paljon kuin tekijöitänkin, Confetin suosikki on mummola-aikojen vanha ohje.\nKaulitse taikina noin vajaan sentin paksuiseksi, leikkaa tähtitortun muotoon ja lisää keskelle omatekoista luumuhilloa. Voitele halutessasi joulutortut kananmunalla.\nPaista joulutorttuja noin kiertoilmauunissa noin 190 asteessa kunnes saavat väriä.\nJoulutortut voi leipoa myös ihanaan puolikuun muotoon käyttämällä apuna pitsireunaista muottia.\nLähettänyt Confetti klo 13.33 4 kommenttia:\nViime vuoden ET-lehteen toimittaja pyysi kehittelemään jouluisen kakun ja mieleeni tuli heti kirpakka karpalo ja ihanan pehmeä piparkakku. Siitä idea lähti moussekakkuun. Tässä oma näkemykseni koekakun muodossa.\nKakkupohjana viiden munan kakkupohja (saman verran munia, vehnäjauhoja ja sokeria + 1 tl leivinjauhetta)\n200 g tuoreita karpaloita\n6 isoa ja paksua piparkakkua\nKuorruttamiseen ja koristeisiin:\n1 kg valkoista sokerimassaa\n1 dl vaahdotettua vispikermaa\nPaista kakkupohja ja anna sen jäähtyä. Leikkaa kakkupohja kolmeksi levyksi.\nLämmitä tuoreita karpaloita hetki mikrossa ja paseeraa siivilän läpi.\nMurskaa piparkakut hienoksi jauhoksi huhmareessa.\nVaahdota vispikerma ja jaa se kahteen osaan.\nSekoita toiseen osaan vispikermaa karpalomelba sekä sihdattu tomusokeri ja toiseen osaan hieno piparkakkujauhe.\nSulata kiehuvassa vesitilkassa liivatteet ja kaada varovasti norona puolet toiseen mousseen ja puolet toiseen.\nAseta irtopohjavuoan tai pyöreän rengasvuoan pohjalle kakkulevy ja kostuta se esim. alkoholittomalla omenasiiderillä. Lusikoi päälle karpalomousse.\nLisää karpalomoussen päälle toinen kakkulevy ja kostuta se. Lusikoi toisen kakkulevyn päälle piparkakkumousse.\nNosta päällimmäiseksi kolmas kakkulevy ja kostuta se kevyesti.\nNosta moussekakku hyytymään viileään noin tunnin ajaksi.\nKaulitse noin 750 g valkoista kaulittavaa sokerikuorrutetta sihdatun tomusokerin avulla noin vajaan sentin paksuiseksi levyksi.\nSivele kakun pinta ja reunat ohuelti vaahdotetulla vispikermalla.\nNosta kaulittu sokerikuorrute isoa kaulinta apuna käyttäen kakun päälle ja tasoita kakun pinta ja reunat kakunpinnan siloittajalla tai puhtaalla kämmenellä..\nLeikkaa pizzaleikkurilla kakun alareunasta ylimääräinen kuorrute pois.\nLaita kakku tekeytymään viileään ja valmista lumihiutaleleikkurilla tai tähti-piparkakkumuotilla kakun koristeita kaulittavasta sokerikuorrutteesta.\nAnna koristeiden kovettua hetken ja sivele siveltimellä koristeiden pinnalle ihanasti kimaltelevaa kristallipulveria.\nAsettele koristeet limittäin pieneksi keoksi kakun keskelle.\nVinkki! Jos haluat vahvistaa piparkakkumoussen sävyä, lisää joukkoon ihan vähän ruskeaa elintarvikeväriä.\nTunnisteet: Joulun jälkiruokakakut\nPikkujoulupöytään tai Joulun välipäivien iltanaposteltavaksi voit kattaa ihania herkkuja, joita vieraat voivat napostella ihanilla koristetikuilla, joita valikoimastamme löytyy useita erilaisia.\npieniä salami- tai pepperoni-makkaran paloja\nerilaisia juustoja (esim. punaviinicheddaria, kermaisia juustoja, Goudaa, sinihomejuustoa ym.)\nNäitä kaikkia ihania herkkuja voit poimia koristetikuilla ja nauttia glögin tai punaviinin kera.\nLähettänyt Confetti klo 13.24 Ei kommentteja:\nPikkujouluihin sopivia, nopeasti valmistettavia herkkupaloja ovat Aura-piparipyörteet. Nämä syntyvät käden käänteessä vaikka arki-illan juhliin!\nKaulitse sulanut piparkakkutaikina levyksi ja ripottele sen pinnalle runsaasti Aura-juustomurua.\nKierrä rullalle, kuten kääretorttu ja leikkaa noin reilun sentin paksuisia siivuja. Aseta siivut leivinpaperille leivinpellille ja paina niitä kasaan hieman puhtaalla kämmenellä. Paista pyörteitä noin 190 asteessa kunnes pinta saa hieman väriä.\nAnna pyörteiden jäähtyä rauhassa ja tarjoa pikkujouluherkkuina tai Jouluaaton tunnelmallisena iltana kynttilän valossa punaviinin/glögin seurana.\nLähettänyt Confetti klo 13.17 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Pikkujouluherkkuja, Pikkunaposteltavaa\nPikkujouluissa, aattoillan myöhäisinä tunteina, välipäivinä ja uutena vuotena maistuvat pienet suolaiset herkut kaiken makean lomassa.\nIhanan valkosipuliset lihapasteijat vievät kielen mennessään!\nNypi pehmeä voi ja jauhot. Lisää maitorahka nopeasti sekoittaen joukkoon. Älä vaivaa liikaa!\nAnna taikinan levätä kylmässä muutama tunti.\nJos haluat lehteviä pasteijoita, kauli ja taittele taikina 3-4 kertaa ja anna välillä levätä kylmässä.\nvalkosipulia (oman maun mukaan kynsiä)\nKeitä puuroriisi lähes kypsäksi. Paista jauheliha ja mausta suolalla sekä mustapippurilla.\nSekoita kulhossa keitetty ja valutettu riisi, jauheliha, puristetut valkosipulin kynnet sekä kananmuna.\nKaulitse rahka-voitaikina levyksi, leikkaa noin 10 cm nauhoiksi ja neliöksi (koko noin 10cm x 10xm).\nLusikoi täytettä neliön toisen kulman puolelle, sivele reunat vedellä ja taita kolmioksi. Pistele haarukalla reunat kiinni ja pistä vielä muutama ilma-aukko pasteijan pinnalle haarukalla.\nVoitele halutessasi pasteijat kanamunalla ja paista kiertoilmauunissa 190 asteessa kunnes pinta saa väriä.\nLähettänyt Confetti klo 13.01 Ei kommentteja:\nJoulun pakkaspäivinä, pulkkamäen jälkeen maistuu itse tehty herkkukaakao.\nAikuisille voit kaakaon sekaan lurauttaa maun mukaan Amaretto-likööriä tai konjakkia.\ntummaa suklaata tai maitosuklaata maun mukaan\nAmarettoa tai konjakki (vain aikuisille!)\nKuumenna sininen maito kiehuvaksi ja paloittele siihen joukkoon suklaa.\nAnna suklaan sulaa kuumaan maitoon ja lisää joukkoon Amaretto/konjakki.\nKaada juoma lasiin ja valuta pinnalle vielä vaahdotettua vispikermaa.\nLähettänyt Confetti klo 22.25 Ei kommentteja:\nSitruunainen kahvikakku suklaisella yllätyksellä\nJoulun jälkiruokapöydässä yllätät ihanan raikkaalla sitruunaisella kahvikakulla, joka kätkee sisälleen suklaisen yllätyksen!\nSitruunainen kahvikakku suklaisella yllätyksellä:\npieni pussillinen raastettua sitruunankuorta tai 1 sitruunan raastettu kuori\nVatkaa kananmunat, sokeri, suola ja sitruunankuori kuohkeaksi vaahdoksi.\nSekoita vaahtoon sula rasva sekä vehnäjauhot, joihin on sekoitettu leivinjauhe.\nKaada taikinaa voideltuun ja jauhotettuun vuokaan hieman vajaaseen 2/3 osaan asti.\nAseta voideltu tunneli siten, että taikina selvästi koskettaa tunnelia ja taikina nousee hieman tunnelin seinämää ylös, ei kuitenkaan paljoa. Kakulla täytyy olla vielä kohoamisvaraa.\nPaista kakku noin 175 asteessa kunnes se alkaa hieman irtoamaan reunoista ja tikulla kokeiltaessa kakku on kypsä.\nAnna kakun hetken levähtää ja poista tunneli.\nKumoa kakku nähdäksesi, että se irtoaa hyvin. Näissä Nordic Waren vuoissa ei ongelmia yleensä synny, koska vuoka on erittäin laadukas ja pinnoitettu non-stick pinnoitteella.\nKumoa kakku takaisin vuokaansa täyttöä varten.\nRouhi tumma suklaa veitsellä pieniksi paloiksi ja laita liivatteet likoamaan kylmään veteen.\nVaahdota 2 dl vispikermaa.\nLisää kattilaan 1,5 dl vispikermaa, sokeri ja keltuainen. Keitä seosta pohjaa myöten sekoittaen, kunnes sakenee. Älä kiehuta liian pitkään.\nSulata liivatteet seokseen ja lisää myös suklaarouhe pienissä erissä sekoittaen.\nAnna seoksen jäähtyä kädenlämpöiseksi ja kääntele kermavaahto varovasti joukkoon.\nNyt voit kaataa seosta kahvikakkuun syntyneeseen uraan. Ihan koko tämä annos suklaamoussea uraan ei välttämättä mahdu, joten kaada loput vaikka annoskuppeihin ja nautiskele myöhemmin.\nNosta kahvikakku vuoassaan kylmään jähmettymään.\nLähettänyt Confetti klo 21.02 Ei kommentteja:\nJouluaterian päätteeksi, illan tunneille sopii ihanan täyteläinen suklaajuustotorttu. Tämä ihana klasikko vie kielen mennessään!\n10 isoa digestive-keksiä (voit kokeilla myös pipareita!)\nMurskaa keksit huhmareessa ja sekoita joukkoon pehmeä voi.\nPainele keksi-voiseos irtopohjavuoan (noin 24cm halkaisija) pohjalle. Pane pohja kylmään siksi aikaa kun teet täytteen.\nSekoita juusto pehmeäksi kulhossa ja lisää joukkoon puolet sokerista, vaniljasokeri sekä keltuaiset. Sekoita hyvin.\nVaahdota valkuaiset ja loppu sokeri vaahdoksi, vaahdota myös vispikerma.\nLisää juustomassaan ensin sula suklaa ja varovasti käännellen valkuaisvaahto sekä vispikerma. Kaada seos pohjan pälle.\nAnna tortun hyytyä pakastimessa mielellään yön yli. Ota torttu sulamaan noin vartti ennen tarjoilua.\nVoit tarjoilla tortun sellaisenaan, sulalla suklaalla koristeltuna, mansikkamelban kera tai suklaalastujen kera.\nVinkki! Uutta makua torttuun saa käyttämällä esim. kahvi- tai kermaliköörejä makuna tai lisäämällä hieman hasselpähkinärouhetta täytteeseen.\nLähettänyt Confetti klo 20.50 Ei kommentteja:\nJoulun klassikkopikkuleivät, lusikkaleivät maistuvat jälkiruokapöydässä. Lisää talvinen tunnelma pikkuleipiin tomuttamalla tomusokeria pinnalle.\nLaita kiertoilmauuni lämpeämään noin 200 asteeseen.\nSulata voi kattilassa ja anna hieman saada väriä, voi ei saa kuitenkaan ruskistua. Ota kattila pois liedeltä ja sekoita joukkoon sokeri.\nSekoita jauhot, vaniljasokeri ja leivinjauhe keskenään. Sekoita jauhoseos jäähtyneeseen voi-sokeriseokseen.\nOta taikinaa teelusikalla ja painele sormin taikina lusikan "kuppiin". "Vapauta" sormin tai toisen teelusikan avulla taikina lusikan kupista leivinpaperin päälle.\nPaista lusikkaleipiä noin 6-8 minuuttia, lusikkaleivän pinta ei saa ruskistua paistonkaan aikana. Anna lusikkaleipien jäähtyä ritilän päällä.\nLusikoi vadelmamarmelaadia lusikkaleivän tasaiselle pinnalle ja aseta toinen lusikkaleipä päälle kanneksi. Sihtaa päälle tomusokeria.\nLähettänyt Confetti klo 20.28 Ei kommentteja:


Nohterin talo - Salon Kohteet\nNohterin talon Länsirannan ja Mariankadun kulmauksessa rakennutti v. 1902 rautatienkirjuri Ruben Nohteri. Runsain puuleikkauksin ja nikkarityylisin yksityiskohdin koristellun rakennuksen suunnitteli Otto Dahl. Rakennus on säilynyt pääosin alkuperäisessä asussa. Nohterin talossa oli alun alkaen kaksi kolmen huoneen ja keittiön asuinhuoneistoa. Vuonna 1979 rakennus päätyi kaupungin omistukseen ja v. 1988 lähtien se on ollut musiikkiopiston käytössä.


Lähettänyt Kirppisrakkautta Eeva klo 18.58\nVintageinteriorxx 15. tammikuuta 2017 klo 10.57\nNo on kyllä todellinen mekko ihanuus, niin suloinen ja hintakin tosiaan todella edullinen. Onnittelut löydöstä <3\nKirppisrakkautta Eeva 15. tammikuuta 2017 klo 13.54\nKiitos! Mekossa kohtaavat halpa hinta ja kauneus mukavasti.\nHanna / Kauniin harmaa 15. tammikuuta 2017 klo 19.35\nAivan ihana mekko <3 !! Sun vaatelöydöt on muutenkin kateutta herättäviä :)\nKirppisrakkautta Eeva 15. tammikuuta 2017 klo 20.01\nKiitos Hanna! Kiva kuulla, että myös muut mun vaatelöydöt herättää ihastusta!


Lukkoperä toimimaan ! ja oikeat öljyt Omega B2 - Opel Club Finland (OCF)\nLiittynyt: 10 Syys 2011, 18:59\nViesti Kirjoittaja omena-b2 » 15 Touko 2012, 16:49\nAutoliikkeen selvityksen jälkeen paljastui että autossa on sittenkin lukkoperä\nmutta talvella sen olemassaoloa ei kyllä huomannut\nEli joko perä on joskus vaihdettu tai perän öljyt pitäisi uusia\nTunnistaako tuota lukkoperää mitenkään ulkopuolelta ?\nMikä on paras öljy perään ? täällä on ollut juttua että GM öljyä ei pitäisi käyttää ???\nmiten tuo uuden öljyn vaihto tehdään tarviiko perää irroittaa tms , pitäiskö tuo perä puhdistaa jotenkin vanhasta öljystä vai riittääkö vanhan valutus pois ja uusi öljy ja lisäaine vaan tilalle ?\nOmena 2.5 TD 2001\nViesti Kirjoittaja Nizuxiini » 15 Touko 2012, 17:02\nLainaanpas tätä aihetta. Itselläkin on menossa peräöljyt vaihtoon. A-omegasta, niin tossaha on toi iso murikka.\nMeenkö mä vaan vaihtoliikkeeseen ja sanon että uudet ölpät sinne? Mites se ihmeen lisä-aine. Mistä sen saa ostettua? Esim joku Fixus tjsp?\nViesti Kirjoittaja omena-b2 » 15 Touko 2012, 17:07\nNizuxiini kirjoitti: Lainaanpas tätä aihetta. Itselläkin on menossa peräöljyt vaihtoon. A-omegasta, niin tossaha on toi iso murikka.\nkitkalukko perä tarvitsee lisäainetta öljyn sekaan että toimisi ....\nViesti Kirjoittaja jariz » 15 Touko 2012, 17:08\nKyllä mulla on ainakin toi GM:n oma peräöljy+lisä-aine toiminu hyvin. Helpoin homma on toteuttaa niin että otat perän takakannen alimman pultin irti ja poraat kierteitä pienemmällä terällä reiän. Sieltä saa öljyt kätevästi valutettua. Sitten vaan uutta öljyä lisä-aineineen täyttöaukosta. Voihan sieltä laskea öljyä jonkunverran läpi että tulee vanhat kunnolla ulos. Noin mä sitä lähtisin koittamaan elvyttää.\nViesti Kirjoittaja putkikardaani » 16 Touko 2012, 00:24\ngulf lsd peräöljy ja gm:ltä lisäaine sekaan jos haluaa maksaa noin 4 egee purkki\nViesti Kirjoittaja kcl » 16 Touko 2012, 08:21\nItse laitoin Mobilin lukkoperäöljyä sellaisenaan, en tiedä menikö pieleen vai ei mutta kitkalukollisiin on "maailman sivu" laitettu noita kitkalukkoöljyjä (LS/LSD lisämerkintöjä tjsp). Opelin logiikka lienee ollut että sama öljy käy kaikkiin mutta lukollisiin lorautetaan lisäaine eri pullosta, ei mee pullot sekaisin jne...\nViesti Kirjoittaja Dougherty » 17 Touko 2012, 12:00\nMulla meni Redlinen 75W-90 GL5+ öljy b2 omegan kitkalukkoperään ja hyvin on pelannu. Siinä on se kitkanmuunto lisäaine valmiiks sekotettuna. Ennen vaihtoa meinas käännöksissä sisäkaarteen puoleinen pyörä vähä hangata vastaan, nyt ei ongelmaa. Jäätiköllä ja lumihangessa lukon toiminta on semmosta nypyttävää, etenki jos ei kunnolla polkase kaasua.\nViesti Kirjoittaja Rookeri » 17 Touko 2012, 12:03\njariz kirjoitti: Kyllä mulla on ainakin toi GM:n oma peräöljy+lisä-aine toiminu hyvin. Helpoin homma on toteuttaa niin että otat perän takakannen alimman pultin irti ja poraat kierteitä pienemmällä terällä reiän. Sieltä saa öljyt kätevästi valutettua. Sitten vaan uutta öljyä lisä-aineineen täyttöaukosta. Voihan sieltä laskea öljyä jonkunverran läpi että tulee vanhat kunnolla ulos. Noin mä sitä lähtisin koittamaan elvyttää.\nJaa siis minne poraa reiän? Vois meinaan kun perän vaihdan lukkoperään nii tehdä valmiiks tommonen öljynvaihtoreikä siihen.\nViesti Kirjoittaja Paska Omena » 17 Touko 2012, 12:22\nPoraa sitä pultinkoloa syvemmäksi. Ja nyt rupesin miettimään että miksen ite tehny samaa samalla kun vaihdoin perän\nViesti Kirjoittaja Rookeri » 17 Touko 2012, 12:34\nNiijoo, se puhkee sit kun tekee riittävän syvän? Toisaalta jos tekis takakanteen oman reiän ja siihe kunnon tulppa kupariprikalla?\nViesti Kirjoittaja Paska Omena » 17 Touko 2012, 12:50\nJoo pitäis puhjeta. Jos siinä kannessa on sopiva kohta mihin saa reiän tehtyä niin luulis sen olevan parempi kun tuo pultinkolopatentti. Mutta saako sen siihen tarpeeksi alas että saa kaikki öljyt valutettua ulos..?\nViesti Kirjoittaja putkikardaani » 18 Touko 2012, 00:16\nb omegan kopassa ei taida olla niin tasasta kohtaa mihin tehdä ylimääräisiä reikiä ota 4-5mm pora ja poraa jompikumpi alin reikä läpi.\nhelpottaa elämää kummasti.\nsuurin syy ton lukon hajottamiseen on väärä öljy ja se ettei niitä kukaan tajua vaihtaa.\nViesti Kirjoittaja jariz » 08 Loka 2012, 17:06\nEli tollanen Mobil LS 75W-90 öljy ei tartte enään sitä lisäainetta? Toimiiko "paremmin" kuin GM:n oma öljy?\nViesti Kirjoittaja Kobbel » 08 Loka 2012, 17:10\njariz kirjoitti: Eli tollanen Mobil LS 75W-90 öljy ei tartte enään sitä lisäainetta?\nSisältää jo valmiiksi, joten ei tarvitse.\njariz kirjoitti: Toimiiko "paremmin" kuin GM:n oma öljy?\nOman Ompun perässä tuo Mobil Mobilube SHC LS 75W-90 ei toiminut ( ilmeisesti sitä tarkoitat ? ), vaan jouduin sitten hakemaan GM omat öljyt ja lisäaineet, jonka jälkeen perän rutinat loppuivat.\nViesti Kirjoittaja jariz » 08 Loka 2012, 17:12\nSelvä. Eli opelin omat litkut haettava. Laitoitko yhden vai kaksi lisäaine purkkia?


Kemijärven moottorikelkkamuseo on ainutlaatuinen Suomessa ja myäs Euroopassa. Kemijärven Moottorikerhon alajaosto tunnetaan 'Homenokat -nimellä. Ensimmäisenä isompana hankkeena homenokilla oli kunnostaa Bombardier -lumikiitäjä. Kiitäjällä on aikanaan kuljetettu postia ja matkustajia Sevettijarvella. Lumikiitajaa on esitelty monissa tilaisuuksissa ja sillä on tilauksesta ajelutettu matkustajia. Myös Ummenajokas 1. vm-26 (vieressä kuvassa) on rakennettu uudestaan vanhaa kunnioittaen.\nMuseossa on esillä 87 kelkkaa sekä muuta aiheeseen liittyvää materiaalia. Kelkkoja on ostettu ja saatu lahjoituksina. Vanhoja kelkkoja on metsästetty tapahtumissa ja museoasiaa on viestitetty lehdistössä ja nyt myös televisiossa.\nMuseon tiloissa on korjaamo entisöintitöille. Museon kaikki kelkat on koeajettu ja ajokuntoisiksi todettu. Museon tiloissa on myös kylän papattajien karsina, joka on näyteikkuna kaikenlaisten vanhojen moottorien maailmaan.\nSuomen ensimmäinen kelkkakeksijä on ranualainen Matti Lohi. Hänen kehittämänsä Ummenajokas (vieressä kuvassa) vuodelta 1926 kulki DKV-moottorilla. Vuotta myöhemmin hän paranteli ajokastaan reen päältä ajettavaksi. Lohi käytti ajokastaan kulkemiseen, tavaroiden kuljetukseen sekä ahmojen hätyyttelyyn. Niihin aikoihin ahmat verottivat porokarjaa siinä määrin, että hätyyttely kovaäänisellä vempeleellä oli paikallaan. Hätyyttely onnistui ja se karkotti pedot ikiajoiksi Ranuan kairoilta.\nNykymuotoinen moottorikelkka keksittiin USA:ssa vuonna 1924. Carl Eliason sai patentin keksinnolleen vuonna 1927. Hänen keksimiään kelkkoja valmistettiin vähäisessä määrin aina 60-luvulle asti. Ratkaiseva kehitysaskel otettiin vuonna 1946, jolloin kehitettiin portaaton voimansiirto. Tämän keksinnön myötä edettiin pitkin harppauksin eteenpäin. Suomalainen moottorikelkkahistoria alkoi 60-luvulla. Suomeen saatiin vuonna 1961 ensimmäinen Ski-Doo moottorikelkka. Nämä kelkat olivat keveitä ja yksinkertaisia rakenteiltaan. Suomeen tuotiin USA:sta 60-70 -luvuilla useita kelkkamerkkejä, samoin Ruotsista.\nSuomalainen moottorikelkkojen valmistus alkoi Metaxonin toimesta Helsingissä. Ensimmäiset Lumiukko -kelkat valmistuivat vuonna 1966. Kotimaisia valmistajia 60-70 -luvulla olivat mm. Terhi, Fincat, Myski, Puhti, Dunder, Jupiter, Winha ja Lynx, jonka valmistus jatkuu edelleen.\nKemijärveläinen Kyösti Pöllänen keksi v. 1970 Lynxin taittuvan jatkoperän. Keksintö paransi kelkan lumessa kulkua merkittävästi.\nMoottorikelkkamuseo sijaitsee Kemijärvellä osoitteessa Varastotie 11. Museo on avoinna vain sopimuksen mukaan.\nLisätietoja Kemijärven alueesta ja moottorikelkkamuseosta löydät Kemijärven nettisivuilta. Helena Hietarinta - Mandart Entertainment


Sinä olet täällä: Etusivu / Arkistot 800 mm\nTaistele aavikoitumista kaivamalla reikiä autiomaassa\n23 / 04 / 2015 By Roger Pilon 22 Kommentit\nBurkina Faso - palauttaa kuivat maa-alueet kaivamalla reikiä autiomaassa zaï-menetelmällä. Sinä täytät nämä reiät orgaanisella aineella ja voilà! No, siinä on vähän! Annan sinun löytää itsesi. Kiitos Yacouba Sawadogo!\nFiled Under: Aavikoitumisratkaisut Tagged kanssa: 400 mm, 800 mm, Burkina Faso


Mahdollistaako ainutlaatuinen laite 3D-tulostetut talot Suomessa jo 2020-luvulla? - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nMahdollistaako ainutlaatuinen laite 3D-tulostetut talot Suomessa jo 2020-luvulla?\nJulkaistu 23.06.2015 19:53\n3D-tulostettu taloelementti Fimatec Oy:n 3D-tulostusta käsittelevässä tiedotustilaisuudessa Imatralla 23. kesäkuuta 2015. Str / Lehtikuva\nTekniikkaa talojen rakentamiseksi 3D-tulostamalla on kehitetty 90-luvulta saakka. Kehitysprojekteja on ollut ainakin Yhdysvalloissa, Hollannissa ja Kiinassa. Toistaiseksi menetelmät ovat olleet liian kalliita kaupalliseen käyttöön.\n– Laitteiden kehittäminen vaatii vielä paljon työtä, Aalto-yliopiston tulevaisuuden tuotantotekniikan professori Jouni Partanen sanoo.Yksi mahdollinen askel kehityskulussa otettiin tiistaina, kun imatralainen Fimatec Finnish Intelligent Module Apartments julkisti prototyyppinsä kokonaista seinää valmistavasta 3D-tulostimesta. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nYhtiön mukaan kyseessä on ainoa laite maailmassa, joka tekee samanaikaisesti ulko- ja sisäseinää, eristettä ja raudoitusta. Laitteen jatkokehityksessä ovat mukana Lujabetoni ja Konecranes. Fyysisiä esineitä digitaalisesta mallista -3D-tulostus tarkoittaa fyysisen esineen valmistamista digitaalisesta mallista 3D-tulostimella.-Ensimmäiset 3D-tulostimet tulivat käyttöön 1980-luvulla.-3D-tulostusta käytetään varsinkin tuotekehityksessä ja testauksessa. Sitä hyödyntävät esimerkiksi kaikki autonvalmistajat.-Tekniikka on kasvavassa käytössä myös terveysteknologiassa. Esimerkiksi kaikki maailman korvansisäiset kuulolaitteet 3D-tulostetaan.-Yleisimmin tekniikalla on työstetty kappaleita muovista.-Metallin 3D-tulostamisesta on tulossa kaupallisesti järkevää. General Electric on suunnitellut tekevänsä kaikki suihkumoottoreiden polttoainesyötön suuttimet printtaamalla ensi vuodesta lähtien.-Kotitalouksille tekniikka mahdollistaa esimerkiksi kodinkoneiden varaosien tulostamisen. 3D-tulostimen voi hankkia kotikäyttöön halvimmillaan noin viidelläsadalla eurolla. Tulevaisuustutkija Risto Linturi povaa, että Suomessa nähdään tulostetuista elementeistä tehtyjä taloja jo 2020-luvulla.– Kun tuotteista tulee kaupallisesti järkeviä, olisi tärkeää, että Suomi olisi valmis hyötymään niistä, Linturi sanoo.Partasen mielestä 3D-tulostuksen kehittyessä ei kannata pelätä työpaikkojen puolesta.– On pelottavaa protektionismia suojella vanhaa teknologiaa. Teollisuuden edistyminen on aina luonut korkeamman tason työpaikkoja, hän sanoo.Professori huomauttaa, että monien tuotteiden valmistus voi tulevaisuudessa siirtyä takaisin länsimaihin 3D-tulostuksen ansiosta.3D-rakennustulostimen kehitystyössä mukana olevan Lujabetonin toimitusjohtaja Mikko Isotalo toppuuttelee myös puheita työttömyyden kasvusta.\n– Tässä tapauksessa kyseessä on ennen kaikkea tietynlaisten betonielementtien tuotantotekninen ratkaisu. Jos ajatellaan, että koko betonielementtiala työllistää Suomessa noin 5000 ihmistä, niin ei tässä makrotasolla voida puhua työttömyyden lisäämisestä, Isotalo sanoo. Imatralaislaite on ainoa maailmassa – ja saattaa mullistaa koko rakennusteollisuuden 23.6.2015


Jokken kirjanurkka: Kenzaburo Oe: Hiroshima notes\nKenzaburo Oe: Hiroshima notes, kääntänyt englanniksi David L. Swain ja Toshi Yonezawa, Marion Boyars, sivumäärä 192.\nKoko elämä voi olla olla riippuvainen muutamista päivistä.\nToisen maailmansodan loppuvaiheissa 6.8.1945 räjäytettiin ensimmäinen atomipommi Hiroshiman yläpuolella noin 550 metriä maanpinnasta 75 000 ihmistä kuoli heti tulipalloon ja paineaaltoon, ja ne jotka eivät kuolleet tai eivät olleet syntyneet altistuivat säteilylle. Säteilyyn ja muihin vammoihin on kuollut huomattava määrä ihmisiä ja pommi on aiheuttanut mittavaa humanitaarista kärsimystä vieläkin.\nKenzaburo Oe vieraili 1963 kesällä Hiroshimassa. Hänelle oli syntynyt esikoinen, joka "ei ollut terve", tämä matka muutti Oen koko elämänasenteen ja tässä kirjassa on kirjoituksia Hiroshimasta.\nHiroshima notes on käännetty englanniksi luultavasti 1995 ja kirjoitettu 1963, 1964 ja 1965. Oe on syntynyt tammikuussa 1935, joten hän on ollut 10-vuotias, kun Hiroshiman ja Nagasakin atomipommit on pudotettu. Hän sai 1994 Nobelin kirjallisuuden palkinnon, niiltä sivuilta on seuraava lainaus:\n"Japan's capitulation after the dropping of the atomic bombs in 1945, when the Emperor - a divine personage - descended to the people and spoke in a human voice, was a shocking experience for the young Oe. The humiliation took a firm grip on him and has coloured much of his work. He himself describes his writing as a way of exorcising demons".\nJapani antautui 14.8.1945, kun atomipommit pudotettiin 6.8 ja 9.8.1945. Keisari Hirohito ilmoitti antautumisesta radiossa. Atomipommien käyttöä nykyisin pidetään virheenä (joka tässäkin kirjassa ilmenee), mutta tuolloin uuvuttavan toisen maailmansodan lopussa pitää ottaa huomioon koko sota ja Japanin aggressio ja Japanin toimet siviiliväestön ja sotavankien suhteen ja haluttomuus antautua ehdoitta. Antautumissopimus allekirjoitettiin syyskuun toisena päivänä. Keisari "sai jäädä muodolliseksi monarkiksi", mutta hänen jumalallinen alkuperä "kiistettiin".\nKenzaburo Oe vieraili siis elokuussa 1963 Hiroshimassa, siellä järjestettiin konferenssi ja rauhanmarssi ja muita atomipommivastaisia tapahtumia ja yritetty estää ydinaseiden käyttöä ja leviämistä.\nEsipuheessa Oe pohtii uhrien asemaa. Sodasta ja atomipommin räjäyttämisestä ei ole ollut avointa keskustelua. Uhrit ovat pitäneet asiasta vastuullisena tahona USA:ta, joka on atomipommin räjäyttänyt, mutta myös Japanin vallanpitäjiä, jonka aggression vuoksi se on tapahtunut.\nOsa uhreista on halunnut olla hiljaa, sillä sodasta ja pommista selviäminen on vaatinut optimismia ja elämän jatkamista. Pelkoa ja katkeruutta ei voi päästä itseen.\nTeoksessa ilmenee pommien uhrien heikko asema. Oe halusi tuolloin lähinnä kahta asiaa, uhreille oikeutta omaan terveydenhuoltoon ja antaa heille helpotuksia heidän kärsimyksiinsä ja kerätä kaikki tieto Hiroshiman pommin vaikutuksesta ja uhreista.\nKirjassa on paljon kertomuksia pommin räjähtämisestä ja räjähdyksen vaikutuksesta. Ne ovat karmeaa luettavaa. Hiroshima on muistuttanut Helvettiä, ja paikka on ollut tuhon jälkeen kuin iso hautausmaa. Karmeita ovat myös potilaskertomukset sairaalasta (A-Bomb Hospital) , jossa vanhemmat ihmiset kuolevat säteilystä saamiinsa syöpiin ja nuoremmista ihmisistä, jotka ovat saaneet leukemian. A-Bomb Hospital sekä Hiroshimassa että Nagasakissa on rahoitettu Uuden vuoden arpajaisilla.\nTämä on osittain samalla tavalla rakennettu kirja kuin vuoden 2015 nobelisti Svetlana Aleksijevitšin teos Tšernobylistä nousee rukous, eli kertomuksia ja kirjeitä on siteerattu paljon.\nKirjan kirjoitusaikoina ovat alkaneet taistelut Laosissa ja Vietnamissa, ja useat maat myös Kiina ja Ranska ovat tehneet ydinkokeita. Uhrien tavoitteena on "ei sotaa eikä ydinaseita". Uhreista moni on syntynyt vasta sodan jälkeen.\nKenzaburo Oe pohtii myös sanoja kuten arvokkuus, ihmisarvo ja häpeä. Ihmiskohtaloista tulee ilmi myös se, että (oma tulkintani), että häpeään vastataan itsemurhalla, ja monissa vaikeuksissa on turvauduttu itsemurhaan. Hiljaisuutta tai vaikenemista pohditaan kirjassa niin ikään. Toisaalta ne, jotka ovat jääneet elämään Hiroshimaan, ovat alkaneet puhua eivätkä luovuta.\nLisäksi on pohdittu ydinpommia ja nationalismia.\nHiroshima notes on pysäyttävä ja ajatuksia herättävä kirja. Siinä ei kiihkoilla vaan se on minusta sangen analyyttinen ja viileä.\nMaailmassa on nykyään ja edelleen liikaa ydinaseita, ja pienelläkin osalla maailma voitaisiin tuhota. Kansainvälisesti pitää ponnistella rauhan säilyttämiseksi ja uusien sotien estämiseksi. Myös ydinaseiden leviäminen pitää estää.\nMiten (omaa pohdintaa)?\nEn osaa sanoa, mutta sodat ja erimielisyydet johtuvat usein väärästä haluamisesta joka voi johtua väärästä nationalismista ja kompromissien puutteesta. Rauha on valitettavasti epästabiili olotila, koska on helpompi luoda kateutta ja epävakautta kuin rauhaa ja harmoniaa.\nMinusta ydinaseen kehittäminen oli virhe ja kokonaistilanteen vuoksi vastustan myös rauhanomaista ydinvoimaa siis ydinvoimaloita, koska voi tapahtua maanjäristyksiä, tsunameja, inhimillisiä erehdyksiä, niitä voidaan käyttää polttoaineen rikastukseen, ne voivat olla iskujen kohteena. Myös ilmaston lämpeneminen hiilidioksidin vuoksi on ongelma, joka on syöksemässä ihmiskuntaa tuhoon. Hyviä vaihtoehtoja ei ole näkyvissä, koska mitään merkkiä energian kulutuksen vähenemisestä ei ole.\nKenzaburo Oe (s.1935) voitti Nobelin kirjallisuuden palkinnon vuonna 1994\nArtsi viittaa Hiroshiman pormestarin Shinso Hamain muistelmiin Atomipommipormestari, Artsin bloggaus on TÄÄLLÄ.\nLähettänyt Jokke klo 8.15\nTunnisteet: nobelisti, Oe Kensaburo\nOmppu Martin/ Reader, why did I marry him? 6. elokuuta 2016 klo 9.59\nVaikuttaa hyvältä ja lohduttomalta teokselta. Mitäpä muuta kuin jälkimmäistä tämäntyyppinen kirja voisi ollakaan, kun totuus asioista on niin kamala kuin se on.\nJäin miettimään kirjoituksesi lopussa esittämääsi pohdintaa. Mitään kovin hyviä vaihtoehtoja ei tosiaan tule mieleen. Tuntuu, että ihmisen ihmisenä pitäisi muuttua parempaan suuntaan ja siitä ei mitään merkkejä ole. Usein pikemminkin päinvastoin.\nJokke 7. elokuuta 2016 klo 8.27\nOn minusta hyvä teos ja lohduton.\nItsekin ajan autolla ja tuotan CO2:a ja käytän energiaa, mutta ydinvoimalla ei ainakaan poisteta lentämisen eikä autioliikenteen CO2-päästöjä, jotka ovat lisääntyneet koko ajan. Mitään ratkaisua CO2-ongelmaan ei ole näkyvissä, sillä kehittyvät maat niitä lisäävät luultavasti enemmän kuin jotkut toiset vähentävät. Minusta Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan viivästyminen osoittaa sen, että ydinvoima ei ole edes "kilpailukykyinen" hanke nykyään.\naino harjula 6. elokuuta 2016 klo 13.27\nHiroshima on minullakin ollut tänään mielessä, se on niin kammottavaa, mitä ihmismieli saa aikaan, joskus ajattelemattomuuttaan, joskus julmuuttaan, joskus tahtomattaankin.\nJokke 7. elokuuta 2016 klo 8.29\nKiitos kommentista, asia on juuri näin. nykyäänkin uutisten mukaan tehdään ydin- ja ohjuskokeita\nArtsi 8. elokuuta 2016 klo 9.35\nHiroshiman osalta suosittelen lukemaan Shinso Hamain "Atomipommipormestari" joka kertoo varsinkin Hiroshiman vuosikymmeniä kestäneestä uudelleen rakentamisesta, joka oli kaikin puolin vaikuttava ponnistus ja tietenkin pitkäjänteisestä rauhantyöstä.\nJokke 8. elokuuta 2016 klo 17.22\nLuin kun olit blogannut Atomipommipormestari -kirjasta, linkkaan bloggauksesi tähän, en muistanut sitä tätä kirjoittaessani.


Reetta Riihimäki, Marita Jalkanen\nKOITTO - VUOSISATA KANSANSIVISTYSTÄ\nRaittiusyhdistys Koitto perustettiin 14. lokakuuta 1883 Suomalaisen alkeisopiston juhlasalissa tohtori A.A. Granfeltin johdolla. Tästä alkoi vivahteikas reilun vuosisadan mittainen raittius-, sivistys- ja harrastustoiminta. Aluksi yhdistys jakautui ehdottomien ja kohtuuden osastoon, joista viimeksi mainittuun kuuluivat ne jäsenet, jotka hyväksyivät raittiusliikkeen päämäärän, mutta eivät halunneet antaa ehdottoman raittiuden lupausta. Kohtuuden osaston hajottua yhdistyksestä muodostui yksinomaan ehdottomuuden pohjalta toimiva raittiusyhdistys.\nAlkuvuosina raittiusyhdistyksen ohjenuorana oli uskonto ja isänmaallisuus. Uskonnollisen ja suomalaisuusmielisen raittiusseuran kokouksissa laulettiin virsiä ja pidettiin hengellisiä puheita. Johdossa oli hyväntekeväisyyshenkistä sivistyneistöä. Valtiollisten olojen muuttuessa ja työväen saavuttaessa yhdistyksessä vaikutusvaltaa, tulivat toiminnassa entistä enemmän esille myös yhteiskunnalliset katsomukset.\nVuoden 1907 paikkeilla alkoi Koiton toiminnassa uusi ajanjakso. Porvarillinen vähemmistö alkoi vetäytyä syrjään. Yhdistyksessä oli tuolloin kaksi tuhatta jäsentä ja sen toiminta ulottui yli koko kaupungin. Jäsenmäärä oli suuri, sillä Helsingissä oli tuohon aikaan asukkaita noin 90 000. Vuosisadan taite oli Koiton kulta-aikaa, josta osoituksena myös Koiton talon valmistuminen. Koitto ei ollut yhden asian liike, se oli jäsenilleen sekä raittiusyhdistys että työväenopisto. Punaisena lankana toiminnassa oli raittius ja terveiden elämäntapojen vaaliminen. Koitto tarjosi jäsenilleen harrastus- ja sivistystoimintaa runsaskätisesti: oli kuoroja, soittokuntia, urheilu- ja näytelmäseura, opintopiirejä, lainakirjasto ja monia muita rientoja.\nVuonna 1915 Koitto erosi Raittiuden Ystävistä, jonka ohjelma koettiin liian suppeana, työväestö oli tullut siihen tulokseen, että puute ja kurjuus eivät johdu yksinomaan juoppoudesta, vaan että juoppous johtuu ainakin suurelta osalta vallitsevasta yhteiskuntajärjestelmästä. Raittiusasia alettiin nähtiin osana politiikkaa. Koitto liittyi Suomen sosiaalidemokraattiseen raittiusliittoon.\nSuuri joukko koittolaisia osallistui kansalaissotaan ja huomattava osa joutui sodan jälkeen vankileireille. Kansalaissodan päätyttyä yhdistyksen omaisuus julistettiin myymis- ja hukkaamiskieltoon ja toiminnan jatkaminen näytti vaikealta. Näyttämö ja sekakuoro käynnistivät toimintansa uudelleen jo syksyllä 1918. Myöhemmin perässä seurasivat myös muut piirit. Vuoden 1919 vuosikertomuksessa todettiin, että kansalaissota hävittiin, mutta kieltolaki tuli voimaan.\nKoitolle luotiin heti toiminnan ensimmäisinä vuosina piirijärjestelmä, jonka tarkoitus oli jäsenten sitominen yhdistyksen toimintaan. Piirien kulta-aikaa oli vuosi 1905, jolloin niitä oli 33. Vuonna 1920 piirejä oli enää viisi: Tulevaisuus-, Veljeys-, Ihanne-, Sininauha- ja Sampopiiri. Piirit järjestivät jäsenilleen iltamia, huviretkiä ja opintokerhoja. Kokouksissa keskusteltiin raittiusaatteesta ja yhteiskunnallisista kysymyksistä. Olennainen osa piirien toimintaa oli käsinkirjoitettujen lehtien tuottaminen. Miltei jokaisella piirillä oli oma seuralehtensä, jossa julkaistiin jäsenten kirjoituksia.\nVuonna 1930 maan alla toimineet kommunistit saivat enemmistön Koiton hallituksessa. Koittolaisten aktiivinen toiminta aiheutti lapualaisissa ankaraa vihaa taloa kohtaan. Heinäkuussa vuonna 1930 viranomaiset sulkivat ja sinetöivät talon ovet. Ovien avaamisen ehtona oli kommunistien erottaminen Koitosta. Koiton sääntöihin lisättiin vielä pykälä, jonka mukaan johtokuntaan saivat kuulua vain sosialidemokraattisen puolueen jäsenet.\nUuden ajan haasteet\nVuonna 1948 kommunistit palasivat Koittoon ja yhdistys erosi sosiaalidemokraattisesta raittiusliitosta liittyen vasta perustettuun Kansan Raittiustyön Keskukseen.\nLähes 50 vuotta voimassa ollut piirijako lakkautettiin vuonna 1948. Piirien tilalle perustettiin erilaisia kerhoja ja harrasteryhmiä muun muassa Koiton Nuorisoklubi, kamera- ja mainoskerhot sekä Näppärät Naiset. Koiton toiminta jatkui erittäin vilkkaana kulttuurin eri saroilla. Toiminta painottui aikaisemman aikuistoiminnan sijasta nyt lapsi- ja nuorisotoimintaan.\nKoiton Nuorisoklubilla oli 1950-luvulla hyvin vilkasta. Joka viikko kokoontui monia erilaisia esiintymisryhmiä. Myös raittiusasioista ja työväenkysymyksistä keskusteltiin...Helsingin kaupungin nuorisotoimistolla oli Helsinkiin muuttaneista nuorista listat, joita mm. Koitto sai käyttää. Nuoria kutsuttiin Koittoon kirjeitse. Osa jäi taloon aina pitemmäksikin aikaa.\nToivo Mutikainen Koitossa vuodesta 1938\nSotien jälkeen pääkaupunkiseudun nuorisoa houkutteli Koiton talon saleihin Yrjönkulman tanssit ja ravintola tarjosi viihtyisissä puitteissaan maistuvan aterian. Kulttuurianti oli monipuolista.\n1950- ja 60-luvuilla oli Koitossa paljon nuorisoa mukana. Harrastustoiminta oli vireää ja monipuolista. Esillä olivat myös aatteelliset, päivänpoliittiset asiat, kuten työtaistelut, rauhantyö jne. Tätä ei tehty puolueen nimissä, vaikka mukana oli mm. luennoitsijoina puolueihmisiä.\nRita ja Gunnar Nieminen, Koitossa vuodesta 1952,\nRita Nieminen Koiton sihteeri 1982-1983\nKoittolaisesta kulttuuritoiminnasta tuli käsite, jonka merkkituotteita olivat Koiton teatteri ja Koiton Laulu. Koiton yhdistystoiminta oli alkanut hiipua 1960-luvulta lähtien. Keskioluen myynnin vapautuminen vuonna 1969, julkisen raittiustyöhön annetun rahoituksen supistuminen ja alkoholikulttuurin muuttuminen näivettivät toimintaa. Oman talon myynti ja talousvaikeudet enteilivät jo 1980-luvulla raittiustoiminnan päättymistä. Tänä päivänä Koiton henki elää vielä Lammassaaren kesämökkiyhdyskuntana.\nHiljaiselo alkoi sodan jälkeen, jolloin käytiin taistelua talosta ja vaikutusvallasta. Valtataistelun jälkeen, 1950 alussa mielenkiinto väheni. Raittiuskysymys ja järjestötoiminta koko maassa on ollut taaksepäin menossa.\nLammassaari - Maihinnousupaikka työväelle\nVanhan kaupungin lahdella oleva Lammassaari on ollut Koiton kesäsiirtola vuodesta 1904 lähtien. Saaren vuokraoikeudet ostetiin leskirouva Lybeckiltä kesäkuussa 1904. Seuraavana keväänä saareen valmistui komea Pohjolan pirtti.\nKesäisin saareen tehtiin päiväretkiä suurilla moniairoisilla soutuveneillä ja jo 1910-luvulla useisiin veneisiin hankittiin moottori. Viikonloppujen telttakylä muuttui kun saareen alettiin rakentaa mökkejä sodan jälkeen. Saaressa vietettiin iloisia kesäpäiviä: uitiin, urheiltiin, leikittiin, juotiin kahvit luonnon helmassa ja pelattiin krokettia. Lisäksi saaressa käytiin valistushenkisiä keskusteluja ja pidettiin poliittisia puheita. Järjestyksenpito koettiin usein liiallisen tiukaksi ja sääntöjä arvosteltiin liian vanhanaikaisiksi. Vuonna 1910 yöpyjiksi hyväksyttiin vain naisia.\nEi saa nukkua hellunsa kanssa samassa riippumatossa...\nNimimerkki HY Sininauha-lehti 1910\nTanssiminen oli kiellettyä vuoteen 1928 saakka. Kun tanssi lopulta sallittiin Pohjolan Pirtillä alkoi monen iäkkäämmän raittiusseuralaisen mielestä kevytmielinen meno. Tansseja järjestettiin aina vuoteen 1969 ja lapsille oli kesäleirejä 1990-luvulle asti. Nykyäänkin Lammassaari tarjoaa kaupunkilaisille virkistäytymismahdollisuuden, pitkospuusillan kaupunki rakensi saareen vuonna 1993.\nMainittakoon vielä saaren alkuvuosina olleesta suuresta keinusta, johon mahtui samalla kertaa 60 henkeä. Siinä keinui jatkuvasti niin paljon kuin istumaan mahtui ja keinulta kuului jatkuvasti erilaisten kauniitten kansanlaulujemme viehkeät sävelet sillä siihen aikaan ei mitään tilaisuutta pidetty ilman ettei raikas yhteislaulu aina ollut kaikumassa. Sauna ja uinti on myöskin loppumattomasti jatkunut saaren kesäelämän oleillisimpiim piirteisiin. Ja sitten kaikenlaiset urheilut ja tietenkin krokettipeli, joka saaren mäellä, kentillä ja metsissä on kuluttanut syvät uurteet pallon kiertäessä portista toiseen\nErland Virtanen Koiton puheenjohtaja 1927-1929\nRaittiustalo oy Koiton perustava kokous pidettiin vuonna 1905. Rakentamiseen tarvittava pääoma, 100 000 markkaa, hankittiin myymällä 500 markan hintaisia osakkeita. Oma talo, vuosisadan alun jugendtyylin tyypillinen edustaja nousi Simonkadun ja Yrjönkadun kulmaan vuosina 1906-1907. Koiton talon suunnitteli arkkitehtitoimisto Nyström, Petrelius ja Penttilä.\nTalon ensimmäinen remontti aloitettiin vuonna 1929. Talo ja sen juhlasali uudistettiin arkkitehti Arvo Salon ja kuvanveistäjä Väinö Aaltosen suunnitelmien pohjalta.\nMyös parvea suurennettiin yhdistämällä siihen saakka takana oleva opintosali. Parvesta tulikin niin syvä, ettei takariveille kuulunut juuri muuta kuin hevosten kavioiden kapsetta Simonkadulta.\nNorri Marja-Riitta, Valpola Tiina: Uuden ajan Koitto\nWäinö Aaltonen suunnitteli myös pääsisäänkäynnin suurikokoiseen tuulikaappiin puolipyöreisiin syvennyksiin metalliset liekit, jotka maalattiin tulenvärisiksi, taustaseinien heijastellessa niiden hehkua ja muuttuessa katonrajaan tultaessa vähitellen savunharmaiksi. Kun tila oli saatu kuntoon, tulivat lapualaiset yöllä vääntämään liekit solmuun. Aamulla Aaltonen ilmoitti kiinnittävänsä ne niin vahvasti, ettei niitä varmasti pystyttäisi repimään. Liekit ovatkin niin lujasti kiinni, että niiden mukana irtoaisi mahtava kappale kiviseinää.\nKoiton toimitilojen lisäksi talossa oli yksityisasuntoja ja kauppahuoneistoja. Parturiliike Simonkatu 8:ssa saattoi piipahtaa hiustenleikkuuseen 1950-luvun alusta aina vuoteen 1982 asti, Lomamatka Oy tarjosi matkoja Neuvostoliittoon ja lentoyhtiö Interflug lennätti tutustumaan Itä-Saksaan. Myös Kansankulttuurin kirjakauppa ja sen kuuluisa punanurkka toimivat Koiton talon suojissa.\nKoiton talo oli vuosikymmeniä SKP:n ja SKDL:n ja monien muiden työväenjärjestöjen toimitalo. 1970-luku oli vilkasta politikoinnin ja kulttuurityön aikaa. SKP:n jakaantuminen heijastui myös Koiton taloon. SKP:n johto laittoi remontin tarpeessa olleen Koiton talon myytiin vuonna 1981. Ostaja oli idänkauppaa harjoittanut Fexima, joka ilmoitti saneeraavansa Koitosta liiketalon. Remontti kuitenkin jäi ja yritys myi talon edelleen Hakalle. Vuonna 1985 Haka aloitti talon saneerauksen ja raittiusyhdistys Koitto muiden vuokralaisten mukana sai lähteä. Omistajien vaihdokset jatkuivat vuoteen 1997 saakka, jolloin talon osti ruotsinkielisten säätiöiden ja yhtiöiden ryhmä.\nHaapanen Eero: Punainen vanhankaupunginlahti. Julkaistu Nokea ja pilvenhattaroita - Helsinkiläisten ympäristö 1900-luvun vaihteessa. Helsingin kaupunginmuseo, Narikka 1999. s 79-104\nHämäläinen Unto: Koiton kirous. Julkaistu Helsingin Sanomien kuukausiliite, huhtikuu 1998. s 42-47\nNorri Marja-Riitta, Valpola Tiina: Uuden ajan Koitto. Julkaistu Kulttuurivihkot 1979, nro 5. s 52-59\nPuoli vuosisataa raittiustyötä Helsingissä - Juhlajulkaisu raittiusyhdistys Koiton täyttäessä 50 vuotta. Toim. Sulo K. Leino. Helsinki 1933\nRaittiusyhdistys Koitto 40 vuotta. Helsinki 1923\nRaittiusyhdistys Koitto 100 vuotta - Juhlajulkaisu. Toim. Tuija Koskinen, Urpo Mönkkönen. Helsinki 1983\nAsiakirjakokoelmat Kansan Arkistossa\n1F2 Raittiusyhdistys Koitto, 219 kansiota\n1F4 Raittiustalo oy Koitto, 26 kansiota\n1F9 Koiton Sekakuoro, 35 kansiota\n1F9 Koiton Laulu, 22 kansiota\n1F9 Koiton Näyttämö 43 kansiota\nLisäksi valokuvia, äänitteitä, piirrustuksia, esineitä ja lippuja.


Saudi-Arabian kamelit kuolevat mystisesti - MTVuutiset.fi\nSaudi-Arabian kamelit kuolevat mystisesti\nJulkaistu 10.09.2007 13:51 (Päivitetty 11.09.2007 04:24 )\nPaikallinen media on kuvaillut kuolemantapauksia kansalliseksi tragediaksi. Kuolemantapausten myötä Saudi-Arabiassa spekuloidaan useilla salaliittoteorioilla.\nSaudi-Arabian kansallisia symboleita, kameleita, riivaavat salaperäiset kuolemantapaukset. Saudien huoli kameleista on jo niin kova, että syyskuun lopulle kaavailtu kamelien kauneuskilpailu on peruttu.\nPaikallinen media on kuvaillut kuolemantapauksia kansalliseksi tragediaksi. Elokuussa kuoli virallisten tietojen mukaan 2000 kamelia, mutta uutistoimisto AFP:n mukaan surmansa on saanut jopa 5000 kyttyräselkää. Lisäksi tuhansia kameleita on sairastunut.\nLaboratoriotesteissä kuolleista kameleista on löydetty myrkyllisiä jäämiä alumiinista ja tunnistamattomasta sienestä. Maatalousministeri Fahd bin Abdul Rahmanin mukaan tutkinta keskittyy nyt maataloudessa käytettävään antibioottiin, salinomysiiniin, jota on löydetty joillekin kuolleille kameleille annetusta rehusta.\nKuolemantapausten myötä Saudi-Arabiassa spekuloidaan useilla salaliittoteorioilla. Maanpaossa elävä Arabian islamilaisen uudistuksen liike on sitä mieltä, että myrkytysten takana on saudiarabialainen prinssi.\nSaudi-Arabiassa kameleita kuvaillaan usein arabiankielisellä sanalla mazaen, joka tarkoittaa kaunotarta. Valioyksilön hinta saattaa olla jopa yli miljoona rialia eli noin 200 000 euroa. Vuonna 2005 Saudi-Arabiassa eli arviolta 862 000 kamelia.


the box pro A 10 LA Line Array - Thomann Suomi\nNetwork connection for direct connection to PC\nPrivate Label Olen aina varovainen suhteen. Laatu ja varaosia. Tämä laatikko voisi vakuuttaa minut. Toisin kuin tavalliset kotimaisia ??merkkejä ei halvin Kiina tässä - levyt asennettiin, mutta laadukkaampaa 18sound kuljettaja. Joten voidaan saada pettäessä pitkällä aikavälillä ongelmia varaosan.\nLaatikko itsessään on hyvin hurmioituneille omassa perusasetukset joissakin taajuusalueilla. Tämä on yksinkertainen, mutta voidaan räätälöidä kautta sisäänrakennetun crossover sopivan muunnin PC / kannettava tietokone. Vaihtoehtoisesti tässä keskus - suositeltava Asiakaspalvelu: Tämä säätää nämä haluavat edetä niin, että laatikko voidaan käyttää suoraan.\nJos laatikko kerran asetettu oikein tekee niistä erittäin hyvän äänen ja lähettää nämä myös vastaavasti pitkälle.\nLaatikot ovat itse erittäin helppo käsitellä, että tarpeen tullen voidaan asentaa myös yksin. Lisäksi kaikki mielivaltainen kulmaa voidaan säätää niin, että ne löytävät oikean asetus kutakin sijainti.\nKäsittely on myös erittäin puhdasta ja vankka, joten ne tekevät hyvän vaikutelman.\nthomann.de sivuilla 3173\n1 1 698 €\n1 649 € 2,89 %\n1 599 € 5,83 %\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/the_box_pro_a_10_la_line_array.htm"]the box pro A 10 LA Line Array [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/the_box_pro_a_10_la_line_array.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/313500.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]\nID: 313500 © 1996–2017 Thomann GmbH Thomann loves you, because you rock!


Langan päässä - Perniönseudun Lehti\nTervepä terve. Toimituksen länsipihan viikkojuhannussalko koristellaan tässä seuraavaksi.\nSitä on autopeltisepän työllä ja toimittajan hommalla eroa. Edellinen saa leipänsä oikaisuja tekemällä, liikaa oikomaan joutuva lehdentekijä voi joutua käntyttömäksi. Itseä miellyttämätön tieto ei ole virhe ja virheellisyyskin pitää varmentaa: kaikki mokalta näyttävä ei sitä ole. Kuten espresso.\nNo, kaikki maailman tieto ei ole internetissä eikä somessa, vaikka moni luulee. Yhä edelleen pitää montaa asiaa soittaa tai käydä kirjastossa tai sukeltaa muuten arkistoihin. Yhtä työn alla ollutta juttua varten piti kaivaa esiin vuoden 1975 puhelinluettelo.\nKun varsinainen asia oli selvitetty, piti uteliaan katsoa, millaisesta numerosta lehden väkeä on tuolloin tavoittanut. Numerosta 57305, ja kolmenollajotain-loppuhan on säilynyt matkassa näihin päiviin asti. Tähän asti on kaikki selvää.\nSiinä kohtaa kävi epäilyttämään, kun silmään otti viereiseltä palstalta sama puhelinnumero, mutta merkittynä kunnan holhouslautakunnan puheenjohtaja Arvi Nybergille. Onko tässä kupru, saisiko melkein viiden vuosikymmenen takaisen luettelon latojan kiinni virheestä?\nEi välttämättä. Selvisi, että tuolloin lehden konttoriasiat hoidettiin Osuuspankissa, ja pankin konttorin kohdalle on merkitty se sama numero. Pakkaa sekoittaa vielä kerran se, että toisaalta löytyy samaiselle Nybergille kotinumero ja tuolloin tittelinä on tiedotussihteeri. Ja kas, sama numero ja ammattinimike löytyvät sitten alempaa pankinkin sarakkeesta.\nPiti käydä läpi paremmin muistavaa lähihistorialähdettä. Mies on oikea, numerot samoin, Nyberg vain oli ehtiväinen ihminen, jolla oli tehtäviä pankissa ja lehdessä, aikalaisten muistikuvien mukaan musiikki- ja urheilupiireissäkin ja tiedotustyö tietysti on sellaista, että tavoitettavissa pitää olla myös kotinumerosta iltasella.\nMutta pisti tämä miettimään aikojen muutosta. Vuonna 1975 on numeroita ollut ehkä isompaankin yritykseen vain yksi tai kaksi, mutta nimiä pitkä lista.\nNykyään on puhelimia enemmän kuin koskaan, numeroita samoin, mutta ei niinkään yritysten työntekijöille. Mitä isompi pulju, sen varmemmin yksi tai kaksi numeroa, joiden kautta pitäisi tavoittaa kaivattu ihminen.\nJotkuthan sitä tahtovat kesäretkelle kauemmaskin kuin Vanajaveden taakse.\nVielä vaan kai riittää matkoja Mustamerenkin rantaan eli Turkkiin, missä suosittu kohde on Marmaris.\nJa maan presidentti maris.


Saksalainen ritarikunta - fi.LinkFang.org\nSaksalaisen ritarikunnan vaakuna\nToiminnassa noin 1190–\nTukikohta Akko (1192–1291)\nVenetsian tasavalta (1291–1309)\nMalborkin linna (1309–1466)\nSaksalainen ritarikunta (lat. Ordo domus Sanctæ Mariæ Theutonicorum Hierosolimitanorum tai Ordo Teutonicus, saks. Orden der Brüder vom Deutschen Haus St. Mariens in Jerusalem tai Deutscher Orden) on alkuaan keskiaikainen kristitty ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1190 puolustamaan ristiretkeläisiä.\nSiirrettyään toimintansa Itämeren alueelle ritarikunta harjoitti menestyksekkäästi miekkalähetystä pakanallisia preussilaisia ja Baltian heimoja vastaan. Ritarikunta hallitsi Itä-Preussia ja suurta osaa Baltiasta käytännössä itsenäisenä, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisena ritarikuntavaltiona 1500-luvulle saakka. Ritarikunta kuitenkin kärsi 1400-luvulla tappioita Puolaa vastaan, ja uskonpuhdistuksen myötä ritarikuntavaltio hajosi. Laajan omaisuutensa turvin ritarikunta kuitenkin jatkoi toimintaansa roomalaiskatolisena uskonnollisena järjestönä lähinnä Keski-Euroopassa.\nRitarikunta toimii edelleen katoliseen uskontoon pohjautuvana järjestönä, joka tarjoaa sielunhoitoa, harjoittaa hyväntekeväisyyttä ja rahoittaa Israeliin liittyvää matkailu- ja kulttuuritoimintaa. Vuodesta 2000 alkaen Bruno Platter on toiminut sääntökunnan suurmestarina.\n2 Ritarikunta keskiajalla\n2.2 Varustus ja taistelutaktiikka\nSaksalainen ritarikunta perustettiin vuonna 1190 Lyypekin ja Bremenin porvarien aloitteesta auttamaan vaikeuksiin joutuneita ristiretkeläisiä Palestiinassa. Aluksi järjestö oli Akkon lähellä sijainnut kenttäsairaala, mutta se muuttui pian aseistetuksi järjestöksi. Sen jäsenet oli jaettu ritareihin, pappismunkkeihin ja palveleviin veljiin. Ritarikunta oli aluksi erittäin pieni, vuonna 1210 jäseniä oli korkeintaan parikymmentä. Keisari Henrik VI:n paavilta hankkiman suosionosoituksen ja keisari Fredrik II:n lahjoitusten turvin ritarikunnasta kasvoi kukoistava järjestö, jolla oli omaisuutta Palestiinassa, Saksassa, Italiassa ja Kreikassa. Vuodesta 1226 järjestön toiminta keskittyi Itä-Preussiin, vaikka sen päätukikohta olikin Akkossa vuoteen 1291 saakka. Ritarikuntaa johti suurmestari apunaan neuvosto, jossa oli viisi maamestaria.\nEuroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.\nPreussin valtaamisen ja käännyttämisen vaiheet olivat erittäin verisiä noin puoli vuosisataa, kunnes alkuperäisväestö oli nujerrettu. Alueesta muodostettiin Saksalaisen ritarikunnan hallitsema ritarikuntavaltio. Valloitetuille alueille muutti saksalaisia uudisasukkaita ja kristinusko vahvistui. Balttilainen muinaispreussin kieli kuoli 1600-luvulla.\nVuonna 1237 Saksalaiseen ritarikuntaan yhdistyi pienempi ritarikunta, Liivinmaalla toiminut Kalpaveljesten ritarikunta, joka tämän jälkeen toimi Liivinmaan ritarikunnan nimisenä Saksalaisen ritarikunnan haarana. Silläkin oli hallinnassaan oma valtionsa, joka käsitti suuren osan Vanhan Liivinmaan alueesta ja Tanskan heikkouden vuoksi myös Eestinmaan eli Pohjois-Viron. Tällöin Saksalaiselle ritarikunnalle tärkeäksi tavoitteeksi nousi maayhteyden luominen Itä-Preussin ja Liivinmaan välille, mikä ei kuitenkaan koskaan onnistunut.\nRitarikunta pyrki valloittamaan pakanallisen Liettuan ja käännyttämään sen kristinuskoon, mutta se ei onnistunut. Sota Liettuaa vastaan kesti vuodesta 1283 vuoteen 1421 tai 1422. Vuonna 1410 ritarikunta kärsi suuren tappion Tannenbergin taistelussa (Grunwaldin taistelussa) Puolaa ja Liettuaa vastaan. Ritarikunta hallitsi Preussia ja Baltiaa käytännössä itsenäisenä ritarikuntavaltiona aina 1500-luvulle saakka. Länsi-Preussin se kuitenkin menetti Puolalle vuonna 1466.\nRitarikuntavaltio lakkautettiin vuonna 1525, kun ritarikunnan tuolloinen suurmestari Albrecht Brandenburgilainen kääntyi luterilaisuuteen. Sen hallinnassa ollut Itä-Preussi muutettiin tuolloin Puolan alaiseksi vasallivaltioksi, Preussin herttuakunnaksi.\nLiivinmaa muodosti vuosina 1237–1562 oman valtionsa, jota hallitsi Liivinmaan ritarikunta. Täysin itsenäiseksi de jure tämä valtio kuitenkin tuli vasta vuonna 1525, kun Saksalaisen ritarikunnan valtakunta lakkasi olemasta.\nReformaation myötä ilman omaa valtiota jäänyt Saksan ritarikunta menetti pitkälti entisen merkityksensä. Ritarikunnan rippeiden toiminta keskittyi pitkälti Saksaan, jossa niillä oli hajallaan sijaitsevia maaomistuksia. 1800-luvulla nämäkin joutuivat sekularisaation kohteeksi. Vuonna 1809 Napoleon I kielsi ritarikunnan toiminnan, minkä jälkeen se saattoi jatkaa toimintaansa vain Itävallassa. Vuonna 1834 ritarikunnan toiminta sallittiin jälleen, mutta sen omistukset jäivät paljolti uusiin, maallisiin käsiin.\nVuonna 1929 ritarikunta muuttui puhtaasti hengelliseksi sääntökunnaksi. Vuonna 1938 se lakkautettiin jälleen, mutta se aloitti toimintansa uudestaan vuonna 1945. Sen päämaja sijaitsee Wienissä. Nykyään sääntökunnalla on viidessä provinssissa (Italiassa, Itävallassa, Saksassa, Tšekissä ja Sloveniassa) yhteensä noin tuhat jäsentä, joista pappeja on noin sata, sisaria 200 ja 700 niin sanottua familiaaria. Sääntökunnan papit keskittyvät ennen muuta sielunhoitoon, sisaret toimivat sairaaloissa ja vanhustenhoidon parissa.\nSaksalaisesta ritarikunnasta tuli erittäin suosittu 1230-luvulla muun muassa preussilaisia vastaan taisteleville myönnetyn aneen vuoksi, ja siksi, että ritariksi pääsy avasi mahdollisuuksia nuoremmille pojille, jotka jäivät perinnöstä osattomiksi. Kokelaalle esitettiin kysymyksiä, joissa hänen piti kieltää kuuluvansa toiseen ritarikuntaan, olevansa naimisissa, omaavansa fyysistä epämuodostumaa tai olevansa maaorja. Hänen piti myös olla valmis muun muassa taistelemaan Palestiinassa ja hoitamaan sairaita.\nHyväksymisen jälkeen ritarin piti tehdä siveyslupaus, luopua omaisuudestaan ja luvata tottelevansa suurmestaria ja Jumalaa elämänsä loppuun asti. Ritarilla ei ollut juuri mitään sallittuja huvituksia. On kyseenalaista, pystyttiinkö pidättyvyyslupauksia aina pitämään valloitusten tuomien ryöstösaaliiden houkutuksen edessä.\nRitarit olivat enimmäkseen kotoisin Saksasta, vaikka kansallisuutta ei mitenkään rajoitettu. Syntyperällä ei aluksi ollut suurta merkitystä, mutta vuodesta 1340 vaadittiin pääsääntöisesti jalosukuisuutta.\nVarustus ja taistelutaktiikka\nRitarijoukot olivat raskasta ratsuväkeä. Sekä hevosella että ritarilla oli haarniska, joka suojasi varsin hyvin nuolilta ja keihäiltä. Aseistukseen kuului peitsi, keihäs, miekka ja varsijousi. Hevonen oli raskaasti varustetun ritarin eloonjäännin edellytys, minkä vuoksi ritarikunta panosti paljon riittävän voimakkaiden hevosten jalostamiseen. Sillä oli vuoden 1400 tienoille pelkästään Preussissa kolmisenkymmentä omaa hevossiittolaa. Tammoja käytettiin pelkästään siitokseen, ei taisteluun. Taisteluissa käytetyt oriit sterilisoitiin, jotta niitä sotasaaliiksi saanut vihollinen ei voisi käyttää niitä yhtä hyvien hevosten jalostukseen.\nRitarikunta oli lukumääräisesti alivoimainen pakanallisiin vihollisiinsa nähden, joten sen elinehtona oli käyttää uusinta teknologiaa. Ritarikunnalla oli käytössään pitkälle kehittynyt linna-arkkitehtuuri ja ajan parhaat piirityskoneet. Ritarikunnan taktiikka perustui linnoista tehtyihin raskaan ratsuväen hyökkäyksiin. Vihollisen jalkaväki tai kevyt ratsuväki pärjäsi niille pääsääntöisesti ainoastaan soisessa maastossa tai huonossa valaistuksessa.\n↑ a b c Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: ”Saksalainen ritarikunta”, Historian suursanakirja, s. 1081. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.\n↑ a b c d e f g h i Huldén, Lena, Klinge, Marketta: Itärajan vartijat 1. Otava, 2004.\n↑ a b ”Saksalainen ritarikunta”, Otavan iso Fokus, 6. osa (Ra–Su), s. 3648. Otava, 1973. ISBN 951-1-01236-3.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksalainen ritarikunta.\nSaksalainen ritarikunta Saksassa\nSaksalainen ritarikunta Itävallassa\nHistory of the Priest of Teutonic Order\nLuokat: Saksalainen ritarikunta | Transilvanian historia\nTiedot vuodesta: 22.12.2020 11:39:57 CET


Suomi - Ruotsi 10.2 EHT-turnaus\nLeijonat taistelee Malmön turnauksen voitosta.\nSuomi kohtaa Malmön EHT-turnauksen viimeisessä ottelussa rakkaan naapurimaan Ruotsin. Ruotsi on hävinnyt kotiturnauksessaan molemmat ottelut ja on lohkossa viimeisenä. Tshekit johtavat Malmön turnausta kuudella pisteellä voitettuaam Venäjän päiväottelussa 2-1. Venäjä on lohkossa toisena viidellä pisteellä. Suomelle riittää kaksi pistettä Ruotsia vastaan turnauksen voittoon. Suomella pisteitä on neljä.\nSuurimmat ongelmat Ruotsilla tässä turnauksessa ovat olleet maalinteossa. Kahdessa ottelussa yksi maali ei lupaa hyvää suomen kurinalaista puolustusta vastaan. Ruotsin pelaajat tulevat suurimmalta osalta Elitserien sarjasta, joten Ruotsi ei ole saanut parasta mahdollista joukkuetta kasaan. Kertoimet ovat asetettu silti hieman Ruotsin puolelle, joten nyt on hyvä pelata Suomen voittoa!\nUNIBETILTÄ 2,45 KERROIN SUOMEN VOITOLLE\nUnibet tarjoaa erinomaisesta kerrointa Suomen voitolle. Leijonat haluaa varmasti voittaa turnauksen ja Ruotsilla ollut suuria ongelmia maalinteossa, joten 2,45 on loistava pelikohde!\nUnibetin kertoimet Ruotsi – Suomi otteluun: 1.= 2,30 X. = 4,25 2. = 2,45\nSAAT UNIBETILLE 100 € TALLETUSBONUKSEN TÄSTÄ >>


OTP-OLS 3-0 (0-0) lue raportti - OTP\nOTP-OLS 3-0 (0-0) lue raportti\nOTP VEI TOISTAMISEEN PISTEET OLS:lta\nOTP kohtasi maanantai- iltana paikallisottelussa Oulun luistinseuran. Tiukan ensimmäisen jakson jälkeen Red Devilsit väänsivät selkeän 3-0 voiton.\n1. jakso mentiin jo niin tutuksi käyneen kaavan mukaan. Kotijoukkue antoi vastustajan hallita palloa, mutta niin etäällä maalista, että Luistínseura ei paikoille päässyt. Jakson loppua kohden vieraissa alkoi jo näkyä pientä väsymystä ja pelin kulku alkoi tasoittua. Jakson loppupuolella OTP:lla oli muutamia paikkoja tehdä johtomaali, mutta vielä ei niin pitkälle päästy. Koko jakson ajan Red Devilsit malttoivat puolustaa kurinalaisesti tiiviissä muodossa jonka sisään eivät vieraat juurikaan päässeet. Tauolle mentiin tilanteessa 0-0.\nToiselle jaksolle punaiset olivat saaneet lisää potkua ja saivat myös hyökkäyspeliinsä lisää vauhtia. 51. minuutilla alkoi Haris Dzuho show. Ensin 1-0 ja 11 minuuttiia myöhemmin komeasti 2-0. Haris on löytänyt syksyyn aivan uuden vaihteen ja alkaa tosissaan lunastaa niitä odotuksia mitä hänen potentiaalinsa edellyttää. Hän oli jatkuva vaaratekijä luistinseuran puolustukselle. Myös Sarhang väläytteli taitojaan useampia kertoja, vaikka ei sitten aivan selkeille paikoille päässytkään.OTP jatkoi kurinalaista joukkuepuolustustaan myös toisella jaksolla, mutta pääsi useasti iskemään nopeilla tilanteenvaihdoilla vastaan OLS:n satsatessa hyökkäykseen. Luistinseuran pelistä oli paras terä tylsynyt. Tilanteita oli useampaankin maaliin. 81.minuutin kohdalla vaihdosta sisään tullut Al- Allak Galib Gazl karkasi yksin läpi ja viimeisteli loppunumeroiksi 3-0. Luistinseurallakin oli paikkansa, ylärimaan osunutta laukausta myöten, mutta Mikko Siivikko piti jälleen hienosti maalinsa puhtaana. Loppua kohden ottelu muuttui melkoiseksi kissa- hiiri- leikiksi vieraitten satsatessa hyökkäykseen puolustuksen kustannuksella. Kotijoukkue pääsi vähän väliä iskemään ylivoimalla vastaan, mutta lisämaaleja ei enää nähty. Tunteetkin kuumenivat välillä puolin ja toisin, mutta suurempia ylilyöntejä ei onneksi tullut. Loppujen lopuksi pelissä ei annettu kuin yksi varoitus vieraitten toppari Juho Meriläiselle. Kotijoukkueesta ei voi nostaa esille ketään erikseen, vaan kaikki taistelivat miehekkäästi ja hoitivat oman tonttinsa hienosti.\nOTP ansaitsi voittonsa ollen selvästi organisoidumpi joukkue kuin vieraat. Voitto vei Red Devilsit kolmen pisteen etumatkalle luistinseuraan, joka on myös pelannut ottelun enemmän. KajHa porskuttaa kärjessa kuusi pistettä edellä, mutta pelin enemmän pelanneena. Eli jännittävää loppukautta elellään. Punaisilla on vielä kolme peliä jäljellä, kun taas KajHa:lla ja OLS:lla on kaksi. Ykkössijakaan ei vielä ole lopullisesti karannut, mutta ainakin lohkon kakkospaikasta kotijoukkue sai nyt vahvan otteen. Seuraavaksi OTP pelaa tulevana lauantaina kotona FC Santaa vastaan. Ottelu käydään poikkeuksellisesti Castrenissa klo: 18;15. OTP maanantaina: Siivikko- Remes- Mäkitaro- Himanen- Broström- Tuuri- Isola- Kandelberg (46' Dziadulewic)- Latif Sarhang Rauf (89' Oikarinen)- Dzuho (80' Al-Allak Galeb Gazl)- Kaikkonen (57' Al- Badri Ahmed). Lisäksi mukana: Qvist ja Venäläinen.


Näin tarkastelet Suomi24-sisältöjä Korp-kielipankissa | Citizen Mindscapes\nNäin tarkastelet Suomi24-sisältöjä Korp-kielipankissa\n31.3.2015 | Salla-M Laaksonen\nJos haluat helposti ja nopeasti tarkastella Suomi24-aineiston sisältöjä, onnistuu se CSC:n Korp-kielipankissa olevaa osa-aineistoa käyttäen. Tässä Krista Laguksen kirjoittamat ohjeet Korp-käyttöliittymän käyttöön:\n1. Valitaan jokin sana tai sanan osa tarkastelun kohteeksi, esim. ”yksinäi” (+ rastitin näytä alkuosa, eli tilanteet jossa tuo on sanan alkuosa). Tuli reilut 10 000 osumaa.\nNäkyvissä on nyt ”konkordanssimuoto” eli keskellä sana ja ympärillä pätkät sen lausekontekstia.\n2. Pidemmän kontekstin (kappaletaso) saan näkyviin klikkaamalla oikealla ylhäällä olevaa ”Näytä konteksti”-linkkiä. Esim:\nNäkyvissä on nyt ”kontekstimuoto”.\n3. Seuraavat sivut osumatuloksia löytyvät ylhällä olevan sivunumeroinnin mukaisesti.\n4. Voin ladata näkyvissä olevat osumat, eli sanat + niiden kieliopillisen analyysin, tai kunkin sanan lausekontekstin omalle koneelleni oikean alakulman linkistä ”Lataa tiedostona muodossa”.Siellä on valittavana useita eri vaihtoehtoja.\n5. Jos haluan ladata itselleni kaikki nuo osumat, joudun tällä hetkellä käymään käsin läpi jokaisen noista sivuista erikseen klikkaamalla ja lataamalla. Tämä on työlästä mutta mahdollista. Samaten on mahdollista ohjelmoida skripti joka käy lataamassa kaikki nuo yksi kerrallaan.\n6. Sanojen lukumääriä korpuksessa näkyy painonapista ”Tilasto”. Sen takaa löytyy linkki ”Näytä Trendikuvaajana” josta saa aikasarjakuvan osumista eri vuosina.\n7. Lauserakenteiden (dependenssipuu) katselu. Voin katsoa kunkin yksittäisen sanaesiintymän lauseen rakennetta, eli missä suhteissa ja rooleissa sanat ovat toisiinsa. Klikkaan ensin valitsemani lauseen/sanan. Oikean puolen sivupalkissa alimpana on ”näytä dependenssipuu”, klikkaan tätä.\nKategoria(t): Social Big Data Research, Tutkimusuutiset. Kirjoittaja: Salla-M Laaksonen. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


SRL - Rataan tutustuminen\nPohdi rataa kävellessäsi mm.:\nMitä ratamestari ”kysyy” tehtävillään?\nMitä hevonen näkee/kokee?\nMistä aurinko paistaa oman lähdön aikaan?\nVarasuunnitelmat esteille, jos kaikki ei menekään niin kuin pitäisi?\nRadan oppiminen on yksilöllistä, paras tapa löytyy kokemuksen kautta. Valmentajan tuki ja apu tärkeää, valmentajan osattava auttaa myös tilanteessa, jossa ratsastaja kokee epävarmuutta tai jopa pelkoa\nYleensä virallisessa radan näytössä paljon väkeä ja katsotaan vain reitit. Varsinainen suunnitelma omaa suoritusta varten tehdään vasta seuraavissa kävelyissä. Rata on käveltävä riittävän monta kertaa, ei kaveriporukassa (keskittyminen) vaan valmentajan kanssa ja lopuksi yksin. Useampi kävelykerta selkiyttää esteet, linjat ja reitit.\nKotimaan kilpailuissa virallinen radannäyttö järjestetään ainakin 2-tason kilpailuissa. Ulkomailla rata usein vain avataan tutustumiselle. Radan kävelemiseen varattava aikaa – se vie helposti 30-45 min.


Slouppi • View topic - Nykyiset pehmeät köydet\nIt is currently Sun Apr 05, 2020 18:42\nNykyiset pehmeät köydet\nPost subject: Nykyiset pehmeät köydet\nPosted: Sat Sep 27, 2014 18:47\nNykyään valmistetaan todella notkeita, pehmeitä ja käteen miellyttäviä kiipeilyköysiä.\nItse käytin moisia tuplaköytenä ekaa kertaa tänä kesänä Ruotsissa ja Norjassa mp-reiteillä, enkä erityisemmin pitänyt niistä.\nKöydet kiertyivät ja sotkeutuivat TODELLA hanakasti.\nMinkälaisa kokemuksia muilla on pehmeistä köysistä?\nPost subject: Re: Nykyiset pehmeät köydet\nPosted: Sun Sep 28, 2014 19:33\nJoo! Ne on niin sanottuja Dynaamisia köysiä ja niillä on saavutettu huimia etuja muun muossa turvallisuuden suhteen. Aikaisemmin käytössä ollut "liidaaja ei tipu"-mentaliteetti onkin jäänyt vain perverssin jääkiipeilyn mantraksi.\nNo ei vaan! Onko sulla jotai tarkempia speksejä niistä köysistä. Mulle ei oo tullu vastaan ku mukavia ja pääosin toimivia köysiä\nPosted: Mon Sep 29, 2014 09:16\nHuonoja ja hyviä, kiitos kysymästä, olettaen, että että tässä viitataan n. 8 mm puoliköysiin?\nKyllä, alppireissulle mukaan otetuilla lähes iskemättömillä köysillä (toinen oli paikan päältä ostettu) sai hirveitä sotkuja aikaan laskeutuessa, erityisesti kun otettiin pakkeja pitkin reittiä, joka ei ollut laskeutumisen kannalta ideaali. Jäivät joka toiseen koloon ja notkelmaan kiinni ja välillä piti lähteä takaisin ylös niitä irrottamaan. Ja välillä niistä tuli aivan hirveä sotku kun niitä yritti heitellä alaspäin, erityisesti jos olivat päässeet märästä lumesta imaisemaan kosteutta.\nTusinan laskeutumisen jälkeen paras dynaamisuus kului pois ja sen jälkeen köydet ovat pelanneet kuin unelma.\nPosted: Wed Oct 01, 2014 06:19\nPetzlin ~9mm Volta ja Contact 'monikäyttö' köydet kyseessä.\nReima, juurikin samanlaiset kokemukset meillä. Hanakasti sotkeentuivat jokaisen kiven, näreen ja itsensä ympärille.\nÄrräpäät lenteli tiuhaan ständeillä ylös ja alas mennessä, koska vastaavaa ylikypsää spagettia ei oltu koskaan ennen nähty.\nNoin vuoden käyttämäni Bealin Diablo 10.2mm unicore köysi on lähes sotkeutumaton edellisiin verrattuna.\nPosted: Wed Oct 01, 2014 09:00\nAinoo noin 9 mm "monikäyttö" köysi mistä on kuullu huonoo on sterlingin nano. siihenkin olin ite tyytyväinen. Aluksi muistan myös diablon hakeutuneen sykkyrälle. Tosin ei yhtä hanakasti kun se on "jäykempi" jo aluksi. Mut juu, uusilla köysillä näyttää olevan sellanen sisään ajo, että ensin muutamat täyspitkät laskeutumiset ja sit alkaa homma luonnistuun. En tie pitäskö uuden köysi paketin purku vaihees soittaa jotain noitarumpua tai ottaa yhteys Juhan af Graniin jotta kiertymiseltä välttyttäis...\nPosted: Mon Oct 20, 2014 20:11\nMutta kuinka ohuita nämä köydet on kymmenen vuoden päästä? Nyt ohuin "sinkkuköysi" on 8,5 mm:\nhttp://www.beal-planet.com/2014/anglais ... opera.html\nTässähän varoitellaan jo:\n"Used as single rope, this is not a rope to put in all hands, or in all belaying devices: Its thinness makes it a rope which absolutely demands an expert belayer. In effect, traditional belay devices will offer reduced braking, and some automatic belay devices may not work at all."\nKuitenkin, ohuimmat tuplaköydet ovat enää reilun 7 mm paksuisia, kuten tämä 7,3 mm köysi:\nhttp://www.beal-planet.com/2014/anglais ... gully.html\nWarning: Extreme care is required for both belaying and abseiling. The very thin diameter requires the use of compatible devices and limits its suitability to experts who are familiar with thin, slick ropes.\nMiltäköhän tuntuisi varmistaa ISOT pannut yhteen tuollaiseen köyteen? Ja nämä ohuimmat muuten mahtuvat jo luiskahtamaan "väärinpäin" monissa autobloc-varmistuslaitteissa kakkosta varmistaessa.\nPosted: Wed Oct 22, 2014 09:23\nJa vielä kolmas kategoria. Vaikken ole twinejä koskaan nähnyt käytettävän, niin omia 7mm prusiknaruja katsellessa voi pohtia miltä nämä näyttävät käytössä.\nhttp://www.edelrid.de/en/Edelrid/Sports ... lours.html\nLupaavat kestävän 17 UIAA droppia (twineillä 80kg testi kuten sinkuilla).