PROJECTE: Implementació de Centres de Desenvolupament per a l'atenció i capacitació integral per a nens/es i per a dones mares adolescents, del Cantón Manta.\nEntitat: Asociación LatinoAmericana de Sabadell\nNom del soci local: Gobierno Autónomo Descentralizado Municipal del Cantón Manta\nSubvenció Ajuntament de Sabadell (2012): 10.725,94 €\nSubvenció Ajuntament de Sabadell (2011): 12.702,85 €\nManta es troba afectada per molts problemes socials i pobresa, la qual cosa afecta directament als infants. El projecte pretén equipar diversos centres dirigits a l'atenció dels infants de 0 a 5 anys, per dur-hi a terme dos programes: "Creciendo con Nuestros Hijos", on es desenvolupen activitats d'estimulació primerenca i desenvolupament infantil; i "Centro Infantil del Buen Vivir", programa nutricional, social i educatiu. L'objectiu és millorar els nivells de desenvolupament integral d'aquesta població tan vulnerable, a la vegada que es treballaran temes d'igualtat i gènere amb mares que pateixen maltractament.\nPROJECTE: KICHWA KIPIKU - Paquet lingüístic identitari per a mares kichwas amb nens i nenes menors de 4 anys i dones embarassades d'Otavalo\nEntitat: Runa Pacha\nNom del soci local: Gobierno Municipal de Otavalo\nOtavalo és una zona kichwa reconeguda mundialment per les seves tradicions. Hi ha implantada una educació bilingüe, amb el kichwa i el castellà, però la primera s'està perdent a causa de la falta de material adequat i professorat. Es vol enfortir l'ús d'aquesta llengua a través d'un paquet lingüístic que inclou un llibre amb noms kichwas i un CD de cançons de bressol kichwas que es donarà a les mares amb nens menors de 4 anys i a dones embarassades, donant prioritat a les comunitats rurals. El material també es repartirà a famílies de kichwas residents a Sabadell. Amb tot això es pretén impulsar l'ús de la llengua kichwa en l'àmbit familiar i reivindicar aquest fet identitari dintre del país.\nPROJECTE: Desenvolupament de l’ecoturisme i enfortiment de les comunitats indígenes en les ribes del llac Imbakucha d’Otavalo\nSubvenció Ajuntament de Sabadell: 16.185,89 €\nA la riba del llac Imbakucha s’hi troben comunitats indígenes que conviuen amb molts problemes socials i ambientals. Sobretot fan falta llocs de treball, ja que molts joves emigren cap a la ciutat per falta de feina. Per tant, cal crear llocs de treball i fomentar el desenvolupament sostenible per a aquestes comunitats de la vora del llac, vetllant per la cura del medi ambient i protegint la seva biodiversitat. Concretament, es vol generar un projecte ecoturístic que valori les funcions ambientals i culturals d’aquests ecosistemes, per tal que generi iniciatives econòmiques que permetin millorar la qualitat de la vida de la població.


Pàgina:L'auca del senyor Esteve (1912).djvu/68 - Viquitexts\nPàgina:L'auca del senyor Esteve (1912).djvu/68\nhavia pogut apendre ni de riure, ni de jugar, ni de tenir amics, ni enemics. Tot ho feia com els altres, pero tot ho feia a mig fer. Si'ls ai- tres cridaven, ell feia chor, pero no més cridant a mitja veu; si tiraven pedres, també'n tirava, pero sense ganes de fer mal, i reculant si podien fer-n'hi. Si jugaven a bales i guanyava, plegava de jugar per no perdre, i quan perdia, per no perdre més. Si feia sol es posava a l'ombra, i si queien gotes se'n anava a casa.\nUns glacis eren ben bé'l fons del que ha de viure entre trencilles. Els glacis son les trencilles del paisatge, i si a l'Estevet l'haguessin dut a dalt del cim d'una montanya, i li haguessin ensenyat la plana, amb els seus fon-\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:L%27auca_del_senyor_Esteve_(1912).djvu/68&oldid=112873»


Dues manifestacions que hem de tenir en compte – dietari.cat\nMikhaïl Gorbatxov a Vílnius el convuls 11 de gener de 1990\nPer enèsima vegada ja, la setmana vinent es preveu decisiva. Aquest diumenge els polítics es prenen un respir a les negociacions que continuaran dilluns i que, segons Francesc Homs, dijous o divendres donaran alguna novetat dijous o divendres donaran alguna novetat -tot i que ERC diu estar confiada a tancar un acord en 48 hores. No hi ha hagut reunió aquest cap de setmana ja que el president Mas ha assistit a la manifestació contra el terrorisme que ha aplegat més d’un milió de persones a París, entre els quals més de 40 mandataris mundials. La marxa és conseqüència de la sacsejada jihadista aquesta setmana a la capital francesa, que ens deixa molts dubtes, també a Catalunya.\nHi ha perill d’atemptat al país, tenint en compte que hi ha elements jihadistes coneguts per la policia a Barcelona? És possible evitar l’entrada de persones entrenades a Síria, Iemen o altres països? Tot depèn de la Unió Europea -sobretot per la tossuderia de no permetre la cessió d’informació de passatgers a les companyies d’avió entre els països membres-, però també de l’Estat. Una hipotètica independència portarà a unes millors polítiques per evitar l’entrada de jihadistes? És difícil, però sí que es podrà treballar perquè no passi una situació com la que s’ha viscut a París: que dos joves, sí, de pares algerians però nascuts a França matin dotze dels seus conciutadans perquè senten la seva religió atacada i arribin al punt d’estimar tan poc la vida com per jugar-se-la d’aquesta manera.\nSi al final s’ha de construir un país nou, serà essencial eliminar la xacra del racisme de debò. Que algú que tingui els seus orígens fora de Catalunya mai se senti exclòs, que mai sentin els seus veïns com a gent forana havent nascut a la mateixa terra, que tenir una religió diferent a la majoria sigui vist com a positiu i no negatiu, però també que tots els nens que surtin del sistema educatiu català no tinguin cap dubte: per sobre de tot, llibertat d’expressió.\nDavant l’impacte de la manifestació d’aquest diumenge, a molts els ha passat desapercebuda una altra manifestació significativa: fa 25 anys, l’11 de gener de 1990, el líder de l’URSS Mikhaïl Gorbatxov es planta a Vílnius, la capital de Lituània i els diu que “la independència és impossible”, oferint una reforma de la federació d’estats soviètics. I ho va dir davant d’una concentració de centenars de milers de lituans que clamaven la plena sobirania mesos després de la històrica cadena humana a través dels països bàltics. A què recorda tot plegat? La història es repeteix. Dos mesos després una declaració unilateral de recuperació de la sobirania perduda l’any 1940 restaurava la independència lituana. Després d’un any i mig sense rebre el suport internacional, el setembre de 1991 el país tenia una cadira a l’Assemblea General de les Nacions Unides.


Núria de Gispert abandona la neutralitat institucional\nNúria de Gispert, presidenta del Parlament de Catalunya, abandona la neutralitat institucional\nGispert firma un article a La Vanguardia com a presidenta on critica “l’ambigüitat d’Unió” i on advoca perquè el seu partit aposti per la independència de Catalunya\nCatalunyaPolíticaZResto 11 June, 2015 Lluís Llaquet 1\nInici » Historic » Núria de Gispert, presidenta del Parlament de Catalunya, abandona la neutralitat institucional\nLa presidenta del Parlament de Catalunya, Núria de Gispert, ha signat, amb el seu càrrec, un article a La Vanguardia que ha titulat “Adéu a les ambigüitats: Unió, per la independència” on s’ha queixat “de l’ambigüitat” del seu partit envers el procés sobiranista.\nLa presidenta a la qual, segons el decòrum parlamentari, se li pressuposa una certa neutralitat política, trenca així amb aquesta pràctica i es posiciona públicament en contra de la postura de la seva formació i de la pregunta que aquesta formula als seus militats. “La llàstima és que la pregunta sotmesa al nostre vot tingui moltes i greus mancances, com ara el caràcter confús i el seu contingut decebedor”, ha afirmat de Gispert al text.\nPregunta que Unió farà a la militància per decidir la posició davant les eleccions del 27 de setembre i que Gispert critica\nUna neutralitat que encara hauria de ser més taxativa amb el seu propi partit, ja que si fos al contrari, les formacions amb escons a la cambra demanarien la seva dimissió. De fet, els presidents dels parlaments, tant en l’àmbit català com en l’espanyol, sempre han mantingut una certa prudència pel que fa als seus pronunciaments. En tractar-se de la segona autoritat de Catalunya, però sobretot, en encarregar-se de l’arbitratge i control de la càmera catalana i del seu funcionament, se li espera, com a tot moderador, que no es mostri partidari de cap part interessada, almenys fins a acabar el seu mandat, per molt que en formi part de forma fàctica.\nTot i així, la presidenta, que ha firmat l’article com a tal i no de forma personal o en el seu àmbit privat, ha assegurat també que les eleccions al Parlament de Catalunya anunciades per al pròxim 27 de setembre “tindran un caràcter plebiscitari, perquè l’Estat espanyol no ens ha deixat fer el corresponent referèndum”.\nDe Gispert també ha dit que el poble de Catalunya “necessitava i necessita saber, amb precisió, i sense intermediaris, quina és la posició d’Unió pel que fa al procés” i ha demanat el final de “la indefinició calculada, de l’ambigüitat, de la contemporització”.\nLa presidenta també ha mostrat, “vista la situació”, la seva intenció de votar que ‘no’ a la pregunta de la consulta que Unió durà a terme el diumenge 14 de juny. I és que, segons el que ha constatat, “ens veiem obligats a votar ‘no’ quan el que ens defineix és una posició radical, constructiva i esperançada pel sí, per dir un sí a una Catalunya independent”.\nDe Gispert també ha declarat el seu desig que Unió “vulgui ser protagonista del procés que vivim”, ja que, per a ella, “l’arc de Sant Martí del procés sobiranista necessita, per ser complet, el color social-cristià”. “Crec honestament que hi podem fer aportacions rellevants des de dins, plenament integrats en el debat sobre la Catalunya independent i sobre com arribar-hi”, ha insistit la presidenta.\nDuran lamenta el “pobríssim” argument de Castellà en què el compara amb Margallo\nEspadaler admet que la federació “surt tocada” amb la decisió d’UDC\nArticle de Duran i Lleida: “Votar sí, votar Unió, votar Catalunya!”\nPSC i PP acusen De Gispert de falta de neutralitat i li exigeixen que demani “disculpes”\nLa llista del president amb Omnium i l’ANC?\n27S91 Catalunya538 catdialeg1747 CiU65 consulta5 Núria de Gispert2 UDC57 Unió55


Política de Cookies – ARTIC\nPolítica de Cookiesadmin2019-12-12T17:18:47+02:00\nDes d’ARTIC INDUSTRIAL QUÍMICA S.A. t’informem que la nostra pàgina web utilitza cookies (galetes) pròpies i de tercers per mesurar i analitzar la navegació dels nostres usuaris.\nUna galeta és un petit arxiu de dades que alguns llocs web escriuen en la seva unitat de disc quan es visita. Un arxiu galeta pot contenir informació com la identificació d’usuari i el lloc web ho utilitza per a rastrejar les pàgines visitades. L’única informació personal que una cookie pot contenir és la informació que tu mateix li proporciones.\nUna cookie no pot llegir dades de la teva unitat de disc, ni pot ser executada com un codi ni contenir virus.\nLes cookies que s’instal·len a l’equip des del qual accedeixes, a partir de la nostra web, compleixen els fins que es descriuen en aquesta pàgina.\nLes apliacions que utilitzem per obtenir informació de la navegació, mesurar i analitzar l’audiència i fixar dades per a una sessió són:\nAquestes aplicacions han estat desenvolupades per Google i ens presten els serveis de mesurament i anàlisi de l’audiència de les nostres pàgines, i acaben quan es tanca el navegador (no es guarden dades d’usuari ni personals sense el consentiment de l’usuari). Així mateix, la WEB mateixa pot utilitzar aquestes dades per millorar els seus propis serveis i per oferir serveis a altres empreses. Pots conèixer aquests i altres usos des dels enllaços indicats.\nLa informació que obtenim està relacionada amb el nombre de pàgines visites, l’idioma, la ciutat o regió a la qual està assignada l’adreça IP des de la qual hi accedeixes, el nombre de nous usuaris, la freqüència i reincidència de les visites, el temps de visita, el navegador i l’operador o tipus de terminal des del qual es realitza la visita.\nAquesta informació la fem servir per millorar les nostres pàgines, detectar noves necessitats i valorar les millores a introduir per tal de prestar un millor servei als usuaris que ens visiten adaptant, per exemple, els navegadors o terminals més utilitzats, tant d’escriptori com mòbils.\nPer permetre, conèixer, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el teu equip pots fer-ho mitjançant la configuració de les opcions de el navegador en el seu ordinador.\nSi vols més informació sobre quin ús fem de les cookies, envia’ns un correu electrònic a info@articsa.net.


L’Ajuntament cobrarà tots els tributs de cop d’octubre a desembre\ndiumenge, 5 de desembre de 2021 | 17:38h\nEls rebuts municipals es podran fraccionar fins al febrer si els interessats així ho sol·liciten\nI. Cabrer | 29 octubre 2021\nEl ple extraordinari se celebrà ahir a la Sala Magna.\nL'Ajuntament aprovà un nou calendari del contribuient per al 2022. Amb els vots a favor de tots els grups municipals excepte Més per Sóller, a partir del proper any els rebuts dels imposts que es cobren a Sóller es recaptaran en només dos mesos, d'entre el 3 d'octubre i el 5 de desembre. Aquests es pagaran tots de cop, a no ser que el contribuent ho sol·liciti expressament abans del 10 de febrer.\nDesprés que l'Agència Tributària (ATIB) s'hagi instal·lat totalment al municipi, aquesta entitat encarregada de recaptar els tributs dels sollerics emetrà els rebuts durant els dos darrers mesos de 2022, exceptuant la taxa del fems, que passa a ser semestral. Aquesta mesura afecta per tant al pagament de l'IBI; l'impost sobre activitats econòmiques; l'impost de circulació; a les persones que tenen llocs de venda al mercat municipal i als mercats ocasionals; així com la taxa d'arbitris i a la taxa d'ocupació de via pública.\nArran d'aquest canvi, la regidora d'Hisenda, Andrea Pomar, explicà durant el plenari celebrat ahir que «com alternativa a aquesta mesura l'ATIB ofereix un sistema especial de fraccionament de tributs, anomenat a la carta», digué. Aquest sistema ofereix fraccionar els rebuts que cada ciutadà consideri necessari fins al proper dia 10 de febrer.


Home > CT2:IG ALC > Sessions > Session number 13, of 21st November 2012\nSession number 13, of 21st November 2012\n1. Lectura i aprovació de l’acta de la sessió anterior (#12)\nS’informa a la Comissió que els treballs, tant pel que fa a les especificacions tècniques, com pel que respecte al diccionari de dades, estan a punt de culminar; en breu es convocarà una sessió del Grup de Treball per a l’elaboració d’especificacions tècniques (GT CT2:IG ALC ET) en la que es presentarà i aprovarà una versió definitiva que, a continuació, es durà a l’aprovació d’aquesta Comissió.\nDiputació de Lleida;\nDiputació de Girona;\nAjuntament de Sant Boi de Llobregat;\nAjuntament de Tarragona;\n4. Base de carrers de Catalunya: estat dels treballs\nS’informa a la Comissió de les activitats desenvolupades fins ara pel Grup de Treball per a l’elaboració de la Base de Carrers (GT CT2:IG ALC BC) i de les tasques pendents:\nCompleció del document d’especificacions tècniques d’adreces (consolidació de les seccions ja elaborades i redacció de les seccions relatives a qualitat, metadades, distribució,...);\nProves del model de dades per als formats descrits amb dades reals;\nDescripció de la transformació del model d’adreces definit al model d’INSPIRE i al de l’Administració Central, quan aquest darrer estigui definit;\nElaboració d’un document per a cada transformació del model de dades;\nEn la propera reunió del grup de treball s’abordarà la discussió del segon esborrany del plec d’especificacions tècniques.\nS’informa a la Comissió sobre les visites realitzades als ens locals (22), diferents organismes (10) de l’administració de la Generalitat i 2 diputacions, amb l’objectiu de donar suport tècnic. S’ha procedit a la redacció de les guies d’aplicació del canvi de sistema de referència a ETRS89 per a diversos programaris, que s’han publicat al web de l’ICC i de les que se n’ha fet difusió. També s’han publicat a la web de l’ICC les calculadores per a la transformació de coordenades.\n6. PCC: estat del desplegament\nS’informa a la Comissió dels 113 CIGs del catàleg del PCC, pel que fa a la seva caracterització, normalització, oficialització i publicació. S’ha confirmat l’estat de les especificacions tècniques de 70 (62%) dels mateixos, de les que 14 (12%) han estat aprovades per la C4. D’aquests 14 CIGs, 11 (10%) ja han estat inscrits en el Registre Cartogràfic de Catalunya, publicats al catàleg de la IDEC i posats en distribució.\n7. Planificació dels treballs de la Comissió Tècnica\nS’informa a la Comissió sobre el calendari i continguts de les dues sessions de treball programades per a l’any vinent.\nLa Comissió aprova la proposta de conveni de col·laboració per a la delegació, per part del DTES, en els ajuntaments, de l’oficialització de l’actualització contínua de la cartografia topogràfica, elaborada i presentada pel Grup de Treball per a la implementació del Registre Cartogràfic de Catalunya (GT CT2:IG ALC RCC).


Dilluns 06 d’abril del 2020 - Ràdio Arrels\nDilluns 06 d’abril del 2020\nDilluns, 6 d'abril de 2020 | 08:00 h\nA Catalunya Nord el balanç del coronavirus es manté estable amb 17 morts. Actualment 103 persones són hospitalitzades a Perpinyà mentre que 134 pacients han pogut tornar a casa després d'haver superat la malaltia.\nA la regió, ahir van morir 9 persones. En total 158 malalts han mort a la regió. El nombre de casos confirmats de Covid-19 ha pujat a 3.476.\nA la presó de Perpinyà la CGT penitenciària alerta que la direcció de la presó només donarà màscares i guants al personal en contacte amb els presos. El sindicat reclama que les mesures de protecció s'apliquin a tot el personal.\nEn aquests temps de confinament s'ha demostrat que els casos de violència de gènere són en clar augment. El govern francès ha obert un numero especial per denunciar una agressió, és el 114 i permet alertar tots els serveis d'emergència.\nA l'Estat francès baixa el nombre de morts degut al coronavirus. Ahir van morir 357 persones, és la xifra més baixa d'ençà d'una setmana.\nEl govern d'Andorra ha anunciat que té la intenció de fer la prova d'anticossos del coronavirus a tots els habitants.\nA Catalunya Sud 123 persones van morir ahir de la Covid-19. Es tracta del quart dia consecutiu de xifres a la baixa.\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha reclamat que es mantingui el confinament total de la població. Ho va reclamar ahir durant una reunió amb el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i la resta de presidents autonòmics.\nA l'estat espanyol continua la tendència a la baixa tant en la xifra de nous contagis com en la de víctimes mortals de la Covid-19.\nUn estudi de l'Imperial College de Londres concedeixen a Espanya el lideratge en contagis de Covid-19 amb prop del 15% de la població afectada. L'estudi afirma que fins a 43 milions de persones podrien ser infectades a tota Europa.\nAls Estats Units les autoritats han comptabilitzat més de 9.100 morts, però encara són lluny d'arribar al pic de l'epidèmia. El governador de l'estat de Nova York ha descrit la situació com a "gairebé impossible de gestionar".


BASES CONCURS CARTELL DE FESTES 2015 | Junta Festera de Moros i Cristians | El Campello\nBASES CONCURS CARTELL DE FESTES 2015\nEs convoca el XXX Concurs de Cartells anunciadors de les\nFestes de Moros i Cristians 2015, el qual es regirà per les següents bases:\n1r..- Poden participar en el concurs tots els artistes i dissenyadors que ho desitgen, individualment o en equip, visquen o no al Campello.\n2n.- L’obra anunciarà les Festes de Moros i Cristians del Campello i contindrà com a text únic i obligatori la llegenda:\n3r..- S’extablixen els següents premis:\n1.200 € PRIMER PREMI\n500 € PREMI AUTOR LOCAL\nPer optar a “Autor local” s’acreditarà la residència amb fotocòpia del D.N.I. o document expedit per l’Ajuntament insert a l’interior del sobre a adjuntar.\n4t.- Els treballs han de ser originals i inèdits i no han d’haver estat presentats en uns altres concursos. Els seus autors seran responsables davant l’Ajuntament i davant de tercers de l’acompliment d’allò establit en aquestes bases.\n5é.- Les obres seran de concepción i tècniques lliures, sempre que siga possible la seua reproducció. Es presentaran en mode cartell, en una reproducción impresa a colar en alta\nresolución, en format vertical amb una grandària de 70 x 50 cm., muntada “a sang” (sense marges) i s’haurà d’acompanyar d’un suport magnètic llegible en PC (CD, DVD), de manera que permeta la seua reproducció. En cas de necessitat, l’artista i/o disenyador estarà obligat a realitzar l’adaptación oportuna.\n6é.- Els participants presentaran els seus treballs muntats sobre rígid o bastidor, en vertical, sense vidre ni marc i embalats.\n7é.- Portaran escrit a l’embalatge del cartell original, en la part posterior d’este i en una cara del CD o DVD, un lema que servirà per a conéixer la identitat del seu autor/s\nposteriormente al veredicte del jurat, indicant també el/s premi/s al/s que es presenta.\n8é.- S’acompanyarà també, adherit al cartell original per la seua banda posteior, un sobre tancant, dins del qual s’inclourà un full amb el següent: nom i congnoms de l’autor, adreça\ni teléfon, lema amb el que participa, premi/s al/s que opta i una declaración expressa indicant que el treball és original i inèdit. Este full haurà d’estar firmat pel concursant. També s’inclourà dins del sobre el document que acredite la seua residència, en cas d’optar a “autor local”. Per fora del sobre només portarà escrit l’indicat lema i el/s premi/s al/s que opta, sense que expresse cap altra al.lusió que permeta identificar el concursant, ja que en cas contrari, l’obra seria exclosa del concurs.\n9é.- Cada autor podrá presentar un màxim de dues obres, podent optar cadascuna a un o als dos premios. El lema serà diferent per a cada obra si es presentan dues. Els premis no podran ser acumulables en el mateix autor.\n10é.- L’Ajuntament del Campello no es farà responsable dels possibles accidentes que les obres pugueren sofrir, no obstant això, es vigilaran amb la major atenció.\n11é.- La decisió del Jurat es produirà com a molt abans del 18 de Juliol.\n12é.- Els treballs es presentaran o enviaran a la Consergeria de la Casa de Cultura, en la Plaça de la Constitució nº 4 amb el còdig postal 03560 El Campello, fins el 4\nde Juliol, inclós, de 10 a 14 hores i de 17 a 21 hores.\nEn les obres enviades per Correus o per Agència de transports, es farà constar el dia i l’hora del seu lliurament,\n13é.- El Jurat resoldrà en primer lloc el Primer Premi; després el Premi Autor Local.\nEl Jurat podrà concedir un PREMI ESPECIAL A LA INNOVACIÓ, si ho considera oportú, i després d’haver resolt els dos premis anteriors. Aquest Premi està dotat amb 250 € i és\nacumulable a qualsevol dels altres dos premis.\nPer cada Premi es seleccionarà també un finalista, sense contingut en Premi.\nQuedarà anul.lat qualsevol dels tres Premis si, una vegada oberts els sobres i identificats els autors guanyadors, es coneguera que algun d’ells està relacionat amb algun membre del Jurat o membre de la Corporació o de la Junta Directiva de la Junta Festera fins al 2n grau de consanguinitat o afinitat. Si açò succeïra, el Premi en qüestió pasarà a ser atorgat al\n14é.- Els cartells premiats es constituiran, com es considere oportú, en cartell oficial de festes y/o portada del Llibret de Festes de Moros i Cristians que edita la Junta Festera de\nMoros i Cristians del Campello. El Jurat, si ho estima oportú a la vista del nivell de qualitat del conjunt de les obres presentades, podrà proposar realitzar una exposició de les mateixes\ndeterminantl’Ajuntament la seua viabilitat i, en el seu caso, el lloc i dates que este convenients.\nSi es considera que els cartells presentats no reuneixen la suficient qualitat, el Jurat podrà declarar desert el premi o els premis.\n15é.- El Jurat estarà constituït per tres membres designats per la Corporació Municipal, dos membres designats per la Junta Festera, dos designats per la Regidoria de\nCultura entre artistes i dissenyadors de la Comunitat Valenciana i dos designats per la Regidoria de Festes, fent de Secretari, sense vot, el Secretari General de l’Ajuntament o persona en qui delegue. Cap membre del Jurat podrà optar al concurs.\nLes decisions del Jurat seran inapel.lables i els concursants, pel fet de participar en aquest concurs, renuncien expressament a qualsevol tipus de reclamació davant les seues resolucions.\n16é.- Els cartells premiats al Concurs quedaran en propietat de l’Ajuntament del Campello qui podrà reproduir-los sense autorització dels seus autors.\nLes obres no premiades, una vegada resolt el concurs, podran ser arreplegades pels seus autors durant el mes d’agost, si no es realitza exposició, o durant el mes de novembre, si\naquesta es realitza.\nDesprés d’aquest termini, les obres que no hagen sigut retirades quedaran a lliure disposició de l’Ajuntament del Campello per entendere que els seus autors renuncien a la seua propietat, podent disposar lliurement així mateix el destí que es considere més oportú per a elles.\n17é.- El fet de participar en el concurs implica el coneixement i acceptació per part de tots els concursants d’aquestes bases, motiu pel qual no podran impugnar-les una vegada\nformalitzada la presentació\nJunta Festera de Moros y Cristianos del Campello (Alicante), 2020.


Un ferit lleu en una fuita química al moll d’inflamables del Port\nImatge aèria del Port de Barcelona / APB\nProtecció Civil ha desactivat de matinada l’alerta del pla d’emergències després de l’accident\nUna persona ha resultat ferida lleu després d’una fuita química que hi ha hagut aquest dijous al vespre a l’empresa TMA Planta Marmol, ubicada al moll d’inflamables del Port de Barcelona, segons ha informat Protecció Civil. La companyia, que es dedica a la gestió de residus, ha explicat que durant un empacament es va produir una fuita de clor que va provocar un núvol de fum a l’interior de la nau i va obligar el personal a evacuar les instal·lacions.\nTMA va activar immediatament el pla d’autoprotecció, igual que el Port, i Protecció Civil va activar la fase ‘alerta del pla d’emergències per risc químic Plaseqcat poc abans de les 21.00, però aquesta matinada l’ha desactivat després de donar l’incident per controlat. Els Bombers de Barcelona han treballat durant la nit amb 13 dotacions, mentre que el treballador afectat va ser atès pels serveis d’emergència per inhalació de fums.\nPer facilitar les tasques d’evacuació i ventilació de la nau i evitar més afectacions, els Bombers han ordenat un perímetre de seguretat de 100 metres al voltant de la nau de TMA i ha obligat a confinar-se els treballadors de la l’empresa colindant, Quimidroga, per precaució.\nAccident Port de Barcelona Protecció Civil\nJosep Octubre 22, 2021 | 11:17\nel dia que petin aquests diposits, que es troben en molt mal estat, passarà com a beirut


Tercera Divisió. Jornada 31. UE CASTELLDEFELS - UE FIGUERES: 0-0. Punt valuós\nVuitè empat de la temporada de la UE Castelldefels, que ahir al migdia no va poder alterar el resultat inicial en la visita del Figueres als Canyars. Un any més grocs i blanc-i-blaus van ser 'fidels' a la seva particular 'tradició' de partits amb pocs gols, tot i que per primer cop a casa nostra els 90' van acabar amb el tempteig 'ulleres'. Cal dir però, que no va ser un 0-0 ensopit, ans al contrari, ja que tots dos equips van gaudir d'opcions clares per endur-se la victòria, raó per la qual, i en el còmput global, el resultat final s'adiu força al que vam viure. Imatges: Álex Gallardo


BATALLA NO REPETIRÀ COM A DIPUTAT ' Alt Urgell, 10-11-17\nL'alcalde de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, no optarà a la reelecció com a diputat. Després de 14 anys de tasca parlamentària, l'alturgellenc ha decidit no presentar-se a les eleccions del 21 de desembre. Tot i que encara no està clar si el PDeCAT es presentarà en solitari o en una llista unitària, l'agrupació de l'Alt Urgell ja ha decidit qui seran les persones que es presentaran. Aquestes seran el regidor d'Oliana Ricard Pérez, l'alcaldessa de les Valls d'Aguilar, Rosa Fàbrega, i el membre de l'executiva comarcal i veí d'Organyà Robert Vilà. L'objectiu de Batalla, ara, és centrar-se en la política local almenys en el que queda de mandat.\nD'altra banda, en les darreres hores Esquerra Republicana també ha fet públics els noms de les persones que representaran la comarca a les llistes del 21D. Aquestes seran el regidor de la Seu, Francesc Viaplana, i el regidor d'Organyà, Sergi Parramon.\nArtículo anteriorAnserall millora l'entorn de Sant Serni de Tavèrnoles\nArtículo siguienteAFECTATS PEL TALL A LA N145 PRESENTEN DENÚNCIA ' Pirineus, 10-11-17


Estadística Nacional BE\nSuport i recursos\nPremis Nacionals Biblioteques escolars\nResultat de la convocatòria de projectes de Biblioteca Escolar i foment de la lectura 2010/2011\nConcurs nacional de bones pràctiques per a la dinamització i innovació de les Biblioteques Escolars 2011.\nConvocatòries, premis i ajuts.\nEn aquest apartat aniran apareixent informacions sobre convocatòries, concursos i ajuts, referents a biblioteques escolars i lectura.\nSi voleu fer difusió d'alguna d'aquestes modalitats, vos podeu posar en contacte amb el Servei d'Innovació Educativa de la Direcció General de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa.\nServei d'Innovació Educativa\nC/del Ter, 16 2a planta\nTel. 971 177781, ext. 62305\nNOVA CONVOCATÒRIA DEL CURS A DISTÀNCIA D'ABIESWEB (Bibliotecari)\nINSCRIPCIÓ DEL 30 DE GENER AL 7 DE FEBRER DE 2021 AL PORTAL DE PERSONAL\n• Organitzar l'espai de la biblioteca escolar i gestionar aquest fons per promoure la seva utilització.\n• Abordar la automatització de la gestió de la biblioteca escolar amb l'aplicació AbiesWeb.\n• Conèixer les diferents funcions de l'aplicació informàtica AbiesWeb. • Aprendre a utilitzar-les a nivell bàsic.\n• Instal·lació i configuració del programa.\n• Catalogació del fons.\n• Consulta de registres.\n• Gestió d'usuaris lectors.\n• Gestió del fons: prèstecs.\n• Eines del programa.\nFormació en línia mitjançant la plataforma Moodle de la Conselleria d'Educació i Universitat (fweib.caib.es).\nEls alumnes hauran d'interactuar entre ells i amb el formador mitjançant els diferents tipus de tasques que permet la platarforma: fòrums, activitats, xats, etc.\nEls participants hauran de dissenyar una aplicació didàctica relacionada amb els continguts de la formació. Aquesta s'ha d'aplicar amb els alumnes dels participants en el seu centre, sempre que sigui possible. Aquesta aplicació inclourà l'elaboració d'una memòria. Tot aquest procés estarà lligat a la realització d'unes tasques obligatòries dins la plataforma.\nA distància mitjançant l'entorn virtual d'aprenentatge moodle de la Conselleria d'Educació i Universitat (fweib.caib.es).\nCONCURS ES DE LIBRO\nL'associació d’autors i editors de llibres, revistes, diaris i partitures, CEDRO, un any més, llança el concurs d’Es de libro, un programa educatiu adreçat a alumnes d’ESO i batxillerat de tot Espanya.\nAquest curs 2020/2021, Es de libro celebra la XV edició amb moltes ganes de continuar oferint suport als professors en la formació de joves investigadors digitals, en un marc de bones\npràctiques en matèria de propietat intel·lectual, per evitar el conegut «talla i enganxa» i el plagi.\nDes que es va posar en marxa, ja hi han participat més de 38.600 alumnes i docents. A les Illes Balears hi han participat un total de 699 alumnes i professors, amb un alt nivell de qualitat i excel·lència en recerca, reconegut pel jurat amb 64 premis i mencions. Destaquen algunes d’aquestes extraordinàries investigacions originals i rigoroses, com Els joves i la Guerra Civil,\nelaborada per alumnes de l’IES Josep Miquel Guàrdia (Alaior), o Contaminación acústica. La generación del mp3, de l’IES Madina Mayurqa (Palma).\nEl concurs compta amb un jurat compost per personalitats de reputat prestigi. Enguany està compost pel filòsof Javier Sádaba; l’acadèmic i economista Ramón Tamames; els escriptors\nRamón Acín i Juan Kruz Igerabide; la catedràtica Margarita Prado; l’escriptora, acadèmica i vicepresidenta de CEDRO, Carme Riera, i el president de l'Entitat, Daniel Fernández.\nAquests catorze anys, Es de libro ha treballat per fomentar entre les noves generacions l’alfabetització en mitjans i informació, la lectura crítica, la ciutadania digital o el respecte a la\npropietat intel·lectual, entre altres aspectes. Per això, també posen a l’abast de la comunitat educativa diverses eines gratuïtes accessibles al lloc web www.esdelibro.es.\nCom a reflex d’aquest treball, fa dos anys antics alumnes participants en aquest concurs varen unes declaracions sobre la importància que ha tingut per a ells el projecte Es de libro, que es poden veure en aquest vídeo, que en fa una recopilació.\nInscripció oberta fins al 26 de març de 2021.\n© 2021 llegir IB


Hampshire Hotel - Beethoven Àmsterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBeethovenstraat 43, Oud Zuid, Àmsterdam, Països Baixos, 1077 HN - Veure al mapa\nBarri Oud Zuid Zeeburg Vell Oest Oud Zuid Oud Zuid Oud Zuid Oost / Watergraafsmeer Amstelveen Oud Zuid Vell Oest\nEl Hampshire Hotel Beethoven es troba en un dels carrers comercials més prestigiosos del popular barri d'Oud-Zuid d'Amsterdam. Als voltants trobareu nombroses cafeteries i restaurants. L'hotel ofereix habitacions lluminoses amb bany privat. Cada matí se serveix un bufet d'esmorzar que consta de diversos tipus de cereals, sucs, fruita, pa i ous. Hi ha una parada de tramvia davant de l'hotel, que ofereix servei al centre de la ciutat en menys de 10 minuts. Els museus principals són a poca distància a peu de l'hotel. El Hampshire Hotel Beethoven es troba a 5 minuts amb cotxe del centre de conferències RAI, de la Universitat VU i del World Trade Centre.\nTots els tipus de viatgers (20) Viatger de Negocis (4) Parelles (6) Viatgers en solitari (8) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)\nTots els tipus de viatgers (734) Parelles (233) Viatgers en solitari (178) Famílies amb infants petits (79) Famílies amb infants grans (59) Grups (193)\nRemie, Països Baixos


iJ B2 oA vk f3 QV YV ud dY MC sd a5 C8 Bt 3Q Kb ay Z4 Ah 8S Qp ao hG 6Z ts R8 Xy i9 Ro wX jz as LV IB HH Vc P7 eQ Tj DC 06 lp uf le U9 Uo AK N4 5g Ul V9 Bn Vm Ww WF yB br 45 Dw es eK BW 7c cb q0 tO uY h8 00 6r KH gG qy Re L6 fC 75 1d Kz Yd It E0 Z0 7N RU J6 P3 fj xR EP MY 0d oS Tw na jR EJ DN sj bf Po d7 MR TE qM Cg IG mB Ss Qw Sr hb bJ 72 pr ac 1K NJ 46 Ka DM BW mS wb H0 Lr c4 R2 I7 nH N6 bW SH xp LN ST QV di wX u5 Dz ha Vj zo wk dl RW Ei q4 nV ma zV xa G0 aV Bh GP Ig aJ i6 HC Uw jE C8 qF 6x 8k YG A3 Cc uN Xb x6 Wy pz tD 55 n0 Ce ga LR T1 TP 8J 1y 14 xS FE GP BH C1 ED Z7 p3 97 Jr Rv 12 W0 Rt Y6 UF J1 Rm pZ lV Bv dS 3V SO Gy dc P8 Oz PR 2i 4K 0t B5 yr ve Nt kt U0 Qg cV 3p WE mB cz lf r1 Qz LN ll ed xU eD xa oO gk Gp FH ob IE lz 2h Vu qK Ss Pr uV Yw yL 7u SM 3C DM 1H dM G7 Gk Gk u4 Pr Dj kd ip 1g B3 ka oy yp yg NV Xj K7 s8 Sn PW 2Q jM Y6 FV 13 GQ 35 18 Ul L9 u6 dj Ne 7H Hm uo kk CL rw dH 7R 1m ew y1 BR 8I L1 sd 6c tY dG To oC K2 gU un NP ib 1q o7 HO 2X Bn Ee 5Z Ml v5 SL nt h6 NP qH mJ fQ Sb sx 9m IN wl r4 vT JG Rc 5s Pa l5 W1 u8 wl NM CG k7 tN z5 4s CH Gt RL Is 8F 9c fR do Ks 4S xq OO hw ag xv Kx fa Ql np 88 kD Dv n1 Y1 1j nP 5U 6I Ls Bd Vc nW ct Yz uB UR MJ xL 7D th pO pD bk 7l yk 7Y Be yy zt ty 1A OZ JW 5d zk hs ne kY Eo Qy 2n wS r4 EM O1 0W P6 JV Ua wd pn ci B7 OR TL Kf up 7f OR Un 9a 8L q3 gJ Lk Ls qU ix UR Da is hx Re qS ry DC 5q gY 43 n2 Kb ic LM f6 d7 pn YD 84 5Z IK ZK ff FG Sd Bi bV xO vO E9 jY qp rn 4F Ad jz lh sg YN Lw hW cf Gc gI 5M m6 Ik dq Ev TR Lf So mn aI w0 Jd An RW gf Pj 6U UJ R8 tt uk mP Ep Nc 2e PL ku fm pM xp 9f M2 b3 Xu Xn FN 3f lY WO jw oZ wC FG Kz Qu lh b3 Ed hx ns VX my Db JN fe RZ 0x ZW uy pt Lv NE ac KR 5Y mb ZN 1o WD MB ck 73 WI wd s8 px UL am EE Yy QT Nd J0 Yb RL I7 B7 kQ WV Z8 tL Hn Ux 71 Ij ky aB sS cN 74 wu B9 Ea 23 Hv kX Qu XK no 51 L0 J4 79 v6 x2 Dl Bg PK oL ff 6k kb wp BJ Ud Ci OQ Rg kv Wf Jx zo On xa ht 2E PQ w1 Id 5W o7 4H z7 jP Nn G6 0s 4K 0B sv N4 Xc Qm LJ HG g9 KW sg 7z FE rt PR VP Mb la zX Uk 4y Kq wq CX 0p nh GA L8 2A 26 uc Hl u2 cc Bl iB yu DN cE 0S eT Lm 2F kJ 8P 70 wI vF 4r q4 q8 KN Rm kx VM pd 4k ff TE q8 0i 55 dU Ea I8 2X tU M5 mn KK 2q UA MH 3k 5H yN 3r bY 2D W9 Rl nG 5k U4 EK OU 3t D5 R6 LP dZ UL XC 2S 6T 6X kN By 0v FM rU Wh gV 5R gK Fl Nf 3k Sa XN xX aw co yv du I7 ag I5 cg Qy MQ Yk fF 5F t3 DH sx 7F Ja 5Q 04 cn J2 Gg QV 2V ER pQ V7 Mp xG Vw So Na L0 qc J8 Hw lQ Us XY 3e i2 Fk qJ lm LP Xh ia pl Ww sr ka UT FY tz t5 D0 zb l2 kt DD pK gE Ou ar pL gd Lg vG D2 nI jR No Me 1k Jp go WL JZ fe VK cC 5A nH 7O Ll hu U4 EN PK II Ls s7 WQ rJ 8K 4b pY BC tn 1s jn E3 Eg TQ Gk 16 P2 Vy mD JR xr wx a0 lL Wu S6 JH Vx bX cd U5 6a VW RT 2j jC pg cQ KF Zq T4 aH Rw hZ 37 L8 Yc nJ Ep eF ra de VZ zK Dz MP w8 tu Pr fP fW 72 eh aW Ue Ok bQ Ml fo ZH Pj 6J PD CC mi ZY ma b8 QP T5 uX zD BO Do mE ar Jx VQ E8 fR KA fp Tq Tb SI G0 MO So 77 WK OY eF 6Y ha TX BV Oz IF yz VN lk 2z yr Hs a0 LT 1Y Y1 MC 0z qu bE uN uM Bk lv iX 4V Gj FS DA Ae jI BL yq AW L8 B7 j0 If k6 Tp TR 73 Lp MV 30 M8 eM 2B yf 5o TR uQ N4 Gd KQ X7 qJ hs vV Xj I1 Prèvia #PlataFemenina: Els quatre derbis queden en dos, destacant el de Sant Quirze\nPrèvia #PlataFemenina: Els quatre derbis queden en dos, destacant el de Sant Quirze\nImatges dels últims derbis disputats entre els quatre equips Fotos: @HandbolStVicenc i Jordi Vilas\nCinquena jornada en què hi havia quatre derbis catalans, que han quedat reduïts a dos, amb atenció especial al que es disputen a Sant Quirze.\nEl partit de la jornada a Sant Quirze del Vallès:\nSant Quirze (4t, amb 1 partit pendent)- JH Mataró (2n), dissabte 19:30 h\nLa temporada passada l'equip mataroní va guanyar a Sant Quirze (Foto: Jordi Vilas)\nInteressantíssim derbi entre dos equips dirigits de forma esplèndida per Dolo Martín i Jordi Rubí i que en els darrers temps ens han ofert uns partits sempre vibrants i amb finals molt igualats. Els dos equips lluiten amb el Santvi per la primacia catalana en aquesta categoria.\nDe moment l'equip maresmenc ha sortit més fort i no ha cedit cap punt, sent letal al contraatac, amb Ona Muñoz convertida en un "Tsunami" i encapçalant la llista de golejadores del grup amb 38 gols en els 4 partits jugats. I està ben recolzada en l'aspecte golejador per Clara Poo i les germanes Maria i Adriana Murillo. Però tota la resta de jugadores també estan aportant moltíssim. I a la porteria tenen tota una garantia com és Noemí Pérez.\nL'equip "kiri" va cedir de forma inesperada un punt davant el Sant Joan Despí i té pendent el complicat partit d'Elda. L'equip s'ha rejovenit perdent puntals com Maria Cadens i Esther Torregrosa. Ara el principal referent en atac és Paula Plana, junt amb la pivot internacional Judith Sans, que ha arribat aquesta temporada. L'equip es molt jove però de gran qualitat, amb jugadores com Ona Vila (KH-7 la temporada passada), Nerea Gil, Remei Prat, Núria Mateu, Carla Robles etc… i a l'espera de veure si juga la seva incorporació internacional, l'eslovena Tjasa Polajnar.\nFins ara el balanç golejador dels dos equips és de 26 gols marcats de mitjana i 19 encaixats (és l'equip menys golejat) per part local, i de 32 marcats (és l'equip més golejador) i 25 encaixats per part visitant.\nEn els últims anys els partits jugats a Sant Quirze han estat igualadíssims: la temporada passada triomf maresmenc per 25-26, en les dues anteriors victòries locals per 22-21 i 20-19, i en la temporada en què els dos equips van pujar empat a 33 gols en partit de Lliga Catalana.\nI encara s'hi podrien afegir els dos últims triomfs del Sant Quirze en pista mataronina per 22-23 i 28-29.\nSant Vicenç (1r)- Sant Joan Despí (5è), AJORNAT!!\nImatge de l'últim partit entre els dos equips a Sant Vicenç que acabà en empat (@HandbolStVicenc)\nDerbi del Baix Llobregat en el qual el líder rep un equip ben consolidat a Plata i que va ser capaç d'empatar a Sant Quirze, i això ja li demostra capacitat per sorprendre a qualsevol equip.\nPerò les de Pepo Mestre i Dani Ariño estan mostrant una gran solidesa defensiva i un molt bon saber fer a la pista, tal com van deixar clar guanyant a la pista de l'Elda. Els seus grans referents en atac són Rocío Parra (32 gols) i l'ex-KH-7 Granollers Jessie Lepere (23). A l'altre costat tenim a Maria Rosado (26) i Anna Sancho (15).\nEl balanç golejador dels dos equips, en mitjana de gols marcats i encaixats, és de 29-21 per a les vicentines i de 27-26 per a les visitants.\nLa temporada passada no es va jugar i en l’anterior empat a 18 gols.\nAmposta (10è, amb 1 partit pendent)– Gavà (12è), diumenge 12 h\nDerbi també a les Terres de l'Ebre on l'equip ampostí busca la seva primera victòria a casa en aquest campionat. Reben la visita d'un equip gavenenc que la setmana passada va caure derrotat clarament a casa seva davant del Sant Quirze.\nLes màximes golejadores dels dos equips són Gemma Gàlvez (21 gols) per part ampostina i Elisabet López (14) per part gavanenca.\nEl balanç golejador és de 25-27 per a les locals i de 23-27 per a les del Baix Llobregat.\nLa temporada passada victòria gavanenca per 21-28\nOAR Gràcia Sabadell (14è)- Associació Lleidatana (8è), AJORNAT!!\nImatge del partit jugat fa dues temporades a Sabadell (Foto: Èric Altimis)\nL'últim derbi de la jornada es juga entre dos equips que la temporada passada estaven a Lliga després d'haver baixat de Plata en l'anterior campanya. De moment l'equip sabadellenc no ha puntuat encara, tot i el bon partit que van fer contra el JH Mataró, i això les pot condicionar si les coses no els surten bé d'entrada.\nDuel de golejadores entre la local Marina Tomàs i la visitant Katy Tyagylay, totes dues amb 18 gols fins ara.\nEl balanç golejador del dos equips és semblant 24-28 per a les locals i 25-29 per a les lleidatanes.\nLa temporada passada es va jugar a Lliga Catalana amb victòria lleidatana per 22-27 i fa dues a Plata victòria local per 28-24.\nLa Roca (7è)– Benidorm (6è), AJORNAT!!\nAlba Martín en el partit de fa dues temporades (Foto: Jordi Vilas)\nL'equip roquerol no va tenir massa opció davant del JH Mataró la setmana passada, però jugant a casa s'han de refer. Reben un equip alacantí que no és el d'un parell d'anys enrere i que encara no ha puntuat fora de casa.\nEl potencial golejador dels dos equips recau sobretot en Maria Monllor (24 gols) i Alba Martín (18) per part roquerola i Maria Mulet (27) i Jéssica Romero (19) per part benidormera.\nEl balanç golejador dels dos equips és també molt semblant: 28-29 per a les locals i 27-28 per a les visitants.\nFa dues temporades, en l’únic enfrontament entre els dos equips fins ara a La Roca, victòria visitant per 19-27.\nEl derbi castellonenc\nAlmassora (13è)– Castelló (3r), dissabte 17 h\nEn jornada de derbis, també tenim el derbi castellonenc, en el qual parteix com a clar favorit l’equip visitant, que la setmana passada ja va guanyar de forma clara en pista contrària refent-se de la derrota a Mataró.\nEl balanç golejador és de 24-33 per a les locals, que són l'equip més golejat, i de 28-21 per a les visitants.\nBon partit entre dos "clàssics" de la categoria\nMislata (9è)- Elda (11è, amb 2 partits pendents), dissabte 18 hores\nBon partit entre dos equips que ja fa uns quants anys que es mouen per aquesta categoria i que ara estan a la part baixa amb només dos punts a la butxaca, però tenint en compte que l'Elda té dos partits pendents.\nEl balanç golejador és de 24-27 per a les locals i 26-26 per a les eldenques.\nLa temporada passada victòria local per 22-20.


La Policia Nacional deté a un grup dedicat al furt de les “afectuoses” | Valencia Extra\nLa Policia Nacional deté a un grup dedicat al furt de les “afectuoses”\nS’acostaven a les seues víctimes i amb excuses de preguntar per alguna persona o fins i tot oferir-los sexe s’apoderaven de les seues joies d’or\nAgents de la Policia Nacional han detingut a Xirivella a quatre persones, dos homes i dues dones d’entre 22 i 27 anys, d’origen romanés, com a presumptes autores d’almenys onze delictes de furt, amb el mètode conegut com a “furt afectuós”. Les arrestades s’aproximaven a les seues víctimes amb diverses excuses per a tenir un contacte físic que els permetera sostraure objectes sense que les seues víctimes s’adonaran. S’han identificat a altres quatre persones més pendents de detenció i se’ls imputen a tots ells 25 fets delictius.\nLes recerques es van iniciar a Xirivella en el passat mes de novembre en detectar una sèrie de furts a persones majors pel mateix modus operandi, a les víctimes se’ls acostaven dones joves i amb qualsevol excusa els furtaven les joies que portaven.\nDurant les recerques els policies van esbrinar que estes persones actuaven en grup, es desplaçaven en vehicle, conduït per un home del grup per a localitzar a una víctima, principalment un home major que portara joies o rellotge d’or, i és quan les dones baixaven i amb qualsevol excusa s’acostaven als homes contactant físicament amb qualsevol excusa i els furtaven les joies que portaven sense que estos s’adonaren.\nMètode del “furt de les afectuoses”\nEl delicte conegut com a furt de les afectuoses consisteix que una o dues dones ser aproximen a una víctima d’avançada edat que porta peces de joieria, normalment d’or, i de manera afectuosa comencen a acostar-se a les víctimes, saludant efusivament i establint un contacte físic excessivament afectuós, i amb diferents excuses per a intentar guanyar-se la seua confiança; com semblar-se a algun familiar, conéixer-ho d’una altra ocasió passada, preguntar per una adreça o fins i tot oferir sexe, i és quan li sostrauen els efectes de valor, que en moltes ocasions no és percebuda per la víctima fins passat un temps, creient fins i tot que era una pèrdua.\nEls agents van esbrinar que estes dones actuaven amb homes en grups organitzats i itinerants, que operaven en equip, movent-se en un vehicle, amb variabilitat dels membres de l’equip segons el dia, actuant generalment, en llocs allunyats del seu lloc de residència. Els “equips” estarien constituïts per un conductor, generalment un home, amb tasques de transport, localització de víctimes i facilitar la fugida. El cotxe estaria a nom de terceres persones sense relació amb els integrants del grup i les dones, almenys dues, encarregades de realitzar l’aproximació a la víctima i de cometre materialment la sostracció.\nDetenció de quatre integrants\nEls investigadors van esbrinar la identitat de vuit sospitosos als quals se’ls imputen 25 fets. Els policies després d’establir un dispositiu tendent a la seua localització, van interceptar a quatre d’ells, circulant en un cotxe per Xirivella, i després de les comprovacions pertinents els van detenir com a presumptes autors d’onze delictes de furt. En nou d’estos fets les dones arrestades van oferir sexe a les seues víctimes, mentre els abraçaven i els besaven, en els altres dos casos, van demanar treball o li van preguntar per una altra persona. Es van apoderar de peces de joies i rellotges d’or que portaven les víctimes. Els detinguts, tres d’ells amb nombrosos antecedents policials, han passat a disposició judicial.\nConsells de seguretat per als nostres majors en via pública\nDesconfie de persones que s’aproximen a vosté amb qualsevol excusa i a les quals no conega\nNo faça ostentació de joies o objectes de valor i protegisca la seua bossa o cartera en les grans aglomeracions\nNo acceptes propostes avantatjoses que l’oferisquen en el carrer, ja que poden tractar-se d’una estafa\nNo porte grans quantitats de diners en efectiu\nNo porte les claus de les seues targetes anotades al costat d’elles\nAcudisca acompanyat per persones de confiança a l’hora de realitzar cobraments o pagaments importants


Uncategorized | Stonberg Editorial\nMireia Farriol – Coneix els nostres poetes – Setmana de la Poesia\nDel 14 al 20 de maig torna la Setmana de la Poesia, que posarà un èmfasi especial en els versos de Joan Vinyoli i, també, homenatjarà Martí de Riquer i Lou Reed. Permeteu-nos afegir-nos a la festa presentant-vos els nostres poetes. Cada dia d’aquesta setmana, publicarem una entrada dedicada a un dels nostres poetes. Hi podreu llegir una breu nota biogràfica i un poema. Gaudiu de la descoberta. Mireia Farriol Gil (Barcelona, 1943). Metgessa especialista en Anàlisis Clíniques i Doctora en Bioquímica, a l’Hospital Universitari Vall d’Hebron. Com investigadora, i dins de l’àmbit de la recerca, ha publicat més de setanta articles en revistes de difusió internacional en el camp de la nutrició artificial i el metabolisme proteic. Des de l’any 2009 és alumna a l’Escola d’Escriptura de l’Ateneu Barcelonès on ha fet la trajectòria de poesia i on hi continua hores d’ara.\nEn un principi foren els noms.\nEls subjectes, carboni, nitrogen, hidrogen,\noxigen i el verb unir, reflexiu.\nPrimera fusió de carboni amb carboni,\nl’esquelet del diamant.\nDe l’hidrogen i l’oxigen,\nun fil d’aigua primigènia.\nAmb carboni, nitrogen i l’oxigen\nflorí la glicina,\nun vegetal primari\nd’un cos unicel·lular.\nAquesta entrada s'ha publicat en Farriol Gil Mireia, Uncategorized el 14 de maig de 2014 per Stonberg Editorial.\nAquesta entrada s'ha publicat en Dausà Jordi, Uncategorized el 15 de març de 2014 per Stonberg Editorial.\nJordi Roig – Dos poemes i un vídeo\nÉs sabut que Jordi Roig Pi, l’autor de la celebradíssima novel·la La noia d’aire blau, publicada per Stonberg, és un gran poeta, multi premiat i reconegut. Per aquells que encara no coneixeu la seva vessant de poeta, us presentem un parell de poemes del seu darrer poemari Després del tacte publicat per Perifèric Edicions, juntament amb el vídeo de presentació del llibre. Gaudiu de la descoberta\nDesprés del tacte neix amb la ferma voluntat de posar ordre als sentiments del passat. Un passat vulnerable que, amb el tems, s’ha convertit en veritat. L’autor, fa un exercici d’interiorització per palpar amb el ulls, escoltar amb el nas i dir en versos el detall de cada ferida i de cada ditada. En la primera part, els poemes s’esdevenen ordenats, cada un té per títol una lletra de l’abecedari com a criteri per intentar classificar les emocions, els dubtes, els amors, els silencis… La segona part, Faltes d’ortografia, la poètica fa un gir important, sobretot pel que fa a la forma. És en aquesta part on el poeta dibuixa amb traç segur fracassos i dubtes propis i aliens a l’hora d’entendre la vida i la impossibilitat d’ordenar-los. L’última part, La nit abans, és un sol poema, llarg i on descriu amb lirisme corprenedor el pas de la vida a la mort a través del paral·lelisme imaginari entre l’hospitalització del seu fill i una de la grans passions que tenis: els focs i els petards de la nit de Sant Joan, en què tot s’acaba consumint.\nCarrer avall, al costat del mar,\nhi ha una muralla de vidre\nque deixa passar la llum\ni els aspirants a perdre’s.\nVa coincidir que ja marxaves,\nque et vaig veure tremolar.\nTu no sabies que venia a buscar\nel petó d’ahir a la nit.\nVas mirar enrere, pel retrovisor,\nper assegurar-te que havies deixat\nben tancada la darrera mentida.\nEls teus ulls m’aconsellen\nque abandoni amb dignitat.\nAl final, allò que s’aprèn per força\ns’acaba oblidant cap als cinquanta.\nNo és meu el mèrit de trobar-te,\nni tens la culpa de morir a cada onada.\nTu que en saps tant, em dius: «No tinguis por,\nprova de tornar a començar i vine.\nPodria ser perfecte, només cal\nque ploris quan no tinguis res a dir.\nÉs ara, que estàs trist, que estàs tan lluny,\nque per respecte als déus\nja no tires pedres contra el vent.\nÉs ara, que encara no em coneixes,\nque els que hem nascut del ventre del dolor\nens fem amics.»\nAl carrer de les roses,\nuna cançó abandonada fa temps\nque remuga amb sang a les galtes.\nI tu, que sempre prens la iniciativa,\ngires la cantonada, decidit,\ndemanes la carta i tries el vi.\nA mi només em queda\nla desgana de créixer sense boca,\ncom une ombre de la rue.\nHi ha una possibilitat entre mil\nque em mori sense presses,\nsense ràbia, fidel a la natura.\nt’ajeus al caire de la tomba\ni em mires com un germà.\nÉs ara, milord. Ni tu ni jo tenim res.\nAquesta entrada s'ha publicat en Roig Pi Jordi, Uncategorized el 5 de juliol de 2013 per Stonberg Editorial.\nJordi Cervera – Poemes llargs – Setmana de la Poesia de Barcelona\nEn l’àmbit dels actes que se celebren durant la Setmana de la Poesia de Barcelona, avui es presenta el primer recital que mai s’ha dedicat exclusivament al poema llarg en la poesia catalana actual. El poema llarg és una especialitat mig oculta de la poesia catalana moderna i contemporània. Cinc poetes ben diferents –Enric Casasses, Jordi Cervera, Antoni Clapés, Jordi Julià i Josep Pedrals- llegiran fragments de les seves obres, per mostrar-nos la importància, la versatilitat i la riquesa del poema llarg. Presentarà l’acte D. Sam Abrams. El recital tindrà lloc a les 21:30h a la seu del Museu Frederic Marés. Verger. Pl. de Sant Iu, 5\nEn Jordi Cervera, que en la seva basant d’escriptor de novel·les infantils publicà a Stonberg Editorial el llibre Llepafils, és una ànima inquieta, sensible, prolífica, culta i intel·ligent que no deixarà mai de sorprendre’ns.\nEls que pugueu no us perdeu aquest recital de poemes llargs.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cervera Jordi, Uncategorized el 9 de maig de 2013 per Stonberg Editorial.


Quarto Assís Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nValecchie, Assís, Itàlia - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Assís, Quarto és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Assís. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Quarto és una elecció inteligents per a viatgers a Assís, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Artículo publicado en Notícies y etiquetado Colómbia emergència emergència humanitària Perú el 04 de April de 2017\nLes darreres setmanes països com Perú o Colòmbia han viscut pluges intenses que han provocat inundacions amb conseqüències catastròfiques. Tot i semblar que es poden explicar només per causes «naturals», tenen un origen humà molt important. Més enllà d’explicar la seva relació amb l’augment de temperatura de les aigües del mar, provocades per l’escalfament global de la mà de l’acció humana, hi ha una evidència no menys preocupant: els seus impactes afecten amb més intensitat a la part de la població ja vulnerable abans de les inundacions.\nLes poblacions amb menys recursos són les que pateixen més greument els impactes d’una catàstrofe natural, atès que viuen en les zones més properes a les conques fluvials i en els terrenys on és més fàcil que hi hagi esllavissades quan hi ha fortes pluges. És a dir, les condicions de vida d’una part de la població, marcades per un determinat model de desenvolupament que és desigual i injust, determinen els efectes devastadors dels desastres «naturals» sobre aquesta i la possibilitat de refer-se’n amb major o menor rapidesa.\nDes del mes de desembre de 2016 fins ara, Perú viu un període d’intenses pluges fruit del fenomen de «El niño costero» que ha desbordat rius i ha provocat esllavissades. A data de 2 d’abril, segons l’informe del «Instituto Nacional de Defensa Civil» (INDECI), hi ha 150.000 damnificats, 950.000 persones afectades, 101 morts, 350 ferits i 19 desapareguts. A hores d’ara, a més, 22.500 persones han hagut de ser reallotjades en albergs. Aquesta situació d’emergència humanitària és la pitjor en 35 anys al país. Les zones més afectades són els departaments de Piura, La Libertad i Lambayeque, tot i que Ayacucho ha declarat l’Estat d’emergència per la incapacitat del govern local de donar resposta a la situació. En total són 13 els departaments afectats, on també hi ha Lima.\nEntrepobles està acompanyant a les organitzacions aliades al Perú pel compromís i els vincles que els uneixen. Per l’entitat, fer front als desastres causats pel «Niño costero» i la situació d’emergència climàtica que està vivint el país és una qüestió de solidaritat, però també fan denúncia de la falta de planificació i prevenció per part del govern en tot el territori peruà i de la corrupció de les classes dirigents. Malgrat Entrepobles té projectes afectats a diferents zones del país, l’entitat no els coordina directament i per això dóna suport a les campanyes de:\nProide treballa a Perú de la mà de Tarpusunchis des de fa anys per dur a terme projectes al país. Tarpusunchis és una organització sense ànim de lucre que va ser creada sota el patrocini de l’Institut dels Germans de les Escoles Cristianes «La Salle» de Perú en l’any 2002. Aquesta fa projectes petits (educatius, econòmic-productius) en les diferents zones del Perú (Cusco-Urubamba; Apurímac-Abancay; Loreto-Iquitos-Requena; Lima-San Juan de Lurigancho-Zapallal), àmbits on hi ha les obres de La Salle.


>>\tAlberg-escola de piragüisme de Sort Informació de detall\nNomAlberg-escola de piragüisme de Sort Adreça\nAlberg d'una altra entitat o privat Descripció\nL'Alberg, tot i estar situat al vell mig de la zona esportiva de Sort, s'ubica en una finca particular completament delimitada amb tanques i disposa de molts metres quadrats de zona verda i equipaments específics per la pràctica del piragüisme i d'altres esports. Està format per 3\nedificis; el principal on hi ha les habitacions, el menjador-sala, la cuina i el magatzem del material esportiu, una aula multimèdia totalment\nequipada i uns vestidors.\nExcursions pels voltants:\nSort és destinació turística esportiva i és que els esports i les activitats a la natura són un dels principals atractius de la vila i la comarca en general. - En un radi de 30/40km hi trobem les estacions de Port-Ainé, Espot, Sant Joan de l'Erm, Bosc de Virós, Tavascan i Baqueira. -El riu Noguera Pallaresa discorre a pocs metres de la instal·lació i ens permet gaudir dels esports d'aigua, caiac, Rafting, hidrotrineu, descens barrancs... - L'Alberg es troba situat a 200 metres del Parc Natural de l'Alt Pirineu i a 13km del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. -Per la comarca hi passa l'Alta Ruta, el GR 11 i hi ha moltíssims senders senyalitzats per poder practicar el senderisme, l'alpinisme i l'escalada de tots nivells. Museus propers:\nMuseu de les Papallones de Catalunya (Pujalt) Museu del Pastor (Llessui) Presó del Camí de la Llibertat (Sort) Serradora d'Àreu Ecomuseu de les Valls d'Àneu (Esterri) Excursió al Parc Nacional d'Aigüestortes i Llac de Sant Maurici\nObert per NadalNo\nCom arribar-hiEn cotxe: A Sort s'hi arriba per Collegats (N-260), pel Port de la Bonaigua (C-13) o pel Port del Cantó (N-260). En autobús: Alsa (www.alsa.es) En tren: tren fins a Pobla de Segur + autobús fins a Sort (www.renfe.es) Coordenades GPS\nGuardaesquís, Jardí, Jocs de taula, Menjador, Rutes, Sala multimèdia, Sala de reunions, Wi-Fi Instal·lacions\nInstal·lacions esportives, Zona d'esbarjo infantil Contacte\nMunicipiSort LocalitatSort Telèfon


TEXT Fèlix Manito\nInternet ofereix una nova via per a la participació democràtica dels ciutadans. Internet és un mitjà de comunicació, però també és un nou punt de trobada per a diferents col.lectius i per a la societat en general on resulten possibles el debat i la participació. A partir d'aquesta premissa analitzarem tres àmbits on aquesta participació ja és present: l'Administració, l'activitat política i la societat civil. Cal dir que les aplicacions són molt limitades i, a més, Internet encara és un fenomen amb un baix nivell de coneixement, però totes les tendències apunten que el desenvolupament de la societat de la informació tindrà cada vegada més influència sobre la pràctica de la participació ciutadana.\nTant les aplicacions internes com les externes de les tecnologies de la informació i les comunicacions (TIC) en el sector públic es denominen cada vegada més sovint com "govern electrònic". Les TIC estan canviant ràpidament la manera de treballar dels organismes del sector públic. La seva utilització no tan sols facilita les operacions internes de l'Administració pública, sinó que també dóna un fort impuls a la comunicació entre diverses administracions, així com a la interacció amb ciutadans i empreses. Aquesta interacció és un dels elements clau del "govern electrònic", ja que fa més accessibles els organismes del sector públic i millora la gestió dels serveis.\nLes noves tecnologies també permetran aconseguir informació i serveis de manera més integrada. Aquesta integració és particularment interessant quan una gestió requereix posar-se en contacte amb molts organismes administratius diferents. Aquest objectiu es coneix amb el nom de "finestreta única".\nLes tres funcions principals que compleixen els serveis del govern electrònic, segons el Llibre Verd de la Comissió Europea sobre la informació del sector públic a la societat de la informació (1), són:\nServeis d'informació per recollir la informació ordenada i classificada que se sol.liciti.\nServeis de comunicació per a la interacció entre individus (particulars o empreses) o grups de persones (com el correu electrònic o els fòrums de discussió).\nServeis de transacció per adquirir productes o serveis en línia o per presentar dades (com formularis públics o escrutinis).\nL'aplicació d'aquestes tres funcions en els àmbits de vida quotidiana, administració a distància i participació política dóna lloc a una tipologia bàsica dels serveis del govern electrònic tal com es detalla al quadre adjunt. Un ampli ventall que s'ha desenvolupat sobretot en serveis d'informació sobre la vida quotidiana i que té en els serveis de transacció en l'àmbit de la participació política l'objectiu més difícil.\nAra bé, les administracions com a organitzacions que basen els seus processos en informació viuran dues revolucions extraordinàries: els sistemes de gestió de la informació i l'accés i seguiment electrònic de la gestió per part dels usuaris. Elements com la signatura electrònica significaran canvis extraordinaris en els processos de producció. Es demanarà al ciutadà-usuari que s'incorpori al procés i aporti moltes dades directament bolcades al procés de gestió de la informació; a canvi, hauria de ser alliberat de tots els tràmits interadministratius.\nEl desenvolupament d'aquests serveis ha deixat de ser una simple opció de millora per esdevenir una opció estratègica de l'Administració. A Catalunya, Localret i el Govern de la Generalitat van impulsar el Pla Estratègic "Catalunya en Xarxa" i ara Localret impulsa una dotzena de plans directors de la societat de la informació en l'àmbit local. Diverses ciutats de Catalunya han creat els seus plans directors o bé es troben en fase de producció. És el cas, per exemple, de Sant Cugat, Vic, Olot, Manresa, Figueres, Pla de l'Estany o la Seu d'Urgell, així com també de Mataró i Terrassa, que ja han acabat els seus plans estratègics per posar les noves tecnologies a l'abast de tothom i per posicionar-se en la societat de la informació.\nInternet té una relació directa amb l'activitat política organitzada, tant pel que fa a partits com a governs de diferents característiques. "En principi -tal com afirma el sociòleg Manuel Castells-, Internet podria ser un instrument de participació ciutadana extraordinari, podria ser un instrument d'informació de la classe política, dels governs i dels partits als ciutadans en el seu conjunt i de relació interactiva. Ara bé, en general, s'observa que els governs, les administracions, els partits polítics han confós Internet amb un tauler d'anuncis." (2).\nEn l'àmbit de la participació política els usos més desenvolupats a l'Administració catalana estan majoritàriament relacionats amb els serveis d'informació. En general hi ha pocs exemples de pràctica interactiva quotidiana del sistema polític amb els ciutadans, tot i que la presència a Internet de l'Administració catalana està assolint uns nivells de normalització elevats. Segons la Secretaria per a la Societat de la Informació, un 74,4% dels ajuntaments de Catalunya disposen de lloc web propi i tots els ajuntaments de més de 50.000 habitants i totes les conselleries de la Generalitat són presents a Internet.\nLes webs municipals són el millor exemple per veure l'ús i els límits de la participació dins l'Administració a Internet. En la fase inicial, informaven del consistori i sobretot en alguns casos incorporaven el programa d'actuació municipal. Posteriorment, s'ha anat incorporant informació relativa als acords dels òrgans del govern. Actualment, es va estenent l'hàbit de penjar la informació prèvia als processos de decisió, com són els ordres del dia dels òrgans de govern. El desplegament de serveis de comunicació ha estat més aviat limitat i, quan s'ha donat, la pràctica de la interacció ha estat reduïda a una sola proposta: correu electrònic amb polítics. Inicialment, la iniciativa va estar restringida només als alcaldes i després s'ha estès a tots els regidors.\nA hores d'ara no hi ha dades per conèixer l'impacte real d'aquestes mesures en les accions de govern. El que sí que tenim són valoracions dels destinataris: els alcaldes. "És una experiència molt interessant -afirmava l'alcalde de Barcelona, Joan Clos-, ja que la participació és excepcional; això ens permet tenir una idea de les preocupacions immediates dels ciutadans. En els seus missatges ens revelen problemes que, des de l'Administració, de vegades ens semblen menors i que quan s'escolten directament del ciutadà ens fan adonar del seu pes real. És el cas, per exemple, del disseny urbà, de la qualitat de la neteja o de l'aspecte de l'espai públic (...). Crec que aquesta via directa és una gran conquesta de tots i s'ha de continuar amb ella" (3).\n"A mesura que s'ampliïn els mecanismes de participació a Internet, les relacions polítiques administració-ciutadà es modificaran, a la vegada que apareixeran nous sistemes d'afegir opinions i reivindicacions a través de xarxes ciutadanes".\nL'informatiu electrònic VilaWeb.\nMés enllà del correu electrònic als electes, les iniciatives de serveis de comunicació s'han anat ampliant amb la iniciativa de debats. Una vegada més hem de recórrer a la web de l'Ajuntament de Barcelona. Amb el correu electrònic, els barcelonins, a més d'escriure directament a l'alcalde, poden enviar les seves propostes a la bústia de suggeriments i queixes i rebre una resposta per part de l'Ajuntament. A més, a la web s'hi organitzen xats, trobades on-line amb regidors o responsables municipals o els fòrums de debat. Però l'espai participatiu més interessant de la web de Barcelona és el "Llibre de visites". És un espai obert a la participació lliure de ciutadans de tot el món, però alhora ha esdevingut tribuna d'opinió i debat sobre la ciutat.\nLa pràctica de Barcelona s'ha estès a altres ajuntaments. La gran novetat de Canal-h.net, la web impulsada per l'Ajuntament de l'Hospitalet, és la creació del club L'H, una eina que permet la creació d'una intranet ciutadana on es poden inscriure tots els ciutadans i ciutadanes del municipi que ho desitgin. A més de rebre tot tipus d'informació, els socis poden penjar la seva pròpia web i participar en xats.\nEn l'àmbit municipal, les iniciatives de participació més avançades són les que vinculen la possibilitat d'opinar a processos de decisió. L'Ajuntament de Sant Joan Despí (www.sjdespi.com) ha posat en marxa una idea pionera pel que fa a l'economia municipal. Consisteix a posar a disposició dels ciutadans els pressupostos del municipi per al 2001 a través de la web municipal per tal que aquests puguin donar la seva opinió. Una proposta semblant ha fet l'Ajuntament de Terrassa (www.ajterrassa.es) amb la redacció del Pla General d'Ordenació Urbana. Més enllà de Barcelona, Terrassa lidera les iniciatives municipals en el terreny de les noves tecnologies i en aquesta línia comença a experimentar processos de participació més ambiciosos com aquest del Pla General.\nEls partits polítics també s'han incorporat a la xarxa. Les organitzacions pioneres van ser Convergència Democràtica (http://www.convergencia.org) i Esquerra Republicana de Catalunya (http://www.esquerr.-org). Les eleccions de 1995 al Parlament de Catalunya van ser les primeres de tot l'Estat que van tenir un seguiment des de la xarxa a través de VilaWeb (http://www.vilaweb.com).\nLa web de Tinet, la primera xarxa ciutadana creada a Espanya.\nTotes les formacions polítiques catalanes tenen presència a la xarxa, però també totes pateixen dels mateixos dèficits participatius de l'Administració: molta informació, poca comunicació i cap transacció. "Un fet rellevant -com afirma el politòleg Jordi Sánchez- és que cap formació no ha elaborat una oferta comunicativa que potenciï el protagonisme del ciutadà i que trenqui la unidireccionalitat a la qual els mitjans de comunicació de masses ens tenen acostumats. En gairebé totes les pàgines web de les formacions polítiques catalanes el visitant està condemnat a ser poc més que un convidat de pedra (...)" (4). Alguna enquesta, bústia de suggeriments o correu electrònic amb els dirigents polítics han estat les iniciatives més agosarades. Les campanyes electorals de 1999, especialment la del Parlament de Catalunya, van tenir més presència a la xarxa. Aquest ús intensiu després va quedar alentit. Ara, tot apunta que els processos participatius tindran una major dimensió. A començaments d'aquest any, el PSC (http://www.psc.es) ha posat en marxa una nova web on serà possible la comunicació interna entre afiliats i amb els dirigents a través de la xarxa, així com debats i xats externs.\nSens dubte, l'experiència més reeixida de participació política a Catalunya és Democràcia.web. Una experiència de democràcia electrònica que té com a centre el Parlament de Catalunya. Des de fa més de dos anys (juny de 1998), aquest projecte persegueix posar a l'abast del ciutadà tota la informació sobre l'activitat parlamentària i facilitar al màxim la comunicació entre la societat i la classe política, amb l'objectiu últim d'incrementar la participació ciutadana. El projecte Democràcia.web pretén explorar noves vies de participació ciutadana en l'activitat política a través d'Internet, especialment en una de les àrees que tradicionalment han estat més opaques a la participació, com és el treball legislatiu. A tall d'exemple, es poden comentar dues de les possibilitats que aquest projecte ofereix. La primera és la de comunicar-se via e-mail amb els grups o amb qualsevol diputat per fer arribar les preocupacions o els suggeriments que cadascú pugui tenir.\nLa secció del lloc de l'Ajuntament de Barcelona destinada a la realització de tràmits administratius..\nUna lectura a través de la pàgina Democràcia.web d'aquestes cartes electròniques i de les respostes que els diversos grups hi van donant demostra que, ja avui i a casa nostra, Internet és un bon instrument en la comunicació polític-ciutadà. La segona possibilitat que s'ofereix és encara més espectacular. Qualsevol ciutadà o grups de ciutadans poden, a hores d'ara, fer arribar les seves esmenes als projectes o proposicions de llei que s'estiguin tramitant al Parlament. Certament, aquestes esmenes tenen només un valor informatiu i només en cas que algun grup les adopti com a pròpies tenen possibilitats de ser presentades.\nA mesura que s'amplien els mecanismes de participació a Internet, les relacions polítiques administració-ciutadà es modificaran, alhora que apareixeran nous sistemes d'agregar opinions, reivindicacions a través de xarxes ciutadanes. També es modificaran les funcions dels intermediaris (món associatiu) entre el ciutadà i l'Administració, ja que les possibilitats de l'Administració d'interactuar amb els ciutadans 1x1 creixeran al mateix ritme amb què les empreses personalitzaran les seves relacions amb els clients. Els intermediaris hauran d'aportar un clar valor d'interlocució o de representació. Però el gran repte per a la governabilitat de les ciutats digitals és, en paraules del director general de Localret Xavier Marcet, "assolir un sistema de participació en el qual els ciutadans, a més de transferència d'opinió, aportin transferència de coneixement a la comunitat i als afers col.lectius" (5).\nPOTENCIALITATS I LÍMITS DE LA TELEDEMOCRÀCIA\nS'entén per teledemocràcia aquell sistema polític que utilitza tots els avenços tecnològics de comunicació existents per obrir noves formes de participació democràtica, principalment de manera descentralitzada i asincrònicament. Davant d'aquesta opció de teledemocràcia, la pregunta és: de quina manera Internet pot permetre la desburocratització de la política i superar la crisi de legitimitat dels governs que es produeix en tot el món, a partir d'una major participació ciutadana permanent, interactiva i una informació constant de doble via?\nSobre aquest tema problemàtic i discutit, ja es poden començar a assenyalar uns punts d'acord, acords sobre les potencialitats i acords sobre les limitacions (6). A grans trets, els punts d'acord sobre les possibilitats i potencialitats són:\n1. Des del punt de vista tècnic, deixarà de ser físicament impossible la participació directa i continuada dels ciutadans en la presa de decisions. En una societat adequadament interconnectada, que permeti a tota la població accedir de manera global a les xarxes, es pot pensar en la possibilitat del referèndum electrònic permanent.\n2. El televot és un mètode ja provat que ha demostrat el seu valor i la seva viabilitat, l'abast quantitatiu i qualitatiu del qual, amb la tecnologia actual, podria incrementar-se enormement. En un futur proper Internet esdevindrà el mitjà més indicat per realitzar consultes populars i sondejar quina és l'opinió pública.\n3. Els avantatges que ofereix el vot electrònic són: reducció de costos per al processament (recollida i recompte) de cada vot, desaparició de la necessitat de desplaçaments a un determinat col.legi electoral per part dels votants, recompte de vots molt més ràpid i possible increment de l'índex de participació, gràcies a una major conveniència del sistema de votació i a la facilitat per votar que es dóna als votants que es troben fora de la seva jurisdicció electoral.\n4. Fins ara, per fer política es necessitaven molts diners i una organització rígida. Internet ofereix la possibilitat de prescindir una mica d'ambdues limitacions. És possible que faci baixar els costos de fer política formal en permetre crear campanyes virtuals en el ciberespai, que substitueixin les cotilles d'una organització tradicional i eviti tants congressos previsibles.\nNingú no dubta dels potencials tècnics d'Internet ni de la seva implantació universal, però sí que es dubta si aquestes possibilitats aplicades a la presa de decisions polítiques donaran un resultat qualitativament millor que l'actual. Tampoc no es creu que Internet, en ell mateix i en la seva aplicació en l'activitat política, arribi a ser la solució a tots els mals que els sistemes democràtics tenen. Per tant, la confiança en Internet ha de ser, en aquest sentit, limitada. Quins són aquests límits?\n1. En un futur previsible, el vot a través d'Internet no substituirà els mètodes convencionals de votació (vot presencial i vot per correu), sinó que s'hi afegirà. El vot electrònic ha de ser, doncs, una evolució i no pas una revolució en el procés electoral actual.\n2. Per garantir el respecte a la llibertat de tots els ciutadans, és primordial que aquests tinguin un accés equitatiu a la infraestructura i als serveis per exercir el televot.\n3. Només un reduït nombre de votacions realitzades a través d'Internet ofereixen un nivell de seguretat acceptable. La majoria d'aplicacions actuals de votació no presenten en absolut les característiques de seguretat que un sistema de votació hauria de garantir.\nPer cloure aquest apartat, cal tornar una altra vegada a Manuel Castells quan formula la idea que la societat modela Internet i no a la inversa. Cal canviar la política per canviar Internet i llavors l'ús polític d'Internet pot revertir en un canvi de la política en si mateixa (7).\nPortada de Democràcia.web, l'experiència de participació política més reeixida a Catalunya.\nLES XARXES CIUTADANES\nLa societat civil sí que està utilitzant Internet com una forma privilegiada de participació, acció i organització. El fenomen de les xarxes ciutadanes és el més rellevant dins d'aquest àmbit. Què són les xarxes ciutadanes? En paraules de Manuel Sanromà, director de Tinet (xarxa ciutadana de Tarragona): "Les xarxes ciutadanes són un entorn telemàtic que promou la comunicació, cooperació i desenvolupament de serveis entre ciutadans, associacions, empreses i administracions d'una comunitat local (en sentit ampli)" (8).\nLa primera constatació que cal fer davant el tema de les xarxes ciutadanes és que no hi ha dos models iguals. Aquesta hiperdiversitat ja ens dóna una idea de les característiques d'aquest fenomen en el qual Internet ha desenvolupat al màxim les seves potencialitats participatives. No obstant això, la millor manera d'entendre les xarxes ciutadanes és fer un breu repàs a la seva història (9).\nLes xarxes (freenets) neixen als Estats Units i el Canadà abans del boom d'Internet. La primera experiència va ser el projecte Community Memory impulsada a Berkeley (Califòrnia) el 1972, una experiència efímera que només va durar dos anys. Estava basada en terminals públics (biblioteques, bugaderies...) que funcionaven amb monedes que permetien l'anonimat i a través dels quals s'establien fòrums de discussió. Posteriorment, a finals dels setanta, van venir les BBS's (acrònim de Bulletin Board System), sistemes d'informació basats en un ordinador accessible a través de línies telefòniques convencionals. L'objectiu inicial de les BBS's era l'intercanvi de software, però a Califòrnia (CommuniTree a Santa Cruz) i Colorado (Old Colorado City a Colorado Springs) van servir per tractar temes comuns d'una ciutat o una comunitat. D'aquestes BBS's naixerien les primeres Free-Net, literalment xarxes lliures, la base del concepte del que s'entén per xarxa ciutadana i que amb anglès s'expressa com freenet, civic network o community network. La primera xarxa ciutadana que es pot considerar com a tal va ser la Cleeveland Free-Net, establerta el 1986 a Cleveland (Ohio) amb el suport de la universitat.\nCanal-h.net, web impulsada per l'Ajuntament de l'Hospitalet..\nQuinze anys després, la Cleeveland Free-Net, encara activa, ha donat pas actualment a centenars de xarxes (sovint relacionades amb universitats) als Estats Units i el Canadà: Otawa, Seattle, Blacksburg, Victoria\nA Europa també les primeres xarxes neixen vinculades a les universitats. La d'Hèlsinki el 1991 és la primera, però és el 1994, en ple desenvolupament d'Internet, quan les xarxes es difonen a Europa. Les tres més rellevants són les d'Amsterdam (Digitale Stad), Milà (Rete Civica de Milano: http://wcrn.usr.dsi.unim.it/) i Bolonya (Iperbole-Bologna: htpp://www.comune.bologna.it/). Els impulsors d'aquestes xarxes ja són diversos: la universitat a Milà, un centre cultural i una fundació privada a Amsterdam i l'Ajuntament a Bolonya. A Gran Bretanya destaca UKCommunities Online (http://www.communities.org.uk) i a França, dins les Villes Numerisées, la d'un ajuntament proper a París, Partheny (http://www.district-parthenay.fr).\nLa primera xarxa d'Espanya és Tinet (www.tinet.org). Sorgida el 1995 de la Universitat Rovira i Virgili, el projecte després ha estat assumit per la Fundació Municipal Ciutat de Tarragona. L'objectiu inicial de Tinet era estendre la cultura telemàtica facilitant accés gratuït a Internet a entitats i informació i formació ciutadana. A finals de l'any passat havia aconseguit 12.500 usuaris. Després han vingut BCNet (www.bcnet.upc.es/), impulsada des de la Universitat Politècnica; Callús (www.pangea.org/callus/), CornellàNet (www.cornella.net); VallèsNet (www.vallesnet.org); etc. A Barcelona, associades a BCNet han sorgit RavalNet, GràciaNet, Sant AndreuNet, Nou BarrisNet o Xarxa3 (Sants-Montjuïc). Finalment, cal destacar que Barcelona va acollir al novembre de 2000 el primer Congrés Mundial de Xarxes Ciutadanes (www.cnglobal2000.org) CN 2000 i serà la seu del Consorci de Xarxes Ciutadanes, el Global Congress Network Partnership, un organisme de caràcter internacional que acollirà comunitats virtuals de tot el món.\nCom deia a l'inici d'aquest apartat, la principal característica de les xarxes ciutadanes és que no n'hi ha cap d'igual. Així i tot, es poden identificar uns denominadors comuns a través de declaracions sobre objectius i avaluacions. Un any després de la posada en marxa de Tinet, Manuel Sanromà feia la següent valoració: "Potser l'aspecte més positiu és l'associació de l'espai virtual amb l'espai territorial, físic. La gent no vol connectar-se amb l'altre part del món, sinó que li agrada -i gaudeix fent-ho- comunicar-se amb els veïns del seu espai territorial pròxim, de la seva ciutat"(10).\n"La principal característica de les xarxes ciutadanes és que no n'hi ha cap d'igual. Així i tot, es poden identificar uns denominadors comuns a través de declaracions sobre objectius i avaluacions".\nWeb de l'Ajuntament de Terrassa on es posa a discussió pública la revisió del Pla General d'Ordenació..\nEls objectius de futur ajuden encara més a entendre les xarxes ciutadanes. El juny de 2000 es reunien a Tarragona representants de les xarxes ciutadanes de Catalunya i creaven l'Associació Catalana de Xarxes Ciutadanes i aprovaven el manifest de Tarragona ("Internet és dels ciutadans") en la línia del manifest de Seattle. Les línies bàsiques del manifest són: Internet és molt més que negoci i oci; l'accés i ús de la xarxa és un nou dret ciutadà; en el món global els ciutadans corren el perill de convertir-se en usuaris/clients; les administracions no poden ometre la seva responsabilitat, han d'actuar coordinades i cal actuar bottom-up (xarxes) i no top-down (centralisme), i les xarxes ciutadanes, actuant de manera coordinada amb l'Administració i la iniciativa privada, poden abordar aquests reptes.\nEl desenvolupament i el creixement de les xarxes obren alhora nous interrogants: Quin estatus tenen aquestes xarxes ciutadanes en relació amb les ciutats territorials existents? Són un nou tipus de ciutat? Algú pot ser propietari de la xarxa ciutadana? Qui decideix les normes de participació i l'ús de la xarxa? Com es resolen els conflictes?\n1 El text del llibre és accessible a: http://www.echo.lu/info2000/fr/publicsector/.\n2 MANUEL CASTELLS. Internet y la sociedad real. Lliçó inaugural (octubre de 2000) del programa de doctorat sobre la informació i el coneixement de la Universitat Oberta de Catalunya. http://campus.uoc.es/web/cat/articles/castells/castellsmain.html.\n3 La Vanguardia, especial "Barcelona ciudad digital", 11 maig de 1999, p. 9.\n4 JORDI SÁNCHEZ. "Comunicació política i noves tecnologies". A: Informe de la comunicació a Catalunya 2000. Bellaterra: Institut de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona, 2000, p. 371-378.\n5 XAVIER MARCET. La agenda local de la Sociedad de la Información. Universitat d'Estiu de Terrassa (juliol de 2000). http://www.localret.es/docs/alsi.ppt.\n6 Les reflexions han estat fetes a partir de l'espai de documentació (fragments d'articles\nde Bernat López, Jordi Serra, Jordi Sánchez i Andreu Riera Jorba) de democràciaweb. http://democraciaweb.org/demoa.htm.\n7 Vegeu també la lliçó inaugural a la Universitat Oberta.\n8 MANUEL SANROMÀ. "Les webs municipals i la comunitat local: les xarxes ciutadanes", dins la jornada sobre Pàgines web i administració local. Sant Boi de Llobregat, octubre de 2000. http://localret.es/docs/msanroma.ppt.\n9 Ponència d'Artur Serra al Primer Congrés Global sobre Xarxes Ciutadanes (novembre de 2000) a Barcelona. http://www.cnglobal2000.org/doc/arturpaper.doc.\n10 MANUEL SANROMÀ. "Las redes ciudadanas". La factoria, núm. 8, febrer de 1999.


Detingut un home per portar 3.500 paquets de tabac al seu pas per la duana de la Farga de Moles - La Valira\nLa Guàrdia Civil ha intervingut 3.520 paquets de tabac de diverses marques i valorats en 16.544 euros en un control dut a terme dimecres passat al recinte duaner de la Farga de Moles, a les Valls de Valira (Alt Urgell).\nEls agents van detenir cap a les deu de la nit un home de nacionalitat francesa, el qual portava la mercaderia amagada dins el seu vehicle i està acusat d’un delicte de contraban. El cotxe, procedent d’Andorra i on hi viatjaven dues persones, havia accedit pel carril verd que indica que no hi ha res a declarar i un cop els efectius van procedir a inspeccionar-lo van localitzar-hi els paquets de tabac. Després del seu arrest, tota la mercaderia va quedar dipositada a la duana.\nUn altre cas durant el mes de setembre\nAgents dels Mossos d’Esquadra de la Val d’Aran van detenir el passat 4 de setembre un de 35 anys, de nacionalitat francesa, sense domicili conegut, com a pressumpte autor d’un delicte de contraban de tabac. La matinada de dissabte els mossos van muntar un control de pas a la carretera C-28, al terme municipal del Vielha e Mijaran.\nEn el decurs del control, prop de les tres de la matinada, un dels agents va observar com un turisme que es trobava a la retenció intentava fer la volta. Una de les patrulles de suport va iniciar el seguiment del turisme i el van poder aturar un quilòmetre més enllà.\nEls mossos van identificar el conductor i, quan van revisar el vehicle, van localitzar 484 cartons de tabac, valorats en més de 23.000 euros. Aquest valor supera el límit de la infracció administrativa que actualment es troba en 15.000 euros.


Denuncien a Deltebre i a l'Ametlla de Mar dos pescadors recreatius per capturar tonyina vermella en època de veda\nHa començat fa 8 hores i 48 minuts.\ninici / notícies / Denuncien a Deltebre i a l'Ametlla de Mar dos pescadors recreatius per capturar tonyina vermella en època de veda\nPublicat dimarts 10 de Setembre de 2019 17:16\nEl Seprona de la Guàrdia Civil ha denunciat dos pescadors recreatius per capturar amb mort dos exemplars de tonyina vermella en època de veda. Amb motiu de diverses queixes de professionals dedicats a la pesca d’aquesta espècie, el cos policial va establir controls en ports de baixa activitat, idonis per a la descàrrega de captures il·lícites. Al primer pescador el van enxampar la setmana passada a la rampa de Riumar, a Deltebre, al vespre.\nEls agents en van sospitar pel fet que amarrés tan tard, van inspeccionar l’embarcació i hi van trobar un doble fons amb un sistema de refrigeració on hi havia una tonyina de 85 centímetres i uns 60 quilos. A l’home ja l’havien denunciat més de trenta vegades per fer activitats pesqueres il·legals.\nTambé la setmana passada, efectius del Seprona, en coordinació amb inspectors de Pesca de la Generalitat, van interceptar un vehicle que pretenia abandonar el port pesquer de Calafat, a l’Ametlla de Mar. A dins duia un refrigerador portàtil de grans dimensions que contenia diverses parts de tonyina vermella trossejada, sense cap, vísceres i cua amb un pes d’uns 50 quilos. Segons els agents, previsiblement estava preparat per a introduir-lo en la cadena alimentària fora del circuit legal, i sense sotmetre’s a controls administratius i sanitaris.\nPer aquest motiu es van comissar els exemplars capturats i van extreure’ls mostres per a l’anàlisi genètic. A més, la Guàrdia Civil va aixecar acta als dos pescadors per infringir la Llei 3/2001 de Pesca Marítima de l’Estat, per la tinença i descàrrega d’exemplars de tonyina vermella en època de veda.


Jom Friser: «Jo vinc d'una escola en què em van preparar per pensar i per deduir» - Empordà\nJom Friser: «Jo vinc d'una escola en què em van preparar per pensar i per deduir»\nEl catedràtic presenta el seu llibre «Entropia educativa», la biogafia d'un professor al llarg de nou lleis educatives\nMAIRENA RIVAS 09.11.2017 | 07:57\nJom Friser presenta el seu llibre a la Biblioteca Fages de Climent. EDUARD MARTÍ\nAl llarg de 40 anys, Josep Maria Frigola Serra (Borrassà, 1949), més conegut com a Jom Friser, ha fet classe a quasi 8.000 alumnes. El seu llibre «Entropia educativa» és la biografia d'un professor al llarg de les 9 lleis educatives que s'han aplicat a l'ensenyament espanyol des que ell va començar a impartir classes, quan tenia 21 anys.\nAquest dijous, 9 de novembre, a dos quarts de vuit del vespre, a la Biblioteca Fages de Climent de Figueres, presenta el llibre, que, de fet, té el llarguíssim títol d'«Entropia educativa. De la Reforma a la contrareforma, del desordre al desgavell. Biografia d'un professor al llarg de nou lleis educatives. Tècniques estimulants i emotives, cronologia i contextualització».\nJom Friser es va jubilar el 2009 de catedràtic de Física i Química de l'Institut Ramon Muntaner de Figueres, on durant les seves dues últimes dècades de professor va fer classes a nocturn.\nQuè li suggereix el número 8.000?\nÉs un número rodó. En aquest cas la xifra és d'aproximadament 8.000 i correspon als alumnes que he tingut al llarg de la meva vida. Vaig començar sent professor molt jove. Vaig acabar Física Teòrica a València als 21 anys i el mateix dia que vaig acabar la carrera ja em van nomenar professor. No vaig parar fins que em vaig jubilar, amb classes particulars, amb classes a la universitat, als instituts...\nRecorda com van ser els seus inicis com a professor?\nEl primer dia que vaig entrar a fer la meva primera classe a la universitat, em van assignar un curs de nocturn d'Anàlisis Matemàtiques II per a economistes. Va ser a l'Aula Magna de la Universitat Central de València, era una aula monstruosa i fins i tot hi havia un bidell. Quan vaig arribar, li vaig preguntar: "És aquí que es fa la classe d'Anàlisis Matemàtiques II?" I el bidell va assentir, dient-me que estaven esperant el professor. M'havia confós amb un alumne de tan jove com era. Vaig pujar a una mena d'escenari i vaig fer la classe com jo sempre he estat acostumat, portant poca cosa i improvisant sobre la marxa.\nTothom el recorda entrant a fer classe a l'Institut Ramon Muntaner amb una sola cosa a la mà: el guix.\nEl guix i prou, és veritat. Jo vinc d'una escola en què em van preparar, a física, per pensar i per deduir. La física és com el jazz, a mesura que toques, les notes van sortint soles. En física passa el mateix, tu saps totes les fórmules, de memòria, i n'hi ha moltes, però, curiosament, has d'aturar-te a pensar, fer pensar i mostrar-les amb emotivitat als alumnes.\nLa física i la química són molt dures, i els alumnes tendeixen a avorrir-se. Per això, sempre m'ha agradat aturar-me a la classe i explicar als alumnes que una fórmula la poden tenir en aquell mateix instant davant dels ulls, sense veure-la. "Si aneu a les fires, veureu que aquella volta que gira és la velocitat angular, la velocitat circular", els deia. Amb experiments de la vida ordinària, els feia veure que la física està a tot arreu.\nEl llibre Entropia educativa està farcit d'anècdotes viscudes com a professor, però amb un fil conductor, les lleis de reformes educatives.\nQuan vaig decidir fer el llibre, vaig pensar que podia agafar moltes lleis, però que allò es convertiria en només una sopa de lletres. Explicar lleis no és amè, és avorrit. Aleshores, se'm va acudir fer-ne una contextualització històrica. Vaig pensar en els meus inicis i en què estava passant en aquell moment. I, així, successivament, els anys 60, els anys 70, els 80, els 90... L'evolució és molt llarga i vaig pensar fer-ne capítols cronològics.\nDe les múltiples anècdotes, digui'n una.\nSempre, quan començava les classes, m'agradava dir als meus alumnes: "Hola, el meu nom és Josep Maria Frigola, soc llicenciat en Física Teòrica i vinc a guanyar amistats als instituts".\nCom va viure el Maig del 68?\nUn episodi important. Precisament, l'any que ve se'n celebren els 50 anys. Quan vaig entrar als primers cursos de la universitat, vaig establir contacte amb allò que s'anomenava la contracultura, un moviment del tardofranquisme. A mi sempre m'havia agradat molt la poesia. En aquella època vaig començar a viatjar per Europa, fent autoestop, no al maig, perquè encara hi havia classes, sinó que ja estàvem al juny. Se'm va obrir un món nou, el de la contracultura, i se'm van ajuntar tres vèrtexs d'un triangle que van influir en mi. Un va ser el corrent filosòfic d'Herbert Marcuse; l'altre, les cançons de protesta de Bob Dylan i Joan Baez, i, per altra part, els poetes de la Big Generations, que m'entusiasmaven.\nI com és que no va triar una carrera de Lletres?\nJo escrivia poesia, i m'agradava molt, però veia que amb poc esforç treia molt bones notes de física i de matemàtiques. La poesia em sortia espontània. El meu pare em va proposar d'anar a classes particulars de llatí. Però, tot i així, sense cap esforç, feia un examen de física i treia vuits i nous, però en els exàmens de literatura em baixaven punts si hi havia alguna falta i, d'un examen que podia treure un vuit, acabava amb un cinc pelat. Això em desmoralitzava. Però el cuc de la poesia i de la literatura l'he portat sempre.\nQuè vol dir entropia educativa?\nL'entropia, físicament, pot introduir-se com una distribució aleatòria d'un sistema, que en mesura el grau de desordre. A escala educativa, les lleis d'ensenyament introduïdes en temps relativament curts, sense canvis generacionals justificats, han produït un grau de desordre de forma que, a efectes macrosocials, el sistema educatiu es comporta com un estat desestructurat i fluctuant amb comportaments caòtics.\nVivències de quaranta anys com a professor, amb una cronologia de fets, contextualització, justificacions i reflexions, amb base científica, pedagògica, metafísica, entenedores per a alumnes, mares, pares, professors i educadors.


Desembre, el mes de la “caritat” ~ EbreDigital.cat\nEstem a les portes del mes de la solidaritat per excel·lència al nostre país i a la majoria de països del món. Un mes on es porta a terme La Marató de TV3 i es celebra el Nadal entre d’altres coses. Un mes on gairebé tothom aprofita per posar-se la careta de solidari per uns dies.\nTambé és un mes on es commemoren dos grans cites Internacionals, els dies 3 i 10 “Dia Internacional de les Persones amb Diversitat Funcional” i “Dia Internacional dels Drets Humans” respectivament. I no vull oblidar-me del dia 5 ja que és el “Dia Internacional del Voluntariat”. I que serían de les entitats del tercer sector sense el recurs humà que ens prestan aquest grup desinteressat i infatigable de personas?\nSi ens aturem una mica a observar, no té ni cap ni peus que les Persones amb Diversitat Funcional estem “fora” del dia 10 ja que es commemora el Dia Internacional dels Drets Humans i tinguem un dia específic per a nosaltres. Però això només és un clar indicador de lo que la nostra comunitat representa dintre de la societat. Una comunitat exclosa de la resta de la societat!\nPer a més inri, tenim que commemorar el nostre dia en un mes on organitzem lo que organitzem no pots esperar que tingui una gran repercussió, ni una gran afluència de públic, doncs entre el fred que ja comença a fer-hi per aquestes dates, el pont de la Constitució i de la Immaculada i els preparatius del Nadal la gent no està per la tasca de defensar ni els nostres ni els seus drets.\nNo tinc ni idea de a qui se li va ocórrer posar aquestes dos cites reivindicatives en aquestes dates, ni l’objectiu que volia aconseguir amb això, però la veritat és que a la humanitat no es ha fet cap favor i com he dit a l’enunciat del article ens han deixat la caritat per al mes de desembre.\nPerò davant l’adversitat no defallim i des de l’AFIS hem organitzat dos esdeveniments per a reivindicar els drets de totes les persones un “Debat Polític” per avui dilluns i una “Bicicletada Inclusiva i Popular Terres de l’Ebre” per al diumenge 2 de desembre. Les dues es portaran a terme a la població de Sant Carles de la Ràpita.\nEspero de tot cor que en aquests dos dies Inteenacionals els carrers s’omplin d’una gran xifra de persones per a defensar els seus drets, ja que aquests estan una “mica” trepitjats. Però m’he de recordar jo mateix -ja que sóc una miqueta ingenu- que la gent buscarà qualsevol excusa per no sortir a manifestarse.