Actualitzada el 21-12-2020 18:19\nAhir durant La Marató de TV3 em vaig quedar enganxat a una lletra de la cançó que a la taulada de l’Hospital de la Vall d’Hebron de Barcelona cantava Antonio Orozco:\n“Nos faltó una noche de franela\nNos faltó una noche sin dormir”\nUn relat magnífic d’aquest any que, gràcies a Déu, estem deixant enrere. Orozco, Miki Núñez, Aitana, Sebastian Yatra, Obeses i Bad Gyal van posar la banda sonora a una Marató de TV3 diferent, a l’altura del Nadal que ens toca viure. Diferent però amb una recaptació que es va destapar gairebé a dos quarts de tres de la matinada: 10.305.819 euros. És una xifra que va sorprendre a tothom. Si algú diu que s’ho imaginava, mentia. La manera de fer els donatius, sense les habituals línies telefòniques, la difícil situació econòmica vinculada a les destrosses del virus i evidentment el fet que d’aquí a una setmana ja tenim la vacuna, feien que les dificultats és multipliquessin.\nLa capacitat de la direcció i equip de La Marató per poder trobar gent que ens expliqués més enllà del que ha passat, el que encara està passant i metges i científics explicant com encara costarà remuntar el futur van ser claus per sensibilitzar la gent sobre el contingut encara interrogatiu de la pandèmia. Això i el lema, més real que mai: “La Marató ens toca a tots”. La Marató d’ahir ens va deixar tocats perquè parlàvem d’un virus que ens ho ha deixat tot en menys d’un any. No hi ha història del coronavirus, com passa amb el càncer, el virus del VIH, l’Alzheimer o les malalties mentals. I hem deixat enrere tantes penes, tants plors... i com cantava Orozco: “Es que a veces la vida no atiende a razón”.\nGràcies a tots per deixar-nos una Marató novament de gran país. Als qui la van organitzar (mare meva, quina complexitat i quina entrega), a la gent de TV3 per entregar-se en cos i ànima a aquesta joia televisiva. TV3 acostuma a ser un aparador on cadascú llança exabruptes, escopinades i cops de roc metafòrics (i en algunes ocasions no tan metafòrics), avui estaria bé que tots als qui no els agrada, la detesten o senzillament la ignoren fessin un petit gest, únic, gairebé nadalenc, per poder cantar les excel·lències d’un sol dia.\nPerquè l’orgull de país és de tots. Un enorme país que malgrat tots els obstacles es torna a deixar la pell i els diners per la seva gent, pels seus sanitaris, pels seus metges, pels seus científics. I per tota aquella gent que veritablement val la pena i ens vol donar un futur ple d’esperança. Malgrat tot, feu-me per un cop confiança: aquest país val molt la pena. Sí, amb La Marató ens n’adonem cada any, i ahir segurament més, que Catalunya és un país collonut. Però molt. Felicitats a tots.\n21-12-2020 07:54 SOLIDARITAT\nLa Marató contra el covid recapta 10.305.819 euros en una edició marcada per la pandèmia\n21-12-2020 11:04 Mònica Planas


Butllet� novetats 218\nButllet� de novetatsNot�cies i idees per a la gesti� de personesEdici� n�m.: 218 Data: 18/01/12\nGeneral Cable i Grup TCB, noves organitzacions s�cies de la Fundaci� Factor Hum� La companyia l�der en fabricaci� de cable a nivell mundial General Cable, amb 11.000 persones empleades; i el primer operador mar�tim espanyol de terminals portu�ries i serveis d'enginyeria i consultoria mar�tima Grup TCB, amb m�s de 800 persones empleades, s'incorporen a la Fundaci�. Donem la benvinguda a les seves responsables de Recursos Humans, Antonia Ar�valo i Pilar Jim�nez, respectivament, i a tots els seus equips.\nIV Trobada del Grup de Responsabilitat Social i Sostenibilitat (RSiS) El proper 2 de febrer organitzem una trobada del Grup per parlar i debatre sobre l'actual moment de la Responsabilitat Social amb Carles Campuzano, diputat de CiU i un gran expert en l'�mbit. A m�s, explicarem quins s�n els projectes que plantegem per al 2012; d'entre ells volem destacar la celebraci� d'un "Marketplace" i la posada en marxa del Projecte Mentor RSiS.\nSOCI/S�CIA! Vine a con�ixer tot el que et pot aportar aquest grup\nNeix la Fundaci� Teaming per impulsar projectes solidaris a trav�s de noves tecnologies i xarxes socials\nLa Fundaci� Teaming s'ha constitu�t recentment i llan�a la seva plataforma Teaming Online, una esp�cie de xarxa social en qu� qualsevol persona o grup pot donar un euro al mes per finan�ar projectes solidaris. everis �s una de les empreses que participen en aquesta plataforma solid�ria, amb una inversi� inicial de 400.000 euros.\nUAB: la pista que porta a l'economia del coneixement Des de l'any 2001 la Universitat Aut�noma de Barcelona, en col�laboraci� amb el Parc de Recerca de la UAB (PRUAB), ha creat 57 empreses que facturen m�s de 19 milions d'euros l'any. S�n les denominades empreses spin-off, que persegueixen la transfer�ncia del coneixement i la recerca des de la universitat al mercat, aix� com generar ocupaci� per doctors i estudiants que finalitzen els seus estudis.\nLes empreses catalanes milloren productivitat despr�s de 20 anys de "creixement desequilibrat" La Cambra de Comer� de Barcelona ha presentat juntament amb Oriol Amat, Catedr�tic d'Economia Financera a la Universitat Pompeu Fabra, un informe sobre l'empresa catalana en el per�ode 2009-2010. Una de les conclusions �s que les organitzacions catalanes han millorat la seva productivitat i han redu�t el deute.\nCuidar l'empleat malgrat la crisi En temps d'incertesa, reduccions de plantilla i reestructuracions, �s m�s important que mai que els empleats que sobreviuen als acomiadaments estiguin feli�os i motivats. T� una justificaci� a mig termini: quan l'economia repunti ser� molt dif�cil retenir o recuperar el talent perdut.\nNot�cia relacionada: La s�ndrome del supervivent troba a seva vacuna en la comunicaci�\n"Avui la nostra �nica certesa �s la incertesa" Entrevista de "La Contra" de La Vanguardia a Zygmunt Bauman, soci�leg, fil�sof i assagista, premi Pr�ncep d'Ast�ries 2010: "Objectes i persones s�n b�ns de consum, i com a tals perden la utilitat una vegada utilitzats. La vida l�quida comporta una autocr�tica i autocensura constants; s�alimenta de la insatisfacci� del jo amb si mateix."\nRevoluci� al mercat laboral En deu anys d'euro, la immigraci� s'ha convertit en un element clau de la radiografia laboral. En l'�poca de la bombolla, els immigrants acceptaven els treballs no qualificats que els aut�ctons rebutjaven, i no s'ha redu�t la precarietat. Per� amb la crisi, estrangers i aut�ctons tornen a competir per les mateixes feines.\nNot�cia relacionada: Guia (laboral) per emigrar\nTwitter: Fissures al control de la identitat digital Un periodista itali� ha aconseguit suplantar els comptes de Twitter de cinc ministres espanyols per demostrar que la identitat digital a la xarxa de microblogging t� fissures. Amb 200 milions d'usuaris, Twitter �s un dels canals amb m�s perspectives de creixement en l'intercanvi d'informaci� sense barreres. �s important tenir un cert control sobre la identitat digital per evitar suplantacions i tamb� saber gestionar adequadament la reputaci� virtual.\nNot�cia relacionada: El 'cloud' es democratitza al forn d'una pastisseria\nAccedeix a la not�cia i participa a la nostra ciberenquesta: Creus que la teva organitzaci� controla adequadament la seva identitat digital?\nSaturats d'Informaci� En els �ltims anys s'est� creant m�s informaci� que en tota la hist�ria de la humanitat, i una gran part est� accessible amb un sol clic des de qualsevol lloc. El problema �s que amb aquest allau d'informaci� �s f�cil perdre's i caure en la frustraci� per no poder estar al dia de cap tema. Els experts aconsellen ser selectius i no perdre de vista l'objectiu a l'hora de buscar a Internet.\n�tica, est�tica i economia La nova classe empresarial eclosiona a l'escenari despr�s de la batalla, a l'hora de l'autenticitat (cinc milions d'aturats). D'aqu� la necessitat de destacar que economia, �tica i est�tica es donen la m� en figures com la de Peter Drucker. Recentment, un grup de seguidors de l'economista i humanista vien�s ha fundat a Barcelona la tercera Drucker Society europea.\nAntic�pate Els professors d'Esade Joan Quintana i Cefer� Soler han publicat un llibre en qu� donen 8 consells pr�ctics per anticipar-se als canvis a tots els nivells. Segons els autors, �s fonamental elaborar una planificaci� acurada que permeti realitzar les transformacions necess�ries a les organitzacions per� de la manera m�s r�pida, senzilla i poc traum�tica. Saber qui s�n els teus aliats i opositors, comunicar b� o tenir en compte els estats emocionals s�n algunes de les premisses b�siques per a l'�xit.\nEl conveni, a prop o molt lluny Amb la immin�ncia d'una nova reforma laboral, toca revisar l'estat de la negociaci� col�lectiva a Espanya. Els acords laborals signats dins de cada empresa i els de sectors a nivell estatal s�n els m�s efica�os, segons els experts. Els pactes provincials, dominats per poques companyies per� que abasten el 57% dels empleats amb conveni, sovint desemboquen en condicions inassumibles per les altres.\nLa seguretat vi�ria arrela a les empreses Grans companyies espanyoles dissenyen plans de prevenci� per frenar els accidents laborals automobil�stics, que el 2010 van ascendir a m�s de 65.000. Les baixes per accidents de tr�nsit representen gaireb� el 10% del total d'accidents laborals a Espanya. Prendre consci�ncia de la import�ncia de la seguretat vi�ria o formar-se en conducci� segura s�n alguns dels pilars d'aquests plans de prevenci�.\nRedes: 'Sabem que no sabem el que decidim' Eduard Punset entrevista a Redes de TVE a Aldo Rustichini, exponent de la �neuroeconomia,� una nova disciplina que barreja neuroci�ncia i economia per aconseguir una visi� m�s completa de l'home econ�mic. Un dels primers focus d'estudi �s el proc�s de presa de decisions, que sembla ser que est� molt influenciat per la biologia i la part inconscient del cervell.\nAssetjament sexual i/o per ra� de sexe Assetjament sexual �s qualsevol comportament, verbal o f�sic, de naturalesa sexual que tingui el prop�sit o produeixi l�efecte d�atemptar contra la dignitat d�una persona. Assetjament per ra� de sexe �s qualsevol comportament realitzat en funci� del sexe d�una persona, amb el prop�sit o l�efecte d�atemptar contra la seva dignitat i crear un entorn intimidatori, degradant o ofensiu.\nAra pots aconseguir les Unitats de Coneixement de factorhuma.org. S�n documents que sintetitzen en 5-6 p�gines les idees clau d'un tema, en els seg�ents apartats: Qu� �s?; Eines; Guia de treball; L'experi�ncia


3. La data límit de documentació i informació s'estableix fins al 16.9.2019; fins al 10.9.2019 per acceptació de preguntes i fins al 12.9.2019 per a la publicació de respostes.\nEn aquest sentit, està previst que a partir de les 12 hores del dia 17 de setembre de 2019 els LICITADORS rebreu per correu electrònic una COMUNICACIÓ de petició de PARAULA CLAU, per tal que introduïu la PARAULA CLAU per a què s'iniciï el PROCES DE DESXIFRAT del/s SOBRE/S DIGITAL/S corresponent a l'expedient de contractació de referència. Els LICITADORS podreu INTRODUIR les PARAULES CLAUS dels sobres en l'ENLLAÇ indicat en dita COMUNICACIÓ. La introducció d'aquesta PARAULA CLAU només implica el desxifrat del contingut del sobre esmentat, però no es realitzarà la seva obertura fins al moment de l'obertura del Sobre Digital (18 de setembre de 2019, a partir de les 12.00 hores).


Vida laboral: com demanar-la des del mòbil :: PortalEmp\nVida laboral: com demanar-la des del mòbil\nL'informe de vida laboral és un document útil per a saber el que has cotitzat i les prestacions que et correspondran en les diferents situacions en què et pugues trobar. Sol·licitar-ho és fàcil, pots fer-ho online i directament des del mòbil. Mira com demanar la vida laboral.\nL'informe de vida laboral d'un treballador és un document que recull l'històric de les situacions d'alta i baixa d'aqueix usuari en la Seguretat Social, així com el detall de les seues cotitzacions. És una informació necessària per a saber el que has cotitzat i les prestacions que et correspondran. En molts casos s'envia directament des del Ministeri de Treball i Seguretat Social, però si no ho tens, pots aconseguir-ho fàcilment per via telemàtica, des d'un ordinador o directament des del mòbil.\nPots demanar la vida laboral des del mòbil\nAbans de res has d'entrar en la pàgina de la Seguretat Social i seleccionar allí l'opció “Informe de vida laboral”. Sol estar entre les pàgines més vistes, perquè és un dels tràmits destacats.\nDemanar la vida laboral en seguretat social\nPer a realitzar el tràmit de sol·licitar la teua vida laboral hi ha diferents possibilitats.\nObtindre vida laboral sense certificat\nDemanar vida laboral via SMS\nSol·licitar vida laboral amb Cl@ve PIN\nUsar el certificat electrònic\nCom demanar la vida laboral\nCom obtindre la vida laboral sense certificat\nDe les opcions que apareixen per a realitzar aquest tràmit, aquesta i l'opció del SMS són les més senzilles per a manejar des del mòbil.\nSi no disposes de cap sistema d'identificació digital, pots seleccionar l'accés al servei “Sense certificat”. Accediràs a un formulari, que has d'emplenar amb les teues dades.\nUna vegada fet això, la Seguretat Social envia per correu postal al domicili del sol·licitant que conste en les bases de dades de la Tresoreria General de la Seguretat Social els informes sol·licitats a través d'aquest servei. A més de les teues dades personals, has de tindre a mà el número d'afiliació a la Seguretat Social.\nDemanar la vida laboral via SMS\nTambé pots fer-ho via SMS (senzill des del mòbil) . Hauràs d'emplenar un formulari i és necessari que les dades d'aqueix formulari coincidisquen exactament amb els registrats en la Base de dades de la Seguretat Social.\nSi algun de les dades no coincideix, t'ho indicaran així, però si totes les dades són correctes, el sistema enviarà al teu telèfon mòbil un missatge SMS amb un codi d'accés que pots introduir i que et permetrà descarregar l'informe en format pdf en el moment. Com en el cas anterior, és important tindre a mà el número d'afiliació a la Seguretat Social: si no saps quin és, pots mirar-ho en la targeta sanitària, preguntar en el teu centre de salut o consultar una nòmina.\nMés complex i complet: Cl@ve PIN\nTambé pots aconseguir el teu informe de vida laboral amb el Cl@ve PIN. Per a això primer has de tindre descarregada l'app Cl@ve per a mòbils de l'Agència Tributària des de Google *Play (per a Android) o App Store (per a iPhone).\nIntrodueix el DNI i la data de caducitat o expedició o el número de suport si és un NIE. L'APP t'envia a l'Agència Tributària on hauràs de sol·licitar la “carta d'invitació”: al cap d'uns dies rebràs per correu postal en el teu domicili una carta que conté el codi segur *CSV de 16 dígits, amb el qual podràs completar el registre.\nUna vegada finalitzat el procés t'arribarà un SMS informant que estàs registrat. Es tracta d'un registre de nivell bàsic, que permet realitzar determinats tràmits davant l'Administració per via electrònica, i basta per a sol·licitar l'informe de la vida laboral en la Seguretat Social. L'aplicació genera codis de tres xifres que fan falta per a realitzar la sol·licitud.\nUna vegada completat el registre, en la Web de la Seguretat Social triaràs accedir a l'informe de la vida laboral amb Cl@ve. Et redirigeix a la Web de Cl@ve, en la qual cal introduir el DNI. En el següent pas, cal seleccionar "Utilitzar l'App Cl@ve PIN per a obtindre el PIN (recomanat)". Després d'introduir el codi i el PIN que et proporciona l'APP i podràs descarregar en la Web de la Seguretat Social l'informe de la vida laboral en format PDF,\nUna vegada que tingues el codi d'activació rebut per carta durant el procés de registre anterior, també pots sol·licitar la “Cl@ve permanent”. És un sistema similar a l'anterior, però en comptes de recórrer a codis aleatoris, sempre t'identificaràs amb el mateix usuari i contrasenya. Per a poder activar el teu usuari Cl@ve Permanent et demanaran el número de DNI/NIE, el codi d'activació que vas obtindre en l'acte de registre i el correu electrònic que vas facilitar en aquest registre. A més hauràs de tindre a mà el telèfon mòbil que vas indicar en registrar-te, perquè t'enviaran un SMS amb un codi numèric de verificació (*OTP) que hauràs d'introduir, per a tot seguit introduir la teua contrasenya desitjada i finalitzar amb l'activació del teu usuari Cl@ve Permanent.\nEn la Web de la Seguretat Social has de seleccionar en aquest cas l'opció accedir a l'informe de la vida laboral amb “Usuari + Contrasenya”. Et redirigeix a la Web de Cl@ve, en l'àrea de clau permanent, en la qual cal introduir l'usuari (DNI) i la contrasenya triada. Com en el cas anterior, des de la pàgina de la Seguretat Social podràs descarregar l'informe de la vida laboral en format PDF en el moment.\nSi tens instal·lat en el teu ordinador el certificat electrònic de signatura digital que dóna la *AEAT, també podràs aconseguir el teu informe de vida laboral.\nEn aqueix cas has de seleccionar en la Web de la Seguretat Social, l'opció accedir a l'informe de la vida laboral amb “Certificat electrònic”. Una vegada reconegut el certificat, podràs descarregar el pdf del teu informe de la vida laboral en format PDF des de la pàgina de la Seguretat Social. Recorda: aquesta opció només és possible directament des d'un ordinador on tingues instal·lat en certificat.


Reunió dels membres del conveni vinya del sistema Segarra-Garrigues a Tàrrega | Ràdio Tàrrega\nReunió dels membres del conveni vinya del sistema Segarra-Garrigues a Tàrrega\nAquest matí l’Escola Agrària de Tàrrega ha acollit la reunió de treball dels membres del Conveni Vinya, que es va signar el 27 de maig de 2016.\nAquest conveni, que apadrina el DARP, té com a objectiu impulsar la producció vitivinícola de qualitat en l’àrea del sistema Segarra- Garrigues. L’objecte del conveni, promogut per l’Associació Cooperació Rural per Desenvolupament (ACORD), és el projecte pilot d’implantació d’una finca de vinya en regadiu en la zona del Riucorb, que ha de ser una referència per a les explotacions de vinya ubicades en les zones del Segarra–Garrigues. En el conveni hi prenen part l’Associació ACORD, la propietat de la finca, el Grup Codorniu, Aigües del Segarra Garrigues SA (ASG), el Consell Regulador de la Denominació d’Origen (DO) Costers del Segre, l’Associació de Cellers i Productors Agroalimentaris de la Vall del Riucorb, els Cellers Torres, i la Comunitat General de Regants del Segarra-Garrigues.\nEn concret, el projecte contempla la instal·lació i obtenció de referències productives de raïm i de caves i vins d’una finca pilot de 5,37 hectàrees plantada en el terme municipal de Verdú. En aquesta finca s’hi ha plantat 3 varietats de raïm blanc (macabeu, parellada i xarel·lo) i 4 varietats de raïm negre (cabernet sauvignon, garnatxa negra, ull de llebre i syrah), que serviran de model per a les futures plantacions de vinya en reg que es facin en tot el Segarra-Garrigues.\nCodorniu, Torres i l’Associació de 10 cellers de la Vall del Riucorb actuen de motors de la vinya en regadiu en el sistema Segarra-Garrigues dins de les 3 Denominacions d’Origen que hi conflueixen (Costers del Segre, Cava i Catalunya), que pot beneficiar 14.000 hectàrees potencials de 18 municipis de les comarques de la Noguera, l’Urgell i les Garrigues.\nEn la reunió celebrada avui s’ha aprovat la incorporació al conveni del projecte PECT, Motors del Segarra-Garrigues. D’aquesta manera l’IRTA participa des d’ara com a institució de recerca.


La sort viatja des de Lleida fins a Càceres i Córdoba — Lleida Convention Bureau\nEsteu aquí: Inici › Novetats › Notícies › La sort viatja des de Lleida fins a Càceres i Córdoba\nLleida ha repartit aquest migdia els 42 milions en premis de la Loteria Nacional, que s’ha celebrat al Palau de Congressos-La Llotja, amb motiu de la celebració del 300 aniversari de la Venerable Congregació de Nostra Senyora dels Dolors, imatge que ha il·lustrat els bitllets del sorteig d’avui.\nEls tinents d’alcalde Fèlix Larrosa i Rafael Peris, la regidora Ángeles Ribes i el prior de la Congregació dels Dolors, Fernando Gracia, han assistit al sorteig, en el qual els populars nens del Colegio de San Ildefonso han comptat amb la col·laboració d’un grup de nens i nenes d’Afanoc, l’Associació de Familiars i Amics de Nens Oncològics de Catalunya, que han anat ensenyant els números que s’extreien dels bombos.\nEl primer premi del sorteig, dotat amb 600.120 euros a la sèrie, ha correspost al 33.871, que ha estat venut a Madrigal de la Vera (Càceres) i Montilla (Córdoba); mentre que el segon premi, el 5.697, amb una dotació de 120.000 euros a la sèrie, ha estat molt més repartit. S’ha venut a Gandia i Sueca (València), Castalla (Alacant), Móstoles, Madrid, Chiclana de la Frontera (Càdis) i Zamora.\nLa presidenta de Loterías y Apuestas del Estado, Inmaculada García, també ha estat present en el sorteig que s’ha fet des de Lleida i que ha representat una oportunitat magnífica per projectar la ciutat, no només pe haver escampat la imatge de la Congregació dels Dolors de Lleida arreu de l’Estat, sinó perquè el sorteig també s’ha retransmès en directe per Televisió Espanyola i Ràdio Nacional d’Espanya.\nAquesta és la quarta vegada que la ciutat de Lleida acull un sorteig de la Lotería Nacional: la Seu Vella de Lleida ha estat amfitriona en les tres ocasions anteriors: el 7 d’abril de 1970, el 15 de març de 1997 i el 17 de gener del 2013. Avui ho ha estat el Palau de Congressos-La Llotja.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Roldan Entrada:\nHouse Apart Hotel...Habitacions per nit per només470 EUR Verdes soles de Roldan...Habitacions per nit per només Més zones a Rosario\nRoldan és una base excelent per a explorar en profunditat les vistes de Rosario. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Roldan té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Trobar una bona oferta és fàcil amb Agoda.com, oferint hotels barats a Roldan o qualsevol altra àrea a Rosario. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Trobi les més bones ofertes en hotels a Roldan emplenant les dates d'estada a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Roldan, Rosario\nConvenientment situat a Rosario, House Apart Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta...\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Verdes soles de Roldan és una elecció...\nHotels a Roldan: House Apart Hotel


Derrotes dels dos equips sèniors del CV Terrassa Teknopoint - Canal Terrassa\nDerrotes dels dos equips sèniors del CV Terrassa Teknopoint\nJoan Gutiérrez LópezData: 12/03/19\nEl CV Terrassa Teknopoint va perdre aquest passat cap de setmana en una nova jornada de la fase d’ascens. El conjunt masculí, que busca pujar a la Primera Divisió, ho va fer per 3 sets a 0 a la pista del líder, el Tarragona SPSP, que encara no ha perdut cap partit.\nNomés en el primer set els egarencs van oferir la seva millor versió (25-22), amb un joc consistent que va estar a punt de sorprendre al seu rival. Els dos següents sets van ser de clar domini local (25-13 i 25-14). El CV Terrassa, que ocupa el sisè lloc, tancarà la primera volta d’aquesta fase d’ascens rebent a casa el Torre de Claramunt (dissabte, 20.00h).\nTampoc va tenir opcions l’equip femení, que dissabte perdia per 0 sets a 3 amb el CV Vilanova al pavelló del Pla del Bon Aire. El primer set va ser molt ajustat (20-25), però els errors locals van ser claus. El segon set va caure clarament del cantó visitant (18-25) i només en el tercer el CV Terrassa va posar contra les cordes a les vilanovines, gràcies al seu joc més convincent. Al final, però, tempteig de 22 a 25.\nDissabte el CV Terrassa femení, que ocupa la sisena posició en la fase d’ascens a la Segona Catalana, visita el Torre de Claramunt (diumenge, 10.45h).\nDeu terrassencs convocats per a la propera cita dels RedSticks a la FIH Pro League\nEl CN Terrassa es penja quinze medalles al XVIII Torneig Social – VI Trofeu Hirota de karate


Mossos i Bombers busquen ara a Osona el ciclista desaparegut | NacióRipollès\nMossos i Bombers busquen ara a Osona el ciclista desaparegut\nL’home és un veí de Cornellà de Llobregat de 47 anys que va sortir de casa fa vuit dies | En un primer moment, la recerca es va concentrar a la Vall de Ribes\nper Redacció , 30 d'octubre de 2013 a les 15:31 |\nPedro Cajal està desaparegut des del dimecres de la setmana passada. Foto: ElRipollès.info\nEls Mossos d’Esquadra i els Bombers han reprès avui, 30 d’octubre, a Manlleu la recerca de Pedro Alberto Cajal, un veí de Cornellà de 47 anys que va desaparèixer el passat 23 d’octubre . L’home –segons ha transcendit ara- va ser vist aquest dia baixant a l’estació de Manlleu, a primera hora del matí, amb la intenció de fer una ruta amb BTT. Des d'aleshores, els seus familiars no en tenen cap notícia.\nEn un primer moment, els equips d’emergència van creure que el ciclista s’havia traslladat al Ripollès i van pentinar la zona compresa entre Montrony, Ribes de Freser i Toses. Després de tres dies de recerca, el dilluns 28 ja no es van fer més operatius sobre el terreny .\nAra, la recerca s’ha reactivat i es concentrarà en la ruta que va de Manlleu a Collsacabra, passant per trams de les Masies de Roda, Roda de Ter, Sant Martí Sescorts i l’Esquirol. El camp base del dispositiu s’ha establert a Manlleu, on aquest matí s’han reunit dos vehicles de bombers, tres vehicles de Mossos d’Esquadra, un helicòpter de Mossos d’Esquadra i un vehicle de la Policia Local, que cobrirà les àrees ubicades dins el terme municipal de Manlleu.\nAmics del desaparegut –que també van buscar-lo diumenge a la zona de les Llosses i la riera de Merlès- van difondre una fotografia de la seva bicicleta. Es tracta d'una Specialized de color verd. A més, han explicat que Pedro Cajal va sortir de casa amb un mallot taronja i el casc que duia era de color blanc. També en motiu de la I BTT Terra de Comtes de Ripoll es va fer una crida als participants a col·laborar en la recerca.\nSuccessos, Mossos d'Esquadra, desaparició, Collsacabra, Bombers de la Generalitat


Larrosa ha de rectificar o dimitir després d'haver mentit assegurant que Lleida tenia protocol de contaminació -\nPosted on 30 abril 2018 29 juny 2018 Posted in Comú de Lleida, Notícies, Paeria and tagged Contaminació.\nEl Comú de Lleida exigeix una rectificació pública al regidor d’urbanisme Félix Larrosa per haver mentit en Ple quan va assegurar que la Paeria disposava d’un protocol de Contaminació Atmosfèrica després que el Comú fes una proposta en aquest sentit arran de l’episodi de contaminació que havia patit la ciutat al novembre. Considerem que si el sr. Larrosa no està a l’alçada de l’honestedat que requereix tot càrrec públic, hauria de deixar el seu càrrec. Per responsabilitat, un servidor públic mai s’hauria d’inventar res, ni màsters o protocols de contaminació.\nLa proposta del Comú pel pal·liar la contaminació atmosfèrica, aturada per les falsedats del regidor\nSegona quinzena de novembre 2017: episodi de contaminació atmosfèrica que va situar la ciutat com a tercera capital de província més contaminada a tot l’estat.\n5-12-17: El Comú de Lleida registra una moció on formula propostes per pal·liar episodis de contaminació atmosfèrica\n15-12-17: Des de la Paeria es genera el document «Mesures a aplicar en episodis de contaminació atmosfèrica» i es penja al web de la Regidoria de Promoció i Gestió de l’habitat Urbà i Sostenibilitat. Les metadates evidencien que el document es va fer a corre-cuita 10 dies després que el Comú registrés la moció\n26-01-18: Al ple Felix Larrosa afirma que l’Ajuntament ja té un protocol. “Diuen que al damunt l’equip de govern copia les iniciatives del Comú”, afegeix el regidor.\n16-03-18: A preguntes del Comú, l’equip de govern ha d’admetre que no existeix cap protocol, només un document tècnic de treball, que no hi ha cap tramitació política del document, que no s’ha comunicat oficialment a cap altra administració.\n27-03-18: Demanem explicacions en ple al sr. Larrosa que es limita a respondre: “Portem 3 anys de mandat i vostè no progressa adequadament, sr. Talamonte”, com podeu veure en aquest vídeo:\nUn equip de govern sense idees que es torna a apropiar de les propostes dels altres\nDes del Comú de Lleida celebrem que l’equip de govern ens manllevi propostes encara que agrairíem que els servidors públics no mentíssin i almenys ens citessin. Curiosa paradoxa que el PSC governi amb el suport de Cs i PP i amb idees del Comú, un grup al qual acusen de no formular propostes. Una manera de fer política deshonesta que denota un esgotament i una falta d’idees preocupant. L’acció de govern s’hauria d’enriquir de les propostes en positiu de la resta de grups, amb respecte i voluntat de diàleg, posant sempre el bé comú per davant de les rivalitats polítiques.\nPensem que seria molt bo que a banda de difondre notícies, posin en marxa aquestes mesures amb especial urgència en tant que poden afectar la salut de la ciutadania.\n← Un ple amb aquestes 6…\nPer què Ros no penalitzarà… →


Testimonisimprimir Una proposta concreta als diputats catalans 26-Jun-2012\nEl nou cop del Suprem espanyol contra la llengua fa mal. Irrita molt. Irrita pel que representa de consolidaci� del supremacisme ling��stic a nivell legal: ells no pararan fins que acaben amb la normalitzaci� del catal�, i tots sabem que aquest �s el seu objectiu. Irrita tamb� perqu� torna a demostrar que amagar el cap sota l'ala no val per a res: ja ho sab�em que aix� seria aix� i ja sabem que ser� molt pitjor encara. De qu� valen avui aquelles declaracions i aquells titulars period�stics que asseguraven que la immersi� era garantida? I irrita, sobretot, per la passivitat i la inefic�cia de la classe pol�tica catalana. Qu� faran ara? Gesticular? Fer declaracions? I de qu� servir� aix� quan d'ac� a uns quants mesos una nova sent�ncia seguisca retallant l'�mbit legal del catal�?\nEl govern t� un ritme i un pla que no vol moure. Diuen que ara toca la hisenda pr�pia i intenten obviar el que est� passant amb la llengua. Per� el fet �s que est� passant. I ara ja �s molt clar que, supeditats per l'estrat�gia del pacte fiscal, el govern no far� cap gest de for�a. Abans de l'estiu perqu� ha de crear el consens i despr�s de l'estiu perqu� haur� de negociar-lo amb Rajoy, malgrat que tots sabem que no existir� mai. La reacci�, per tant, no vindr� per ac�.\nTots sabem, per�, que la independ�ncia o l'ha de proclamar el govern o l'ha de proclamar el parlament. I �s evident que la irritaci� que es detecta t� a veure amb la incapacitat visible de ni tan sols fer un gest que demostre que hi ha un l�mit. Si no podem comptar per aix� amb el govern, la pregunta �s: podr�em comptar amb el parlament?\nJa ho s�, que els diputats els trien els partits. I que s'hi deuen. Per� els diputats tenen tamb� una responsabilitat personal i �s a aquesta a qu� apel�le. I en aquest sentit m�atrevisc a formular una proposta concreta. En un reportatge fet per la revista El Temps el desembre de 2010, dels 135 diputats del parlament de Catalunya, 58 es declaraven obertament independentistes (43 de CiU, 10 d'ERC, 3 de SI, una d'ICV i Joan Laporta). Per a proclamar la independ�ncia en calen 67. Per tant, nom�s nou m�s. I hi ha 28 diputats m�s de CiU i ICV que no se'n declaren per� que cal pensar que podrien ser-ho. I v�s a saber si encara se'n sumaria algun m�s.\nLa proposta per a aix� �s simple: que es reunisquen tan aviat com siga possible aquests 58 diputats que ara ja es declaren independentistes, i que s�n de cinc partits diferents, i que parlen. Que es reunisquen en seu parlament�ria, amb la solemnitat que cal, i que comencen a estudiar com podem arribar a la independ�ncia. I que ens ho expliquen. Que posen fil a l�agulla i que intenten conv�ncer els nou que els faltarien.\nNo els demane desobeir els seus partits i les seues direccions. No veig per qu� una reuni� com aquesta, un proc�s com aquest, hauria de ser interpretada com que anava contra ning�. Els demane que constru�squen un cam� i ens l'expliquen, simplement. Perqu� necessitem not�cies positives i constructives i les necessitem ja. Perqu� no podem continuar rebent cops i m�s cops i no reaccionant. I perqu� estem molt cansats. I, s�, profundament irritats tamb�.\n(Ah! I que no obliden, els diputats, que l�atac �s contra el pa�s sencer, de Salses a Guardamar i de Fraga a Ma�...)Vicent Partal


La gran aventura del dofí Winter - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAlcon Entertainment i Arc Productions\nLa gran aventura del dofí Winter —en la versió original Dolphin Tale— és un drama familiar nord-americà de 2011 dirigit per Charles Martin Smith i protagonitzat per Morgan Freeman i Ashley Judd. L'argument de la pel·lícula està basat en el llibre Dolphin Tale: The Junior Novel i en la vertadera història de Winter, un dofí mular que va ser rescatat el desembre de 2005 davant de les costes de Florida. La Winter havia perdut la seva cua després d'enredar-se amb les cordes d'una trampa per crancs i va ser acollit per l'aquari Clearwater Marine Aquarium on se li va fer una pròtesi per poder nedar.\nLa pel·lícula explica la història d'un jove que troba un dofí ferit per una trampa per crancs a la platja del seu poble i li busca ajuda perquè pugui refer la seva vida. Així, s'hi veu implicat Clay Haskett, un veterinari que salva mamífers aquàtics i que l'acull a l'aquari-hospital que dirigeix, i el Dr. Cameron McCarthy, que intenta crear una pròtesi pel dofí.\nEl 18 de juliol de 2013 es va anunciar que hi hauria una continuació de la pel·lícula (també basada en la vida actual de la Winter). La seva estrena està prevista pel 12 de setembre de 2014.\n4 Diferències entre la pel·lícula i la història real\nLa pel·lícula comença amb un grup de dofins al mar sent seguits per una embarcació que pesca crancs mentre tornen a llançar al mar la trampa després de buidar-ne el contingut al vaixell.\nSeguidament, veiem com en Sawyer Nelson (Nathan Gamble) un noiet d'11 anys va en bicicleta per la vora de la platja quan un pescador (Richard Libertini), li demana ajuda després de trobar a la costa una dofí mular ferida i atrapada en una trampa per a crancs. El grup de rescat de l'Hospital Marí de Clearwater, dirigit pel dr. Clay Haskett (Harry Conninck Jr.), arriba al lloc del inicident i s'emporten la dofí per donar-li el tractament necessari. La filla d'11 anys del doctor, la Hazel (Cozi Zuehlsdorff), bateja la dofí amb el nom de Winter (Hivern) per dos dofins anteriors, Summer (Estiu) i Autumn (Tardor), que van ser curats i van poder tornar al seu hàbitat natural. Creu que el nom ajudarà a la Winter a seguir la tradició i poder tornar al mar. La Hazel permet a en Sawyer veure a la Winter. Al Clay no li fa gràcia perquè el noi no està entrenat per a la cura d'animals marins, però després d'adonar-se de la relació entre la dofí i el noi li permet visitar-la. Aviat, en Sawyer, que s'havia inscrit a l'escola d'estiu a causa de les seves baixes notes acadèmiques, deixa d'anar a classe i comença a passar tot el seu temps a l'Hospital Marí. Quan la seva mare Lorraine (Ashley Judd) s'assabenta d'això s'enfada, però en veure com el seu fill està començant a mostrar interès i emoció per primer cop d'ençà que el seu pare els abandonés cinc anys enrere, li permet anar de voluntari a l'hospital.\nMalhauradament, la cua de la Winter està molt malmesa i li amputen. La Winter aprèn a nadar per si mateixa sense la cua movent el seu cos de costat a costat (com un tauró), però una radiografia revela que aquest moviment no natural per a un dofí li està causant tensió a la columna vertebral, el que podria dur-la a la mort. Mentrestant, Kyle Connellan (Austin Stowell), cosí d'en Sawyer i un excampió de natació, és ingresat a l'hospital amb la cama dreta molt danyada a causa d'una explosió. Després d'algun temps a l'hospital, li permeten tornar a casa on li preparen una festa de benvinguda, però en Kyle està deprimit i prefereix anar directament al Centre Mèdic per a Veterans. En Sawyer i la seva mare van a visitar-lo mentre està a la consulta amb el dr. Cameron McCarthy (Morgan Freeman) al laboratori de protesis. En Kyle se sent avergonyit i els demana que marxin, això molesta en Sawyer i li etziba que la seva família també ho està passant malament. En Kyle s'ho repensa i va a donar un vol amb el seu cosí, parlen de la seva cama i de les possibilitats que torni a caminar. Abans de marxar, en Sawyer es troba al dr. McCarthy als jardins de l'hospital i li pregunta sobre una pròtesi per a la cua d'un dofí. Malgrat que li sembla una bogeria, el doctor es compromet a treballar en el projecte durant les seves pròximes vacances i convenç al seu proveedor de pròtesis (Hanger Prosthetics and Orthotics, que proveeix la cua de la Winter a la realitat), per a subministrar les peces sense cap cost. El dr. McCarthy fabrica una primera pròtesi casolana mentre esperen la real, però la Winter la rebutja i la destrossa colpejant-la contra la paret de la piscina.\nPoc després, l'Hospital Marí de Clearwater, ja en perill financer, es troba seriament danyat pel pas de l'huracà Leroy. El Consell Administratiu acorda tancar-lo, vendre les terres a un promotor immobiliari i trobar llar a tots els animals a excepció de la Winter, que a causa de la seva condició no és acceptada per cap aquari i ha de ser sacrificada. Per sort, després d'una trobada casual entre la Winter i una mare i la seva filla discapacitada (li falta una cama i va en cadira de rodes) que s'assabenten de la història de la Winter i decideixen conduir 8 hores des d'Atlanta fins a Florida per poder conèixer-la, el Sawyer s'adona del poder mediàtic de l'animal. Al Sawyer se li ocorre un pla per a poder salvar la Winter i l'Hospital Marí, crear el Dia de la Winter per atreure gent i recaudar fons. Al Clay primer no li agrada la idea per considerar-la poc realista, però després de parlar amb el seu pare Reed (Kris Kristofferson) ho reconsidera. Per ajudar, en Kyle proposa una carrera contra Donovan Peck Michael Roark), l'actual campió de natació local de l'escola preparatoria i que va trencar quasi tots els rècords estatals de natació d'en Kyle. També recluta la Sandra Sinclair (Ashley White), una amiga i reportera del canal de televsió Bay News 9, qui promou l'esdeveniment i la història de la Winter per la televisió.\nLa nova cua per fi arriba, malgrat tot la Winter també la rebutja. En Sawyer descobreix que la Winter no està pas rebutjant la cua artificial, sinó la funda que posen a la seva pell per a poder colocar la pròtesi perquè irrita la seva sensible pell. Al dr. McCarthy se li ocorre una alternativa: utilitzar un mitjó d'una espècie de gel que el doctor anomena gel de Winter (nom real del producte que va ser desenvolupat i utilitzat per a fixar les pròtesis de la Winter). Finalment el Dia de salvar la Winter arriba, la nova pròtesi és colocada, la dofí primer la rebutja, però al cap d'uns moments l'accepta i torna a nadar amb cua per primer cop.\nDurant el Dia de salvar la Winter, el professor Doyle (Ray McKinnon) de l'escola d'estiu d'en Sawyer parla amb la Lorreine i accepta convalidar el curs d'estiu a en Sawyer amb la seva feina a l'Hospital Marí i una redacció que el noi va presentar. El pescador que inicialment va descobrir la Winter a la platja fa un donatiu dient "la Winter i jo som vells amics". El consell s'assabenta que el negoci de venda de l'hospital està tancat, però el comprador, que ha assistit a l'esdeveniment amb les seves nétes, està d'acord amb permetre que l'Hospital Marí es mantingui obert i es compromet a recolzar-lo econòmicament.\nAl final de la pel·lícula es mostren imatges documentals reals del rescat de la Winter, diverses de les cues protèsiques que ella ha emprat i escenes de persones reals amputades i discapacitades que han visitat la Winter a l'Aquari Marí de Clearwater.\nWinter: Winter, la dofí mular s'interpreta a si mateixa. És una dofí que perd la seva cua i lluita per aconseguir adaptar-se a una pròtesi i tornar a nadar.\nNathan Gamble: Sawyer Nelson, un noi d'11 anys que troba la Winter i l'allibera de la trampa de crancs. Es converteix en el millor amic de la Winter.\nCozi Zuehlsdorff: Hazel Haskett, una noia d'11 anys, filla d'en Clay. Es fa molt amiga d'en Sawyer i junts cuiden de la Winter.\nHarry Connick Jr.: Dr. Clay Haskett, el director de l'Hospital Marí de Clearwater i el pare de la Hazel.\nAshley Judd: Lorraine Nelson, la mare d'en Sawyer i una enfermera.\nMorgan Freeman: Dr. Cameron McCarthy, un dissenyador de pròtesis i el doctor d'en Kyle a l'hospital de veterans.\nKris Kristofferson: Reed Haskett, el pare d'en Clay i avi de la Hazel.\nAustin Stowell: Kyle Connellan, el cosí d'en Sawyer. Arràn d'una explosió queda greuement ferit de la cama.\nAustin Highsmith: Phoebe, entrenadora a l'Hospital Marí Clearwater.\nBetsy Landin: Kat, treballadora a l'Hospital Marí Clearwater.\nJim Fitzpatrick: Max Connellan, el pare d'en Kyle i tiet d'en Sawyer.\nRay McKinnon: Mr. Doyle, el professor d'en Sawyer.\nDr. Clay Haskett Harry Connick Jr. Sergi Zamora\nLorraine Nelson Ashley Judd Mercè Montalà\nSawyer Nelson Nathan Gamble\nReed Haskett Kris Kristofferson (I) Lluís Marco\nHazel Haskett Cozi Zuehlsdorff\nDr. Cameron McCarthy Morgan Freeman Joan Crosas\nKyle Connellan Austin Stowell David Brau\nGloria Forrest Frances Sternhagen Marta Martorell\nPhoebe Frances Sternhagen Esther Solans\nKat Betsy Landin Elisabet Bargalló\nPhilip J. Hordern Tom Nowicki Joan Carles Gustems\nAlyce Connellan Kim Ostrenko Núria Domènech\nDonovan Peck Michael Roark (I) Hernan Fernández\nPescador Richard Libertini Enric Isasi-Isasmendi\nSr. Doyle Ray McKinnon Xaviern Fernández\nSandra Sinclair Ashley White Geni Rey\nEntrenador Vansky Rus Blackwell Quim Roca\nConseller Fitch Marc Macaulay Xavier De Llorens\nMare Stacy Ann Rose Gemma Ibañez\nA la pel·lícula, la Winter està varada en una platja prop de Clearwater, Florida. Un pescador assegut a la vora és qui dóna la veu d'alarma i la rescata amb ajuda d'en Sawyer. A la vida real, la Winter no va ser trobada a la platja sinó a la Llacuna Mosquito (a la banda oposada de l'estat), però sí per un pescador. Primer va ser portada al centre Marine Discovery local i posteriorment traslladada al centre de Clearwater.\nA la pel·lícula, la Winter ja està quasi completament crescuda al moment de ser rescatada. A la vida real, ella tenia uns dos mesos d'edat.\nA la pel·lícula es diu que la cua de la Winter és amputada a causa d'una infecció causada per la trampa de crancs. A la vida real, la pèrdua de sang a la cua (de ser estrangulada per la corda), va causar que gran part de la cua caigués per si mateixa, sent només petites parts amputades.\nA la pel·lícual, el procés de desenvolupament de la pròtesi per la Winter, només dura dues setmanes i és duta a terme per un doctor a l'hospital de veterans. A la vida real, el procés per a desenvolupar una cua que li anés bé va durar diversos mesos i va ser realitzat per Kevin Carroll i Dan Strzempka de la Clínica Hanger.\nA la pel·lícula, la Winter és rescatada durant l'estiu. A la vida real, la dofí va ser trobada el 10 de desembre de 2005 (a finals de tardor).\nA la pel·lícula el nom de la Winter és triat per la Hazel a causa de dos altres dofins anomenats Summer (estiu) i Autumn (Tardor). A la vida real, la dofí pren el seu nom per la data en què va ser rescatada.\nA la pel·lícula es diu que un huracà de nom Leroy danya l'hospital. A la vida real, aquest huracà mai va tenir lloc.\nEl 18 de juny de 2013, Warner Bros va anunciar els plans per a una seqüela titulada Dolphin Tale 2. La seva estrena està prevista pel 12 de setembre de 2014. La continuació de la pel·lícula se centra en la relació de la Winter amb un bebè dofí, la Hope, també rescatada per l'Hospital Marí Clearwater i que actualment viu allà. L'equip va començar a rodar a l'octubre de 2013 i va acabar el juny del 2014.\nTot l'equip artístic de la primera part retornarà en els seus rols per aquesta seqüela. A més, al càsting se sumaran també, els actors Lee Karlinsky, Bethany Hamilton i Julia Jordan.\n↑ 2,0 2,1 [enllaç sense format] http://usatoday30.usatoday.com/tech/science/2007-07-17-dolphin-iraq-veteran_N.htm\n↑ [enllaç sense format] http://www.nmfs.noaa.gov/pr/pdfs/health/dolphin_tailless_winter.pdf\n↑ [enllaç sense format] http://www.dailymail.co.uk/news/article-563966/Pictured-The-worlds-bionic-sea-creature-Winter-dolphin-gets-prosthetic-tail.html\n↑ [enllaç sense format] http://www.tampabay.com/things-to-do/movies/warner-bros-announces-dolphin-tale-2-targeted-to-hit-theaters-in-2014/2127462\n↑ [enllaç sense format] http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dolphintale2.htm\n↑ [enllaç sense format] http://www.onlocationvacations.com/2013/10/18/dolphin-tale-2-filming-underway-at-clearwater-aquarium/\nLa gran aventura del dofí Winter - Lloc web oficial\nLa gran aventura del dofí Winter a Internet Movie Database (anglès)\nLa gran aventura del dofí Winter a TCM Movie Database (anglès)\nLa gran aventura del dofí Winter a Allmovie (anglès)\nLa gran aventura del dofí Winter a FilmAffinity (anglès)\nLa gran aventura del dofí Winter Tràiler a YouTube (català)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_gran_aventura_del_dofí_Winter&oldid=19498198»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 gen 2018 a les 19:25.


BitMart Exchange, una plataforma mundial de negociació d’actius digitals de primer ordre, que va anunciar recentment el llistat de EBCoin (EBC) a la seva plataforma comercial aquest dilluns passat. Els parells de negociació EBC / ETH i EBC / BTC estaran disponibles per cotitzar a partir del 15 d’agost i les retirades estaran disponibles el 18 d’agost.\n1 Quant a EBCoin\n1.1 Patent d’EBCoin i col·laboracions recents\n1.2 Bonificació de dipòsit EBC & competència comercial\n1.3 Quant a BitMart\nQuant a EBCoin\nEl projecte EBCoin busca crear un ecosistema que revolucioni el mercat de devolució d’impostos lliures d’impostos / turisme, que actualment s’estima que es valora en 60.000 milions de dòlars l’any. EBCoin funcionarà com a testimoni ERC20, estandarditzat a la cadena de blocs d’Ethereum i es complementarà amb una solució completa de eWallet. En utilitzar la plataforma EBCoin, els consumidors rebran els seus reembossaments a l’instant i poden utilitzar els ingressos com a moneda digital. Amb EBCoin, les devolucions d’impostos seran transparents, cosa que comportarà una major eficiència per a les autoritats fiscals. Per als minoristes, EBCoin reduirà significativament els alts costos associats als sistemes ineficients que s’utilitzen actualment. També ajudarà a promoure una despesa més elevada dels turistes als minoristes lliures d’impostos participants, on els consumidors podran presentar el pagament mitjançant la seva cartera EBCoin com a mètode de pagament opcional.\nPatent d’EBCoin i col·laboracions recents\nLes funcions de la plataforma EBCoin tecnologia patentada (Registre de patents núm. 1018862830000) per a un mitjà de gravació llegible per ordinador per proporcionar declaracions d’impostos mitjançant criptomoneda basada en blockchain.\nEBCoin també ha signat una associació amb NICE TCM, que actualment gestiona més de 8.000 caixers bancaris i més de 7.000 caixers automàtics a tota Corea. NICE TCM treballarà amb EBCoin per crear quioscos de caixers automàtics per a l’intercanvi d’EBCoin a moneda local per a viatgers.\nA més, EBCoin va adquirir recentment l’empresa de devolució d’impostos, Global Insight (etaxfree.com). Global Insight té actualment uns 200 comerciants amb serveis de devolució d’impostos disponibles als principals aeroports i ports de Corea (aeroport internacional d’Incheon, aeroport internacional de Jeju, port d’Incheon, etc.). Com a resultat de l’adquisició, EBCoin ha aconseguit ara una llicència comercial de devolució d’impostos, aprovada pel Servei Nacional d’Impostos de Corea.\nBonificació de dipòsit EBC & competència comercial\nPer celebrar el llistat d’EBCoin, BitMart Exchange té un bo de dipòsit EBC & Concurs de negociació per valor de 22.500.000 EBC en premis.\nEls primers 2.000 usuaris que realitzin ingressos a BitMart.com i que compleixin les condicions següents seran elegibles per rebre 2.000 EBC o 7.500 EBC:\nBonificació de primer nivell: els usuaris que realitzen una transacció superior o igual a 1 ETH però inferior a 5 ETH poden rebre 2.000 EBC.\nBono de 2n nivell: els usuaris que realitzin una transacció superior o igual a 5 ETH poden rebre 7.500 EBC.\n5.900.000 competència comercial EBC\nEls usuaris es classificaran en funció del volum total d’EBC negociat mitjançant el seu compte BitMart (incloses les comandes de compra i venda) a tots els parells de negociació EBC durant el període de competició..\n1r: 2.000.000 EBC\n2n: 1.500.000 EBC\n3r: 1.000.000 EBC\n4t-10è: dividir 1.400.000 EBC uniformement\n1.600.000 loteria comercial EBC\nEls usuaris amb un volum de negociació (incloses les comandes de compra i venda) de com a mínim 200.000 EBC podran participar. Els usuaris amb un número de classificació que finalitzi en 6 i 8 (per exemple, 16,18, 26, etc.) seran seleccionats per dividir 1.600.000 EBC de manera uniforme.\nQuant a BitMart\nBitMart Exchange és una plataforma mundial de negociació d’actius digitals al mercat de criptomonedes amb més de 490.000 usuaris a tot el món i un dels 30 primers rànquings a CoinMarketCap. Actualment, BitMart ofereix 78 parells de negociació amb una de les comissions de negociació més baixes del mercat. El volum de negociació diari de TBitMart oscil·la entre els 30.000.000 i els 40.000.000 de dòlars i el volum total d’operacions ha superat els 1.000.000.000 de dòlars des del llançament al març.\nBitMart ha obert recentment un nou mercat per al seu testimoni d’utilitat, BMX, amb el seu Missió X programa. Un autèntic mercat de llistats de la comunitat, els projectes que participen a la Missió X poden obtenir inversions de suporters en forma de BMX i utilitzar-les per llistar les seves fitxes al mercat BMX de BitMart com a parell comercial de BMX. El 100% de les comissions de transacció del mercat BMX van directament als usuaris que han donat suport al projecte. Una vegada que un projecte hagi tingut èxit al mercat BMX, es revisarà per incloure’l als principals mercats de negociació de BitMart.\nPer obtenir més informació sobre BitMart, visiteu el seu Lloc web, Twitter o uniu-vos-hi Telegrama.


Arxiu de la categoria: Arecibo\nAdeu al radiotelescopi d’Arecibo\nPublicat el 23 de novembre de 2020\nQuan es parla d’Arecibo, a tots ens ve al cap la icona de la radioastronomia, el disc de 305 metres situat en una fondalada al nord-oest de l’illa de Puerto Rico. L’antena mira cap amunt, al zenit, i fa de pantalla receptora de les ones de ràdio de venen de l’espai, mentre que just a sobre, a més de 100 metres d’alçada, s’hi situa l’antena secundària d’unes 900 tones que recull concentrades les ones rebudes i les envia per mitjà de cables al centre de control. Amb aquesta antena gegantesca s’han fet descobriments sobre púlsars, asteroides, planetes i s’ha usat també per cercar civilitzacions extraterrestres\nEl passat 10 d’agost, però, un dels cables d’acer que suporten l’antena secundària es va trencar i va caure sobre el disc amb el resultat d’un gran trencat a l’estructura. Des d’aleshores, tres equips d’enginyers han estat treballant per avaluar la situació i veure com reparar l’avaria. El passat 6 de novembre un altre cable, que es connectava a la mateixa torre que l’anterior, es trencà també. Vista la situació, la conclusió dels enginyers és que resulta impossible reparar el telescopi de manera segura per als treballadors ja que la trencadura d’un tercer cable faria col·lapsar totalment l’estructura. Sembla que els cables ja no poden suportar les càrregues per a les que foren dissenyats.\nLa National Science Foundation dels Estats Units, propietària del radiotelescopi, va fer un comunicat dijous passat per anunciar que el posarà fora de servei i l’enderrocarà pròximament per qüestions de seguretat. Només es respectarà el Centre de Visitants i l’estació radar LIDAR.\nHa estat un dur colp per a la ciència i, en especial, per a l’astronomia a Puerto Rico, que estan orgullosos de tindre un centre tan icònic al seu territori. El foment de l’astronomia perdrà molta espenta sense aquesta instal·lació. Algunes veus ja demanen que el reconstruïsquen o ho aprofiten per muntar altres instal·lacions radioastronòmiques. L’antic director de l’observatori, Daniel Altschuler, ens dona algunes molt bones propostes.\nZenaida Gonzalez Kotala , UCF Today, University of Central Florida\nL’observatori fou construït en 1963 i dirigit primerament per la Universitat de Cornell amb contracte de l’Air Force Research Laboratory. La idea primigènia era estudiar els efectes causats per la possible presència de míssils nuclears enemics en l’alta atmosfera. Preocupats per l’ús de contramesures que podien portar aquestes armes, volien trobar-hi signatures físiques úniques. Els objectes calents i d’alta velocitat provoquen la ionització de l’atmosfera i aquesta ionització reflecteix les ones del radar. Per aquesta raó el radiotelescopi actual d’Arecibo és ben peculiar ja que no sols és capaç de rebre i analitzar senyals que venen de l’espai sinó que pot enviar senyals a l’espai com un radar gegantesc. Té, però, un desavantatge. La posició estàtica, mirant cap a dalt, només li permet observar els objectes que passen en uns 20º al voltant del zenit. La grandària és per tant el seu gran avantatge.\nHe estat el radiotelescopi més gran del món fins que el 2016 els xinesos inauguraren el gran radiotelescopi FAST (Five-hundred-meter Aperture Spherical radio Telescope) de 500 metres de diàmetre.\nAmb el radiotelescopi d’Arecibo s’han fet nombrosos descobriments. Només un any després de la posada en marxa, Gordon Pettengill i el seu equip determinaren la veritable rotació de Mercuri, de només 59 dies, quan tothom pensava que era de 88, com el període orbital.\nL’any 1968, amb l’antena es descobrí la periodicitat del púlsar del Cranc (situat a la Nebulosa del Cranc M1) que fa un gir cada 33 milisegons, cosa que reforçà la idea que els estels de neutrons realment existien, com se sospitava des que Joselyn Bell descobrira els primers senyals l’any anterior. L’any 1974, Hulse i Taylor descobriren el primer púlsar doble PSR B1913+16, i que a, més a més, s’adonaren que l’òrbita que fa un púlsar al voltant de l’altre perd energia, primera prova de l’existència de les ones gravitatòries. Aquestes troballes els valgueren el Premi Nobel de Física en 1993.\nCom he dit al principi, el telescopi d’Arecibo està equipat amb un potent radar d’1 MW en banda S (12,6 cm, 2380 MHz) que s’utilitza per a estudis de cossos petits del sistema solar, de planetes terrestres i de satèl·lits planetaris, inclosa la Lluna. Amb el telescopi s’ha aconseguit perfilar la forma d’asteroides. L’agost del 1989 es va obtenir la primera imatge d’un d’ells: 4769 Castalia. També n’ha obtingut imatges de l’asteroide 101955 Bennu quan s’aproximà a la Terra el 23 de setembre de 1999.\nL’any 1990, l’astrònom polonés Aleksander Wolszczan va descobrir el pulsar PSR B1257+12. Les pertorbacions del seu gir li permeteren esbrinar posteriorment que tres planetes giraven al seu voltant. Van ser els primers planetes descoberts fora del Sistema Solar.\nPerò on potser siga més famós l’observatori d’Arecibo ha estat en l’ús que se’n ha fet en la cerca de possibles senyals de civilitzacions extraterrestres (SETI, per les sigles en anglés). Un dels primers directors de l’observatori fou Frank Drake qui proposà la famosa equació per estimar quantes civilitzacions podia haver en la nostra galàxia.\nL’a ny 1974 des de Arecibo s’envià un missatge detallat a l’espai. L’anomenat Missatge d’Arecibo conté informació bàsica sobre la Terra, el sistema solar i l’ésser humà, amb l’objectiu que una hipotètica intel·ligència extraterrestre el reba i desxifre. El missatge té una longitud de 1.679 bits (23 x 73 bits de 0 i 1) i va ser enviat en la direcció del cúmul d’estrelles M13, a 25.000 anys llum de distància.\nEl radiotelescopi també ha estat plató de famoses pel·lícules. En GoldenEye (1995), un film de la saga de l’agent 007 protagonitzat per Pierce Brosnan, Arecibo passà a ser una antena en Cuba per comunicar-se amb un satèl·lit rus. En la més pacífica Contact (1997), Jodie Foster, en el paper de l’astrofísica Ellie Arroway, cerca proves de l’existència de civilitzacions extraterrestres i les troba.\nEl radiotelescopi d’Arecibo ha arribat a la seua fi. No han pogut amb ell els huracans del Carib ni les retallades pressupostaries, encara que l’havien afeblit. Ha sigut l’estat del material amb el que es construí fa 47 anys el que ha acabat amb ell. Les construccions humanes fineixen, no són per a sempre.\nNota final (2 desembre 2020)\nAhir 1 de desembre de 2020 a les 8:00 hora local de Puerto Rico, l’estructura de 900 tones, suspesa sobre l’antena principal de 305 metres de diàmetre, va caure finalment en trencar-se un altre cable de subjecció. Tota l’estructura és ara mateix un muntó de runes. Un final ben trist per a un radiotelescopi que ens va acostar tant a les estrelles.\nVídeo de la caiguda de la plataforma superior.\nArecibo collapse. Des de la sala de control i des d’un dron.\nFootage of Collapse Arecibo Observatory, NSF, 1 desembre 2020.\n1.- L’observatori d’Arecibo amb l’antena secundària suspesa per cables a tres torres. Courtesy of the Arecibo Observatory, a facility of the NSF.\n2.- L’observatori d’Arecibo després de l’accident. Courtesy of the Arecibo Observatory, a facility of the NSF.\n3. Zenaida Gonzalez Kotala, Broken Cable Damages Arecibo Observatory. UCF Today, University of Central Florida. 10 d’agost 2020.\n4.- Missatge d’Arecibo\n5.i 7- Jodie Foster a Contact, (1997)\n6. Pierce Brosnan a Golden Eye (1995)\nPublicat dins de Telescopis i observacions i etiquetada amb Arecibo, Ràdio, Telescopi | Deixa un comentari\nL’estiu ja ha arribat\nLa balena iubarta, una visitant improbable a Tavernes\nEl cel de juny de 2022\nToni Bernaus en Realment la nit de Sant Joan és la nit més curta de l’any?\nEnric Marco en Qui sóc\nEnric Marco en El cel d’abril de 2022\nBaltasar Sin en Qui sóc\nSilvia Iglesias Cruz en El cel d’abril de 2022


La guerra no és gènere femení - Antimilitaristas\nPublicado en Levante (7 de marzo de 2003)\nLa guerra no és gènere femení\nLes dones, que han dut a terme una de les revolucions pacífiques més grans de la història, no han estat presents als cercles de poder que han decidit les guerres. Durant l’últim segle, el posicionament contra la violencia i el militarisme ha estat un dels principals eixos del debat i la reivindicació feminista arreu del món i, tot i que no seria just simplificar les aportacions individuals de les dones en un sol discurs femení, com si d’un pensament col•lectiu i únic es tractara, sí és cert que, amb un ventall de matissos i singularitats, les dones han aportat una percepció diferent dels relats masculins sobre la guerra.\nAutores com Simone Weil, Virginia Woolf, Doris Lessing, Christa Wolf, Gertrude Stein, Joanna Bourke, Dulce Chacón, Petra K Kelly, Vandana Shiva, Arundhati Roy, entre altres i, més a prop, valencianes com la periodista Lola Bañón, rescaten el rerefons humà d’una realitat pervertida pel llenguatge oficial, destapen detalls que el discurs mediatic no contempla i posen de manifest que la guerra, com diu Weil, sols és una alternativa per als que consideren que matar és més facil que pensar.\nRemontant-se als orígens dels textos epics, Christa Wolf recala en la Iliada d’Homer per a rescatar d’ella la veu de les dones. En Casandra, Wolf reinventa el mite i lluny de relatar l’epopeia de l’heroi vencedor, conta la història d’una de les seues victimes, una\ndona troiana que es construeix una identitat aliena a la logica belicista: «Entre morir i matar hi ha una tercera possibilitat, viure». La protagonista es debat entre el saber intuitiu i la voluntat de creure en el discurs oficial, però se n’adona que és el discurs del poder, militarista i patriarcal, el que produeix la realitat de la guerra i per tant, dins d’ell no hi ha possibilitats de canvi.\nCasandra mostra una guerra en la que no hi ha espai per a les dones, les redescobreix com a víctimes i com a germanes, alienes a separacions i identitats absurdes imposades per les fronteres: «Mirant-ho bé -encara que ningú s’atrevia a mirar-ho així- els homes d’ambdos bàndols semblaven aliats contra les nostres dones». Al mateix temps, la protagonista descubreix la capacitat per burlar la guerra i la ilusió patriarcal d’omnipotencia i les dones de Casandra, encara que no aconsegueixen detenir la guerra ni proposen una solució al conflicte, trien no ser com la guerra les necessitava -«Teniem que ser com l’enemic per a poder derrotar-lo. Això no ens convencia»- i evidencien la possibilitat d’ ordenar el món sobre un eix diferent al de la força i la violència.\nLa imatge de la dona com a genere en el context de les guerres ha estat sotmesa sovint a consideracions patriarcals i simplistes de la mateixa manera que ho han estat el dolor i les conseqüències psicològiques i emocionals. L’autora anglesa Joanna Bourke alerta de la perillositat de simplificar la guerra en reculls d’històries militars perque «l’assassinat en massa esdevé una relació insubstancial del recompte de cossos» que podria fer disminuir la magnitud de l’horror. Bourke conta amb rigurositat en “La segona guerra mundial. Historia de les víctimes” (Editorial Empúries / Paidós) la guerra segons les víctimes, recollint testimonis dels protagonistes per a recordar el significat de l’holocaust; l’horror, la fam, l’angoixa, els estralls físics i psicologics d’un conflicte que no hauria de quedar esborrat de la memòria.\nLa segona Guerra Mundial «mereix ser qualificada com l’esdeveniment més horrorós de la historia contemporània per la manera en que els processos de deshumanització i matança es van fonamentar en un pretés "càlcul racional"», considera l’autora. La proporció de morts civils, que en la guerra del 1914 va ser del 5%, a la guerra del1939 va ser del 66%. A déu estats varen ser assassinats més civils que militars; dels sis milions de polonesos que moriren a les mans dels alemanys, una tercera part eren xiquets. En aquest context, conta Bourke que les dones van jugar un paper important en molts aspectes. En la resistència de l’Europa ocupada es van involucrar en la majoria d’accions perilloses, però en especial, la labor més important que van dur a terme les dones va ser amagar jueus, salvar vides.\nL’escriptora nordamericana d’origen alemany i jueu, Gertrude Stein, va escriure a França durant l’ocupació alemanya el seu propi testimoni sobre les guerres. En “Guerras que he visto” (Alba editorial) reuneix una autobiografia i una reflexió històrica des d’un esperit radical de revolució dels generes, encara que amb un estil més distanciat i fred que Bourke. L’autora, nascuda al 1874, conta còm ha viscut la guerra hispano-americana, la Primera i la Segona Guerres Mundials, enllaça amb el record d’altres guerres conegudes o llegides i, a través de detalls de la vida quotidiana de l’ocupació, apunta la idea de l’evolució de la història amb la Segona Guerra Mundial com a veritable principi del segle XX.\nLa propia experiència com a font és també el cas de “Palestinos” (Editorial Planeta) on la periodista valenciana Lola Bañón, enviada especial a territori palesti, es centra en la vessant humana del conflicte. Amb un text entre el reportatge periodístic i l’assaig, l’autora posa de manifest «realitats que no apareixen al discurs dels mitjans de comunicació i que ajuden a explicar perque surgeix el conflicte». Amb aquest llibre pretén «desmontar tòpics i descubir la cara humana d’una guerra que és potser un dels conflictes dels que més s’ha parlat i sobre el que menys es coneix". El llenguatge és un dels elements distorsionadors del missatge, «està pervertit i cal una revisió perquè entre altres coses mai no es pot dir que defensar la guerra és una postura responsable, com està fent-se respecte d’Irak», afirma la periodista. El discurs occidental actual, comenta Bañón, «arrossega el lastre de la cultura cínematogràfica, resta valor al dolor palestí, difon una imatge molt simplificada del que significa una guerra i actualment molts europeus ja no saben ni es poden imaginar que és això perquè no l’han patit mai». Les guerres, diu Bañón, «només les justifiquen els que no les han viscut, estic convençuda que la violència solament engendra violència».\nQuan un home preguntà a Virginia Woolf: còm podem evitar la guerra en la seua opinió?, l’autora respongué que només quan tinga dret a rebre la mateixa educació i les mateixes oportunitats professionals i socials que un home, una dona podrà contestar sense limitacions a una pregunta com aquesta. Així, A “Tres guineas” (Editorial Lumen), Woolf manifesta la seua oposició a que el seu país participe en la primera guerra mundial i al mateix temps fa una anàlisi en profunditat de la discriminació que pateix la dona i reivindica la igualdat com a fonament per a un món racional i pacífic. Siga com siga que sóm diferents, explica, «la nostra ajuda ha de ser diferent. La contestació a la seua pregunta ha de ser que la millor manera en que podem ajudar-li a evitar la guerra no consisteix en repetir les seues paraules i seguir els seus mètodes, sinó en trobar noves paraules i crear nous metodes. La millor manera en que podem ajudar-li a evitar la guerra no consisteix en ingresar en la seua societat, sinó en romandre fora d’ella».\nSimone Weil és potser una de les dones que més ha aprofundit en les reflexions sobre la guerra. En “La guerra segons Simone Weil” (tandem Edicions), Maite Larrauri estudia i explica l’obra de Weil, una ment brillant i compromesa fins els límits, que mai no va tenir por de qüestionar-se fins i tot els ideals comuns d’aquells junt amb els quals lluitava. Com explica Larrauri, per a Weil, «l’organització de les relacions humanes és inseparable de l’exercici d’un cert poder; pero l’atribució de poder és esencialment arbitrària, si el poder es permanentitza en aquells que manen es perquè gaudeixen d’un prestigi que no tenen els que obeeixen. I el prestigi és una imatge inflada del jo, és fruit de la imaginació i és en aquesta tendencia del humans a exercir permanentment el poder; a posseir el prestigi que li permeta exercir-lo, on cal analitzar en què consisteix l’engranatge de la força». En l’enfrontament, qui es fa obeir surt victoriós i voldra conservar aquesta obediència fins que no existisca més voluntat que la seua, diu Weil.\nUna de les accions més injustes que es comet en tota guerra és, per a l’autora, «forçar la imaginació del vençut fins a imposar-li que es llegesca ell mateix de la mateixa manera que ho faria el vencedor». A més, es fa «una lectura dels éssers humans que els resta realitat, tornant-los abstractes portadors d’una bandera, d’una ideologia».\nEs evident, considera l’autora, que la guerra no la fan els qui calculen, combinen i mesuren, és a dir, els qui pensen, sinó éssers humans fets materia, dirigits per l’impuls de la força, reduïts a titelles. Les banderes com la llibertat i la democràcia, explica, darrere de les quals s’armen els exèrcits, oculten una lluita per ser el més.fort. Està en joc el prestigi, el que s’imaginen ser uns i altres i pot més el desig de demotrar-ho que l’obtenció de beneficis materials.\nPer a Simone Weil, si participem del prestigi que la societat confereixa la força, estem recolzant, sense saber-ho, alguns fets criminals. Per contra, diu l’escriptora, pensar, com un exercici de desitjar conéixer la veritat, més enllà. de les ideologies que proporcionen pensaments enllaunats, pot ser enemic de les forces que dominen la societat. És, com dir NO, negarse a sotmetre’s a elles.\n#Educación para la Paz #Noviolencia #Guerra #Militarización de la Sociedad #Mujer y Antimilitarismo #Palestina / Israel #Iraq


(S'ha redirigit des de: Odó el Gran)\nDescoberta la falsedat de la carta d'Alaó, destinada a donar una ascendència a Eudes, tot es desmunta. Imitari no apareix en altre lloc; Waltruda es crea amb una combinació de la llegenda de sant Amand de Maastricht amb la de sant Wandril fundador de l'Abadia de Fontenelle: Santa Waltruda fou la fundadora d'un convent consagrat el 656 per sant Amand que va originar la vila de Mons i és la patrona del comtat d'Hainaut (santa Vaudru); a la llegenda apareix un cert Eudes, poderós senyor de l'època, que va fer inútils esforços per casar-se amb santa Aldegunda, germana de Waldtruda. Aquesta és esmentada com a filla de Walaquisi (o Walkighisi) aliat de la que serà la dinastia carolíngia aleshores majordoms i ducs d'Austràsia i en el que es pot reconèixer a un dels tres fill que algunes llegendes donen a sant Arnoult el pare de sant Wandril. És clar que les dates no corresponen: sant Wandril va néixer com a molt tard el 601 i de jove fou company del rei Dagobert I (623–639), del qual el seu pare sant Arnoult era el tutor; Waltruda, germana de Wandril, no es podria haver casat amb Eudes que va començar a regnar vers 680 (quan havia de ser jove, ja que va governar fins vers el 735) si Waltruda aleshores havia de tenir una avançada edat (Wandril haguera tingut 80 anys, Waltruda n'hauria d'haver tingut com a molt pocs més de 60 i segurament més de 70). Aquest és un dels anacronismes de la carta. D'altra banda la llegenda de Sant Hubert és una creació del segle XII i no mereix cap consideració en relació a la història del segle VII.\nDesprés d'una incursió cap al Roine els àrabs van envair Aquitània el 721. Un autor francès conjectura que el motiu de l'atac fou el suport que Eudes havia donat als gots de la Septimània. As-Samh ibn Màlik al-Khawlaní va avançar cap a Tolosa que va assetjar amb diverses màquines de guerra. La ciutat va resistir l'atac però ja estava a punt de ser ocupada quan el duc Eudes va arribar amb el seu exèrcit i va derrotar a l'exèrcit invasor (en una batalla que se sap que es va lliurar el 10 de juny del 721 i en la que va morir el valí As-Samh al-Khawlaní i els principals oficials) i el ressò de la batalla fou tan gran que la Septimània es va revoltar i només Narbona va restar en mans dels àrabs. Eudes va perseguir als que fugien i hauria dominat o exercit influència en una bona part de Septimània. Eudes es trobava doncs en pau amb Carles Martell pel nord i havia frenat als àrabs pel sud. Abd-ar-Rahman ibn Abd-Al·lah al-Ghafiqí va portar l'exèrcit a Narbona i va exercir interinament el goverm fins al nomenament a l'agost d'Anbassa ibn Suhaym al-Kalbí\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eudes_I_d%27Aquitània&oldid=19702716»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 feb 2018 a les 18:20.


Des de la Delegació de l’Eixample, i amb la col·laboració de Biblioteques de Barcelona, organitzem clubs de lectura de llengua catalana perquè puguis parlar en català de llibres que has llegit en català.\nCada club es reuneix una vegada al mes, de manera presencial o en línia. La sessió té una durada aproximada d’una hora i mitja.\nLa inscripció es fa al web de la biblioteca on es fa el club. La inscripció és gratuïta i es dona prioritat als residents del districte de cada biblioteca i a les persones que actualment no assisteixin a cap club de lectura. En cas de no assistir al 80 % de les sessions, la plaça quedarà a disposició d’una altra persona preinscrita.\nS’adreça a persones que tenen un nivell inicial de català i volen practicar-ne l’expressió oral. La tria dels llibres està basada en materials de lectura fàcil i obres especialment adaptades a aquest nivell.\nEs fa a la Biblioteca Sofia Barat el segon dijous de cada mes, a les 11 h.\nC/ Girona, 64. Tel. 932 317 767\nEl calendari de lectures per al 2020-2021 de nivell bàsic és el següent:\n8 d’octubre: M. Carme Bernal. Tant de gust… senyora Anglada (PAM)\n12 de novembre: Llorenç Villalonga. Bearn o la sala de les nines (La Mar de Fàcil)\n10 de desembre: Charles Dickens. Contede Nadal (Gestió i Promoció Editorial)\n14 de gener: Edith Wharton. L’edat de la innocència (La Mar de Fàcil)\n11 de febrer: Manuel de Pedrolo. Joc brut (La Mar de Fàcil)\n11 de març: Genís Sinca. Les invisibles (La Mar de Fàcil)\n8 d’abril: Diversos autors. Contes sorprenents (La Mar de Fàcil)\n13 de maig: Maria Barbal. Pedra de tartera (Educaula)\nNIVELL MITJÀ (ELEMENTAL)\nS’adreça a persones amb un nivell mitjà que volen llegir i conversar en català per guanyar fluïdesa. Aquest club també vol fer conèixer la tradició literària contemporània en llengua catalana.\nEs fa a la Biblioteca Fort Pienc el tercer divendres de cada mes a les 10.30 h.\nPl. Fort Pienc, 4-5. Tel. 932 652 435\nEl calendari de lectures per al 2020-2021 de nivell mitjà és el següent:\n16 d’octubre: sessió inaugural (presentació)\n20 de novembre: Ana Moya. Cafè Zoo\n18 de desembre: Xavier Duran. Per què les lleones no els prefereixen rossos?\n15 de gener: Víctor Alexandre. Els amants de la rambla del Celler\n19 de febrer: Albert Espinosa. El món groc: si creus en els somnis, es faran realitat\n19 de març: Ramon Solsona. Disset pianos\n6 d’abril: Care Santos. Mitja vida\n21 de maig de 2021: Màrius Serra. Quiet\n1714: El català ahir, avui i demà Activitats


Lliga la seva dona a la via del tren el dia del seu aniversari i moren tots dos atropellats\nEl succés va tenir lloc al municipi de Beauvilliers, situat al departament del Yonne, a la regió de Borgonya.\nA les 3 de la matinada Guillaume Grémy va trucar a l'avi dels seus fills perquè cuidés dels menors i després va anar a buscar a la seva dona\nActualitzada 20/06/2017 a les 19:26\nEl passat 12 de juny un matrimoni va morir en ser atropellat per un tren d'alta velocitat que cobria el trajecte París - Nantes. Segons informa el mitjà Le Parisien, l'home hauria lligat a la seva dona a les vies del tren amb cinta adhesiva.\nEl succés va tenir lloc al municipi de Beauvilliers, situat al departament del Yonne, a la regió de Borgonya, França. Quan hi va arribar la Policia va trobar el cos de Emilie Hallouin de 34 anys amb les cames lligades als raïls i el cos de Guillaume Grémy de 37, a uns metres de distància. Es van poder identificar els cadàvers, ja que les autoritats van trobar la documentació de les víctimes a un cotxe aparcat a la zona.\nTot i que el matrimoni vivia separat, Emilie i Guillame estaven casats des de feia dos anys, tenien un fill d'un any en comú i tres més de relacions anteriors. Segons han informat les autoritats, a les 3 de la matinada Guillaume Grémy va trucar a l'avi dels seus fills perquè cuidés dels menors i després va anar a buscar a la seva dona, que celebrava el seu aniversari aquell mateix dia.\nLes autoritats encara estan investigant el succés, les primeres informacions subratllen que Grémy estava a l'atur i travessava, des de feia 3 anys, una depressió.


Pimec demana aplicar amb urgència la fixació del topall al preu del gas\nLa patronal reitera el seu posicionament del fet que els salaris s’incrementin però indexats a cistelles d’indicadors i no només a l’IPC\nLa patronal Pimec reclama aplicar amb urgència i eficiència la fixació del topall al preu del gas per a la generació d’electricitat. La patronal espera que la mesura aprovada ahir al Consell de Ministres “s’apliqui amb prestesa i sigui efectiva a l’hora de moderar el preu de l’electricitat“. Malgrat aquesta mesura, la patronal continua “reclamant la modificació en la fixació dels preus de l’electricitat en el mercat majorista, situació que de no modificar-se afavoreix l’increment de l’IPC i comporta una situació molt perjudicial per al conjunt de l’economia, cadena productiva i consumidors”.\nAixí mateix, PIMEC vol cridar l’atenció sobre dos aspectes preocupants que necessiten de l’actuació governamental. Per una banda, la pujada dels costos dels productes bàsics alimentaris, que “està escanyant la cadena de valor del sector primari i de la indústria transformadora, amb efectes sobre els preus al consumidor”. I per altra banda, l’ascens continuat que està palesant la inflació subjacent, en tant que “mostra una pèrdua de competitivitat de l’economia i les empreses i anticipa problemes en el curt termini”.\nA part, en una situació d’alentiment en el creixement del PIB i de moderació en la creació d’ocupació, PIMEC continua recomanant que els increments de salaris s’indexin a cistelles d’indicadors, i no només a l’IPC. En aquest sentit, ha posat com a exemple alguns indicadors: productivitat, resultats, evolució del PIB, inflació subjacent, costos, etc.\neconomia electricitat gas Pimec


Escola de la Natura - Comencen els treballs de neteja i conservació del riu Tenes\nComencen els treballs de neteja i conservació del riu Tenes\nEl manteniment de la llera es realitzarà gràcies a la contratació de tres persones a través del Pla de Reactivació Econòmica COVID-19.\nAquesta setmana, coincidint amb la celebració de la Setmana de la Natura, s'han iniciat els treballs de neteja a la llera del riu Tenes, amb especial atenció a la retirada de les canyes que es troben en ambdós marges. Per fer-ho, l'Ajuntament ha contractat tres persones a través del Pla de Reactivació Econòmica COVID-19. L'objectiu és reduir la presència d'aquesta espècie invasora que afecta la diversitat vegetal de la zona, així com a la fauna i els hàbitats dels animals que hi viuen.\nAquestes tres persones treballaran durant els mesos vinents juntament amb els tècnics de Naturalea, l'empresa adjudicatària de l'Agencia Catalana de l'Aigua (ACA), per fer una recuperació mediambiental i neteja de l'espai fluvial.\nNaturalea és una empresa especialitzada en la restauració del paisatge i pionera en el disseny i l'execució de tècniques de bioenginyeria del paisatge, tant d'enginyeria naturalística tradicional com d'enginyeria biofísica o estructural vegetable. És especialista en l'execució de sistemes per a la restauració del paisatge, en l'assessorament per a la seva definició en projecte, i en la redacció de projectes executius prioritzant l'aplicació de tècniques de bioenginyeria.\nLa regidora de Medi Ambient, Rosa Martí, afirmava "estar molt satisfeta per la bona notícia que suposa que la intervenció vingui de la mà d'una empresa tan respectuosa amb l'entorn i el medi ambient".\nUn cop realitzada aquesta actuació inicial, el Consistori preveu continuar el manteniment de la zona.\nD'altra banda, pròximament es donarà a conèixer el guanyador o guanyadora del concurs de projectes per a la redacció del projecte bàsic i executiu per a la recuperació ecològica, paisatgística i social del riu Tenes al seu pas per Parets.\nEl concurs preveu l'elaboració de tres propostes que se sotmetran a un procés participatiu, per tal que els paretans i les paretanes decideixin finalment com volen que es desenvolupi aquest espai tan rellevant i amb un gran valor ecològic i paisatgístic.\nEn aquest sentit, Rosa Martí puntualitzava que "tot l'equip de govern estem molt il·lusionats perquè estem fent passos endavant en un projecte que haurà d'introduir millores d'integració social i paisatgística per a la població". "No es tracta en cap cas d'asfalt i pedra, sinó que està abocat a la recuperació del riu, alhora que serà un espai de natura i oci per a tothom", afegia Martí.\nEls projectes que l'Ajuntament du a terme en relació amb el riu Tenes, estan orientats a fer d'aquest un espai principal en el municipi que actuï com a nexe d'unió entre el Barri Antic, el barri de l'Escorxador i l'Eixample, sempre tenint en compte l'entorn i el respecte per la diversitat biològica i el valor ecològic del riu.


Aquest vespre ple\nAquest vespre ple\nAquest vespre hi ha ple a l´Ajuntament de Palamós a partir de les vuit. La sessió plenària compta amb un total de 18 punts en l´ordre del dia. Entre els aspectes més destacats hi ha l´aprovació de la primera fase del projecte d´urbanització de la Fosca, i l´aprovació inicial del projecte d´arranjament del camí de Ronda que va des del Castell de Sant Esteve fins a la Platja de Castell.\nPer la seva banda,els socialistes tenen previst presentar 4 mocions, que afecten principalment al nucli de Sant Joan.La primera de les mocions que presentaran els socialistes en el plenari d´avui,consisteix en reafirmar l´acord antiterrorista que hi va haver al Parlament de Catalunya fa aproximadament un mes. La segona, és per sol·licitar un pas de vianants al vial del port, a l´alçada de l´escorxador. Així ho explica el regidor socialista al consistori palamosí, Emili Pérez.\nLes dues últimes fan referència al nucli de Sant Joan. Els socialistes volen que es facin actuacions el més aviat possible, esencialment a la zona de la Rutlla Baixa i a la plaça de Mossèn Gumersind. Segons aquest partit, aquests llocs estan mancats d´estat de conservació i d´il·luminació de carrers.\nLa darrera moció socialista consisteix en què es millorin les mesures de seguretat a la bassa de Sant Joan, i que no hi accedeixin les motos. Així ho ha explicat també, el socialista Emili Pérez.


La figura del santuari centra les noves jornades de Turisme Religiós | Federació Hostaleria de Girona\nLa figura del santuari centra les noves jornades de Turisme Religiós\nDiari de Girona. La desena edició d’aquestes trobades, organitzades per l’Abadia de Montserrat, la UdG i la UB, tindrà lloc els propers 18 i 19 de novembre.El paper dels santuaris en el marc del turisme religiós serà el tema central de les desenes Jornades Universitàries de Turisme Religiós, organitzades per l’Abadia de Montserrat i les universitats de Girona i Barcelona, que se celebraran els propers 18 i 19 de novembre. En aquesta ocasió, la trobada es planteja com una reflexió al voltant de la naturalesa i la situació en què es troben els santuaris avui en dia i quina és la seva relació amb els pelegrinatges, que són encara una forma de turisme vigent.\nLa voluntat d’aquestes jornades és oferir una aproximació a alguns dels conceptes més rellevants relacionats amb el món dels santuaris com, per exemple, quines són les seves característiques i quins tipus d’espais poden ocupar. A més, també s’abordaran conceptes més generals relacionats amb la simbologia o l’art, com dur a terme una bona gestió d’un santuari i com entendre millor aquests espais per tal d’explicar-los als visitants, millorar la qualitat dels productes oferts i entendre les motivacions dels pelegrins.\nLes jornades, que ofereixen als estudiosos i professionals del turisme un espai de reflexió i debat dels diversos aspectes que conformen aquest àmbit del món del turisme, estan adreçades principalment a guies turístics, estudiants, gestors de turisme cultural, i a les persones interessades en la millora de la conceptualització, gestió i innovació en el turisme religiós. Estan coordinades pel G. Gabriel Soler, director de l’Scriptorium Biblicum et Orientale de Montserrat; la doctora Dolors Vidal, directora de la Càtedra G. Cultura i Turisme, Calonge-Sant Antoni; i per la doctora Sílvia Aulet, especialista en turisme religiós i espiritual, i professora de la Facultat de Turisme de la UdG.


El concert al Palau de la Música va destil·lar qualitat musical als quatre vents\nNúria Rial, Xavier Sabata i Vespres d'Arnadí al Palau de la Música ALFRED MAUVE / ICUB\nNúria Rial i Xavier Sabata amb Vespres d'Arnadí\nPalau de la Música. Festival Grec. 8 de juliol del 2020\nL’estiu al Palau està sent una alenada d’aire fresc, molt necessària per a les febres prèvies a uns mesos de grans interrogants. Necessitem més que mai els músics i ells ens necessiten a nosaltres, de manera que l’assistència a bons concerts depassa les intencions estètiques per passar a ser, senzillament, opcions ètiques.\nAquesta és, si més no, la reflexió sorgida després de la preciosa vetllada de dimecres al Palau de la Música, amb la presència de dos grans entre grans: la soprano Núria Rial i el contratenor Xavier Sabata, amb la complicitat d’un conjunt instrumental de gran empenta i entusiasme com Vespres d’Arnadí. Capitanejats pel gran Dani Espasa, d’energia encomanadissa, el concert va destil·lar qualitat musical als quatre vents, gràcies a la tria del repertori i a la brillantor dels resultats en termes interpretatius.\nIo t’abbraccio és el duet conclusiu del segon acte de l’òpera händeliana Rodelinda i va ser el que va tancar oficialment el concert –abans de dos bisos–. La feliç fusió dels tres elements (les dues veus i el conjunt instrumental) va ser el fermall d’or en una vetllada en què Händel va ser absolut protagonista a través d’un enfilall d’àries i duets, a més de dues peces orquestrals, cantades per Rial i Sabata.\nLa soprano manresana, que cada cop més actua a casa nostra (i ja tocava!), va desplegar el bon gust que la caracteritza amb aquella veu de color i emissió naturals, fruit del domini tècnic que li permet recursos com una messa di voce senzillament prodigiosa. Per la seva banda, Sabata va exhibir igualment un estat vocal envejable, amb projecció poderosa i amb aquella expressivitat marca de la casa que revela el gran cantactor que és el músic d’Avià.\nSi a això hi sumem l’excel·lent salut dels components de Vespres d’Anardí i la imaginativa i carismàtica conducció de Dani Espasa, és fàcil deduir que, durant poc més d’una hora, vam ser una mica feliços en aquests temps emmascarats d’incerteses. Coses així fan molta falta. Senzillament, gràcies.\nXavier Sabata, Núria Rial i Vespres d'Arnadí rebent l'ovació del públic del Palau de la Música Alfred Mauve / Icub\nmúsica crítica de concert Palau de la Música Festival Grec


Enviament - elsninots.com\nEnvío gratis Enviament\nHi ha 0 [/ 1] productes en el seu carret. Hay 1 artículo en su carrito.\nEnvíament total Envío gratis\nCol·lecció Figures Com entrenar al teu drac\nCol·lecció Figures Madagascar\nCol·lecció figures Turbo\nFigures Bullyland col·leccionisme\nFigures Caputxeta Vermella\nFigures el Petit Princep\nFigures Barrufets 2019\nFigures els Barrufets 3 El Llogaret amagat\nFigures col·lecció Snoopy\nFigures Superherois Schleich\nFigures Tintin col·lecció\nFigures Alicia al País de les meravelles\nFigures Avions de Disney\nFigures Avions 2 Equip de Rescat\nFigures Bambi Disney\nFigures La Bella Dorment de Disney\nFigures la Bella i la Bèstia de Disney\nFigures Buscant a Nemo de Disney\nFigures Campaneta i El Secret de les fades\nFigures de Elena d'Ávalor\nFigures Frozen El Regne del Gel\nFigures 101 Dalmatas de Disney\nFigures la Guàrdia del Lleó\nFigures Fades Disney\nFigures Jake y els Pirates de mai més\nFigures el Llibre de la Selva\nFigures la Dama i el Rodamón de Disney\nFigures la Sireneta de Disney\nFigures Monstres S.A de Disney\nFigures Anec Donald de Disney\nFigures Peter Pan de Disney\nFigures Princesa Sofía Disney\nFigures Tiana i el Gripau de Disney\nFigures Toy Story de Disney\nFigures de Vaiana\nFigures Winnie the Pooh\nFigures Zootropolis Disney\nFigures de Bayala Schleich\nFigures Elfs i Unicorns\nFigures de Fades, Bruixes, Mags i Princeses\nFigures Totz Trolls\nFigures Warriors of the World\nFigures Herois Històrics Schleich\nFigures Indis i Vaquers\nFigures Pirates i Corsaris\nFigures Angry Birds\nFigures Sonic Sega\nFigures Super Mario Bros\nFigures Batman v Superman\nFigures clauer Mascotes pel·lícula\nFigures Minions Gru 2\nFigures clauers Trolls\nFigures de Blaze Monster Machines\nFigures ninots Ladybug Prodigiosa\nFigures de Teen Titans Go\nGuardiola L'Abella Maia\nGuardiola El Petit Princep\nGuardioles de Harry Potter\n> Informació> Enviament\nPreparació i Enviament de la comanda:\nLes comandes nacionals són generalment lliurats entre 3 a 7 dies hàbils (Pack Estandar, carta certificada, servei Tips@ i contra reemborsament) en poblacions grands . Els paquets són lliurats de dilluns a divendres (els dissabtes no hi ha lliuraments).\nLes comandes nacionals ràpides són generalment lliurats en 2 dies hàbils (servei Tips@ ràpid). La carta certificada urgent dependrà de la situació de la població. Els paquets són lliurats de dilluns a divendres (els dissabtes no hi ha lliuraments).\nLes despeses d'enviament inclouen l'embalatge, la manipulació i l'enviament. Li recomanem que per consolidar les seves compres ho faci en una sola comanda. Garantim que les seves comandes estan ben empaquetades.\nEnviaments a la Península\nEn comandes de 60€ o superiors l'enviament serà GRATUÏT a excepció del pago amb contra reeborsament.\nMitjançant Correus o l'empresa Tips@\nPaq Estándar domcili: entrega de 4 a 7 díes hàbils.\nPaq Estàndar contra reemborsament: abonar el cost de la comanda al lliurament del mateix al seu domicili per part de correus. Entrega de 3 a 5 díes hàbils. Anul·lat temporalment.\nServei Tips@: lliurament entre 2 o 3 dies hàbils, si no està al domicili se li lliurarà l'endemà prèvia trucada per coordinar el lliurament (els dissabtes no hi ha lliuraments).\nServei Tips@ ràpid: lliurament en 2 dies hàbils, si no està al domicili se li lliurarà l'endemà prèvia trucada per coordinar el lliurament (els dissabtes no hi ha lliuraments). Anul·lat temporalment.\nEnviaments a Balears, Canàries, Ceuta, Melilla i Andorra\nPaq Estándar domcili: entrega de 4 a 7 díes hàbils (no a Canàries).\nCarta Certificada: paquets fins a 2 kg de pes, una vegada abonat el pagament de la comanda mitjançant transferència bancària o paypal, aquest és enviat i lliurat al seu domicili per part de correus. Temps de lliurament entre 4 o 9 dies hàbils segons destinació (en poblacions grands).\nPaquet blau: paquets de 2kg fins a 20 kg de pes, una vegada hagi abonat el pagament de la comanda mitjançant transferència bancària o per paypal. Temps de lliurament entre 4 i 5 dies hàbils segons destinació (en poblacions grands).\nContra reemborsament amb carta certificada: abonar el cost de la comanda al lliurament del mateix al seu domicili per part de correus. Enviaments de paquets fins a 2 kg de pes.\nContra reemborsament amb paquet blau: abonar el cost de la comanda al lliurament del mateix al seu domicili per part de correus. Enviaments de paquets a partir de 2kg fins a 20kg.\nCarta Certificada Urgent: (solament per Canaries). Lliurament, en el 90% dels enviaments entre 3 o 7 díes hàbils, per a enviaments que tinguin com a origen i destinació a grans poblacions (obre finestra nova) segons correus, paquets fins a 2 kg, una vegada abonat amb targeta de crèdit o compta amb paypal, aquest és enviat i lliurat al seu domicili per part de correus.\nReserva de comandes i recollides en botiga:\nPer a més informació de reserva de comandes i recollides en la parada del mercat de Sant Antoni de Barcelona dels diumenges enviï un email a: elsninots@elsninots.com o vagi a l'apartat contacte de la nostra web.\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per realitzar l'anàlisi de la navegació dels usuaris i millorar els nostres serveis. Si contínua navegant, considerem que accepta el seu ús. Pot obtenir més informació aqui\nA causa de la nova legislació (RGDP) és necessari acceptar la política de privadesa


LABORA es reuneix amb representants municipals per a abordar el programa Estiu Destral que donarà ocupació a 1.000 persones menors de 30 anys – RiberaTV\nLABORA es reuneix amb representants municipals per a abordar el programa Estiu Destral que donarà ocupació a 1.000 persones menors de 30 anys\nLes contractacions, que tindran categoria d’auxiliar, correspondran als consistoris i seran de tres mesos\nLa selecció es realitzarà entre persones desocupades menors de 30 anys inscrites en LABORA, amb títol d’ESO, permís de conducció i coneixement acreditat d’idiomes\nLa directora general d’Ocupació i Formació de LABORA, Rocío Briones, ha mantingut una reunió amb secretari autonòmic de Seguretat i Emergències, José María Ángel Batalla, el president de la comissió de turisme de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i alcalde de Dénia, Vicent Grimal, i amb representants municipals de les localitats amb platja, tant litoral com d’interior, per a coordinar el programa Estiu Destral.\nMitjançant el programa Estiu Destral els ajuntaments podran contractar 1.000 persones, menors de 30 anys desocupades, per a informar i vetlar per les mesures de prevenció de la COVID-19 a les platges de la Comunitat. Així mateix, col·laboraran en les labors d’informació turística, ajudaran en la prevenció d’ofegaments i estaran en contacte amb la Policia Local així com amb els llocs de coordinació dels serveis d’emergències per a notificar les incidències.\nLes contractacions es realitzaran amb la categoria d’auxiliar, tindran una duració d’almenys 3 mesos i hauran d’iniciar-se i finalitzar en el període comprés entre el 15 de juny i el 19 de setembre de 2021.\nA més, tindran prioritat aquelles persones que hagen acreditat davant LABORA un nivell mínim de B1 d’anglés, francés, alemany o italià i major permanència en desocupació. Més informació sobre el programa a consultar ací\nLes persones treballadores seran seleccionades per LABORA entre les quals complisquen els requisits exigits, i les contractacions seran efectuades pels ajuntaments corresponents. Les retribucions seran les que cada ajuntament dispose per al seu personal auxiliar.\nPer a coordinar el Pla de formació s’ha realitzat una reunió en la qual han participat l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, Labora, Turisme Comunitat Valenciana i la Policia Local dels municipis amb platja. Les persones contractades rebran un curs en línia i presencial de 25 hores. L’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències s’encarregarà d’establir les instruccions, impartir els mòduls de formació i facilitar els mitjans materials al personal seleccionat per a l’acompliment de les seues funcions.\nAquest programa forma part de les mesures que s’estan impulsant des de Labora per a continuar oferint noves oportunitats d’ocupació a la joventut i s’efectuarà en coordinació amb l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències i Turisme Comunitat Valenciana. Aquestes subvencions, que distribuiran un import pròxim als 4,5 milions d’euros, són finançades per la Unió Europea a través dels fons REACT-UE en resposta a la pandèmia COVID-19.\nDels 71 municipis de la Comunitat Valenciana que compten amb platja litoral o continental, 32 es troben a València, 19 a Castelló i 20 a Alacant. Cada consistori disposarà d’un número mínim de 2 auxiliars i la resta del personal del qual podran disposar s’assigna en funció de criteris com els quilòmetres de costa, el pes poblacional, les places hoteleres, el número de llavapeus o els trams de passarel·les.\nD’aquesta manera, la ciutat de València comptarà amb un número total de 68 auxiliars, mentre que Alacant disposarà de 42 i Castelló de la Plana 17. Altres localitats costaneres que comptaran amb un nombre important d’auxiliars seran Benidorm amb 58, Dénia 42, Cullera amb 38, Peníscola 37, Oropesa 34, Gandia i Oliva 33.\nAquesta actuació es posa en marxa després dels bons resultats de les mesures posades en marxa l’any passat, així com pel bon acolliment per part dels ajuntaments i de les persones usuàries. Encara que les xifres diàries de la pandèmia estiguen millorant, encara evidencien la necessitat de mantindre mesures restrictives. D’altra banda, en oferir aquests contractes a menors de 30 anys es persegueix l’objectiu de reduir l’alta taxa de desocupació del col·lectiu juvenil, que si ja era especialment elevada en els últims anys s’ha vist agreujada encara en major mesura a causa de la pandèmia COVID-19.\nLABORA es reuneix amb representants municipals per a abordar el programa Estiu Destral que donarà ocupació a 1.000 persones menors de 30 anys added by Ribera Televisió on 4 juny, 2021