Com afecta el sector cerveser la tendència a consumir només en terrass — Install Beer\nCom afecta el sector cerveser la tendència a consumir només en terrassa?\nLa pandèmia de l'coronavirus ha generatmúltiples canvis en el sector cerveser i l'hostaleria, En com ens relacionem amb la cervesa. Entre ells, ha desplaçat el consum a l'exterior dels locals. Si el client abans es distribuïa entre interior i terrassa, ara les noves circumstàncies el conviden a gaudir de la seva cervesa refugiat sota un tendal o un para-sol. Ni tan sols l'aire condicionat és argument suficient.\nAixò impacta directament en el volum de negoci de bars i restaurants. Encara aquells que disposen de bona terrassa podran suportar millor la nova normalitat. En canvi, els locals que només puguin oferir un parell de taules o que no tinguin llicència de terrassa, aquests negocis perdran bastant facturació; més encara amb tots els rebrots que sorgeixen i que cada dia minen encara més la confiança dels clients. Aquests establiments s'han hagut dee reconvertir per subsistir amb una mirada a el comerç electrònic i consum extern.\nAlguns d'aquests bars especialitzats en cervesa artesanal han optat per sumar-se a la venda de growlers. És a dir,, envasar cervesa d'aixeta perquè el client la consumeixi durant els propers dies a casa o on li vingui de gust. És un fenomen similar a el de la llet fresca o altres productes que requereixen un consum immediat. La venda de growlers ja va començar a funcionar durant el confinament. De fet, alguns negocis admetien comandes via WhatsApp tant per recollir com per lliurar a domicili.o.\nEn paral·lel, bastants bars han optat per assumir -a manera de complement- el paper de botiga.Han incrementat la seva oferta de llaunes i ampolles per dur. Alguns bars han comprat neveres en què es pot veure dos preus: un per a consum in situ i un altre més baix per als que optin per omplir el seu rebost. Com en el cas dels growlers,, els bars han obert canals de venda online i repartiment a domicili a disposició el client.\nPer part dels productors i distribuïdors, molts han optat per venda directa a consumidor final. El coronavirus ha impulsat la creació d'e-Commerces integrats en la web de les diferents marques. Tot i que la majoria de baules de la cadena ha optat per assumir el rol de botiga,cal preguntar-se com ha afectat aquesta competència inesperada a les botigues i distribuïdores ja anteriorment especialitzades en cervesa. Diverses han tancat o estan en greus problemes financers.\na Espanyano hi ha una llei clara que impedeixi a les empreses saltar-baules en la cadena que va des del fabricant fins al consumidor final. Això ha estat la salvació per a alguns negocis i el motiu de tancament per a altres, com aquella dita "menjar per avui, fam per demà". Veurem com s'adapta l'hostaleria a la nova normalitat, i si aquesta experiència desemboca a regular la cadena de valor.r.\nClassificat com a: Cerveza Artesana, Cerveza en casa, COVID19, eCommerce, Growler, Hostelería, Online\nCometa angular descendent icona article anterior 4 errors que has d'evitar a l'dispensar una cervesa\narticle següent Com s'ha adaptat el sector cerveser a un any sense esdeveniments presencials? Cometa angular descendent icona


Núm. 8 Març de 2012\n» Treballem per un món millor\n» Recursos per a la comunicació escrita\n» Recursos per a la comunicació oral\n• BBC Languages\n» Bones pràctiques\n• Oberts a la Responsabilitat Social Corporativa\n• Jornades Empresa i diversitat cultural\n» Notícies de llengua\n• El català és la 27a llengua del món en pes econòmic\n• Subvencions per a empreses per promoure l’ús de la llengua catalana\n• Suport al català de la Federació d’Associacions de Comerciants de Terrassa\nTreballem per un món millor\nQuan obrim el diari o mirem les notícies no és fàcil escapar de la idea que ens han tocat uns temps que ens arrosseguem cap al pessimisme vital.\nTenim, però, la convicció que cal defugir l'actitud de derrota en qualsevol àmbit de la nostra vida i, per això, tenim ganes de continuar parlant-vos de la pila de recursos i de les iniciatives vàries que apareixen a cada cantonada per impulsar un respecte més gran per la llengua del país en els negocis. Aquest respecte ha de ser una mostra més d'aquesta voluntat de no renunciar a treballar per un món més just, més respectuós amb les diferències, més tolerant amb la diversitat i, en definitiva, més democràtic i més ric.\nRecursos per a la comunicació escrita\nRecopilació d'eines, recursos i materials en català\nUn espai elaborat pel Servei de Normalització Lingüística del Consell de Mallorca amb enllaços a webs relacionats amb la llengua catalana. Aquest lloc us ofereix una gran recopilació d'eines, recursos, materials i tot tipus d'informació sobre llengua catalana.\nEines informàtiques gratuïtes amb versió catalana per a empreses\nEinesTIC, Posa al dia el teu negoci\nAmb aquest eslògan, la Direcció General de Telecomunicacions i Societat de la Informació del Departament d'Empresa i Ocupació ofereix gratuïtament a les empreses petites i mitjanes de Catalunya i als autònoms el paquet informàtic EinesTIC, un conjunt d’aplicacions que cobreixen les necessitats de gestió empresarial bàsiques.\nEinesTIC inclou aplicacions de programari lliure de gran utilitat que, a més de disposar de versió en català, compten amb el suport tècnic d’una xarxa de 40 empreses.\nRecursos per a la comunicació oral\nFrases essencials en 40 llengües\nAl lloc web de la BBC s’ofereix l'oportunitat d’aprendre diferents idiomes a través de cursos introductoris, a més de la possibilitat de sentir les notícies en 33 llengües.\nOberts a la Responsabilitat Social Corporativa\nNova guia editada per la Confederació de Comerç de Catalunya\nLa Confederació de Comerç de Catalunya ha elaborat una guia de bones pràctiques, per tal d’apropar els comerços a la gestió de la Responsabilitat Social Corporativa, que constitueix una eina valuosa per al desenvolupament del negoci, ja que repercuteix directament en la imatge que transmet a la societat i a les altres empreses i, consegüentment, es converteix en un factor de competitivitat.\nJornades Empresa i diversitat cultural\nEspai de reflexió organitzat per Unescocat\nEls dies 24 i 25 de febrer van tenir lloc al Cosmocaixa les jornades “Empresa i diversitat cultural” organitzades per Unescocat i la Fundació Bertelsmann que pretenien donar la veu a les empreses, administracions, associacions professionals, sindicats i societat civil perquè presentessin les seves experiències i iniciatives a l’hora de gestionar una creixent diversitat en un món globalitzat i en crisi.\nSegons els organitzadors, "la diversitat cultural que fa pocs anys que es valorava molt ha perdut protagonisme a causa de la recessió econòmica, i s'ha anat oblidant que, quan forma part de la gestió empresarial, constitueix un factor d’èxit econòmic".\nEl català és la 27a llengua del món en pes econòmic\nUna de les conclusions de l'InformeCAT\nEl català és una llengua mitjana d'Europa, i no pas una llengua minoritària. Si la comparem amb altres llengües és una llengua dinàmica, en expansió i té una presència molt notable en diferents àmbits, en alguns casos molt per sobre del que li correspondria segons el seu pes demogràfic. Aquesta és la principal conclusió de l'InformeCAT, l'informe anual sobre l'estat del català, que ha elaborat la Plataforma per la Llengua.\nSubvencions per a empreses per promoure l’ús de la llengua catalana\nDestinades a garantir els drets lingüístics dels ciutadans\nEl dia 9 de març de 2012 es va publicar al DOGC núm. 6084 la convocatòria de subvencions per a iniciatives d’empreses adreçades a promoure l’ús de la llengua catalana.\nSuport al català de la Federació d’Associacions de Comerciants de Terrassa\nConveni per incentivar l'ús del català entre els dependents\nLa Federació de Comerciants de Terrassa i el Centre de Normalització Lingüística de Terrassa i Rubí signen un conveni per a la difusió i millora de l’ús del català entre els comerços terrassencs. L’acord preveu que la Federació d'Associacions de Comerciants incentivi l’ús del català entre els dependents i que el Centre de Normalització faciliti l’aprenentatge i la correcció de documents, entre altres actuacions.\nSC del Garraf i Vilanova i la Geltrú


Enèsim conflicte laboral a la vista en l’Ajuntament de Calp | Noticies La Marina Plaça\nEnèsim conflicte laboral a la vista en l’Ajuntament de Calp\nCompromís qüestiona ara una oposició recentment convocada per crear dos places fixes de periodista en la qual no es valora ni l’experiència prèvia en un lloc similar ni la formació acadèmica\nEl regidor d’Hisenda i Recursos Humans, Manuel Cabrera (PP).\nNo hi ha descans en l’Ajuntament de Calp. Primer va ser el conflicte entre el govern municipal (PP i independents) i els sindicats de la Policia Local; després, la readmissió dels 13 treballadors que segons una recent sentència van ser acomiadats de manera il·legal el 2012 i el destí dels quals és incert, ja que l’executiu local estudia tornar-los a acomiadar i mentrestant els ha donat una setmana de vacances retribuïda; i ara la convocatòria d’unes oposicions per a cobrir en propietat dues places de Tècnic Superior de Comunicació. Això és, de periodista.\nEsta oposició ha desencadenat nous dubtes. Amb una assignació pressupostària d’entre 25.000 i 30.000 euros, es fa quan la Relació de Llocs de Treball (RLlT) segueix sense haver aterrat en l’ajuntament de Calp. I pretén crear dues places fixes de funcionari en un moment en què les arques municipals segueixen vivint moments d’angoixa agreujats pel descens de població oficial i la consegüent pèrdua del finançament de l’Estat.\nFins al moment, estos llocs estaven coberts per dos funcionaris interins. No obstant això, en la fase de concurs de la convocatòria crida l’atenció que no es valore l’experiència periodística en un lloc similar en l’administració ni tampoc altres qualitats acadèmiques, com ara la possessió del doctorat en Periodisme o altres equivalents.\nCompromís va criticar estos aspectes de l’oposició, les bases de la qual es remunten a 2012 i han sigut rescatades ara. «No és de rebut que no es valore ni l’experiència ni la formació qualificada en esta professió», va assenyalar el portaveu valencianista, Ximo Perles.\nI, llavors, què és el que es valora en el concurs? Doncs únicament el coneixement d’idiomes. Un màxim de 3 punts en el que es refereix al valencià i 2 pel que fa a l’anglès. Referent a això, Compromís ha mostrat la seua estranyesa pel plantejament del concurs pel que fa al valencià, quanm segons la llei que ha perfilat el Consell, en molt poc de temps el requisit lingüístic serà imprescindible per a qualsevol persona que aspire a exercir de funcionari en l’administració.\n«Es deixa la porta oberta -va afegir Perles- al que una persona sense coneixement d’este idioma ocupe precisament una plaça de periodista».\nD’altra banda, la controvèrsia també ve pel fet que malgrat la seua apurada situació, Calp vaja a comptar ara amb tres llocs fixos de periodista, una xifra superior a la d’altres consistoris de municipis amb més població.\nPer fi, sorgeixen greuges comparatius. L’executiu del PP i els seus aliats es disposen a crear dues places fixes de periodista mentre que un dels arguments que va donar el regidor de Recursos Humans, el popular Manuel Cabrera, per a tornar a acomiadar els treballadors readmesos com a conseqüència de la sentència del Tribunal Suprem era que les seues places estaven en canvi amortitzades.\nDavant esta tessitura, ja en els últims plens els partits de l’oposició han assenyalat que en realitat la política laboral de l’ajuntament des que en 2012 s’aprovaren aquells acomiadaments fins ara obeeix en realitat a motivacions polítiques a l’hora de seleccionar quin personal pot treballar en el consistori calpí.\nClassificat: Ayuntamiento de Calp, Manuel Cabrera, RPT Calp, ximo perles


VLADIMIR VAVILOV. AVE MARIA | La Bellesa Blog Cultural VLADIMIR VAVILOV. AVE MARIA – La Bellesa Blog Cultural\nAvui parlem d’un músic rus no massa conegut fora del seu país: Vladimir Vavilov (1925 – 1973).\nEs poc conegut perquè algunes composicions seves les va signar com anònimes. Es un cas ben curiós. A part de compositor era guitarrista i llaütista.\nVa ser alumne del guitarrista Isakov i del compositor Logann Admoni qui donava classes a la universitat musical Rimski-Korsakov de Leningrad.\nVavilov va tenir el seu paper en el ressorgiment de la música antiga a l’ex Unió Soviètica. Va compondre la majoria de les seves obres tant en llaüt com en guitarra i va treballar com editor i compositor en una editora estatal de música.\nAcostumava a atribuir les seves pròpies obres a d’altres compositors, normalment de l’època renaixentista o barroca i fins i tot posteriors, sense cenyir-se estrictament a l’estil que hauria de correspondre, diguem-ne que anava una mica per lliure. Així, les seves obres van assolir una gran circulació i algunes d’elles van aconseguir l’estatus d’autèntica música folk amb diferents poemes que s’incorporaven a les seves melodies.\nTot i això, Vavilov va morir sumit en la pobresa.\nHi ha una peça que causa controvèrsia en relació a si va ser d’ell o d’un altre compositor. Es tracta d’un Ave Maria que és atribuït a Giulio Caccini, compositor italià del segle XVI. En realitat la versió que ha arribat fins a nosaltres és de Vavilov. Sabem que la va compondre el 1970, que ell mateix la va gravar en un disc titulat Música de llaüd dels segles XVI i XVII però la va qualificar de peça anònima. Tot i el nom del disc, ell mateix havia compost gairebé totes les cançons gravades. El que s’hagi atribuït a Caccini és degut a que el rus es va inspirar en una peça de l’italià per compondre-la.\nDe l’obra s’ha fet la versió que podem veure i escoltar al vídeo. La ballarina és la moscovita Tatiana Osipova, actualment primera ballarina del Ballet Reial de Londres.\nLa veu és de la soprano sud-coreana Sumi Jo, reconeguda internacionalment i que el 1992 va compartir un premi Grammy a la millor gravació d’òpera per la interpretació de Die Frau ohne Schatten, de Richard Strauss.\nEn quant al vídeo, és obra de la russa Alisa Aslanova qui no solament fa vídeos sinó que és fotògrafa, coreògrafa i editora de les revistes de dansa Ballet Insider i La Personne Journalist.\nEl compositor, guitarrista i llaütista rus Vladimir Vavilov, d’influència musical renaixentista i barroca.\nTatiana Osipova va entrar al Ballet Bolshoi amb divuit anys. Després va passar per l’American Ballet Theatre de Nova York i va tornar a Europa, al Ballet Mikhailovsky. Actualment és la primera ballarina del Ballet Reial de Londres.\nDe Seül és la soprano Sumi Jo de qui en certa ocasió, el director Herbert von Karajan va dir que era “una veu del cel”.\nEl seu web és http://www.josumi.com/


12/06/2013 - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nEl Kap de Setmana Jove ja és aquí: estàs a punt?\nAquest divendres i dissabte, 14 i 15 de juny, se celebra a Masquefa el Kap de Setmana Jove, que torna després d’anys d’absència. Durant aquests dos dies la vila serà el punt neuràlgic de l’activitat juvenil de tota la comarca. Recuperant l’esperit d’anys enrere, el KSJ torna enguany amb energies renovades i moltes ganes de…\nGeneralPer Ajuntament de Masquefa 12/06/2013\nLa Biblioteca Municipal de Masquefa acollirà dimecres vinent, 19 de juliol, la presentació de la primera obra de l’autor igualadí, Darius Solé: ‘De qui és aquesta maleta?’, publicada per l’editorial barcelonina La Busca Edicions. L’acte, que tindrà lloc a les 7 de la tarda, comptarà amb la presència del mateix autor i serà conduït per…\nEl Futbol Sala Espardenya ja té a punt una nova edició, la vint-i-novena, de les 24 Hores de Futbol Sala, la maratoniana competició que any rere any ofereix durant un dia ininterromput un gran espectacle futbolístic al nombrós públic que es reuneix al pavelló poliesportiu de Masquefa. Les 24 Hores es disputaran aquest divendres i…\nAquest cap de setmana, 15 i 16 de juny, Masquefa tornarà a viure una gran festa del futbol base. La tercera edició del Trofeu Vila de Masquefa portarà fins a casa nostra 445 joves futbolistes de 14 entitats, algunes d’elles amb gran solera, com el RCD Espanyol, el Santboià, l’Hospitalet i l’Espluguenc. També hi prendran…\nLa sala d’actes del Centre Tecnològic Comunitari (avinguda Catalunya, 60) acollirà aquest divendres, 14 de juny, a partir de les 5 de la tarda, la sessió informativa ‘Revetlles amb precaució’, organitzada per l’Ajuntament de Masquefa. En la xerrada, el sergent cap de la Policia Local, Marc Pérez, donarà a conèixer alguns consells de prevenció per…\nMasquefa celebrarà el divendres 28 de juny una nova edició de la Nit de l’Esport, el certamen que serveix per posar el punt final a la temporada i en què l’Ajuntament brinda un reconeixement a la tasca de tots els clubs, entitats esportives i esportistes de la vila. La Nit de l’Esport es farà al…\nSant Joan: arribada de la Flama del Canigó i revetlla a la petanca\nUn any més el Club Excursionista Anoia torna a organitzar la pujada al cim del Canigó per assistir a l’acte de la regeneració de la Flama i portar-la fins a Masquefa perquè les fogueres de Sant Joan siguin enceses amb aquest foc com a signe de catalanitat i en defensa de la nostra llengua. La…\nMasquefa va ser dissabte la seu de la gran Festa de Campions del futbol de veterans de Catalunya, concretament de la demarcació de Barcelona, un esdeveniment que serveix per posar el brillant punt final a la temporada esportiva i que cada any se celebra en una localitat diferent. Els aficionats que tot i el mal…\nEl futur de l’hoquei patins va ser dissabte a Masquefa. La vila ha estat aquest any la seu que ha acollit les finals de la Copa Territorial de Barcelona, en què van participar dotze equips de deu clubs de les categories prebenjamí iniciació, prebenjamí i benjamí, és a dir, nens entre 5 i 10 anys.…


Disseny del catàleg de turisme gastronòmic per a Origen Garraf - adn studio - agència creativa de publicitat experta en brànding - Barcelona\n@CAT Tó de comunicació Administració pública Casos d'èxit Clients Comunicació publicitària New Storyteling cat Presentacions Presentacions multimèdia Sector alimentació Tècnic administració pública\nEl disseny del catàleg de turisme gastronòmic és l’eina de promoció turística de la comarca del Garraf\nPlace branding | Disseny de catàleg | Promoció turística\nOrigen Garraf sol·licita el disseny del catàleg de turisme gastronòmic, amb els productes singulars de la comarca, per divulgar els actius de la cultura culinària més genuïns del territori.\nDissenyem el catàleg de turisme gastronòmic com una eina de place branding i promoció turística de la comarca, combinant cadascun dels actius. Els productors, amb els productes que cultiven, pesquen o elaboren i els plats singulars que els restaurants locals cuinen amb ells.\nConcepte comunicatiu del catàleg de turisme gastronòmic\nEl concepte comunicatiu del catàleg de turisme gastronòmic d’Origen Garraf, es basa en mostrar la importància de la qualitat i singularitats del producte, donant visibilitat a la feina dels productors locals i mostrant com aquest patrimoni agrícola i pesquer permet disposar d’una oferta culinària rica i singular.\nEl catàleg de turisme gastronòmic mostra la comarca del Garraf com una destinació culinària ineludible\nEl catàleg de turisme gastronòmic es dirigeix al target de l’àrea metropolitana de Barcelona, la comarca del Garraf es troba a menys de 30 minuts de la capital catalana, aquesta realitat ha fet que l’estratègia de comunicació turística es plantegi en forma d’escapada, mostrant també l’oferta turística, cultural, festiva i patrimonial de la comarca.\nLa rica i variada oferta culinària és l’eix de tota la comunicació\nLa comunicació del catàleg de turisme gastronòmic explica que al Garraf ho tens tot per descansar, navegar, passejar, gaudir de parcs naturals, festa, castells, platges de sorra fina, mansions modernistes, masies plenes d’encant, hotels de luxe i establiments rurals. Però l’eix de l’estratègia de comunicació de l’oferta turística, se centra que pots escapar-te a acontentar el paladar gaudint d’aquells plats del receptari popular que només trobaràs a la comarca.\nPagesos, pescadors i xefs, protagonistes del catàleg de turisme gastronòmic\nEls veritables protagonistes d’aquesta marca turística són els productors i els cuiners que transformen el producte singular en un tresor gastronòmic. És per aquest motiu vam demanar als pagesos, pescadors i xef que es prestessin a fer de models per al catàleg de turisme gastronòmic, aportant valor i una autenticitat inestimable a tota la comunicació.\nOrigen Garraf és una marca de promoció turística de Node Garraf creada per explicar i divulgar els productes genuïns de la comarca del Garraf. Productes que són fruit de l’evolució, però també de l’aïllament natural de la comarca. Productes gairebé endèmics de Garraf, però que connecten perfectament amb els corrents més moderns com l’ecologia o les noves tendències de cuina. Productes que d’alguna manera entronquen amb el corrent cultural que més empremta va deixar a la comarca: El Romanticisme.\n← Disseny de passaport infantil per a la comunicació del turisme familiar de Calafell → Projecte de branding estratègic per a l’empresa Soulblim que defineix naming, logotip, identitat corporativa, posicionament de marca i to de comunicació


Castell de Mediona: La mà de Mediona\nLa mà de Mediona\nQuantes mans teniu vosaltres? Dues, oi? Doncs aquí, a l’església de Mediona també n’hi ha dues: una és al sostre, a la clau de l’àbsis, i l’altre és al sòl, mig amagada a una rajola. Segons una creença popular, la primera d’elles va donar el nom a Mediona, ja que el seu escut era “una mà de dona”. Sembla, però, que hauria estat just a l’inrevés i que l’escut va acabar essent una mà perquè aquest lloc ja es deia Mediona. Molts creuen que el nom ve dels Madyüna, un clan bereber que allà pel segle X hauria començat a construir aquest castell en la frontera entre els territoris musulmans i els cristians. Una altra teoria pensa que té l’origen en una llengua cèltica i que voldria dir “el turó del mig”. Sigui com sigui, el més probable és que quan varen dibuixar l’escut se n’haguessin oblidat del significat de la paraula Mediona i la llegissin malament. I com que en català mà sona a mà, varen pintar... una mà. Que seria la que avui podeu veure a la clau de l’absis de l’església de Mediona, restaurat després de la guerra civil espanyola. I aquí la teniu, gràcies a una imatge captada recentment pel fotògraf Martí Lahosa Carol.\nPublicado por Castell de Mediona en 21:17


Llum LED Highbay s'utilitza principalment en quin lloc? -Notícies - Shaanxi Yahua il·luminació elèctrica Equipment Co, Ltd\nLlum LED Highbay s'utilitza principalment en quin lloc?\nShaanxi Yahua il·luminació elèctrica Equipment Co, Ltd | Updated: Sep 18, 2016\nSource: Il·luminació Yahua\nLED llums de highbay són àmpliament utilitzats. ja no és la il·luminació professional exclusiu. Com LED làmpada mineria produït les marques més destacades, perquè la llum il·luminació produeix llum de mineria LED en l'actuació i preu té avantatges obvis. Llavors la llanterna de miner LED actual s'utilitza principalment en què posar-lo? De fet, aquesta qüestió toca i demanar un munt de gent, perquè la majoria de la gent no sap llum LED highbay propòsit específic. Aquí simplement deia que el problema de les aplicacions.\nActualment llum de LED highbay s'utilitza bàsicament en fàbriques i empreses, industrials i mineria, petroli, planta química i altres llocs més, a causa de la seva aplicabilitat fort, estacions de peatge d'autopista, gasolineres, supermercats i altres llocs també pot ser utilitzat com la paella o emetre llum il·luminació eines, especialment algunes zones explosives requereix molta llum de badia alta LED d'utilitzar, posar en general ús o molt , bàsicament cobrint alguns tallers de plantes, etc., a més de sales d'exposicions, gimnasos com il·luminació utilitzat en aquests llocs, sovint veiem làmpada de mineria de LED.\nEn general, ús highbay LED llums són llocs que requereixen il·luminació alta brillantor i una àmplia zona, per tal que puguem fer dirigit per substituir la E40 làmpada titular interfície enfocament tradicional millor eficiència energètica, l'aplicació d'alguns d'ells és relativament àmplia.\nDe fet, en l'aplicació de l'alta badia de LED llum, hi ha molts llocs que vostè pot utilitzar, però ara el mercat només ha començat a augmentar en l'ús de LED alta badia de llum sense ser usuari desenvolupat, hi ha alguns llocs que vostè pot utilitzar làmpades LED HIGHBAY, com metro taller, magatzem, supermercat aquests llocs a causa de l'ús de llum il. luminat productes de llum LED highbay relativament més.\nUn parell de: Llum LED Highbay s'utilitza principalment en quin lloc?\nSegüent: Metro/metro LED d'il luminació proveïdor-Yahua il·luminació\nLlum solar exterior de 100W\n90w Solar fanal del carrer


REFLEXIÓ DEL DIA: Mare Maria\nMt 9,27-31 (Cicle C)\nEn aquell temps, dos cecs seguien Jesús tot cridant: «Fill de David, apiadeu-vos de nosaltres». Quan arribà a casa, vingueren els cecs i Jesús els preguntà: «Creieu que tinc poder de fer això que demaneu?» Ells li responen: «Senyor, sí que ho creiem». Llavors els tocà els ulls tot dient-los: «Que es faci tal com heu cregut». I recobraren la vista.\nJesús els advertí enèrgicament: «Mireu que no ho sàpiga ningú». Però ells, així que sortiren, en parlaren per totes aquelles contrades.\ndivendres, 7 de de desembre de 2018\nDe les nostres pors neixen els nostres coratges, i dins dels nostres dubtes viuen les nostres certeses. Els somnis anuncien que una altra realitat és possible i els deliris que una altra raó. Dins de les pèrdues ens esperen les troballes, perquè cal perdre's per tornar a trobar-se.\nPreparem el camí\nLa reflexió d’avui la centrarem en la figura de Maria (el dijous d’aquesta setmana és la festa de la Immaculada). Ella, com a mare que està esperant l’arribada del seu fill, prepara la seva vinguda amb alegria.\nEscoltarem la cançó “Mare Maria”, on se’ns parla de Maria com a model de mare, que va viure la maternitat amb alegria i que va estimar generosament el seu fill.\nTreballarem així, també, l'estima a la família.\nMare Maria. Lletra i música: G. Javi, 70xset, CD Cor amb cor\nTeniu algun germà o germana, o cosins, més petits? Heu vist la vostra mare o alguna persona de la vostra família embarassada?\nQuin sentiment es viu a la família quan arriba un/a nou/nova fill/a?\nMaria també va rebre amb molta alegria la notícia de l’arribada del seu fill, i ho va preparar tot. Després el va estimar moltíssim.\nQuè tal si escoltem una cançó? Mare Maria de 70xset\nClica aquí per sentir la cançó.\nMARE MARIA, MARE DEL CEL,\nMARE MARIA, DONA MODEL.\nVas respondre sí aquell dia\nal missatge d’en Gabriel.\nVas conèixer l’alegria\nde tenir un nen a Betlem.\nMARE MARIA, MARE DE DÉU,\nMARE MARIA, PORTA’M A DÉU.\nEstimaves com a Mare\na Jesús, el Fill de Déu.\nGenerosa i disposada,\nestimaves sense preu.\nMARE MARIA, PORTA’M A DÉU\nPORTA'M A DÉU


‘Converses participatives’, diàleg profitós! | Joan Torres Pérez\nAconseguir reunir prop d’una trentena de veïns un dilluns al vespre a l’Ajuntament per parlar dels projectes i accions d’un barri concret té mèrit i és d’agrair. Tots anem de bòlit, ens falta temps i es fa difícil trobar moments per implicar-nos i expressar la nostra opinió de manera constructiva sobre allò que ens envolta. Aquesta implicació demostra compromís i estima per al poble i, precisament per això, procurem fomentar la participació ciutadana amb accions concretes. Segurament la més coneguda és el Pressupost Participatiu, que enguany es manté. L’Ajuntament hi destina 40.000 euros i sou tots vosaltres a partir dels vostres vots qui decidiu a què es destinen. Fins ara, heu prioritzat adquirir un vehicle per a l’Associació de Voluntaris de Protecció Civil i renovar la pista poliesportiva de l’escola Sant Vicenç.\nUna de les altres accions són les Converses participatives que us comentava al principi. Són espais de diàleg obert amb els veïns i veïnes que programem de manera regular. Fins ara ens hem reunit amb els veïns i veïnes de la Farinera, Can Xesc, La Bòbila i la Balconada. Aquesta setmana ho hem fet amb un primer grup de la zona Centre. Aquestes converses ens permeten explicar què fem i perquè ho fem i sobretot rebre les vostres opinions, comentaris i suggeriments. Els propers mesos continuarem a les altres dues àrees de la zona centre, plaça Espanya i Via Augusta.\nEn l’àmbit de la participació ciutadana també editem la Memòria en format digital perquè tothom tingui accés a les accions que executa cada àrea i, finalment, hem impulsat altres la Medalla de Sant Vicenç de Castellet.\nPensem que tot plegat ajuda a tenir un poble amb un equip de Govern implicat i un conjunt de veïns i veïnes il·lusionats a aportar el seu coneixement i expertesa. És evident que la suma ens beneficia a tots. Escoltar amb atenció i fer-vos participis de les decisions que pren l’Ajuntament és una de les nostres prioritats. Confiem a continuar comptant amb la vostra valuosa implicació.


Calle Arquimedes: Y la vida siguió...\nPublicado por Pere en 4:55 p. m.\nQuin repàs més bonic, Pere!\nM'has posat la pell de gallina, amb tots els teus records.\nFormar part del començament del teu blog amb el meu amor a primera vista a can Santamaria, sempre m'ha semblat un privilegi immerescut. Formar part d'aquest post bellíssim un altre.\nEm preocupava que no fos un comiat... al final no m'ho sembla... sort que Pere Pan continuarà volant!\nUna abraçada i un somriure, que mai no m'oblido de deixar-te aquí. És fàcil somriure llegint-te.\nque maco poder mirar enrera i veure tot aixo...\nque maco haber-ho pogut compartir dia a dia...\nque maco viure amb l'expectació del qu'ens espera en endevant\npetons en pasat, present i futur, senyor Pere\nSenyor Pere Pan, com m'agradaria haver format part d'aquesta historia.\nMentre t´apassioni la vida i encara puguis emocionar-te és que té sentit, no ho dubtis.\nBona entrada d´any i tot el que segueixi,Pere.\nPere, quina entrada tan maca! No puc comprendre el sentit de moltes de les coses que dius, però sí que reconec molts dels posts que esmentes. Només puc dir-te que haver arribat a tu a través del teu espai ha estat una de les coses que més valoro d'aquest any que s'acaba. Ens retrobarem a la Calle Arquímedes aquest any proper, Pere, sempre que així ho desitgis.


Àger celebra la seva Fira Artesana el diumenge dia 6 – Comarques de Ponent\nÀger celebra la seva Fira Artesana el diumenge dia 6\nÀger ja ho té tot a punt per celebrar la 19a edició de la seva Fira Artesana el proper diumenge 6 de desembre, amb la qual aquesta localitat de la Noguera dóna el tret de sortida a les festes de Nadal. El certamen omplirà el centre de la vila de parades de productes artesans, bàsicament alimentaris, però també d’ornaments de Nadal. Hi haurà, a més, la ja tradicional mostra d’oficis artesans antics on es podran veure, entre d’altres, el cisteller, el terrissaire, el picapedrer, el cadiraire, l’ebanista artístic i l’escloper.\nLa Fira Artesana, que se celebrarà en horari de matí, es completarà amb un taller de circ i un recorregut amenitzat amb els Bastoners de Balaguer. Així mateix, els assistents podran visitar l’antiga Farmàcia Montardit, que suposa viatjar en el temps ja que és una farmàcia modernista que es conserva exactament igual que el dia que la van tancar.\nEl dia abans de la celebració de la Fira Artesana, Àger ja acollirà la Vetllada Poètica del Porcell, el kabaret literari de més llarga trajectòria dels Països Catalans, i un concert a càrrec del grup Er Taqueta de Luxe! que oferirà rumba catalana, garrotins, temes de collita pròpia i també versions.


Un flautista a l'aula 8: Després de la reunió...\nDesprés de la reunió...\nEl passat dissabte 8 d’octubre es varen citar a la seu de l’ACEM gran part dels professors de flauta de bec de Catalunya a fi de coordinar les activitats destinades al seu alumnat i parlar sobre les inquietuds i motivacions actuals i futures.\nD’aquesta manera van exposar-se els següents projectes:\nLa Trobada del Vallès: una activitat obligatòria pels alumnes de les escoles participants i de periodicitat bianual. Si hi voleu participar adreceu-vos a la Montserrat Massó.\nLes Trobades de flautistes de bec de Catalunya: una activitat oberta a tot flautista, a totes les edats, a tots nivells i a totes les escoles. Es fan quatre edicions cada curs. Si hi voleu participar adreceu-vos al seu blog o a l'Eloi Fuguet.\nConjunt de flautes de bec del CMMB: de Grau Mig i a partir d’ara obert a alumnat extern al Conservatori, dirigit per en Joan Izquierdo. Més informació al bloc de l'aula de flauta de bec del CMMB.\nConjunt de flautes de bec de l’Escola de l’Eixample: destinat en principi a flautistes veterans i melòmans de l’instrument, també dirigit per en Joan Izquierdo.\nJornades de Música Antiga de Vilanova i la Geltrú: per alumnes de Grau Mig i adults que volen iniciar-se o complimentar la seva formació en la interpretació del repertori històric. Si hi voleu participar adreceu-vos al seu blog o a l'Eloi Fuguet.\nEn la reunió també es van exposar les diverses inquietuds referents a l’orientació futura de l’activitat flautística extracurricular o extraescolar. En aquest sentit, els professors assistents han considerat oportú crear una comissió que treballi en l’elaboració d'unes colònies o curs d’estiu per a flautistes. El coordinador d’aquesta comissió és en Marcel Leal.\nTambé s'ha creat una comissió de treball per a la gestió i producció de la propera trobada d'ERTA IBERIA (Asociación Ibérica de Flauta de Pico). La coordinadora d’aquesta comissió és la Maria Jesús Udina.\nPer tal d'apuntar-vos a les comissions, adreceu-vos a aquest enllaç o als seus coordinadors.\nPodeu consultar l’acta de la reunió, on es van parlar de més temes, mitjançant aquest enllaç. Si trobeu que s'ha de modificar alguna cosa, adreceu-me un mail.\nBryan Adams, Rod Stewart, Sting – All For Love sheet music download\nARXIU de març 2016 (3) de febrer 2016 (2) de gener 2016 (1) de desembre 2015 (4) de novembre 2015 (3) d’octubre 2015 (2) de novembre 2013 (1) de juny 2013 (1) de maig 2013 (1) d’abril 2013 (7) de març 2013 (2) de febrer 2013 (3) de gener 2013 (2) de desembre 2012 (2) de novembre 2012 (5) d’octubre 2012 (4) de juliol 2012 (1) de juny 2012 (6) de maig 2012 (10) d’abril 2012 (7) de març 2012 (4) de febrer 2012 (4) de gener 2012 (8) de desembre 2011 (6) de novembre 2011 (7) d’octubre 2011 (5) de setembre 2011 (3) de juny 2011 (1) de maig 2011 (1) d’abril 2011 (3) de març 2011 (1) de febrer 2011 (4) de gener 2011 (7) de desembre 2010 (9) de novembre 2010 (4) d’octubre 2010 (8) de setembre 2010 (5) de juliol 2010 (2) de juny 2010 (15) de maig 2010 (17) d’abril 2010 (8) de març 2010 (6) de febrer 2010 (10) de gener 2010 (7) de desembre 2009 (8) de novembre 2009 (17) d’octubre 2009 (16)


Converses de tren » Blog de Rafael Carreras\n« També passo d’e-notícies\nNokia compra Trolltech »\n3 thoughts on “Converses de tren”\n2008-01-28 at 14:00\nHome, Rafael, això no es fa! No pots picar-nos el morbo i no fer-nos la transcripció de la conversa, ni que siga resumida! Que ens has deixat ben intrigats…\nBé, la conversa anava de les coses que feia la noia al seu nòvio i a alguns amics, no sé si del nòvio o seus (per separat). Ho sento, no entraré en detalls perquè hauria de posar-li un avís al blog de contingut per a adults. 🙂\n2008-01-29 at 0:00\nHe he he… Com enyore els trajectes en tren 😉 .


Conveni de col·laboració entre la Vicepresidència i Conselleria de Relacions Institucionals i la Universitat de les Illes Balears per al desenvolupament del Projecte "Càtedra de les tres Religions".\nM. Rosa Estaràs Ferragut, vicepresidenta i consellera de Relacions Institucionals del Govern de les Illes Balears, nomenada pel Decret 7/2003, de 30 de juny, en l'exercici de les facultats atribuïdes per l'article 11 de la Llei 3/2003, de 26 de març, de règim jurídic de l'Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears.\nMontserrat Casas Ametller, rectora de la Universitat de les Illes Balears, com a representant d'aquesta segons el que estableix la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'Universitats, modificada per la Llei orgànica 4/2007, de 12 d'abril, i el Decret 170/2003, de 26 de setembre, pel qual s'aproven els estatuts de l'esmentada universitat.\nEl Decret 27/2003, de 26 de novembre, del president de les Illes Balears (BOIB núm. 170, 9-12-2003), estableix que la Vicepresidència i Conselleria de Relacions Institucionals, exerceix les funcions derivades de les relacions amb les administracions territorials de les Illes Balears i la resta d'administracions públiques de l'estat espanyol. Així mateix, assumeix les funcions derivades de les relacions amb el poder judicial i les funcions en matèria de relacions ciutadanes i de relacions amb les organitzacions representatives d'interessos socials i d'interessos sociosanitaris.\nÉs d'interès general de la ciutadania de la nostra Comunitat Autònoma la bona convivència entre les diferents cultures i religions, i amb aquesta finalitat s'està concebint l'estudi de la religió com a fet cultural i social a la Universitat.\nÉs d'interès i actualitat el paper que representen les tres religions monoteistes en el procés cultural, social i polític dels diferents pobles. La realitat social balear compromet i obliga als poders públics a la promoció d'activitats que afavoreixen la integració i convivència social.\nLa Universitat de les Illes Balears és una entitat de dret públic de caràcter multisectorial i pluridisciplinari que exerceix activitats de docència, investigació i desenvolupament científic i tecnològic, interessada a col·laborar amb els sectors socials per assegurar una de les finalitats de la docència i investigació, que és l'anàlisi de temes d'interès i actualitat per la societat.\nLa UIB és l'entitat adequada per a POSAR EN MARXA la plataforma on desenvolupar el projecte anomenat: "Càtedra de les Tres Religions".\nAquest Conveni té per objecte la creació de la Càtedra Tres Religions dins els anys acadèmics 2007-2008, 2008-2009 i 2009-2010, en tres àmbits d'actuació :\n¿ Projecció social\nLa Universitat de les Illes Balears es compromet a les següents actuacions:\n¿ Desenvolupar el projecte a les dependències de la Universitat.\n¿ Establir els mecanismes necessaris de reconeixement acadèmic dels cursos donats per la càtedra, d'acord amb la legislació vigent.\n¿ Confeccionar i lliurar a la Conselleria de Relacions Institucionals a l'acabament de cada curs acadèmic una memòria científica d'experiències que la Conselleria podrà usar publicant-la i distribuint-la com a manual de consulta.\n¿ Informar a la Secretaria General de la Conselleria de Relacions Institucionals de les propostes de programes i professorat dels cursos i seminaris amb temps suficient per poder fer propostes.\n¿ Fer constar el suport de la Conselleria de Relacions Institucionals en tot el material de difusió de les activitats i en les publicacions i materials tècnics que puguin derivar-se'n, incorporant-hi el seu logotip.\n¿ Facilitar tota la informació que pugui demanar la Conselleria de Relacions Institucionals.\n¿ Elegir al director de la càtedra i comunicar-lo a la Secretaria General de la Conselleria de Relacions Institucionals.\nLa Conselleria de Relacions Institucionals es compromet a les següents actuacions:\n¿ Contribuir a les despeses de creació i funcionament del projecte mitjançant l'aportació de 180.000,00 euros, distribuïda en quatre anualitats (2007, 2008, 2009 i 2010).\n¿ Comunicar a la Universitat de les Illes Balears les seves propostes sobre els programes i el professorat.\nL'aportació de 180.000,00 euros, amb caràcter pluriennal, es farà amb càrrec a la partida pressupostària 11101 121A01 44113 00 dels pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l'any 2007 o la que es designi a l'exercici corresponent. Aquesta quantitat es desglossa anualment segons es detalla a continuació:\n¿ 2007\t1.000,00\n¿ 2008\t59.000,00\n¿ 2009\t60.000,00\n¿ 2010\t60.000,00\n¿ L'anualitat de 2007, per un import de 1.000,00 ¿ es farà després de la signatura del Conveni prèvia petició del gerent de la UIB en la qual es farà constar quines primeres despeses seran cobertes amb aquest import.\n¿ La resta d'anualitats 2008, 2009 i 2010 (59.000,00 ¿, 60.000,00 ¿ i 60.000,00 ¿ respectivament) es pagaran prèvia presentació ¿abans de l'1 d'octubre de cada un d'aquests anys (2008, 2009 i 2010)¿ de la factura corresponent a cada curs acadèmic. La factura anirà acompanyada d'un certificat del Gerent de la UIB al qual es farà constar una relació de l'aplicació dels fons al curs corresponent.\nAl començament de cada any acadèmic el director de la càtedra elaborarà un pressupost anual detallant les activitats que s'hagin de desenvolupar anualment. Aquest pressupost haurà de ser objecte de conformitat per part de la comissió mixta de seguiment.\nSi l'import del projecte resulta ser inferior al previst en aquest Conveni s'haurà de regularitzar la quantitat prevista per a l'any corresponent mitjançant el corresponent procediment d'addenda al conveni.\nPer garantir el seguiment de la càtedra ambdues parts es comprometen a constituir una comissió mixta de seguiment, de la qual formen part dos representants de la Universitat de les Illes Balears i dos representants de la Conselleria de Relacions Institucionals, als efectes de garantir una adequada coordinació i desenvolupament d'aquest Conveni de col·laboració.\n¿ Donar conformitat al pressupost presentat pel director de la càtedra.\n¿ Interpretar i resoldre totes les dubtes que puguin sorgir en l'execució del present Conveni.\n¿ Seguiment i avaluació del desenvolupament del Conveni.\n¿ Proposar la revisió i/o modificació del Conveni quan es produeixi qualsevol modificació de la normativa relativa aquesta matèria.\nAquest Conveni és vigent des de la data de signatura fins al 31 de desembre de 2010.\nLes parts que subscriuen aquest document es comprometen a intentar resoldre en comú les diferències que puguin sorgir en l'aplicació i la interpretació d'aquest Conveni. Les parts es comprometen a resoldre de manera amistosa qualsevol desacord que pugui sorgir en el desenvolupament del present conveni. Si això, no és possible, les qüestions litigioses que puguin afectar la interpretació i l'execució d'aquest Conveni han de ser del coneixement i de la competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu.


Haig d'actualitzar les meves dades amb el banc? | Consumer\nSi l'entitat ho sol·licita, cal enviar abans de finals d'abril copies del DNI i del justificant d'activitat econòmica per complir els requisits de la normativa de prevenció del blanqueig\nEls clients bancaris han d’aportar el seu Document Nacional d’Identitat abans del 30 d’abril, si l’hi demana la seva entitat. Si no ho fan, els seus comptes podrien quedar bloquejades. És una mesura necessària per complir amb tots els requisits que exigeix la normativa de prevenció del blanqueig de capitals (Llei 10/2010 de Prevenció del Blanqueig de Capitals i del Finançament del Terrorisme), que obliga als bancs a adoptar mesures de seguretat com la digitalització del DNI i identificar als seus usuaris amb les activitats que realitzen. Com s’indica en les següents línies, comporta un tràmit senzill i n’hi ha prou amb acudir a la sucursal amb la qual s’opera o enviar un correu electrònic. Però convé no oblidar-ho, perquè les conseqüències poden ser molt enutjoses.\nÉs necessari actualitzar les dades i lliurar-los al banc?\nPer reforçar la seguretat i protegir la integritat del sistema financer, la Llei 10/2010 de Prevenció del Blanqueig de Capitals i del Finançament del Terrorisme va sol·licitar als bancs que recollissin les dades de tots els clients, a fi de controlar les activitats i prevenir qualsevol malversació.\nSi els clients no lliuren documents que provin la seva identitat i a quina activitat econòmica es dediquen, el seu compte serà bloquejat\nLa normativa va entrar en vigor a l’abril de 2010, i el 28 d’abril de 2015 es compleix el termini màxim per reunir tota la informació relativa als clients. Per això, des de fa temps, les entitats estan demanant a les seves usuaris documentació i informació sobre la seva activitat laboral. Cal donar-la? Si el banc no té les dades actualitzades i els sol·licita, sí cal lliurar-los. En cas contrari, es podrien bloquejar els comptes i no es podrien realitzar operacions com a ingressos, transferències o retirades d’efectiu.\nQuines dades pot sol·licitar el banc?\nMai es demana número de compte ni import algun. Els documents que sol·licita el banc als seus clients quan hagin de ser actualitzats són sol identificatius -com el DNI, el NIE o el passaport– i aquells que demostrin la seva activitat econòmica o professional.\nSegons el tipus d’activitat que es dugui a terme, es pot demanar, a més, un tipus de documentació o una altra: una còpia de la nòmina, de la pensió o subsidi, un certificat de relació laboral emès per l’ocupador, un certificat d’havers, la declaració d’IRPF, l’alta d’activitat en Hisenda, l’última declaració trimestral de l’IVA , l’últim rebut del col·legi professional, el rebut de la Seguretat Social en el règim d’autònoms, etc.\nA més, si són societats, el banc també els requereix les escriptures de la companyia i la seva estructura accionarial.\nOn i com lliurar-los\nLliurar la documentació que sol·licita el banc és molt senzill. N’hi ha prou amb acudir a l’oficina bancària amb la qual s’operi normalment i emplenar un imprès a aquest efecte, a més de presentar tota la documentació que li hagi estat exigida.\nTambé es pot enviar la documentació que demana l’entitat per Internet, a l’adreça de correu electrònic que li faciliti el banc.\nbanc blanqueig clients identificación-ca


La línia de Wallace: Dietari del compte enrere\nPublicat per AlfredRussel a 17:45\nCoralet 2 d’agost de 2010 a les 21:50\nJo no sé si aquesta entrada pertany a les que et sorprén que agraden, però, a mi m'ha agradat molt... molt especialment :)\nsí, les vacances com a oportunitat :)\nVicicle 2 d’agost de 2010 a les 23:22\nQuina il·lusió m'ha fet trobar un Tourmalet (Mal Passet) si no ho he entès mal, a la serra de Mariola. Vaig llegir "El año de la muerte de Ricardo Reis" donada la meua veneració per Pessoa, i no em deixà una empremta molt profunda. Potser tinga que tornar-hi.\nAlfredRussel 3 d’agost de 2010 a les 17:20\nMoltes gràcies, Coralet. M'alegra que t'agrade. No em faces molt de cas, segurament són manies meues. I m'alegra molt, també, que les vacances et senten tan bé ;)\nVicicle, no havia pensat en la relació toponímica amb el Tourmalet (el de Mariola, no apte per a bicicleta, en tot cas). Compartisc, també, la fascinació per Pessoa (per quasi tots ells); i, quant a Saramago, crec que no conec dues persones que coincidisquen en quin és el seu millor llibre. Supose que depén molt del moment... Gràcies per passar-te per ací


Cerdanyola tindrà pista poliesportiva coberta en dos mesos | Mataró Audiovisual\nRedacció dc., 08/01/2020 - 15:03\nEn dos mesos, aproximadament, estarà finalitzada la pista poliesportiva coberta del barri de Cerdanyola. Així ho ha assegurat aquest matí l’alcalde, David Bote, durant una visita d’obres a les instal·lacions que ha fet acompanyat de la regidora d’Esports, Beatriz Delgado, i l’AAVV de Cerdanyola. Aquest equipament, ubicat la cantonada del Cami del Mig amb el carrer de l’Estadi, on hi ha el Camp Municipal de futbol de l’Enric Pujol, tindrà una superfície de 1.575 metres quadrats. La capacitat de la pista serà de 3.150 persones i tindrà diferents usos: des de la pràctica de diversos esports, com bàsquet, futbol sala o handbol, fins a acollir actes culturals i socials. Amb la construcció d’aquest espai, Bote assegura que es posa fi a una reivindicació històrica del barri\nDes de l’AAVV de Cerdanyola veuen amb bons ulls la construcció d’aquesta pista poliesportiva. Tot i això, es mostren preocupats pels usos que pugui tenir. El portaveu de l’AAVV de Cerdanyola, Juan Sánchez, recorda que quan es va demanar aquest equipament es va demanar que es destinés a esport social i no a equips federats. Una preocupació que segons Sánchez l’alcalde encara no els ha pogut resoldre. Des de l’Associació de Veïns també demanen que s’instal·lin plaques solars al sostre de la pista.\nAnnexa a la pista, també s’està construint un edifici equipat amb dos lavabos i un magatzem. A més d’aquestes edificacions, també es farà una entrada accessible des de carrer de l’Estadi i està previst ampliar la vorera d’aquest carrer ajustant el límit de la parcel·la a la tanca de la pista.


Per què els dofins venen a morir a la Costa Brava? – Girona A cop de post\nPer què els dofins venen a morir a la Costa Brava?\n23/02/2017 24/02/2017 ~ Raül Muxach\nUna tercera part dels dofins i altres cetacis rescatats per la Generalitat a Catalunya van embarrancar a la Costa Brava i el 70% d’aquests, a l’Alt Empordà\nLa profunditat i la forta corrent que hi ha entre el Cap de Creus i el canó submarí de Blanes en són les causes principals\nQue la Costa Brava és un bonic lloc on morir ho sabem perfectament els que tenim la sort d’haver-hi nascut i hi vivim. El que ja demana una explicació més raonada és per què a l’Alt Empordà hi venen a petar tants dofins i altres cetacis. Un terç dels que moren a les costes catalanes ho fan a la Costa Brava i el 70% dels de la Costa Brava, a l’Alt Empordà.\nUn dofí mort a l’Escala el 2013. Imatge Pesca i Kayak Costa Brava\nCom que no penso que als dofins o els rorquals, quan senten que la mort els crida, se’ls desperti un delit fetitxista pel magnetisme del Cap de Creus, recorro als científics per intentar saber-ne les causes.\nEn Ricard Gutiérrez, biòleg i integrant de la Xarxa de Rescat de Fauma Marina de la Generalitat, m’explica que no hi ha una única raó.\nHi influeix la profunditat d’aquesta zona de costa que s’estén des del Cap de Creus fins al canó de Blanes (sí, allà on s’amaguen les gambes vermelles de Palamós) i la gran quantitat d’aliment que s’hi troba. Això atrau una gran varietat de cetacis, especialment els dofins molars (que tenen la gosadia, fins i tot, d’endinsar-se en alguna cala) i els ratllats.\nL’altre element que explica aquesta abundància d’animals acostant-se a la costa en aquest punt del territori és el potent corrent de nord cap a sud (us sona la tramuntana?) que fa que als animals ‘catalans’ s’hi sumin els ‘francesos’.\nGutiérrez diu que és perfectament plausible que un animal mort a l’alçada de Marsella pugui baixar surant i embarrancar entre la Pedrosa i la Foradada, per citar un punt en concret.\nEntre 2012 i 2016, a la Costa Brava han trobat 53 cetacis; 37 a l’Alt Empordà (en cap altra zona se n’han trobat tants), 13 al Baix Empordà i 3 a la Selva. A tot Catalunya han estat 182. D’aquests exemplars, la majoria (20) van ser trobats el 2012 i la resta d’anys la xifra ha oscil·lat entre els 10 del 2012 i els 6 d’aquest 2016, apreciant-se una lleugera tendència a la baixa.\nEl pic del 2012, diu la Generalitat, pot estar motivat pel pas d’una flota pesquera estrangera que feia servir mètodes il·legals per pescar tonyines. Els dofins van ser víctimes col·laterals, podríem dir.\nMentre aquí es recuperen més cetacis que tortugues (18 en 5 anys), el nombre de tortugues (sobretot la babaua) embarrancades i rescatades augmenta a mesura que ens anem acostant al Delta de l’Ebre. Al Montsià, per exemple, s’hi han trobat 169 de les 303 tortugues rescatades entre 2012 i 2016.\nAixò, efectivament, també té una explicació. Allà les fondàries són menors, les aigües més càlides i això fa que una població important en nombre de tortuges hi passi l’hivern.\nMalhauradament, quan parlem d’animals ‘rescatats’, en realitat, estem referint-nos, en la majoria de casos, a rescats de cadàvers. El percentatge que s’aconsegueix salvar i portar a la Fundació CRAM és menor, tot i que se salven més tortugues que cetacis.\nGutiérrez diu que la majoria d’animals que s’acosten a la costa ho fan perquè senten que se’ls acaben les forces i, per tant, ja estan molt dèbils. Però les seves morts no són en va -adverteix- perquè els cadàvers que es recuperen serveixen per investigar i per formar els futurs veterinaris. Tot s’aprofita, ja ho veieu.\nPosted in Medi Ambient\tanimals marinscetacisCosta Bravadofífauna marinapesca ilegal\n‹ PreviousGirona 1 Mallorca 0 | Una i a dins\nNext ›Dos contractes a l’any per sobreviure


Cargoling | Aquest Nadal, regala Cargoling!_title\nQueden poques setmanes perquè arribi el Nadal! Cada any, pensar i triar el millor regal per la nostra família i amics, pot ser tota una aventura. Però tranquil: aquest Nadal, no hauràs de preocupar-te per res! A Cargoling tenim el regal perfecte: una targeta regal que podràs bescanviar per qualsevol viatge amb una de les nostres campers, on i quan la persona vulgui.\nI és que regalar experiències és el millor regal nadalenc que pots fer. L’experiència Cargoling, a més, et permet viatjar de forma totalment diferent a la que estàs acostumat: tindràs una llibertat absoluta i totes les comoditats que puguis imaginar: cuina, menja i dorm on tu decideixis.\nCom aconseguir una targeta regal Cargoling? Molt fàcil! Posa’t en contacte amb nosaltres i informa’ns de la quantitat de diners que vols acumular a la targeta. Un cop el destinatari hagi rebut el seu regal, podrà bescanviar-lo pels dies, el model de camper i la temporada que vulgui... i afegir diners si fos necessari.\nL'import a regalar? El que tu decideixis. Pot ser un regal d'un amic invisible o un súper regal de Nadal. Cargoling et donarà un val regal amb un codi que, al fer la reserva a través de la nostra web, descomptarà l'import a regalar del pressupost final.\nAquest Nadal, regala l’experiència Cargoling i encertaràs!\nMés informació: hello@cargoling.com / +34 655 285 095


En Quim, preocupat a "Com si fos ahir"\nDilluns 16 de juliol, a les 15.50, TV3 emetrà el capítol 200 de "Com si fos ahir", la sèrie líder d'audiència de la sobretaula.\n13/07/2018 - 15.29\nEn Manel, una mica més calmat, vol fer un dinar familiar per celebrar que, tant ell, com el seu pare i la seva mare tenen parella. Proposa a l'Andreu convidar-hi la Joana per animar-la, però ella diu que no està per trobades familiars. Assabentat de tot, en Vicenç, que viu al pis de l'Andreu, es fa l'ofès amb el seu fill perquè no hi ha estat convidat, però l'Andreu se'l treu de sobre. Encara que no ho entengui, hauria estat una idea pèssima.\nEn Jordi i la Sílvia comuniquen als seus fills que es traspassaran la botiga i se n'aniran a viure a Londres. L'Eloi, d'entrada, ho troba bé, però l'Anna posa el crit al cel. No vol que els seus pares es gastin els diners de l'herència. A poc a poc, el seu discurs va convencent el seu germà. Tots dos s'enfrontaran als pares.\nPreocupat per la seva "mort imminent", en Quim vol que l'Andreu li faci tota mena de proves a l'hospital. Com que l'Andreu l'engega, se'n va a veure un curandero que no li serveix de res, així que decideix fer les paus amb la gent amb qui està barallat. Se'n va a veure l'amo del garatge on va treballar, però l'home l'engega i li llança una maledicció, que el deixa encara més tocat.\nEn Marc està molt incòmode amb el seu amic Biel després d'haver-se embolicat amb l'Estrella, la nòvia del Biel. Demana a la noia que deixi en Biel, però ella li diu que no pot. El noi està fatal i se sulfura fins i tot quan en Miquel li parla de la seva felicitat amb la Noe.


«Sí als Pirineus»: la CUP dona el tret de sortida a la campanya contra els Jocs Olímpics d'Hivern | NacióDigital\n«Sí als Pirineus»: la CUP dona el tret de sortida a la campanya contra els Jocs Olímpics d'Hivern\nL'exdiputat Pau Juvillà exigeix "alternatives" per a les comarques afectades, que passin per diversificar l'economia i no basar-ho tot en el turisme\nper Bernat Surroca, Barcelona, Catalunya | 5 d'abril de 2022 a les 16:10 |\nPau Juvillà i Dolors Sabater aquesta tarda al Parlament | ND\nL'exdiputat de la CUP Pau Juvillà ha reaparegut al Parlament per comparèixer en l'habitual roda de premsa dels dimarts de la formació anticapitalista. Acompanyat de Dolors Sabater, Juvillà ha anunciat que la CUP comença a partir d'avui la campanya contra els Jocs Olímpics d'Hivern, una campanya pel "sí als Pirineus". Juvillà ha detallat que en els propers mesos es confrontaran dos models, un basat en els macroprojeces i un altre que vol "diversificar, equilibrar territorialment i que els joves puguin continuar vivint al Pirineu". "Fem una crida a les comarques afectades, al moviment ecologista i juvenil per construir una alternativa al Pirineu, per dir sí als Pirineus i no als Jocs Olímpics", ha demanat Juvillà.\nLa CUP defensa que no es pot dependre "d'un sol sector" -el turisme- i cal una aposta "valenta" pel sector primari i desenvolupar un sector secundari. "El turisme ha de ser un complement d'una economia diversa, no pot ser un tot", ha dit Juvillà. En aquest sentit, els cupaires s'han erigit com "els del sí" i per això cal dir "no als Jocs Olímpics". "Volem un nou model econòmic que doni resposta a la gent que viu al territori i acabar amb les polítiques de monocultiu del turisme", ha afirmat l'exdiputat. Des de la CUP s'han fet propostes en aquest sentit, com ara desenvolupar un centre de formatge i llet. "Comencem la campanya pel sí i estem segurs que la gent del Pirineu vol un Pirineu on es pugui viure, amb els mateixos drets que la gent de Barcelona", ha reblat.\nDolors Sabater ha criticat la consulta del Govern sobre els Jocs Olímpics. "En ple període de vacances i sense projecte", ha denunciat. La diputada sosté que la data de convocatòria implicarà menys participació i ha lamentat que no s'hagi volgut fer de manera telemàtica. "No entenem la poca claredat de la pregunta al Berguedà, al Solsonès i al Ripollès. És poc clara i dona per fet que els Jocs es faran", ha criticat Sabater. "Mala data, nyap de preguntes i manca de transparència", ha afegit. En aquest sentit, ha dit que no se sap res del projecte, ni els treballs que s'han fet, ni les infraestructures ni l'impacte territorial i mediambiental. "Només sabem que hi haurà una consulta, però no tenim més informació sobre el projecte", ha dit, i ha denunciat que no hi hagi concrecions però sí "propaganda".\nLa CUP, un «soci prioritari» a l'oposició\nEls anticapitalistes, més distanciats que mai d'Aragonès, acusen el Govern de "donar l'esquena a la gent" i veuen poc recorregut a la legislatura si no hi ha un canvi radical de polítiques\n"Cambray ha de plegar"\nLa CUP manté el conseller d'Educació Josep Gonzàlez Cambray al punt de mira després de l'allau de protestes dels sindicats en les darreres setmanes. La formació presentarà una moció en què demanarà la Parlament que reprovi el conseller. "Cambray ha de plegar", ha deixat clar Sabater, que ha assenyalat que ha estat capaç d'unir tota la comunitat educativa contra les polítiques del Departament. "Ha posat en peu de guerra i d'acord tota la comunitat educativa. La vaga ha estat la més gran de la història del sector, un èxit rotund", ha afirmat. Sabater ha dit que Cambray té "una altra agenda" que no és la que planteja la comunitat educativa, i per això ha reiterat que ha de deixar el càrrec.\nPolítica, CUP, Pau Juvillà, Dolors Sabater, català, Jocs Olímpics, procés català, Govern, ERC, Junts, Parlament\nPer Escandaler el 6 d'abril de 2022 a les 10:48\nDesprès de anti tot.. ara els hi toca als Jocs d´hivern, recoi com paguen els d´ERC i Jxcat, al 52 per cent.. ufffffffff per tornar-hi...massa poc, ja ho van demostrar als pressupostos...\nEm pensava que coincidiria amb la Cup en el No\nPer Jacob el 5 d'abril de 2022 a les 17:06\nPerò veig que no...no sé quin carmel els hi han donat a les de la cup...un comissionat al juvillà?


Com volem els patis? Hi estem treballant!!! | Escola Grèvol\nPla d’obertura Covid19\nPiscina cicle infantil\nCom volem els patis? Hi estem treballant!!!\nDes del curs passat, l’escola està pensant en la transformació dels patis i l’estona de descans que tenim els alumnes a l’escola. Per poder treballar-hi, es va formar una comissió integrada per alguns alumnes de tots els cursos de l’ESO i professors. Aquesta comissió va estar treballant durant molts migdies, i va fer un sondeig a la resta dels alumnes de l’ESO per optimitzar l’estona d’esbarjo que tenim a l’escola.\nAquest curs hem volgut anar més enllà i ens hem adscrit a la xarxa d’Escoles+Sostenibles, concretament al projecte Repensem i Cocreem els patis. A més a més, també hem volgut extendre’ns a la primària, recollint suggerències dels alumnes de cicle mitjà i cicle superior.\nEn aquest marc de xarxa d’escoles amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona, aquest dematí alguns membres que integrem la Comissió de Patis hem anat a una trobada de centres que estan treballant per millorar la gestió i l’ús dels patis de la seva escola. Així, hem visitat l’institut 4 cantons, que fa dos anys que va fer una tasca similar i va adaptar els seus espais després d’una feina de buidatge i treball dels alumnes.\nHa estat una experiència molt enriquidora i engrescadora, on hem recullit idees i hem conegut altres centres i altres alumnes i professors que estan en aquesta línia. Segur que sortiran coses molt interessants!\nDes de la Comissió, engresquem als pares a unir-se al projecte. Entre tots, farem uns patis més sostenibles!\nLlistat de sol·licituds centre en primera petició. Barem definitiu\nOferta del centre pel curs 22/23 – 4 de març\nEl procés de familiarització a l’escola Grèvol\nPreincripcions curs 22/23 – Reserva portes obertes\nSom Grèvol i també som diversitat.\n© Escola Grèvol - 2022 - c/ Provençals 9, 08019 Barcelona - Tel. 933 031 103 · escolagrevol@escolagrevol.com - Mapa Web