Les 10 xifres del Mallorca-Barça\nRepassem les curiositats que ens ha deixat el triomf dels blaugrana per 0-4 a terres balears\nEn la represa de la competició domèstica, el Barça ha tornat a sumar els tres punts. Els gols de Vidal, Braithwaite, Jordi Alba i Messi han permès als blaugrana vèncer per 0-4 el Mallorca. A continuació, repassem les dades més destacades del partit.\nEls segons que ha trigat el Barça a obrir la llauna. Arturo Vidal ha rematat de primeres una centrada des de l’esquerra de Jordi Alba i ha situat el 0-1 a Son Moix. És el gol més ràpid del Barça, des del 23 de gener del 2016, quan Munir va marcar contra el Màlaga als 63 segons de partit.\nLes titularitats de Ronald Araujo amb el primer equip. El central uruguaià ha acompanyat Gerard Piqué a l’eix central de la defensa i ha debutat com a titular. El jugador del filial ja va gaudir d’uns minuts contra el Sevilla (4-0) al Camp Nou el 6 d’octubre passat.\nEls gols d’Arturo Vidal aquesta temporada. El migcampista xilè ha superat el seu registre golejador de la temporada passada, en què va veure porta en sis ocasions. Amb 10 partits de Lliga encara per disputar i la Champions per resoldre, és la temporada més golejadora de Vidal des de la 2016-17, quan era jugador del Bayern de Munic i també va anotar set gols.\nEls minuts que ha necessitat Braithwaite per estrenar-se com a golejador blaugrana. En el seu quart partit amb la samarreta blaugrana, el davanter s’ha estrenat com a golejador. Sumat als sis gols que va aconseguir com a jugador del Leganés, Braithwaite ja ha marcat set gols aquesta temporada a la Lliga. D’aquesta manera, s’ha convertit en el tercer danès que ha vist porta amb el Barça, juntament amb Michael Laudrup i Allan Simonsen.\nEls golejadors diferents del Barça durant aquesta temporada. Amb el gol de Braithwaite, s’afegeix un nou golejador blaugrana a la llista. En total, ja en són 16: Messi (25), Suárez i Griezmann (14), Vidal (7), Ansu Fati (5), Arthur (4), Lenglet (3), Busquets, Jordi Alba, De Jong i Carles Pérez (2), Piqué, Dembélé, Braithwaite, Sergi Roberto i Junior Firpo (1).\nEls dies que han passat des de l'últim partit de Suárez. El davanter uruguaià ha tornat a sentir-se jugador després de tornar a trepitjar un terreny de joc. L’última vegada que ho va fer va ser a la semifinal de la Supercopa d’Espanya contra l’Atlètic de Madrid el 9 de gener. Durant aquests més de cinc mesos, Suárez ha estat recuperant-se d’una operació al menisc extern del genoll dret.\nEls partits de Rakitic com a blaugrana. El migcampista croat ha arribat a aquesta xifra rodona contra el Mallorca. Al llarg de les seves sis temporades al Club, els 300 partits es reparteixen de la manera següent: 191 a la Lliga, 59 a la Champions League, 39 a la Copa del Rei, vuit a la Supercopa d’Espanya, dos al Mundial de Clubs i un a la Supercopa d’Europa.\nEls canvis que ha fet Quique Setién. Una de les novetats de la represa del futbol és la possibilitat de fer fins a cinc canvis. D’aquesta manera, l’entrenador del Barça ho ha aprofitat i ha fet entrar cinc jugadors: Rakitic, Suárez, Semedo, Arthur i Junior Firpo.\nEls gols de Messi a la Lliga. L'argentí es referma com a Pitxitxi de la competició amb 20 dianes i un total de 25 gols en totes les competicions. A més, tot i l'aturada de la competició, Messi continua demostrant el seu espectacular estat de forma: ha participat directament en 15 dels darrers 18 gols del Barça (set gols i vuit assistències).\nLes jornades del Barça com a líder. Amb la victòria contra el Mallorca, els de Quique Setién sumen 61 punts i ja acumulen 15 jornades al capdavant de la classificació de les 28 que s’han disputat.


Lloret estudiarà la creació d´una seu de la policia local al centre - Diari de Girona\nLloret estudiarà la creació d'una seu de la policia local al centre\nlloret de mar | r. a. 02.03.2016 | 00:00\nEl ple de Lloret de Mar va aprovar dilluns al vespre, per 19 vots a favor i dues abstencions (ICV-EUiA), la moció presentada pel Millor en la qual demanava que s'iniciés un estudi per a la creació i ubicació d'una oficina d'atenció policial al centre de la localitat, com a mínim durant la temporada turística, arran del recent trasllat als afores de la comissaria de la policia local. La moció va ser aprovada amb una esmena del PP en la qual es sol·licitava que, sempre i quan els informes tècnics i policials siguin favorables a aquesta iniciativa, es doti una partida pressupostària al 2017 per al seu desenvolupament.\nAquesta aprovació va deixar sense efecte l'esmena del grup municipal ICV-EUiA, inclosa en la moció inicial, en la qual demanaven que aquesta oficina sigui mixta: formada tant per policia local com per Mossos d'Esquadra. «Hi ha denúncies que poden atendre els Mossos d'Esquadra, alliberant -d'aquests tràmits- a la policia local, que poden patrullar pel carrer» va explicar el portaveu ecosocialista, Francisco Javier Rodríguez Pacios. Diversos grups municipals com el PP o ERC-Avancem van remarcar però, que aquesta combinació a Lloret, seria complicada. «Consultant aquesta possibilitat amb la policia local, ens van dir que seria molt dificultós poder compaginar la relació atenent la mateixa area, en aspectes com qui inicia diligències. Hi ha un conflicte d'interesos i no han funcionat en molts llocs» va dir el regidor del PP, Enric Martínez. «Perquè sigui mixta, hi ha d'haver voluntat de les dues parts i ens consta que no és així per part dels Mossos d'esquadra» va afegir l'edil d'ERC-Avancem, Jordi Orobitg.\nUn altre dels punts més discutits va ser la ubicació de la futura seu policial, ja que el Millor proposava que s'instal·les un mòdul o es llogues un local a la plaça Pere Torrent o «en qualsevol altre indret del centre». Tots els portaveus municipals van descartar l'opció del mòdul prefabricat perquè caldria habilitar-lo i això suposaria un cost addicional. «Els agents no poden estar a 30 graus en un mòdul, on caldria posar aire condicionat i lavabos i tot això són diners que surten dels pressupostos» va dir el portaveu de En Lloret sí, se Puede, Paulino Gracia, qui va proposar instal·lar-lo a la biblioteca. Així mateix, el PP va contemplar l'opció de posar-lo a l'antiga oficina de correus; ICV-EUiA, a l'oficina de les aigües; o C's, que comparteixi espai amb l'oficina de Turisme. Per la seva part, el PSC, qui va assenyalar que l'entrada de l'Ajuntament també seria una bona opció, va demanar que es promogui que l'autobús urbà arribi fins a la nova comissaria de la policia local.\nFinalment, l'alcalde Jaume Dulsat (CDC) va puntualitzar que la pròxima setmana es convocarà una Junta de Portaveus per veure si, tal com reclamava el Millor, la proposta és «viable» per aquest mateix any, o caldrà esperar al 2017. La resta de grups municipals van demanar que es discuteixin també altres punts com la ubicació, la temporalitat o si l'oficina ha de ser o no mixta.\nD'altra banda, l'equip de govern va anunciar ahir que s'ha acordat amb un propietari del barri de Fenals, el lloguer, durant un any, d'un terreny que servirà d'aparcament per a més de cent autocars. Aquest lloguer tindrà un cost anual de 12.000 euros i estaria vigent fins al 31 de desembre, data abans la qual, el govern local es va comprometre a trobar un lloc definitiu.\nPer aquest motiu, es va descartar la moció del Millor on es demanava un pàrquing d'autobusos al barri del Rieral.


El nou estadi del València CF tindrà un aforament de 60.000 persones\nLa data límit per a la construcció del nou estadi està fixada en 2021\n03/05/2018 - Tania López\nLA GRAN TEMPORADA DEL VALENCIA CF\nUn Valencia que trenca tots els récords\nEl Valencia tanca la primera volta tornant a la història\nEl nou estadi de futbol del València segueix avançant a passos lents. I és que des que es paralitzaren les obres l’any 2009, els somnis per construir un renovat estadi es van esfumar. No obstant això, ara sembla que el procés de reactivació torna a agafar forma, gràcies a la reunió tècnica que van mantenir ahir, en dependències municipals, els tècnics del València i els de l’Ajuntament. Una trobada que tenia com a objectiu continuar amb el procés de concessió de noves llicències, que són imprescindibles per a donar llum verda a la construcció del nou estadi del València CF.\nDesprés de sotmetre el projecte inicial a un redisseny, que es va presentar a la fi de 2017, el club es va veure en l’obligació de sol·licitar noves llicències, la qual cosa ha retardat encara el començament de les obres. Però, Com serà el nou estadi del València CF? Encara que, inicialment, la previsió era la construcció d’un estadi per a 75.000 persones, en el nou projecte, l’aforament es redueix a 60.000 espectadors, com a màxim. Així mateix, l’estadi s’utilitzarà també per a l’organització d’un altre tipus d’esdeveniments, i no solament partits de futbol.\nA més, una de les premisses principals en les quals es va treballar en el nou disseny era intentar recrear eixe ambient especial que es viu en el Mestalla, però en el nou estadi. D’aquesta manera, la qual cosa s’ha platejat ha sigut suprimir la pista d’atletisme que s’anava a construir per a, d’aquesta manera, acostar les graderies al terreny de joc, i que els equips puguen sentir més de prop la calor de la seua afició.\nEs preveu la construcció d’un espai comercial i un poliesportiu municipal\nNo obstant això, el futur estadi també implicarà una regeneració de l’entorn de l’avinguda Corts Valencianes. I és que es té present la construcció d’un espai comercial annex, així com un poliesportiu públic, que se situarà en la cantonada entre els carrers Amics del Corpus i Doctor Nicasio Benlloch. Actualment, el conveni signat entre el Consistori i el València CF marca el període per a realitzar tot aquest procés entre maig de 2018 i maig de 2021. Tres anys al davant per a saber si el nou estadi obri, per fi, les seues portes.


Diari d'un viatge a Oman i Dubai 2010 - Wadi Shab - Obert per Vacances\n11:00 Des de Ras Al-Haddad ens costa una mica, però finalment trobem la nova carretera de dos carrils a Muscat, molt similar a la que vam fer servir per anar a Nizwa. Gran part transcorre paral·lela al mar i es gaudeix d'unes vistes magnífiques.\nParem a Qalhat per comprar algunes cosetes per fer un picnic al wadi. És un dels pobles més petits on hem estat, els carrers són estrets, sense asfaltar i plen de cabres, això quan no s'ha de circular per la llera seca del wadi. Res a veure amb el seu gloriós passat. Qalhat, ciutat de la qual parlen Marco Polo i Ibn Battuta, va ser la segona ciutat del Regne d'Ormuz, i un important punt de parada a l'extensa xarxa de comerç de l'Oceà Índic. Tenia uns 240.000 metres quadrats de cases i botigues envoltades de muralles, però el 1.350 va patir greus danys a causa d'un fort terratrèmol i va entrar en decadència, deixant pas a Muscat com a nou centre de comerç.\nA les seves ruïnes es van trobar objectes de Pèrsia, la Xina i Europa, i va ser declarada Patrimoni Cultural de la Humanitat el juliol de 1.988. De l'antiga ciutat, situada a la riba oriental del wadi Hilmi, es conserven molt poques coses, la principal el Mausoleu de Bibi Maryam (que no som capaços de trobar).\nPróxima parada Tiwi, un bonic i tranquil poble de pescadors des de on accedir a Wadi Shab. Aparquem el cotxe al marge esquerre, i una barca ens creua a l'altra riba (200 baizes pp i trajecte) que és l'únic marge pel qual es pot caminar. El wadi està situat en un estret canó de tot just 150 metres d'amplada i uns dos quilòmetres de llarg. Gran part del camí transcorre sobre un falaj. Hi ha multitud de palmeres i petites piscines d'aigua cristallina, color verd maragda, envoltades d'espectaculars roques. Cada corba deixa entrar la llum de diferent manera, i el seu reflex a l'aigua i a les parets del canó fan del passeig una experiència memorable\nEs triga una hora en recorre a peu. En les zones de major dificultat s'ha posat una mica de ciment per facilitar el pas, que sense senyalitzar no sempre és fàcil de seguir, ja que moltes vegades transcorre entre marges de roques de diferents formes i mides. El wadi finalitza en un parell de piscines naturals aptes per nedar. La segona enllaça amb una cova a l'interior de la qual hi ha una bonica cascada. Sigueu conscients que no totes les piscines són per banyar-se, ja que l'aigua de font és part essencial dels recursos de les petites aldees que envolten el wadi, amagades entre palmerars i petites terrasses de cultiu.\nEn definitiva, encara que algunes parts van ser danyades per el cicló Gonu que el 2007 va arrasar Oman, és encara un dels wadis més enlluernadors del país. La quantitat de gent fent pícnic, banyant-se o passant el dia ho testifica. Visita obligada.


TOM FRANTZEN. DE VAARTKAPOEN | La Bellesa Blog Cultural TOM FRANTZEN. DE VAARTKAPOEN – La Bellesa Blog Cultural\nTOM FRANTZEN. DE VAARTKAPOEN\nL’escultura De Vaartkapoen, de Tom Frantzen.\nPrimer pla del personatge que fa caure el policia.\nL’artista belga Tom Frantzen dubtava entre dedicar-se a l’arquitectura o a l’escultura. Finalment va escollir l’escultura que va estudiar a l’Escola Nacional d’Arquitectura i Arts Visuals de La Cambre, a Brusel.les.\nAllí va aprendre a treballar sobre tot el bronze. Posteriorment va continuar la formació a Itàlia i quan va tornar a Bèlgica va construir la seva pròpia fosa de metall des d’on ha obtingut la matèria primera per les seves escultures.\nL’estil que té és absolutament personal. Amb to fantàstic i humorístic realitza peces molt dinàmiques que el que pretenen es precisament això: exposades en espais públics, volen ajudar a dinamitzar el lloc on son.\nEs per aquest motiu que es contractat sovint per juntes de districte i grups culturals perquè realitzi escultures a l’aire lliure i que tinguin relació amb el llegat cultural de Brusel.les.\nCom que Frantzen va néixer i es va educar en aquesta cuitat, no és estrany que apreciï el zwanze que és com s’anomena l’estil d’humor descarat típic de la capital belga que forma part de la cultura popular de la ciutat. Això ens ajuda a entendre el surrealisme i l’aparent absurditat d’algunes obres d’aquest escultor.\nSegons Frantzen, aquest tipus d’humor s’està extingint i ell tracta de recuperar-lo i mantenir-lo a base d’exposar-lo als carrers amb la seves imatges perquè així pugui ser observat, comprès i preservat per les noves generacions.\nAixi que amb aquest propòsit de que el zwanze estigui integrat en el carrers i en les ments de la gent, construeix escultures que s’aprofiten dels elements que es poden trobar en el mateixos carrers on s’instal.len: fanals, bústies de correus, clavegueres… que així passen automàticament a formar part de l’obra.\nUn bon exemple és l’escultura que veiem a l’encapçalament que podem trobar a la Plaça de Sainctelette, de Brusel.les, esclar.\nEl títol és De Vaartkapoen, el nom que es dóna popularment als nascuts a Molenbeek. L’expressió ve de “de vaart” que vol dir “el canal” i “kapoen” que vol dir “descarat”.\nEl que representa és un jove, el Vaartkapoen, el descarat del canal, que apareix d’una claveguera com si sortís d’una caixa de sorpreses fent caure un policia com una mena de simbologia de fer trontollar l’autoritat. A més, amb aquesta estàtua, Frantzen fa una referència implícita al dibuixant Hergé, el creador del personatge de Tintín, perquè Hergé, també belga, va compartir l’humor zwanze en el personatge d’un oficial de la policia al que li va canviar el número vint-i-dos pel quinze. Això era perquè hi ha un joc de paraules francès que diu: “vingt-deux, v’là les flics”, és a dir, “compte, aquí venen els polis”.\nCom si fos uns instantània presa al vol, veiem els dos peronatges simpàticament convertits en bronze, deixant la continuació de l’escena a la nostra imaginació. Es la manera en la que Frantzen vol compartir la broma amb tots els vianants que passen per la plaça.\nNo és només una forma d’humor, és també el reflex de la percepció que del món té aquest artista belga que per ell és com un circ en el que cal mostrar el caos de la vida originat per les contradiccions dels éssers humans. Ningú no podrà negar que és un estil ben ocurrent.\nAquí veiem a Tom Frantzen al costat de la seva escultura, comentant-la.\nEl seu web és: http://tomfrantzen.be/


Un miler de participants a la Mostra de Gegants i Bestiari de les Festes de la Serra – Radio Montblanc\nUn miler de participants a la Mostra de Gegants i Bestiari de les Festes de la Serra\nSerà el gran acte de cultura popular de les Festes organitzat pels Amics dels Gegants de Montblanc\nMontblanc acollirà el proper 4 de setembre, en el marc de les Festes de la Serra 2016, una Mostra de Gegants i Bestiari organitzada pels Amics dels Gegants de Montblanc. La trobada que cada any celebren per Sant Maties s’ha traslladat enguany al setembre amb motiu de les festes i serà encara més gran.\nLa mostra acollirà gegants i bestiari d’arreu de Catalunya i d’altres punts de l’Estat espanyol, i fins i tot d’altres països. En total hi participaran un miler de persones i des dels Amics dels Gegants s’ha fet una crida per aconseguir voluntaris que participin en la seva organització. L’associació, a més, vol celebrar d’aquesta manera que aquest 2016 es compleixen 10 anys de la celebració a Montblanc de la Trobada Gegantera de Catalunya. En aquest sentit, també participaran a la mostra els Gegants de Catalunya En Treball i Na Cultura, que l’any 2006 van ser a la vila. També volen commemorar els 35 anys de la Mulassa de Montblanc.\nLa trobada, que es farà el dia 4 de setembre, acollirà gegants i bestiari d’arreu. “Estem molt contents perquè per primera vegada vindran a Catalunya l’Associaçao Tradiçoes de Ponta Delgada, a les illes Açores”, ha explicat el responsable de l’entitat, Ivan Besora. D’aquesta manera, aquest grup torna la visita que els montblanquins els van fer l’any passat. També actuaran a Montblanc els Capitonis Durii de Zamora o la compañia de gigantes de Leganés. En total, uns 1.000 geganters de les 40 colles participants, més de 50 gegants, 20 bèsties i diverses formacions musicals de tot tipus.\nDels Països Catalans hi haurà, per exemple, gegants de ciutats com Sant Pol de Mar, Badalona i Capellades i bèsties com la cucafera de Tarragona, l’àliga de Girona o l’Indiot de Nulles. No hi faltaran i els Gegants i nanos de Montblanc i la banda de música Verge de la Serra de Montblanc.\n“Aquest serà l’acte de cultura popular més important de les Festes”, ha destacat el seu president, Toni Cartanyà. De fet, el seguici festiu i popular tindrà un gran protagonisme durant les Festes de la Serra. Destaca, per exemple, la Diada Castellera que es farà el dia 4 de setembre i que “esperem que s’hi pugui veure algun castell de 9, fa deu anys que no se’n veu cap a Montblanc”. També destaca l’actuació del seguici petit el dia 7 de setembre i les actuacions habituals del seguici del dia 8 i 9 de setembre.\nEl regidor de les festes, Oriol Pallissó, ha destacat també que durant les Festes de la Serra es presentarà la cucafera, un nou element del seguici festiu de Montblanc que s’estrenarà aquest setembre. El termini per presentar projectes al concurs ja ha finalitzat i el veredicte es coneixerà durant les festes.


És hora que les empreses Bitcoin retornin | CAT.DemocraziakmZero.org\nÉs hora que les empreses Bitcoin retornin\nEn l'atrafegat món de Bitcoin, el desenvolupament comercial està augmentant a un ritme increïble. És inspirador i encoratjador veure, però li falta alguna cosa.\nA mesura que més empreses a construir negoci a la part superior d'aquesta increïble tecnologia, gairebé cap d'ells estan donant l'esquena, o ajudar a desenvolupar la tecnologia de la base que sustenta bitcoin en si.\nEn aquest moment, estem en la segona etapa del desenvolupament de Bitcoin. La primera va ser la creació del protocol bàsic i la infraestructura tècnica que el dirigeix. Satoshi Nakamoto va lliurar els principis bàsics subjacents a Bitcoin, i després els desenvolupadors principals perfeccionar i els ajustos oportuns. En aquests moments, s'estan reescrivint grans franges de la mateixa, perquè sigui més robust i fiable.\nMentre treballen en això, estem veient nivells sense precedents de la innovació de les empreses que estan basant els serveis del protocol de Bitcoin. Estem veient tot, des de serveis bàsics de nòmina i pagament de factures, a través de les monedes de colors, plataformes crowdsale, i fins i tot serveis dissenyats perquè pugui signar documents directament en el bloc de la cadena.\nLa creació de serveis com aquests en la part superior del protocol i la xarxa és crucial per al desenvolupament d'un ecosistema saludable. Aquests serveis són el que farà que Bitcoin una part rellevant i de gran abast de l'economia. Ells augmenten la liquiditat i facilitat d'ús. Sense ells, seria poc més que un exercici intel·lectual.\nFer una pilota de la cadena de blocs\nAquestes empreses poden fomentar el concepte de moneda de xifrat, però no passa res gratis. Empreses de serveis moneda digital no són altruistes. Ells volen fer una pilota des del bloc de la cadena, i també ho fan els seus inversors. La comunitat Bitcoin és cada vegada més rics, com els models de negoci i oportunitats d'inversió comencen a madurar. Estat de recent informe de Bitcoin CoinDesk revela que el mercat Bitcoin va rebre $ 200 en la inversió de capital de risc en els 12 mesos a juny d'aquest any. Això es compara amb només $ 17,1 milions l'any anterior, el que significa que la inversió ha augmentat 12 vegades.\nEl nombre de noves empreses recolzades per capital de risc en l'espai Bitcoin es va situar en 48 al juny, enfront de només set l'any anterior. Clarament, les empreses i els inversors s'estan adonant del potencial d'aquesta tecnologia emocionant.\nÉs hora de donar volta?\nNo hi ha res dolent amb la lliure empresa, però ¿i l'equip de desenvolupadors que segueixen per refinar i perfeccionar aquest protocol? En la seva major part, els desenvolupadors del nucli estan fent això sense l'ajuda d'aquestes companyies, fins i tot, ja que utilitzen el protocol i el bloc de la cadena per al seu propi benefici. Només un parell d'aquests desenvolupadors se'ls paga pel que fan. La majoria d'ells ofereixen voluntàriament el seu temps lliure, mentre que el manteniment d'altres llocs de treball.\n¿No haurien aquestes empreses, amb els seus milions de dòlars combinats en el finançament, estar rebent més involucrats en el desenvolupament del protocol de la base? Si cada un d'ells va donar només unes poques hores a la setmana de la valuosa experiència dels seus promotors, el projecte de codi obert que es troba al cor de l'èxit de la xarxa seria molt millor per a ell. Els pagaments processador BitPay és un dels pocs que assumeix aquest repte, l'ocupació d'un desenvolupador del nucli en el seu equip.\nEl problema és que donant l'esquena al desenvolupament bàsic d'aquesta manera no crea valor econòmic directe per a les empreses, mentre que acumular recursos per al desenvolupament en les seves pròpies aplicacions ho fa. És una variant de la tragèdia dels comuns: si tothom se centra en els seus propis interessos, llavors la comunitat pateix en última instància.\nActualment, això pot no semblar un gran problema. És clar, els desenvolupadors del nucli de tant en tant es queixen, tot i que el protocol és prou resistent com per suportar el sector de serveis bitcoin en creixement, per ara. No obstant això, ja hi ha preocupació que el desenvolupament de Bitcoin nucli està desaccelerant, a causa d'un coll d'ampolla de recursos.\nQuin tipus d'ajuda es necessita?\nNo estem parlant necessàriament de noves característiques aquí. Els desenvolupadors del protocol central han estat tradicionalment conservadora, disposats a fer massa canvis dràstics en el protocol de Bitcoin, i els membres principals de l'equip de comptar CoinDesk que serien feliços en alguns casos per als desenvolupaments comercials de saltar-se els projectes que tradicionalment eren manejats pel equip central. Així que potser alguns serveis és millor deixar a altres, que se sumaran com una capa per sobre del protocol.\nAquelles empreses que ajuden amb el desenvolupament de Bitcoin han d'oferir el tipus d'ajuda. Només cal llançar en el desenvolupament d'una nova funció i després la deserció no és suficient, ja que això només crea una base característica més gran dels membres de més llarg termini l'equip de desenvolupament per donar suport. Una nova característica valent, tou no és només per Nadal.\nEl que es necessita és un compromís a llarg termini de les companyies de serveis Bitcoin com una comunitat, per ajudar amb les tasques mundanes, difícils que s'enfronten els desenvolupadors de protocol Bitcoin: proves de programari i manteniment de les característiques existents. Això no pot ser el treball més atractiu, i pot ser que no sigui amb fins de generació, però és bo per al protocol, i per tant per a la comunitat.\nAixò és el que ha de succeir, en un món ideal, on brutes, les consideracions del món real, com ara les limitacions de personal i peticions urgents dels clients no es posen en el camí. La pregunta és, el creixent nombre d'empreses moneda digital ben finançats tenen el sentit de la responsabilitat per intensificar?\nEls toros prenen respiració? Bitcoin es retarda mentre el preu lluita per incomplir $ 6,000\nCombo nou de Bitcoin Cash: esgotament de toro amb limitada avaria?\nCEO dOverstock lliura la keynote a 1.000 + assistents a Bitcoin2014


Va de castellers!!! Ànims Castellers de Berga – Blocdepares\nVa de castellers!!! Ànims Castellers de Berga\nEls beneficis psicològics derivats del fet de jugar!!!!!\nAvui us proposem un petit homenatge a totes les persones que estan fent possible que a Berga i comarca hi hagi present una colla castellera: els Castellers de Berga!!!!\nTot i no ser terra de castellers som coneixedors de l’esforç que requereix formar una colla i també sabem de primera mà la unió que impera en aquest grup emergent de persones plenament dedicades a fer escola, a crear un sentiment de poble i de comarca per una part de la Cultura Popular que fins ara ens havia quedat molt lluny!!!!\nTenint en compte que valors com l’esforç, la persistència, el seny, la rauxa, l’amistat, el treball en equip, la humilitat estan presents en cada castell construït, des del bloc fem doncs aquesta resenya a una colla castellera a qui donem tot el nostre suport i a qui encoratgem a que creixi i com diuen ells mateixos “això només pot anar amunt”.\nAixí doncs us convidem a que visiteu el seu bloc i que us informeu de les properes sortides i fins i tot us interesseu per si voleu formar-ne part!!!!! De ben segur que pot esdevenir un gran aprenentatge per qualsevol persona!!!\nEl seu bloc: http://castellersdeberga.blogspot.com.es/\nCom a prova de la seva tenacitat us presentem el vídeo que podeu trobar al seu bloc del seu primer castell de 6 !!!! Moltes felicitats\nFinalment i si voleu una miqueta més d’emocions, us convidem a veure un petit resum d’Anxaneta, el documental dedicat al món casteller i que val la pena!!!!!\nVisca els Castellers de Berga i la Cultura Popular!!!


Hi ha quelcom que hem de fer saber sobre el "quelcom" - CATDAVANT - Cultura\n28 de febrer de 2021 | Cultura | 1 comment\nUn dels castellanismes més emprats per la gent és el mot “algo”. He arribat a veure gent que se sorprenia enormement quan els deia que “algo” és un castellanisme. Però avui no parlaré d'”algo”, sinó del mot que hom fa servir quan vol evitar el castellanisme: el mot “quelcom”.\nMolta gent fa servir el mot “quelcom” com si fos un equivalent total d'”algo” però, en realitat, no ho és. “Quelcom” es fa servir en frases afirmatives (ex: “et vull dir quelcom”) però no en frases interrogatives o condicionals (la frase “m’has de dir quelcom?” és incorrecte). En les frases interrogatives o en les condicionals el substitut d'”algo” (i de “quelcom”) és l’adverbi “res” (ex: “m’has de dir res?” “hi puc fer res?” “si en saps res, digues-m’ho”). Per tant, tinguem això present quan fem servir el “quelcom”.\nLlegeix articles amb temes relacionats: castellanisme, quelcom\nJordi Conesa\ton 4 de març de 2021 at 10:36\nVal. Una altra cosa és l’ús compulsiu del pronom feble “hi”. “Me n’hi vaig” és correcto però “Els hi diré” no.


Una campanya de neteja recull 36 quilos de brossa de la platja de Canyelles - Diari de Girona\nUna campanya de neteja recull 36 quilos de brossa de la platja de Canyelles\nEls voluntaris van retirar plàstics, vidres i ferros del litoral de Llançà en la clausura de la Setmana de la Natura\nUna campanya de neteja recull 36 quilos de brossa de la platja de Canyelles Diari de Girona\nUn taller de neteja de platges de l'Ajuntament de Llançà va recollir diumenge 36 quilos de residus de la platja de Canyelles i els seus entorns. L'activitat es va celebrar amb motiu de la finalització de la Setmana de la Natura i es va poder retirar del litoral tot tipus d'objectes contaminants, entre els quals plàstics, vidres, ferros i porexpan.\nL'activitat va començar amb una xerrada informativa a càrrec dels guies de la cooperativa de projectes geoambientals Gisfera per donar als assistents les pautes per preservar les platges. La xerrada es va realitzar en dos grups de treball i, posteriorment, es va procedir a netejar la platja de Canyelles i els entorns per unitats familiars. La neteja va ser dirigida per l'associació llançanenca Platges Netes, que programa durant tot l'any una neteja de platges mensual al municipi de Llançà. La propera activitat organitzada per l'associació serà el proper diumenge 20 de setembre


Sagales - ES POSA EN MARXA UN NOU SERVEI PER UNIR EL MARESME AMB ELS EQUIPAMENTS SOCIOSANITARIS DE BADALONA\nES POSA EN MARXA UN NOU SERVEI PER UNIR EL MARESME AMB ELS EQUIPAMENTS SOCIOSANITARIS DE BADALONA\nA partir del 14 de juny, El Masnou, Alella i Teià comptaran amb un nou servei de transport públic per carretera que permetrà la connexió directa amb l’Hospital Germans Trias i Pujol (Can Ruti) i altres equipaments sociosanitaris ubicats a Badalona. El nou servei correspon a la línia 849 i es podria definir com a “bus sanitari” perquè la línia també farà parades a l’Institut Guttman, al centre de disminuïts psíquics Can Ruti i al CAP del Dr. Robert-President Companys.\nEl servei funcionarà de dilluns a divendres feiners i farà un total de 7 expedicions per sentit, 14 en total. Es calcula que, de mitjana, les expedicions completin el recorregut en 45 minuts, connectant de forma àgil i directa els serveis sociosanitaris badalonins amb els tres municipis del Baix Maresme. L’horari estableix que el primer bus sortirà de Teià a les 7 del matí i, després de fer parades a El Masnou i Alella, es dirigirà directament a la zona de Can Ruti. La darrera sortida serà a les 15.45h des del centre de Badalona (parada Germà Juli-Prim). Pots consultar els horaris de la línia aquí.\nA El Masnou, el nou servei, farà parada a l’avinguda de Joan XXIII, prop de la cantonada amb el carrer del Berguedà. Aquesta parada permet fer transbord amb les línies 808 (Barcelona-Alella-El Masnou-Teià) i C19 (Servei Urbà de El Masnou). Les expedicions de tornada no faran el mateix recorregut que les anades, perquè des del centre de Badalona es dirigiran directament cap a Alella, El Masnou i Teià, sense tornar a passar per la zona de Can Ruti. És a dir, els usuaris que vulguin tornar des de l’Hospital Germans Trias Fargas, per exemple, cap a El Masnou, Alella i Teià, hauran d’agafar l’autobús en direcció a la parada del carrer del Germà Juli, situada molt a prop de l’Hospital Municipal de Badalona, i que permet enllaçar amb diverses línies d’autobús.\nAquesta nova línia dóna resposta a una històrica demanda de la ciutadania dels tres municipis: disposar d’una connexió directa en transport públic amb el seu hospital de referència, el de Can Ruti. A més, una altra de les millores aconseguides pels tres municipis ha estat l’augment de freqüències de la línia 808, vigent des del març de l’any passat, que els connecta amb el centre de Barcelona de forma directa i per l’autopista.\nLínies regulars 96\nTransport a demanda 10


Sitges promou l’ocupació amb un cicle d’entrevistes exprés\nProfessionals i empreses es veuran les cares en tres sessions d’entrevistes orientades als sectors de la Hostaleria i Turisme; a la Formació i el temps de lleure, i als serveis a les persones, empreses i comerç. Les sessions es faran al mes d’abril, maig i octubre.\nTrobar el millor candidat per a una oferta de feina amb uns requisits concrets i obtenir la feina segons el perfil determinat. Aquest és l’objectiu del nou cicle d’entrevistes exprés que les regidories d’Ocupació i Promoció Econòmica han programat per a finals del mes d’abril, maig i octubre. Es tracta d’una modalitat de selecció de personal que es fa amb una entrevista curta on es posen en contacte les persones que busquen feina i seleccionadors de personal.\nL’objectiu és proporcionar a les empreses diversos perfils professionals com a possibles candidats per a les seves vacants en un espai de temps curt. La metodologia que se seguirà és que empreses i persones participants disposaran de cinc minuts per entrevistar-se. Durant els tres primers minuts els aspirants al lloc de feina exposaran la seva candidatura i en els darrers dos minuts, les empreses podran fer les preguntes que considerin.\nEl regidor d’Ocupació, Eduard Carrillo, explica que “amb les jornades pretenem fomentar l’ocupació i facilitar la tasca de recerca de feina a persona en situació d’atur”. La regidora de Promoció Econòmica, Aurora Carbonell, subratlla que amb aquesta metodologia “aportem un benefici per a les empreses del territori, ja que estalvien temps en la gestió de la selecció de personal perquè en el temps que triguen en llegir un currículum aconsegueixen informació que un paper no ofereix, com detectar les competències individuals de cadascú, que no es veuen amb un paper escrit”.\nLes empreses interessades en participar cal que s’inscriguin al CIES Nivell 10, informant sobre els llocs de treball que desitgen cobrir i explicant els requisits imprescindibles que han de complir les persones candidates. Pel que fa als candidats, el cicle d’entrevistes els facilita la possibilitat de donar-se a conèixer entre les empreses. Les persones interessades en aquest procés, s’han d’inscriure al CIES Nivell 10, posteriorment rebran assessorament individual i es duran a terme accions grupals d’informació i preparació per afrontar amb el màxim d’èxit possible les entrevistes exprés.\nLes entrevistes professionals exprés formen part del programa Sitges, cara a cara del Centre d’Iniciatives Econòmiques Nivell 10. El programa, es porta a terme amb el suport de l’ADEG i el Gremi d’Hostaleria de Sitges, i s’adreça a persones en situació de recerca de feina i a empreses de la comarca del Garraf, alt i baix Penedès.\nEs realitzaran tres jornades sectorials\n26 d’Abril de 2016 a l’Edifici Miramar\nAdreçat a empreses que ofereixen serveis d’allotjament, serveis de menjar i begudes, agències de viatges, operadors turístics i altres serveis de reserves; i així com activitats que s’hi relacionen.\nFormació i el temps de lleure\n26 de Maig 2016 a l’Edifici Miramar\nEmpreses objecte: Empreses que ofereixen formació reglada i no reglada, empreses que ofereixen activitats de lleure i empreses que ofereixen activitats culturals i de l’experiència.\nFamílies professionals objecte: Professorat, docència i educació; oci, cultura, lleure i activitats esportives.\nServeis a les persones, a les empreses i comerç\n7 d’octubre 2016 a l’Edifici Miramar\nEmpreses objecte: Empreses que ofereixen serveis de comerç o serveis afins al sector com empreses que presten serveis d’emmagatzematge, transport i activitats postals i de correus.\nFamílies professionals objecte: Comerç, venda i agents comercials, reposadors, càrrega i descàrrega, operadors de vehicles i maquinària, correus i telegrafia, transport de mercaderies, recepció i atenció al públic.\n• Serveis a les empreses\nEmpreses objecte: Empreses que ofereixen activitats financeres i d’assegurances, activitats immobiliàries, activitats de comunicació, activitats professionals, científiques i tècniques, activitats administratives i serveis auxiliars de neteja, seguretat i consergeria.\nFamílies professionals objecte: Totes les que es deriven del desenvolupament de les activitats anteriorment esmentades.\n• Serveis a les persones:\nEmpreses objecte: Empreses que ofereixen activitats sanitàries i de serveis socials.\nFamílies professionals objecte: Ciències de la salut, humanitats i ciències socials, serveis personals a domicili.


Darias manté l'objectiu de tenir vacunats 33 milions d'espanyols a l'agost\nministres de Defensa, Margarita Robles, Sanitat, Carolina Darias\nLes ministres de Defensa, Margarita Robles, i de Sanitat, Carolina Darias, en la seva visita aquest dijous a la base aèria de Getafe.\nEl Consell Interterritorial de Salut va decidir dimecres paralitzar la vacunació d'AstraZeneca a menors de 60 anys\nActualitzada 08/04/2021 a les 11:51\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias, ha dit aquest dijous que es manté l'objectiu de tenir vacunats 33 milions d'espanyols a finals d'agost després de l'acord del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut de paralitzar la vacunació d'AstraZeneca a menors de 60 anys.\nCarolina Darias ha realitzat aquestes manifestacions als periodistes després de visitar juntament amb la ministra de Defensa, Margarita Robles, la base aèria de Getafe (Madrid) per agrair la participació de les Forces Armades en el transport de vacunes des de la península fins a Canàries, Balears, Ceuta i Melilla.\nHa estat preguntada per la decisió adoptada aquest dimecres al Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut de paralitzar la vacunació amb AstraZeneca als menors de 60 anys, deixant en l'aire el que ocorrerà amb els que ja han rebut una dosi amb aquesta vacuna, per als quals es barallen dues opcions: no completar la pauta o rebre un altre sèrum.\nCarolina Darias ha comentat que «és una decisió encertada i en línia amb els principals països del nostre entorn europeu com França, Alemanya, Bèlgica, països nòrdics i Itàlia».\nHa aclarit que «es tracta de maximitzar els beneficis de la vacuna i reorientar-la a aquells grups en els quals per les seves característiques s'obtingui la màxima seguretat i protecció».\n«En relació a la segona dosi, tranquil·litat, tenim temps perquè fins a principis de maig no es produirà l'interval entre la primera i la segona i estem treballant i valorant diverses possibilitats», ha assenyalat la titular de Sanitat.\nSobre aquest tema ha explicat que una de les opcions és «que la pròpia fitxa tècnica de la vacuna estableixi que una sola dosi té una eficàcia del 70 per cent».\n«Una altra és que com que la decisió és no vacunar a menors de 60 anys seria la possibilitat -si ho avalen els estudis científics- de poder administrar una segona vacuna d'una altra mena de plataforma», ha afegit.\nPer tant ha assenyalat que es tracta de «una nova actualització arran del dictamen de l'Agència Europea del Medicament» sobre AstraZeneca.\nDarias ha destacat que «la setmana vinent tindrem més persones amb pauta completa vacunada que nombre de persones de contagi notificat».\n«La primera setmana de maig seran cinc milions els espanyols vacunats, la primera setmana de juny seran deu, la segona quinzena de juny seran quinze i la segona quinzena de juliol seran vint-i-cinc fins a arribar a final d'agost amb aquests 33 milions d'espanyols vacunats», ha recalcat.\nI ha assegurat que «qualsevol ciutadà d'aquest país que vulgui vacunar-se comptarà amb la vacunació».\nHa mantingut que s'està complint el full de ruta d'«una estratègia planificada i compartida amb la Unió Europea i amb les comunitats autònomes, i que té un ritme de vacunació que es va accelerant més».\nLa ministra ha destacat la fortalesa del sistema nacional de salut i ha posat com a exemple la passada campanya de la grip en la qual en vuit setmanes «es va aconseguir vacunar a catorze milions d'espanyols».\nComenta el contingut : Darias manté l'objectiu de tenir vacunats 33 milions d'espanyols a l'agost


de maig 2022 - El BuscaRacons\nVia directe de pujada al coll de Jou per l'antic Camí Ral i des d'allà caminar per la carena de la serra del Moixeró, gaudint de les grans vistes, dels frondosos boscos i de diferents cims fins a la collada de Comafloriu. El retorn al punt de sortida passa pel refugi de Rebost i davalla, entre pistes i camins, per magnífics boscos de pi i faig. Recorregut molt ben senyalitzat, utilitzant dos sendes: La Cavall dels Vents i el PR C-126.\nEtiquetes de l'entrada: 100 Cims, Cadí-Moixeró, Cims +2500, Mitja Muntanya, senderisme\nSenderisme des de la plana fins el punt més alt de la serra de Bellmunt, recorrent-la d'oest a est. Aquesta serra és la que tanca la plana de Vic pel nord, havent un fort contrast de vegetació entre la cara nord i la sud. Per a l'accés a la carena hi ha forts pendents, un cop dalt, un estret camí va resseguint-la, entre alzinars i fagedes. Recorregut per gaudir de l'entorn i les vistes.\nEtiquetes de l'entrada: 100 Cims, Bisaura-Bellmunt-Puigsacalm, Cims +1000, senderisme\nLa Tosa d'Alp (2536) - Des de L'Hospitalet de Roca...\nSerra de Bellmunt: Bellmunt (1248) - Puig Serragre...


Artur Mas: «El procés és viu, vigorós i possiblement victoriós»\n15 desembre 2018 00:45\nT.M. | 11 gener 2017\nArtur Mas, el que va ser el 129è president de la Generalitat de Catalunya, ha estat a Palma, convidat per l'Obra Cultural Balear, per pronunciar una conferència titulada 'L'estat del procés'.\nL'acte estava convocat a les 20:00 hores al Centre de Cultura de Sa Nostra. A les 19:30 ja estava cobert tot l'aforament. A les 19:59 començava la presentació de Jaume Mateu, president de l'OCB.\nA continuació un Artur Mas relaxat, irònic, contundent, clar i postautonòmic, encetava la seva exposició.\nVa fer un repàs als fets succeïts durant aquest darrer any en que no ha estat president.\nComençà explicant que el «Procés és jove» i ho justificà: «el catalanisme des de la seva creació fins fa quatre anys, és a dir, durant més de cent anys no havia apostat mai per la creació d'un estat català». Mas va fer un repàs esquemàtic a la història del catalanisme: 1914, la Mancomunitat, ERC durant la segona república espanyola acaba fent l'Estatut de Núria... Tarradellas passa per Madrid i pacta l'autonomia abans del 'Ja soc aquí'.. L'Estatut de Sau el 1979, Jordi Pujol: 23 anys desenvolupant l'Estatut de Sau i El 2010, quan CiU liderada per ell mateix, «No portava l'Estat català al programa».\nContinua el relat: «fa quatre anys l'independentisme representava el 20 per cent, ara més d'un 48%».\nI despres del relat històric, el balanç. L'estat del procés: «el procés està viiu, vigorós i probablement, això no ho podem saber encara, serà victoriós» entre d'altres coses perquè com recorda «tenim majoria absoluta aconseguida a les urnes».\nSembla que gestiona amb esportivitat el seu pas per la 'paperera de la Història', encara que no estalvia qualque pua a la CUP, «en contra dels pactes subscrits, l'any passat no es va aprovar el pressupost». Però malgrat això, és optimista: «Hi ha un pla que s'està duent a terme i tendrà concrecions en els propers mesos», és conscient que Catalunya fa «una jugada dalt risc que pot sortir be o no» però «Si s'arriba a fer el referèndum, serà un èxiit» i afegeix «Després, el resultat es incert, darrerament hem vist molts de casos de referèndums perduts per qui els havia convocat».\n«La victòria es fer-lo», conclou.\nLa segona part de la conferència de Mas va estar dedicada a allò que ha de passar aquest 2017.\nLa primera i ben propera cosa que ha de passar: el 6 de febrer es faran els «judicis polítics» contra líders polítics sobiranistes «per les nostres idees». Mas entès que els judicis són un avís per atemorir els líders sobiranistes. «es tracta de judicis polítics» i aporta proves per reforçar l'afirmació: «els nou fiscals catalans varen signar un informe on es mantenia que no hi havia cap indici de delicte en les actuacions per convocar la consulta del 9-N». Conclusió: «Avui es segueix perseguint persones per les seves idees».\nSegüent cosa que hauria de passar: que la CUP aprovi els pressuposts. A partir d'aquí, s'aprovaran les lleis de transitorietat jurídica. Caldrà veure com reacciona l'Estat espanyol... i la convocatòria del referèndum (que té el suport d'un 80% de la ciutadania del Principat). La intenció no és només fer una consulta amb legitimitat internacional, sinó que, a més a més, sigui vinculant per prendre decisions.\nI tot això per què? Per a què? Idò per a augmentar el benestar de la ciutadania. Per fer de Catalunya, «la Dinamarca de la Mediterrània».\nTens rao EVA, lo que has de fe es no tornar per aqui, que aixo no esta a sa eva alcada. Au, ves amb es teus i estaras contenta tu i ho estarem noltros. win-win.\nVeig que es nivell des gonelles es lo que es... Es clar, si en tenguessin dos dits no serien gonelles :-)\nAu reis, dedicau-vos a mirar sa teleserie que es que se preocupen per lo vostro vos treuran des poll com sempre. Inventant sa vostra historia i es vostros origens per fer-los coincidir amb es qui ara te es poder (per ara Madrid) no vos ajudara gaire es mesos que venen, que tot se capgirara bastant. Aixi que reconeixeu que no en teniu ni idea, que es tema no vos interessa, i que de totes maneres fareu lo que vos posi mes aprop des qui te es poder. I quan a Catalunya els hi vagi be i s'Espanya que quedi estigui en fallida, ido sereu d'origens catala mes que es altres. Ja heu girat camisa per se espanyols, ho deixareu de ser quan convengui.\nPer I no sóc en Josep Miquel, fa dervers d'un any\nVeis pet l'escrit d'aquest tal M.R. com els gonelles són vulgars, barroers, gens interessants i sense res per oferir que no sigui violència i amenaces?\nL'unic que aconsegueixen és destrossar aquest diari, però també aclareixen les dubtes a molta gent.que tenia dubtesvde per cap on partir.\nPer Continueu, que va molt bé, fa dervers d'un any\nCom més violau el nostre espai amb els vostres desagradable escrits i faltant-nos el respecte insultant-nos, calumniant-nos, amenaçant-nos, mentint, falsificant la Història, esquarterant la Llengua i damés malifetes, pròpies de gent sense principis ni urbanitat, més gent es desperta i es passa, ja no just al costat dels nacionalistes que lluiten per defensar lo nostro, sinó al costat independentista per fer-se enfora d'aquests grups vandàlics que conformen la Extrema dreta ultra-espanyolista.\nQuin atractiu pensau que podeu oferir a la gent educada, seriosa i honrada, quan miren el que fan quatre anormals que dediquen una jornada que hauria de ser laboral, a molestar els damés i que, segurament cobren per això una doblers que, d'una partida o d'altra, són els doblers que els han pres a ells?\nNomés els quatre neo-nazis, penjats i borratxos, que ténen per hobby pegar-se i formar aldarulls, són els que hibpoden veure algún alicient. La resta, com més vos coneix, més enfora es fa de voltros, tant si és d'aquí com si va d'un altre lloc d' Espanya i del món.\nI esper que la senyora Consellera de Cultura, per tregui la subvenció a aquest diari que no es fa respectar i consent aquestes brutors i aquestes humil.luavions.\nContinueu mostrant les potes, fatxes de merda, com més dels, pitjor\nSon realment estupids els gonelles? jo diria que si, posen comentaris desde s'ignorancia,. amb sort el mes llest no passa de escola secundaria, i ho fan utulitzant nicks diferents pero posant el texte del comentari ben igual, es que pobrets als seus anys es cansan i lo de copiar i aferrar els hi va molt be, es possible i tot que es creguin ells mateixos que son tres persones o quatre, segons els nicks que utilitzin. I per acabar d'arreglar s'assumpte ara resulta que es voltor negre s'ha travestit en un foner vermell, que també es conegut per fon€r a altres comentaris jajajaja. Ja ho val ¿travestis entre el gonellum, a la edat de quasi tots?, si es així no son tant carcas com pareixen. jajajajajaja\nEs divertida n'Aina aquesta, en que segurament fa aquests dois perque no te altres diversions.Si vol li don aventatge de 100 a 1 a que jo que som catalanista no som cap porc i si ho som ella hem guanya segur, i lo mateix en lo de traidor i renegat i fascisdta i si vol provar amb lo d'ignorant que ho digui. Mem si te pitera, i ho dic per lo d'apostar no per l'atribut físic en que vegent com funcionen els gonellistes també deu tenir els atributs ben caiguts. Aixó si suposo, perque hem vaig divertir molt estant just darrera ells que deu esser sa doneta que estava devora el gonella disident, tots cridaven som mallorquins no catalans, que va esser disc unic de la seva trabucada i de cop i volta comença a cridar som espanyols, som espanyols, en que quedan gonelletes, qui està mes trabucat el que cridava som espanyols o el coro d'ursaulines que cridaven som mallorquins,. Ni voltros mateixos sabeu qui sou, i clar davora el personatje i havia una dona, ben major igual que ell, devia ser n'Aina? que pobreta estava ben orgullosa amb un simulacre de bandera esopanyola, i dic simulacre perque ja s'ha de tenir coratge i nul sentit del ridicul per treure una bandera amb ses franjes vermelles i la groga enmig pero amb un dibuix de les illes balears de color verd. Clar que els i es igual un bou unes illes o qualsevol tipus d'inscripció, a quina mes ridícula. Al manco a ses estelades no vaig veure cap akelarre d'aquests a les seves banderes. Jajajajajaja\nPer IIII, fa dervers d'un any\nI TANT QUE ÉS VIU I BEN VIU\nEs com es referendum monarquia-republica que no se va fer perque sabien que el perdrien. Ara no deixen fer es referendum perque saben que Catalunya triara partir, aixi de clar. Lo mes divertit es que pes fet de prohibir es referendum fan que molts d'indecisos tornin independentistes. Aixi com tots es balearics moderats que llegeixen lo que sa representacio d'Espanya escriu en aquests forums en castellano. Gracies trollets, manteniu sa imatge d'Espanya ben clara !!\nEs balearistes ni tans sols existiu com a colectiu. No inventeu coses. I aixo de venir aqui a xerrar en nom d'un colectiu (tot i que no existeix), fa molt fatxa.\nBen aviat haureu de triar entre Espanya sense Catalunya i en fallida tecnica o partir. Per aixo ara rabiau, sera molt dur haver de canviar de discurs, i de bandol, d'aqui a un anyet.


Ràdio Valira | Aquesta és la raó per la qual el primer ministre japonès Shinzo Abe se sent ofès per Israel\n13 de Maig de 2018 /a curioses /per Informatius Ràdio Valira\nShinzo Abe va sopar a la residència oficial del seu homòleg israelià, Benhamin Netanyahu, en la seva visita oficial al país israelià.\nEl que en principi havia de ser un sopar oficial com una altra qualsevol entre el primer ministre japonès, Shinzo Abe, i el seu homòleg israelià Benhamin Netanyahu ha acabat amb polèmica. I tot per uns bombons que han estat servits dins d’una sabata.\nAparentment pot ser un detall com un altre qualsevol, però no és el cas. I és que en certes cultures com la japonesa col·locar els peus o les sabates sobre la taula es considera una falta de respecte molt greu. Per això es descalcen en entrar a casa o en llocs públics.\nSegons informa ‘The Washington Post’, un diplomàtic ha assegurat al diari israelià ‘Yediot Aharonot’ que la decisió del xef és “estúpida i insensata” i va realitzar una comparació per entendre el per què del cabreig del primer ministre nipó: “És com servir un jueu uns xocolates en un plat amb cap de porc “\nEls treballs per al muntatge de ‘Diva’ del Cirque du Soleil arrenquen... La tercera edició de la cursa Belluga’t per una vida més saludable espera...


La NO independència… és dependència! (46) | La Garriga Digital\nCompleix el govern espanyol els seus compromisos? Fa més de 10 anys que una importantíssima empresa va fer una inversió per convertir el port de Barcelona en el més important del Mediterrani. Això exigia la connexió d’aquest amb la xarxa europea. Però els governs espanyols no han complert. Després van dir que a l’estiu del 2013. I tampoc. Ara diuen que començaran? Per què aquesta demora quan s’inverteix en l’AVE que mai serà rendible…? Aquest retard perjudica moltíssim tota l’economia espanyola! Preval el que es va dir d’Endesa: “abans alemanya que catalana”. Sap el lector català a qui paga ara l’electricitat? Als italians! Això és “fer Espanya”? O qualsevol cosa abans que afavorir als catalans?\nA qui representa el PPC? La presidenta del PPC diu que l’ANC no representa a ningú. Exigeix al president Mas desmarcar-se d’aquesta entitat ciutadana. L’Assemblea reuneix gairebé dos milions de ciutadans en manifestació… i no representa a ningú? A quants reuneixen els partits “dependents”? Si es parla de la representació parlamentària, quants parlamentaris sumen els partits pro-consulta i a quants el PPC, PSC i C’s junts? Quin sentit de la democràcia té el PPC? Com s’anomena quan la minoria vol imposar-se a la majoria? Dictadura! Què pensen i faran els catalans que militen o voten partits dependents? La seva fidelitat ideològica els farà renunciar al seu sentit democràtic, a la seva dignitat per mantenir la seva identitat, valors, llengua, recursos…?\nIntenta Espanya diluir l’independentisme en la “via basca”? El president d’Euskadi proposa que Espanya sigui una confederació. Això agrada a Espanya perquè elimina l’opció independentista. Són creïbles…? Alternativa A: accepta la consulta i proposa votar SÍ a la 1ª pregunta i NO a la segona. Això obre la via a una confederació. B: Es vota SÍ a la 2ª i Catalunya es fa independent però, immediatament, Espanya ofereix un tipus de confederació que optimitzi les relacions i doni resposta a la demanda de la majoria de la societat catalana. Per a federar-se primer cal ser independent. Per què no ho proposen així? Seria el més coherent i possibilista, demostraria visió estratègica, d’Estat… Però existeix coherència, possibilisme, visió de futur en els partits espanyols i els qui els recolzen? O miren només com retenir i defensar “el seu” passat?\nNecessita Catalunya partits de dretes o socialistes però que siguin catalans? Sens dubte! Però partits que siguin, se sentin, defensin, representin, als habitants de Catalunya, no als espanyols a costa dels catalans. Pregunta oportuna: defensen els diputats del PPC o PSC als seus votants amb la mateixa exigència i fermesa, amb els mateixos resultats, que els seus col·legues de les autonomies espanyoles? Els fets diuen que no. Realment, a qui beneficia i a qui castiga l’actuació dels partits “dependents” (unionistes)? Poden demostrar que defensen més i millor als seus votants? No sembla que sigui la realitat. Què pensen i senten els catalans que militen o voten partits que neguen la consulta i voten en contra dels interessos de la majoria de ciutadans de Catalunya, contra la identitat, llengua, valors, cultura catalana i el benestar de les famílies catalanes?\nArticle anteriorSetmana estable amb sol i calor a migdia\nArticle següentActivitats per a celebrar la Diada de Sant Jordi 2014


Interiors de bars i restaurants seguiran tancats dues setmanes més a Mallorca • Som Pollença\nInici/Municipi/Economia/Interiors de bars i restaurants seguiran tancats dues setmanes més a Mallorca\nEl Govern aixeca el tancament perimetral a Balears decretat durant el període de Setmana Santa\n1 888 Un minut llegit\nEls interiors de bars i restaurants seguiran tancats dues setmanes més a Mallorca a l’espera de l’evolució dels contagis de la COVID-19 després de Setmana Santa. Així ho ha anunciat aquest dimecres el portaveu del Govern i conseller de Model Econòmic, Turisme i Treball, Iago Negueruela, que ha avançat també que el Govern prorroga, a partir d’aquest dilluns, les mesures que ja estaven aprovades abans que entressin en vigor les acordades per al període extraordinari de Setmana Santa.\nA més, el Govern aixecarà el tancament perimetral a Balears acordat com la resta de comunitats per al període de Setmana Santa. La principal novetat, segons Negueruela, és que es permetran reunions en espais privats de sis persones de fins a dos nuclis de convivència. Per illes, Mallorca seguirà en nivell 2 d’alerta sanitària i Eivissa passa al mateix nivell per l’evolució de la pandèmia. Menorca i Formentera, en canvi, continuaran en nivell 1.\nEl Consell de Govern extraordinari que tendrà lloc aquest divendres 9 d’abril revisarà els nivells d’alerta sanitària corresponents a cadascuna de les illes i a partir de dilluns es permetran les reunions de fins a 6 persones de dos nuclis de convivència en espais privats i en interiors i exteriors públics, amb les excepcions fixades a la restauració.\nEls experts recomanen prudència i una desescalada lenta i segura per evitar l’augment de contagis i comprometre el procés de vacunació\nConsulta les principals mesures de protecció que aprovarà el @goib al Consell de Govern extraordinari de divendres👇🏻https://t.co/0IgQsviq7I pic.twitter.com/j55jezmR4J\n— Govern de les Illes Balears (@goib) April 7, 2021\nbars conseller economia economia Govern Iago Negueruela interiors Mallorca portaveu restaurants salut Setmana Santa treball Turisme\nRetroenllaç: 6 actius segons el PAC i 13 segons la Conselleria de Salut • Som Pollença


Nom: Llicenciat/ada en belles arts\nEls estudis de belles arts s'imparteixen a la Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona; facultat centrada en el m�n de la pr�ctica i el pensament de l'art que contempla, tamb�, l'apropament a l'actual configuraci� del context social. La Facultat de Belles Arts es centra per una part en la creaci� i per l'altra en la t�cnica, configurant aix� una mirada �mplia sobre el fet art�stic i la seva relaci� amb l'entorn quotidi�. L'ensenyament es fonamenta en l'experimentaci� i la documentaci� per tal de materialitzar les idees, ja sigui a trav�s de treballs de camp o de l'encadenament de fites personals com a suma de diferents troballes en el llenguatge pl�stic. La Facultat de Belles Arts t� com a finalitat b�sica ocupar-se de la creaci� art�stica. Parteix d'uns coneixements heretats de les antigues acad�mies, i al mateix temps hi incorpora aquella experi�ncia m�s recent pel llegat de les avantguardes i les noves tecnologies. �s una Facultat, que per damunt de tot, promou la sensibilitat i l'expressi� art�stica alhora que contempla un apropament vers la realitat m�s immediata. L'ensenyament de belles arts integra estudis referents a la creaci�, abarcant t�cniques i m�todes, procediments i sistemes, continguts te�rics i hist�rics, que abasten un ampli ventall de coneixements i relacions dins l'�mbit cultural educatiu i art�stic de la societat. La Facultat de Belles Arts, creada l'any 1978, recull una llarga tradici� i renom internacional. Des de 1775 la nostra hist�ria ininterrompuda de 225 anys ha contribu�t amb importants personatges del panorama art�stic. Al llarg d'aquest temps la nostra instituci� ha vist desfilar alumnes i professors d'una traject�ria rellevant en el camp de la creaci� art�stica, i han esdevingut artistes d'un reconegut prestigi internacional: Dami� Campeny, Mari� Fortuny, Pau Gargallo, Josep Llimona, Isidre Nonell, Modest Urgell, Mart� Alzina, Joan Mir�, Pablo Ruiz Picasso, Julio Gonz�lez, Frederic Mar�s, �ngel Ferrant, Antoni Clav�, Joan H. Pijuan, Arranz Bravo, Bartolozzi, Xavier Grau, Robert Llim�s, Pep Agut, Susana Solano, Miquel Barcelo, Jaume Plensa, Jos� Maria Broto, Marcel� Ant�nez, etc. CURS\nSegons el Reial decret 1432/1990, de 26 d'octubre, pel que s'estableix el t�tol universitari oficial de llicenciat/ada en belles arts i les directrius generals pr�pies dels plans d'estudis que condueixen a l'obtenci� d'aquest. Els ensenyaments que condueixen al t�tol oficial de llicenciat en belles arts, a m�s d'orientar-se a la formaci� d'artistes pl�stics, deuran proporcionar una formaci� te�rica, pr�ctica i metodol�gica en les diferents especificacions formals que actualment pot optar la pr�ctica art�stica i les seves aplicacions. Els ensenyaments hauran de promoure una actitud cr�tica i creadora a partir d'un ampli coneixement de les corrents del pensament est�tic. En l'actual pla d'estudis la tipologia de les assignatures �s la seg�ent: - Troncals i obligat�ries de primer cicle, que s�n comunes a nivell estatal, marcades pel Consejo de Universidades i fixades en el BOE. - Obligat�ries de la Universitat, estipulades i aprovades per la Universitat de Barcelona. Aquestes assignatures es consideren obligat�ries d'especialitat i s'hauran de cursar obligat�riament si l'alumnat t� intencions de seguir un determinat itinerari curricular. - Optatives, que marca el departament. Assignatures que actuen com a nexe de relaci� entre tots els itineraris. - Lliure elecci�, donen la possibilitat a l'alumnat d'introduir-se en camps que d'alguna manera s�n complementaris del proc�s personal: antropologia, filosofia... S�n com a m�nim el 10%, la meitat de les quals han de cursar-se en el centre. Per a aquest estudis caldr�, si m�s no, con�ixer l'exist�ncia de les t�cniques art�stiques i les seves possibilitats expressives. El dibuix �s el que considerem l'eina b�sica que caldria introduir en tres aspectes b�sics i preferents: el dibuix com a representaci� de la realitat; el dibuix com a eina projectual, i el dibuix com a representaci� d'una idea, imatge mental o configuraci� de l'espai. La preponder�ncia en el domini de les eines inform�tiques (molts alumnes han treballat en CAD, disseny gr�fic, 3d, i tractament de la imatge), ens fa considerar l'aplicaci� d'aquestes t�cniques a tots els �mbits de la facultat, cadascun dels departaments t� al seu abast una aula d'inform�tica amb capacitat de materialitzar els projectes personals dels alumnes, aspecte que podem incloure com a millora de dotaci� dels tallers perqu� ser� dins d'aquests �mbits on s'esdevindr� qualsevol proposta, sigui t�cnica, cultural o b� art�stica. Tamb� es contempla la futura connexi� d'aquests estudis amb l'escenografia i el cinema. Mat�ries troncals\nAn�lisi gr�fica\t6\tDibuix I\t9\tDibuix II\t6\tEstructura I\t9\tEstructura II\t6\tHist�ria de l'art I\t6\tIntroducci� a l'escultura\t9\tIntroducci� al color\t9\tIntroducci� al dibuix\t9\tIntroducci� al disseny I\t6\tIntroducci� al disseny II\t3\tPintura I\t9\tPintura II\t6\tTeoria de l'art\t6\t2n cicle\nIntroducci� al projecte\t3\tLlenguatges de l'art I\t6\tLlenguatges de l'art II\t6\tProcessos en la creaci� art�stica I\t6\tProcessos en la creaci� art�stica II\t6\tProjectes I\t6\tProjectes II\t6\tT�cniques i tecnologia de les arts I\t6\tT�cniques i tecnologia de les arts II\t6\tActivitats complement�ries durant els estudis\nEs recomana, sobretot, el contacte amb la societat cultural, no nom�s amb la nostra. Una actitud de recerca i selecci� d'informaci� tant art�stica com cultural aix� com un contacte viu amb la mateixa: assist�ncia a exposicions, confer�ncies i mostres d'altres realitats culturals. Les pr�ctiques amb empreses i la participaci� en associacions formen, d'una banda, l'inter�s pel m�n competitiu i, d'una altra, l'assolir objectius des d'un posicionament m�s comprom�s, dualitat que es manifesta en el desenvolupament d'aquests estudis i que s'ha d'entendre com una constant dins del m�n de la creaci� art�stica que cal mantenir en equilibri. Estar al corrent de les publicacions tant dels �mbits art�stics com dels �mbits del pensament. I, tamb�, el coneixement de dues lleng�es de la UE en previsi� dels futurs plans d'estudis europeus i intercanvis entre universitats d'art de la Uni� Europea. CURS\nPels estudis es necessita un nivell creatiu, alhora que, una curiositat perceptiva i educaci� en el llenguatge visual, es recomana especialment un coneixement dels llenguatges b�sics de dibuix, escultura, imatge, disseny i inform�tica. Es necessita incentivar el criteri propi, i una formaci� human�stica i cultural amb capacitat d'interrelaci� de coneixements a fi de potenciar la capacitat d'interpretar la realitat i poder-ho derivar vers les vessants t�cniques, culturals i art�stiques. Quina feina fan els titulats i titulades en aquest estudi?\nEls llicenciats/ades en belles arts tenen feines relacionades amb els seus estudis. Cal dir que, tot i que, un percentatge no gaire nombr�s viu de la pr�ctica art�stica en galeries d'art, aquesta possibilitat sempre dependr� de la dedicaci� i capacitat d'entrega al projecte personal i als propis processos de configuraci� i creixement com a individu o com artista. En principi, cursar uns estudis art�stics no capacita per ser artista, l'art es la dedicaci� de tota una vida a quelcom ben definit dins d'un mateix. La majoria dels nostres estudiants opten per crear-se el seu propi perfil i el seu propi lloc de treball. De fet, �s el que els analistes diuen que haur� de fer la majoria dels estudiants universitaris en el futur. Per� encara n'hi ha molts que troben la seva sortida professional en l'ensenyament a trav�s de la pr�ctica de la doc�ncia. Tamb�, un bon cam� de sortida professional ho seran aquells perfils curriculars m�s processuals de la nostra titulaci�: restauraci�, disseny o imatge. Cal dir, que en la nostra professi� m�s que el t�tol en s�, el que compta realment �s el coneixement i la preparaci�, En el nostre �mbit, pot m�s l'experi�ncia, el curr�culum o un bon book del treball que el diploma que, a part per a les oposicions a l'ensenyament, no �s imprescindible per trobar feina encara que hi ajuda. Sortides professionals\nEls llicenciats en belles arts tenen la possibilitat de cubrir un ampli ventall dins l'espectre laboral. Les vessants t�cniques i art�stiques condu�des per la capacitat d'organitzar i projectar obren un ampli camp en: - ensenyament - promoci� cultural - aplicaci� de t�cniques i oficis art�stics - creatiu i col�laboraci� en entitats p�bliques i privades d'acci� cultural Abastant des de l'�mbit de l'empresa privada fins l'�mbit de les institucions: - fundacions - patrimonis - museus - entitats dins la xarxa d'informaci� - empreses de disseny en tots el seus �mbits �mbits de treball\nEn la llicenciatura de belles Arts es poden desprendre les ocupacions seg�ents: administraci� i gesti� arxius i gesti� de patrimoni assesssorament cultural cinema d'animaci� i c�mic dibuix dinamitzaci� cultural disseny gr�fic i industrial doc�ncia escultura fotografia galeries d'art gravat impressi� obra original muse�stica publicitat restauraci� Perspectives\nAtesa l'actual configuraci� de la societat de la informaci� queda palesa la import�ncia dels missatges visuals, per tant, els estudis de belles arts possibiliten l'especialitzaci� en crear �rees del llenguatge visual. La formaci� human�stica ha de complementar l'�s �tic del mateix. Observacions\nDins d'aquests �mbits de treball ser� sempre necessari observar els punts seg�ents: capacitat de treballar en equipcapacitat de conduir un proc�s de treballcapacitat de desenvolupar el projecte de treballcoordinaci� de les tasques que s'esdevinguin del mateix projecte\tCURS\nIl�lustre Col�legi Oficial de Doctors Llicenciats en Belles Arts i Professors de Dibuix de Catalunya\tCol.laboraci� en entitats p�bliques i privades d'acci� cultural; fundacions, patrimonis, museus, entitats dins la xarxa d'informaci�, empreses de disseny en tots els seus �mbits.\thttp://www.colbacat.cat\tArtenet\tPortal sobre art (exposicions, cr�tiques, experts, entitats...)\thttp://www.artenetcata.es/\tPorta 22\tEspai de noves ocupacions\tTel�fon:93 401 98 99


Stardust Motel Inn El Dorado (KS) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 8 allotjaments a El Dorado (KS).\n1127 North Main Street, El Dorado, El Dorado (KS), Estats Units, 67042 - Veure al mapa\nStardust Motel Inn, ubicat a El Dorado, El Dorado (KS), és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Robin's, Butler County History Center and Kansas Oil Museum, El Dorado State Park.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de El Dorado (KS). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, aire condicionat, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Stardust Motel Inn és una selecció idònia per a la vostra estada a El Dorado (KS).\nTots els tipus de viatgers (10) Parelles (4) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants grans (2) Grups (2)


L'Espanyol parodia l'«es queda» de Gerard Piqué i Neymar i incendia les xarxes\nL'equip català ha compartit una fotografia al seu compte de Twitter\ndijous, 3 d’agost 2017 - 09:47h\nNeymar ha estat el focus mediàtic de l'estiu sobre si marxava del FC Barcelona o no. El futbolista s'ha convertit en tema del moment i ha estat objecte de nombrosos mems, reaccions i comentaris en les xarxes. El brasiler no renovarà la temporada amb l'equip blaugrana i s'ha confirmat el seu fitxatge pel PSG. D'altra banda, Gerard Piqué va compartir una fotografia al seu compte de Twitter el 23 de juliol on assegurava que Neymar continuaria al Barça amb la frase «Es queda». No obstant això, el català va admetre que només es tractava d'una «opinió personal». La imatge es va fer viral i va incendiar les xarxes en qüestió de minuts, i van voler parodiar-la, tot i que, com era d'esperar, algunes han estat fortament criticades i han ofès seguidors blaugranes.\nÉs el cas de l'Espanyol, que el seu 'community manager' va compartir una fotografia a Twitter amb la mateixa frase que Piqué. Bas Nijhuis, l'àrbitre del Twente-Espanyol que es va disputar dimecres passat, 2 d'agost, va suspendre el partit durant uns minuts després que els blanc-i-blaus protestessin una targeta vermella de Pablo Piatti. Poc després, Nijhuis va reprendre el joc i l'Espanyol ha parodiat els fets amb el text d'«Es queda» del català, tal com recull 'El Nacional'. L'enginyós tuit no ha agradat gens ni mica als culers que han criticat amb nombrosos comentaris el tuit de l'equip català. Per la seva banda, el club blaugrana pensa com invertir els 222 milions d'euros de la clàusula de Neymar per poder continuar sent un dels líders europeus.


La primera mirada | Activitats CaixaForum Palma\nA la casa de la meva infància s'explicaven històries. Les ficcions s'acomodaven a la sobretaula i ens acompanyaven. Els llibres s'abraçaven a les parets com si fossin la molsa, les falgueres, o l'heura frondosa dels boscos màgics dels contes de fades. Vaig tenir la sort de néixer en una casa on la literatura era el substrat de la nostra vida. Entre els meus millors amics de la infància hi havia Tom Sawyer, Huckleberry Finn, Pipi Calzaslargas, Momo, Daniel el Mochuelo, Meg, Jo, Beth i Amy, Jim Hawkins, Anne de les Teules Verdes, Dorothy Gale o la Petita Lulu. Els llibres m'enviaven els seus missatges secrets dibuixant vides paral·leles, realitats llunyanes que es van convertir en la meva pròpia geografia. El meu primer univers literari és la meva infantesa abocada a les paraules que respiraven amb mi les veus dels personatges ficticis. Creient-me aquests mons aprenia a creure en el meu propi món.\nAna Merino (Madrid, 1971) és escriptora i catedràtica en escriptura creativa en espanyol i estudis culturals en la Universitat d'Iowa. Viu als EUA des de fa 24 anys i el 2011 va fundar el MFA d'Escriptura Creativa a Espanyol, que va dirigir fins al desembre de 2018. Ha publicat nou poemaris, entre els quals destaca Preparativos para un viaje, premi Adonáis de Poesia el 1994, i és autora de diverses obres de teatre. Pionera en el desenvolupament de la formació acadèmica del còmic, ha estat membre de Comitè Executiu de l'International Comic Art Forum (ICAF) i del Comitè Directiu del Center for Cartoon Studies (CCS). El mapa de los afectos, la seva primera novel·la, va ser mereixedora del Premi Nadal el 2020.\nDilluns 9 de novembre, a les 19 h


Dispositiu d'intermediació per a lloguers de locals comercials en situació de vulnerabilitat i d’informació pel cessament de l’activitat empresarial\nLlogaters i propietaris de locals comercials arrendats, en situació de vulnerabilitat.\nEmpresaris que afrontin un possible tancament de negoci o empresa.\nEl servei anirà a càrrec de l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Mataró (ICAMAT) i oferirà:\n- Informació i assessorament personalitzat sobre les opcions existents per afrontar el problema de dificultats pel pagament del lloguer dels locals comercials en base al que disposa el Decret llei 34/2020, de 20 d’octubre, de la Generalitat de Catalunya, de mesures urgents de suport a l’activitat econòmica desenvolupada en locals de negoci arrendats.\n- Intermediació entre propietaris i llogaters per arribar a acords que permetin la continuïtat del contracte de lloguer dels locals comercials.\n- Informació i assessorament sobre els passos a seguir davant un tancament de negoci o empresa.\nEl servei es presta els divendres de 10 a 14 h a les instal·lacions de l’Oficina Mataró Empresa del TecnoCampus a l’avinguda Ernest Lluch, 32 (Torre TCM2, planta baixa).\nDel 16 d'abril al 30 de setembre (agost tancat), amb un màxim de 100 hores d'atenció.\nCal demanar cita prèvia trucant al telèfon gratuït 010 o per Internet en aquest enllaç .\nL’Ajuntament destina a aquesta actuació 5.000 € de les partides del pressupost per a 2021 del Pla de reconstrucció social i econòmica.\nEl servei es presta de dilluns a divendres de 9 a 20 h, en diferents horaris segons les quatre ubicacions habilitades:\nL'itinerari sectorial del programa Reinventa't s'adreça a pimes i microempreses que necessitin:\nA la web del TecnoCampus Programa Reinventa't\nAjuts per a entitats esportives afectades per la pandèmia de la COVID-19. Convocatòria tancada\nFins al 30 de novembre de 2020.\nAjuts per a la Transformació digital del comerç i la restauració de Mataró. Convocatòria tancada\nEstabliments comercials individuals de venda al detall, establiments individuals que prestin serveis com ara tallers i serveis de reparacions mecàniques, serveis fotogràfics i audiovisuals, copisteries i arts gràfiques, neteja i reparació de calçat, sargit i reparació de roba, agències de viatges detallistes, tintoreries i bugaderies, perruqueries, salons d’estètica i bellesa, serveis de menjars preparats i càterings, bars, restaurants i parades de mercats públics i privats.\nAquesta línia de subvencions està dotada d’un pressupost de 100.000 € i la quantia de la subvenció per als sol·licitants serà del 50 % del cost total del projecte o accions, amb un màxim de 3.000 € per sol·licitud.\nDel 18 de novembre al 9 de desembre.\nAquest document en pdf us indica com presentar la sol·licitud.\nPrograma "Aixequem persianes". Convocatòria tancada\nA les persones emprenedores que vulguin obrir un negoci com també als propietaris de locals buits que es poden estalviar el 100 % de l'import de l'IBI durant els 3 primers anys de lloguer.\nFins a 500 € per tal de pagar el projecte tècnic en l’obertura d’un negoci.\nDescomptes de fins al 100 % de l'import de l'IBI durant els 3 primers anys de lloguer per a propietaris de locals buits.\n100 % de descompte en les llicències ambientals i de comunicacions prèvies, l’Impost sobre construccions, instal·lacions i obres (ICIO) i per als controls posteriors a l'inici de l'activitat.\nDel 19 d’octubre al 30 de novembre.\nA la seu electrònica de l’Ajuntament de Mataró seu.mataro.cat\nTreballadors autònoms i microempreses que hagin demanat ampliació o nous préstecs amb motiu de l’impacte econòmic de la Covid-19.\n1.058 € per a cada sol·licitud.\nDisposar de local a Mataró o tenir el domicili fiscal a Mataró en cas de realitzar l’activitat sense local físic.\nHaver demanat el crèdit o l’ampliació d’un existent amb data posterior al decret de l’Estat d’Alarma del 14 de març del 2020.\nDel 15 d’octubre al 13 de novembre.


L’última jornada regular\nL'equip juga contra l’HLA Alicante en l’últim partit de la fase regular (dv. 20/05, 21h)\nEl Bàsquet Girona encara l'última jornada de la lliga regular contra l'HLA Alicante en un partit corresponent a la jornada 34 de la LEB Or. El conjunt gironí viatge amb la certesa de tenir el play-off I el factor pista a favor en la primera eliminatòria, però amb la voluntat d'arribar preparats per la cita de la promoció. El matx es disputarà aquest divendres (20/05, 21h) al pavelló Pedro Ferrándiz en una nova jornada unificada de la competició.\nEls alacantins arriben a la cita sense cap al·licient competitiu en joc; salvats i sense possibilitats d'entrar a la novena plaça. L'HLA Alicante porta tres temporades consecutives a la categoria després del seu ascens la temporada 2018/2019. El club alacantí va tenir la seva època daurada entre el 2001 i el 2012 jugant a l'ACB (9 temporades) i LEB Or (3 temporades). L'entrenador és Gonzalo García de Vitoria, que va entrar a la banqueta de l'equip a l'inici d'aquesta temporada.\nA les files visitants hi veiem jugadors amb molta capacitat per anotar amb facilitat; el més destacat és l'escorta croat, Fran Pilepic que presenta una carta del 50% dins de la zona. La seva referència anotadora és Zaid Hearst, que ve d'anotar 37 punts contra el Zunder Palencia. La direcció del joc, degut a les baixes de Pedro Llompart i Carlos Noguerol, hi ha el talent jove de Guillem Arcos i l'experiència de Obi Trotter. L'aler lituà Rolandas Jakstas (202cm) és l'encarregat principal d'agafar els rebots de l'equip. A la línia interior, degut a les baixes, hi trobem a jugadors amb experiència i perill en el llançament com Joan Tomàs i Oscaldas Matuilonis.\nJordi Sargatal: "Estem contents després de la victòria i amb ganes d'afrontar aquest partit que també és important de cara el futur".\nKaspars Vecvagars: "Alicante és un bon equip, però nosaltres estem en un punt que volem millorar i preparar-nos pel play-off."


Servei de Traduccions d'urdú - SIGNEWORDS SIGNEWORDS\nServei de Traduccions d’urdú / اردو ترجمہ\nSi necessites traduccions d’urdú a qualsevol idioma o de qualsevol idioma a urdú, demana pressupost sense compromís.\nA l’actualitat, l’urdú és una llengua molt activa i traduir urdú és una de les activitats que duem a terme de forma quotidiana a SIGNEWORDS. Aquest idioma s’empra tant en l’àmbit públic (administració, televisió i ràdio o educació) com en el privat (premsa escrita, negocis, producció o xarxes socials). Degut a això, consideram molt important oferir un servei de traducció d’urdú d’alta qualitat, per satisfer la demanda d’informació i de comunicació en aquest idioma. Per això, comptam amb un equip de traductors d’urdú nadius qualificats i eficients, que exerceixen la seva tasca amb professionalitat i rigor.\nL’urdú és una llengua indoària i, juntament amb l’anglès, és l’idioma oficial del Pakistan. El parlen prop de 100 milions de persones a tot el món, inclús a Bangladesh, al Nepal i a l’Índia, on és un dels 22 idiomes oficials, i es parla en llocs on hi ha grans ciutats o majories musulmanes. També es parla àmpliament al Regne Unit, on s’han establert comunitats natives de parla urdú. De fet, es diu que diverses paraules en anglès es van originar en urdú, incloent ‘typhoon’ (tifó), ‘khaki’ (caqui) i ‘pashmina’.\nL’idioma més proper al urdú és l’hindi. Aquests dos idiomes són molt similars en un nivell bàsic parlat, encara que no en la forma escrita, ja que utilitzen diferents escriptures. L’escriptura en urdú comparteix moltes similituds amb els sistemes d’escriptura perses i àrabs, i el seu alfabet conté 38 lletres que s’escriuen de dreta a esquerra. Els parlants d’urdú s’enorgulleixen de la bellesa de la seva escriptura cursiva.\nL’urdú li dóna gran importància als valors de deferència i cortesia, i moltes paraules en urdú mostren respecte i educació. Aquesta característica clau del seu vocabulari es coneix com Adab, que significa respecte, i l’ús del vocabulari cortès generalment s’empra en parlar amb la gent gran, entre persones que no es coneguin o entre persones que s’hagin familiaritzat fa poc.\nL’urdú és també un llenguatge de la literatura, donades les seves qualitats altament expressives, cosa que sovint també està relacionat amb el significat cultural de l’idioma. Entre els primers exemples registrats de literatura renovada en urdú es troben els treballs d’Amir Khosrow, que va néixer al segle XIII. Mentre que la prosa i el folklore exerceixen papers importants, la poesia és potser el gènere més estimat de la literatura urdú, especialment al Pakistan. L’urdú també compta amb molts textos aclamats en camps tan diversos com la ciència, la religió i la sociologia, i és un dels principals idiomes acadèmics del sud d’Àsia.\nSi necessites traduccions d’urdú i cerques un bon traductor d’urdú, a SIGNEWORDS som aquí per ajudar-te.


Migas extremenyes - Revista Cambrils\n 1 barra i mitja de pa de quart o pa de màquina\n 2 cabeces dalls\n 3 pebrots vermells\n 300 grams de cansalada viada\nEn primer lloc, haurem de llescar tot el pa a trossets petits i fins. Quan tinguem tot el pa fet a miques, el remullarem amb aigua i sal, i taparem el recipient amb un drap per deixar-lo reposar. Tot aquest procés lhaurem de fer la nit anterior o unes quantes hores abans delaborar el plat. A continuació agafarem una paella amb oli i fregirem els alls sencers, però amb un petit tall per la meitat. Un cop fregits, els retirarem, i en el mateix oli fregirem els trossos de pebrot tallats a tires. Quan estiguin fregits també els retirarem de la paella, i a continuació fregirem la cansalada, que també retirarem quan estigui feta. Després, en el mateix oli, hi tirarem una mica de pebre vermell i ho remourem una mica. Seguidament hi afegirem el pa i començarem a moure amb una cullera, sense parar de remenar, almenys durant uns 20 o 30 minuts, fins que estiguin ben fetes les migas. Quan tot el pa estigui ben daurat, hi afegirem la resta dels ingredients: els alls, el pebrot i la cansalada. A Extremadura és tradicional acompanyar el plat de migas amb xoriço fregit o sardines a la planxa i cafè per beure.


Contra el macro parc eòlic marí capitalista a la badia de Roses – Anarquia Catalunya 🏴\nContra el macro parc eòlic marí capitalista a la badia de Roses\nPosició del Grup Tramuntana Floreal\nCom altres el projectes –en curs– el macro parc eòlic marí al badia de Roses que vol imposar el capitalisme afectaria el paisatge de la Costa Brava Nord i també la biodiversitat marina, els tres parcs naturals de la zona, el sector pesquer i al turisme.\nEl projecte correspon a una aposta empresarial que pilota entorn els fons financers NextGeneration, als quals els seus promotors capitalistes aspiren a pagar la seva obra amb ajuts públics concedits dins l’àmbit de la denominada “transformació del model energètic” (capitalisme verd de la nova revolució industrial en temps de gran depressió econòmica). Sense aquests fons el macro parc eòlic marí no es farà, ja que els seus promotors, com a bons empresaris capitalistes, es faran enrere d’aquesta gran inversió econòmica i el projecte quedarà en res, com ja en temps del franquisme tardà passà amb el d’una central nuclear a la Fonollera, al terme de Torroella de Montgrí (Baix Ter, Baix Empordà).\nEl desenvolupament de les energies renovables no té per què implicar la construcció de megaprojectes com el parc a la badia de Roses.\nDefensem que l’estratègia social ecologista passa per liquidar l’energia nuclear i les energies fòssils en el marc del decreixement generalitzat i una nova cultura naturiana de contrarevolució industrial –ja que el capitalisme, el treball assalariat i el regne de la Mercaderia corresponen a la revolució industrial en totes les seves formes (moment històric del neolític productivista final).\nConsiderem que aquesta posició correspon als sectors més avançats del pensament ecologista anticapitalista des darrers decennis, com ara l’anarcoprimitivisme. Cosa que esmentem davant declaracions i articles a favor del projecte en marxa d’un macro parc eòlic marí a la badia de Roses (des de Cap de Creus a les Illes Medes) a la premsa convencional per alguns consultors ambientals i polítics ecoliberals (per exemple, escrits als diaris La Vanguardia i Diari de Girona).\nEl grup municipal d’ERC de l’Escala es pronuncia social i ecològicament contra el projecte del macro parc eòlic marí Tramuntana, a la badia de Roses El Ple de l’Ajuntament de Torroella de Montgrí, en contra del macro parc eòlic marí de la badia de Roses Nou experts més es posicionen contra el macro parc eòlic marí Tramuntana a la Badia de Roses pel seu impacte Més d’un centenar de científics i científiques se sumen al Manifest contra el macro parc eòlic marí Tramuntana a la badia de Roses El govern municipal de l’Escala (PSC) dona per fet el macro parc eòlic marí de la badia de Roses i solament opina que l’impacte ambiental sigui limitat El grup municipal Gent de l’Escala vol més informació abans d’opinar sobre el macro parc eòlic marí de la badia de Roses Acte a l’Escala: Stop al macro parc eòlic marí Tramuntana, a la badia de Roses Acte Stop al macro parc eòlic marí de la badia de Roses el 19 de maig al CER de l’Escala L’oposició al projecte del macro parc eòlic marí a la badia de Roses en recrea l’impacte La Diputació de Girona també s’oposa al macro parc eòlic marí Tramuntana a la badia de Roses pel seu enorme impacte Ahir dimecres es va fer un acte informatiu a l’Escala des de l’oposició al macro parc eòlic marí Tramuntana, a la badia de Roses La plataforma en contra del parc eòlic marí de la badia de Roses i cap de Creus: ”Tindrem al davant 80 de torres de Collserola amb aspes”


Enrique Morente no només va ser un bon cantaor, va ser una referència. I, com a tal, en la seva llarga trajectòria va crear espais propis, singulars, en els que va dibuixar finestres a les que agradaven de treure el cap altres companys ja fossin cantaors, guitarristes, bailaors, escriptors, etc., atrets per la manera de fer i entendre el flamenco de Morente.\nUn d’aquests joves que va buscar la proximitat de la seva persona i la manera de col·laborar amb ell, va ser Israel Galván (avui també referència per a altres). Enrique va participar en diversos dels projectes d’Israel i Pedro G. Romero, especialment significativa va ser la seva intervenció en dos dels primers projectes que van muntar; Metamorfosi (2000), la posada en escena de l’obra de Kafka, i Arena (2004), un exercici sobre “el taurí” on Enrique, sobre els aplaudiments i murmuris que el públic produeix en una cursa de braus, va cantar els versos o textos que José Bergamín va publicar en la seva darrera obra La música callada del toreo (1981).


El PAI del Murtal quedarà finalment desbloquejat el mes que ve - Mes Benidorm\nEl PAI del Murtal quedarà finalment desbloquejat el mes que ve\n21 d'agost de 2015 + Benidorm 0 Comments 3.000 habitatges, 900.000 metres, adjudicació, Benidorm, El Paloma, Murtal, projecte, prometosa, reparcel·lació\nQualsevol cosa referida a urbanisme, a Benidorm ha de ser presa amb cautela perquè tot s’eternitza, entre altres coses perquè tot acaba al jutjat, on el perjudici a la ciutat veu passar els anys. Sembla, però, que el PAU-1 El Murtal, un pla parcial d’una mica més de 900.000 metres quadrats en què es poden construir fins a 3.000 habitatges, pot sortir de la via morta en què va entrar després de la seva adjudicació el 3 de juliol del any 2000.\nLa Junta de Govern Local aprovarà dilluns que ve el text refós del projecte de reparcel·lació d’aquest pla parcial elaborat segons les condicions que va imposar el Tribunal Suprem. Tot i que el ple va aprovar en el seu dia amb l’adjudicació a l’empresa Prometosa Construccions, SL. un percentatge de retribució del 37,79%, l’Alt Tribunal el va rebaixar al 29, 72%. Aquest és el percentatge de l’aprofitament que li ha de pagar a l’urbanitzador qualsevol propietari de sòl que no vulgui abonar en metàl·lic els costos d’urbanitzar el sòl.\nncara aquella sentència de setembre de 2007 obligava a Prometosa a presentar un nou projecte de reparcel·lació, la mercantil no ho va fer. I no va ser fins al desembre de 2011 que l’Ajuntament va reaccionar amb l’adjudicació de l’elaboració d’aquest nou text refós a José Luis Llorente Tallada. El text es va sotmetre a informació pública, però les al·legacions i alguns informes tècnics van provocar l’elaboració d’un altre nou al setembre de 2013, del qual es va haver de donar audiència als interessats. Al seu torn, aquest text va ser sotmès a noves rectificacions per donar pas a un altre text refós anomenat Setembre de 2014. Que, igualment, va ser al·legat i variat, donant lloc al text refós gener 2015. Aquest, després d’evacuar el consistori consultes amb el Registre de la Propietat de Benidorm, també va patir nous canvis fins a arribar al definitiu text refós juliol 2015, que és el que s’aprovarà. Un tortuós recorregut provocat, entre altres coses, perquè l’esclat de la bombolla immobiliària va retreure l’interès del propietari de l’empresa urbanitzadora, Francisco Gómez Hernández, àlies El Paloma, per desenvolupar un sòl que atresora 150.000 metres de sostre a esquena de la platja de Ponent.\nCaselles ha reconegut que hi ha pendents encara dues resolucions judicials relatives a la tramitació d’aquest PAI, un que reclama l’aprovació per silenci administratiu del projecte de reparcel·lació original i una altra que exigeix la responsabilitat patrimonial de l’Ajuntament per la suposada inactivitat municipal. L’edil d’Urbanisme considera que aportant el projecte de reparcel·lació que s’aprovarà dilluns, se’ls dóna satisfacció extraprocessal als demandants i els dos procediments haurien decaer.Atrás queden reclamacions milionàries de Prometosa i altres empreses amb sòl a l’àrea i diverses sentències guanyades per el Consistori.\nL’aprovació del projecte de reparcel·lació i la seva inscripció en el Registre de la Propietat, també li generarà importants ingressos al consistori. Prometosa es va comprometre a abonar-més de 8,5 milions d’euros quan li va ser adjudicat el sector i va signar el conveni amb l’Ajuntament, dels quals va pagar 1,2 al rubricar, en 2006. Dos mesos després de registrar-se el projecte de reparcel·lació, la mercantil hauria de pagar 1,2 milions més, i altres tres milions als sis mesos. Quedarien per pagar els últims tres milions, que finalment no es cobraran en metàl·lic, sinó que es destinaran a pagar les obres d’urbanització del 10% de l’aprofitament lucratiu del PAI que l’urbanitzador ha de lliurar a l’Ajuntament.\nA més, des de la inscripció, Prometosa tindrà un màxim de 36 mesos per executar unes obres d’urbanització que, entre altres coses, acabarà d’ordenar amb un nou vial l’accés al terme municipal de Finestrat i tota la zona de Ponent de la ciutat.\n← La Marina Baixa acumula en 2015 un descens de l’atur del 25,8%\nEl govern li concedeix la llicència a un rastre de gairebé 200 llocs en 13.000 metres de sòl per a no prevaricar per inactivitat →