Promoció Econòmica organitza una nova edició d’Ondara activa per a febrer i març\nL’alcalde i regidor de Promoció Econòmica de l'Ajuntament d'Ondara, José Ramiro, ha presentat la tercera edició del programa d’impuls local Ondara activa per a la creació i consolidació d’empreses que es desenvoluparà durant febrer i març amb els veïns amb una idea empresarial com a destinataris.\nLa presentació, ha comptat amb l’especialista en Màrqueting i Negoci, Pedro Reig, i amb la tècnica de Desenvolupament Local, Ana Cotaina, i ha reafirmat aquest projecte global te com a novetat respecte als anterior que en aquesta ocasió el curs amplia el nombre d'hores de formació en incorporar el mòdul de màrqueting digital, i en comptar amb la participació d'empresaris locals que comptaran la seua experiència. Amb això han configurat un programa que compta amb diverses accions que inclouen un curs a mesura per a emprenedors que estiguen interessats a implantar i consolidar una empresa a Ondara; màster class; i sessions amb tutors, entre altres iniciatives, com a reunions informals amb empresaris i emprenedors locals que parlen des de la seua experiència.\nSegons han recalcat la culminació de la tercera edició d'Ondara Activa arribarà amb la celebració d'una jornada empresarial, dirigida a empresaris de la Marina Alta, que tindrà lloc el divendres 29 de març i comptarà amb la presència de conferenciants i experts d'àmbit nacional i internacional.\nAixí mateix han informat que curs té una duració de 35 hores de formació, amb mòduls com model de negoci, segmentació i estratègia; fent números: aspectes econòmics-financers; formes jurídiques, relacions laborals, i fiscalitat; eixir a vendre: màrqueting i estratègia comercial; projecte i tancament.\nL’organització ha informat que els interessats en inscriure tenen obert el termini de formalització de la matrícula fins el 6 de febrer en l'Agència de Desenvolupament local de 9 a 14 hores.


CaixaProinfancia, el programa de l'Obra Social "la Caixa" que coordina científicament la Universitat Ramon Llull (URL) compleix 10 anys. Des de 2007, ha donat suport a 272.354 nens i adolescents i a 158.585 famílies gràcies a les 426 entitats socials de tot el país.\nUniversitat Ramon Llull, 7 desembre 17\nFins avui, l'Obra Social "la Caixa" ha destinat un pressupost de 393 milions d'euros al desenvolupament del programa en tota l'Estat. En el 2016 la mitjana d'aportació econòmica valorada per família ha estat de 1.400 euros per família en el global del programa. A més, el 47% dels ajuts són de reforç educatiu i la mitjana de permanència en el programa dels nens i joves és de 3, 4 anys.\nFamílies, entitats i institucions han celebrat el desè aniversari en un acte emotiu a CaixaForum Madrid. Jaume Giró, director general de la Fundació Bancària “la Caixa”, ha destacat que CaixaProinfancia “aconsegueix reduir molt significativament l'abandonament escolar, que és d'un 30% a tota l'Estat en alumnes que cursen l'ensenyament secundari obligatori i d'un 6% entre els nens i nenes que atén aquest programa”.


24 abr. Llibertat d’Expressió\nPosted at 04:34h in Home destacat, La Trabucada\tby\tCristina Raso\nRespecte, discreció, prudència, seny són paraules gairebé desconegudes a la nostra societat, però que per responsabilitat haurien de ser prioritàries en els mitjans de comunicació, que han deixat de banda la seva funció, la de informar, per abocar-se de ple a la única fita que avui els manté, la de sorprendre i, si pot ser escandalitzant, molt millor.\nSi avui mentir surt de franc, fer-ho en un mitjà de comunicació i a més calumniant, no només és gratis, sinó que sempre té premi. Una bona notícia no interessa a ningú, no es llegeix, no s’escolta, no es mira; transformar aquesta bona notícia en adversa és fàcil, exagerar l’adversitat encara més, perquè tot plegat vendrà més, captarà més seguidors, enlluernarà al públic i al cap i a la fi, encara que es demostri la falsedat i la mala intenció en que ha estat manipulada, aquí ningú no desmenteix ni dimiteix, disculpar-se per haver mentit, rectificar la informació i aclarir la veritat ja no s’ensenya a les escoles ni els mitjans se’n senten obligats.\nAvui espiar la intimitat i les interioritats dels demés ho fa tothom: els governs que desconeixen que és un estat de dret i invoquen la seguretat nacional, les empreses als seus treballadors escudant-se en la confidencialitat i secrets profesionals, els periodistes sense ètica per a obtenir exclusives i a vegades el veí, per plaer.\nEfectivament la curiositat és inherent al ser humà, som simis sociables que vivim més pendents dels demés que de nosaltres mateixos, però gracies a l’afany de conèixer, a l’instint de saber, la humanitat ha progressat, però saber les coses té límits, uns morals i ètics, com és no atemptar a la intimitat del demes i no travessar certes portes; l’altre legal, hi ha formes d’obtenir informació totalment il·lícites i ni unes ni altres es poden tolerar.\nEls tribunals rebutgen les proves obtingudes il·legalment, fins al punt que un criminal pot arribar a eludir el seu delicte, a restar absolt, per aquesta raó. Però els mitjans es rabegen esbombant converses, fotografies o documents obtinguts violant la llei, cometent un delicte, i aquí no passa res, o si passa és poca cosa, massa poca comparada a l’immens mal que han pogut fer.\nDe totes les llibertats, la d’expressió és la més mal interpretada i, en molts casos, massa sovint, la més inútil, perquè tant garanteix que diguis el que diguis, no et passarà res, sinó perquè demostrant la veritat de les teves paraules, tampoc li faran res al delinqüent corrupte que has denunciat.


Jornada tècnica per presentar el Compromís Local per a la Millora de la Gestió de Residus. INSCRIPCIONS TANCADES. Agència de Residus de Catalunya. Generalitat de Catalunya\nJornada tècnica per presentar el Compromís Local per a la Millora de la Gestió de Residus. INSCRIPCIONS TANCADES\nNOVA DATA: 3 DE MAIG\nVa dirigida a tècnics i responsables polítics municipals, empreses consultores i altres entitats.\nPodreu trobar l'enllaç al programa i el formulari d'inscripció clicant l'enllaç següent:


Política d'accessibilitat - CACBGI\nEl CACBGI s’ha compromès a fer accessibles els seus llocs web, de conformitat amb la Directiva (UE) 2016/2102 del Parlament Europeu i del Consell de 26 d’octubre i el Reial Decret 1112/2018, de 7 de setembre.\nAquesta declaració d’accessibilitat s’aplica al lloc web cacbgi.cat\nL’última revisió de la declaració s’ha efectuat amb data 20 de maig de 2021.\nQualsevol persona pot demanar el compliment de requisits d’accessibilitat per mitjà de l’adreça electrònica info@cacbgi.cat o bé per via telefònica (972 20 14 67) o presencialment a la Plaça de Josep Pla i Casadevall, 4 de Girona.\nEs poden presentar sol·licituds d’informació accessible i queixes adreçant un escrit al Registre de documents de l’organisme, a l’adreça Plaça de Josep Pla i Casadevall, 4 o per mitjà de la seu electrònica.\nEn cas de desacord amb la resposta a la sol·licitud d’informació accessible o a la presentació d’una queixa, la persona interessada pot iniciar una reclamació adreçant un escrit al Registre de documents de l’organisme, a l’adreça Plaça de Josep Pla i Casadevall, 4 17001 Girona o per mitjà de la seu electrònica. Aquest procediment de reclamació (previst a l’article 13 del RD 1112/2018) entrarà en vigor el 20 de setembre de 2020.\nLes comunicacions formulades pels motius indicats a aquest apartat seran ateses per l’Oficina de Difusió com responsable en matèria d’accessibilitat web de l’organisme.\nAquest lloc web és revisat per l’Observatori d’Accessibilitat Web.\nEl CACBGI treballa per complir en el grau més alt possible els requeriments d’accessibilitat per facilitar l’accés universal als continguts a totes les persones que el consulten, independentment de les seves capacitats, físiques, sensorials o intel·lectuals, i dels sistemes o recursos utilitzats (navegador, dispositiu, velocitat de connexió, etc.).\nÉs voluntat del CACBI complir plenament les pautes d’accessibilitat web. La normativa europea exigeix als ens del sector públic el compliment del nivell AA.\nA causa del gran nombre de documents posats a disposició des del lloc web poden existir continguts que no compleixin les pautes d’accessibilitat exigibles. Agrairem rebre qualsevol suggeriment o indicació per mitjà dels canals indicats a l’apartat de la Seu elctrònica.


Resignació i adaptació dels restauradors ebrencs en oferir menjar per emportar - Canal 21\nEl concepte del ‘take away’ és una pràctica que s’ha hagut d’adaptar ràpidament a les Terres de l’Ebre. Amb les noves mesures del Procicat, ha obligat als restauradors ha preparar comandes per emportar, per tal d’evitar el tancament de l’establiment. Una solució immediata per tal de subsistir a la crisi actual, i a la imposició obligada per part de la Generalitat. Laia Ferrer és la propietària del Restaurant El Parc de Tortosa i ha valorat aquesta situació. Explica que al seu establiment ja es van adaptar durant les fases de la desescalada del passat confinament.\nPer la seva banda, Gerard Geira, gerent de Los Banys de Tortosa, afegeix que era una idea que ja feia anys que li rondava pel cap, però mai es trovaba el moment per possar-la en pràctica. Amb l’arribada de la covid s’ha accelerat el procés i forçosament han hagut d’aplicar-la.\nDes del sector, també temen que aquests 15 dies s’acabin allargant i lamenten que no s’hagi plantejat una aplicació progressiva del tancament tenint en compte la densitat de població i el risc de contagi.\nTags: Baix EbreCoronavirusDestacatsDestaquemEconomiaProcicatTortosa


Serveis bàsics / públics\nSanitat Policia Electricitat Telèfon Gas Serveis Postals Transport\nA Irlanda hi ha 3 tipus d’hospitals: els públics, els voluntaris (majoritàriament d’ordes religioses que es financen en bona part amb diners públics i donacions) i els privats. Tot allò relacionat amb la sanitat està regulat pel Health Services Executive (HSE).\nTothom té dret a rebre assistència sanitària però no gratuïtament; el que s’ha de pagar depèn de diverses variables com tenir una targeta mèdica (medical card). Aquesta medical card la donen a persones amb pocs recursos econòmics i els permet no haver de pagar per cap despesa relacionada amb la sanitat. Cada visita per consulta a un hospital públic costa 100€ a excepció dels qui tinguin una medical card, els qui hi vagin amb un certificat del metge de capçalera (GP doctor, general practitioner o metge de família) i els qui vagin a urgències. Si per qualsevol motiu el pacient s’ha de quedar a l’hospital, el cost és de 75€ al dia fins a un màxim de 750€ anuals.\nTambé hi ha la possibilitat de rebre serveis privats en un hospital públic; en aquest cas s’ha de pagar el que costa l'estada a l’hospital públic més el tractament que es rep per part de metges i especialistes privats. Aquesta és una manera d’evitar les llistes d’espera però a un preu més alt.\nI després hi ha els hospitals privats on s’ha de pagar els preus establerts per l’hospital. La majoria d’assegurances mèdiques cobreixen part dels costos.\nSi el problema no és urgent és recomanable consultar primer un metge de capçalera i no anar a un hospital. Així s’eviten cues, llargues esperes i despeses innecessàries en cas de no ser res greu. Les tarifes depenen del metge però solen ser inferiors als 100€ que val només entrar a l’hospital. Per a saber quin és el GP doctor que queda més a prop cal trucar al 1850 24 1850. Trobaràs tota la informació sobre metges, centres de salut i medical cards a l'enllaç +info (un cop allà clica sobre la teva zona).\nVés a: Dalt HSE Hospitals a Dublin +info\nPolicia - Garda\nTots els assumptes relacionats amb la seguretat ciutadana són responsabilitat de l'únic cos de policia que existeix a Irlanda, la Garda Síochána (els "guardes de la pau" en gaèlic). Per a referir-se a la policia en general o a un sol policia s'utilitza el terme Garda i per a referir-se als "policies" s'utilitza el terme Gardaí (pronunciat gardí allargant la i)\nEls gardaí que patrullen a peu no porten pistola i la seva feina principal es resoldre petits problemes sense perill o demanar reforços en cas que la situació sigui més greu. La Garda té molts cotxes camuflats i és habitual veure vehicles anant a gran velocitat només amb una sirena i llums intermitents de color blau. A vegades, però, els policies que van dins d'un cotxe camuflat porten l'uniforme. L'uniforme és de color blau fosc i la majoria de gardaí que patrullen a peu porten armilles reflectants de color festuc.\nEl telèfon per a tot tipus d'emergències és el 112 o el 999. Els gardaí, també anomenats irònicament the boys in blue, són força ràpids a arribar.\nCotxe de la Garda:\nGestió del trànsit:\n* La sirena funciona amb l'Explorer.\nVés a: Dalt Garda Comissaries Uniformes\nA Irlanda el voltatge estàndard és de 230v (v de volts) a una freqüència de 50Hz (Hz de hertzs) i els endolls tenen tres clavilles. El mercat elèctric irlandès està regulat per la Commission for Energy Regulation i el servei el proveeix l’Electricity Supply Board (ESB), una empresa estatal que disposa de 19 centrals elèctriques i unes 28 subestacions i que a través de la seva filial ESB Networks és la responsable del manteniment de la xarxa i de la distribució d’electricitat.\nSeguint les directrius europees el mercat es va liberalitzar el febrer del 2005 i des d'aleshores els consumidors han tingut la possibilitat de triar el proveïdor. Actualment n’hi ha 4: Airtricity, Bord Gáis Energy, Energia i ESB Customer Supply.\nL’electricitat es mesura mitjançant comptadors instal·lats a les cases o blocs d’apartaments. Aquests comptadors són propietat d’ESB Networks independentment de quin sigui el proveïdor d'electricitat i només els operaris d’ESB Networks els poden connectar, desconnectar, reparar, manipular, etc.\nLa factura de la llum s’envia als consumidors cada dos mesos i està basada en la lectura del comptador o en estimacions. Un operari d’ESB Networks passa 4 vegades a l’any a llegir el comptador. Les estimacions no són molt bones i quan fan la lectura real normalment o bé has de pagar molt perquè l'estimació era molt baixa o bé tens un saldo creditor que te'l descompten a la següent factura.\nVés a: Dalt ESB Networks Airtricity Bord Gáis Energia ESB Energy Regulator\nFins a la liberalització de les telecomunicacions al final dels noranta, el mercat telefònic estava monopolitzat per l’empresa pública Telecom Éireann que en privatitzar-se va canviar de nom i es va convertir en Eircom. Com a la majoria de països europeus on s’han privatitzat els serveis bàsics, Eircom va conservar la propietat de la xarxa i això li dóna poder en front de les empreses competidores.\nLa majoria d’empreses que ofereixen serveis de telefonia fixa són les operadores de telefonia mòbil i proveïdors d’internet. Per instal·lar una línia de telèfon fixa primer s’ha de passar per Eircom i després decidir per l’operadora que millor s’avingui a les teves pautes de consum. El cost d’instal·lació dependrà dels treballs que s’hagin de fer per a que el telèfon sigui operatiu (és més car quan no hi ha hagut mai cap línia telefònica abans).\nLa factura té dues parts: una de fixa pel lloguer de la línia que pertany sempre a Eircom i una de variable que depèn de l’ús de la línia i de les diferents tarifes i que es paga al proveïdor triat.\nVés a: Dalt Eircom BT Smart Digiweb Vodafone o2 3 UPC Imagine Comparar\nEl mercat del gas a Irlanda operava en situació de monopoli per l’empresa pública Bord Gáis Éireann però l’any 2004 es va liberalitzar per al segment industrial i el 2007 per al segment domèstic (o residencial).\nL’operador independent Gaslink és el responsable de desenvolupar, fer el manteniment i gestionar la xarxa de distribució de gas, si bé aquesta tasca la porta a terme Bord Gáis Networks en nom de Gaslink. Pel que fa als proveïdors a clients domèstics/residencials hi ha Airtricity, Bord Gáis i Flogas.\nBord Gáis Networks instal·la i llegeix tots els comptadors i n’és l’empresa propietària. Un cop feta la lectura passa la informació al proveïdor que després factura al seu client. Com a mínim es fan tres lectures a l’any i també s’utilitzen estimacions. També hi ha la possibilitat que el client enviï la lectura directament al seu proveïdor.\nEn els edificis o cases de nova construcció els comptadors són de fàcil accés per al personal de Bord Gáis Networks que fa la lectura.\nTambé hi ha el gas en bombones que es ven en moltes botigues i és subministrat majoritàriament per l'empresa Calor Gas (foto dreta).\nVés a: Dalt Gas Link Bord Gáis Networks Airtricity Bord Gáis Flogas Calor Gas\nL’empresa pública que s’encarrega de tot allò relacionat amb els serveis postals és An Post. És un servei força eficient i les cartes enviades entre dos ciutats importants acostumen a arribar el dia següent. Hi ha una xarxa d’oficines bastant extensa així com bústies al carrer. El color de l’empresa és el verd.\nAltres serveis oferts són l’enviament de diners a través de Western Union i el pagament de qualsevol subsidi del Departament de Benestar Social. Abans de la crisi econòmica estava associada amb Fortis Bank i oferia serveis bancaris sota el nom de Postbank, però l’entitat es va liquidar. D'ençà del mes de maig del 2010 també ofereix serveis de telefonia mòbil formant una joint venture amb Vodafone anomenada Postfone.\nAn Post gestiona el servei de les llicències de televisió i de gossos, es poden pagar multes i tot tipus de factures relacionades amb els serveis bàsics, llogar pel·lícules en DVD, comprar crèdit per al mòbil (top up), comprar segells, etc.\nEls horaris depenen de l’oficina però normalment obren a les 9 i tanquen a les 17h30 o 18h. Algunes oficines de correus estan dins d’establiments comercials privats i s’ha de travessar tota la botiga per arribar-hi.\nTarifes: enviar una carta per correu ordinari costa 55c per a Irlanda i 82c per a Europa. Enviar una carta per correu certificat (registered post) costa 5,25€ per a Irlanda i 5,17€ per a Europa.\nVés a: Dalt An Post Oficines Calcular tarifa Correu Urgent Postfone


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - La festa major de Sant Nicolau, protagonitzada pels actes tradicionals\n01-12-2016 / 08:45:31\n01-12-2016 / 10:59:50\nLa festa major de Sant Nicolau arriba un any més amb un programa d'actes protagonitzat pels actes més tradicionals com el mercat, la trobada i la plantada de gegants, el vermut solidari i el correfoc. La diada festiva de Sant Nicolau del 6 de desembre serà la jornada central de la festa major d’hivern d’enguany, que s’allargarà del 5 al 8 de desembre.\nAlbert Cuní (PSC), Regidor de Cultura, afirma que en aquesta festa major "el punt més incipient és seguir potenciant les tradicions, la cultura tradicional del nostre poble, del nostre país. També hi haurà alguns punts diferents, hi haurà un concert de música clàssica molt bo, d'una gran qualitat, al pati de l'Arxiu. I tindrem moltes activitats tradicionals com el mercat, com la trobada i la plantada de gegants, el conte de la Sopa de pedres, la cercavila de gegants, el correfoc o el vermut solidari. Sempre amb aquests punts solidaris i tradicionals que ens importa remarcar i recalcar".\nD'altra banda, Cuní ha destacat que el que és important és "que tinguin sentit totes les activitats que es fan i que tinguin una bona repercussió en les persones. Per tant, hem volgut fer petits actes tradicionals que tenen més tirada i són més potents perquè la gent els aprofiti més".\nLa festa major de Sant Nicolau 2016 arrencarà el pròxim dilluns 5 de desembre amb un concert de música clàssica, que porta per títol, Viena punt de trobada i que es farà a les 12.30 h al pati de l'Arxiu Municipal. El concert anirà a càrrec del grup de cambra Arcattia Collage amb Lluís Heras al violoncel i Joan Morera i Quim Térmens al violí. Aquesta primera jornada també inclourà la doble sessió de cinema al Centre Cultural: la infantil amb la projecció d’El nen i el món d’Alê Abreu a les 18 h i la d'adults amb Primavera en Normandia d’Anne Fontaine a les 22 h.\nFestivitat de Sant Nicolau\nLa diada del 6 de desembre, festivitat de Sant Nicolau, estarà protagonitzada per alguns dels actes més arrelats al poble com el 34è Mercat de Sant Nicolau, que organitza Malgrat Turisme SL, i que oferirà les tradicionals parades per la plaça de l’Església i el Barri Antic durant tot el matí. Paral·lelament, al mercat s’hi organitzaran d’altres actes al centre del poble com la plantada i cercavila de gegants, organitzada per la Colla de Geganters de Malgrat de Mar, que comptarà amb la participació de les colles de Parets del Vallès, Montbau, Sant Joan Despí, Montmeló, Òrrius, Tordera, Santa Susanna, Sant Adrià del Besòs, Sant Julià de Loria i Malgrat. La trobada i plantada serà a partir de les 10 h al carrer de Mar i la cercavila a partir de les 11.30 h des del carrer del Carme i fins al Parc de Can Campassol.\nA la plaça de l’Església a les 10.30 h, i organitzada per la Parròquia de Sant Nicolau, es farà la representació del conte de La sopa de pedres i a partir de les 13 h es podrà degustar la sopa a benefici de Càritas Malgrat. A les 12 h a l’Església Parroquial de Sant Nicolau es farà el tradicional ofici en honor a Sant Nicolau, que comptarà amb la participació de la Coral Atzavara.\nTambé a les 12 h a les Peixateries Velles es farà el Vermut Solidari a benefici de la Fundació Vicenç Ferrer, organitzat per Amics de l’Índia. A la tarda, la Fundació la Xarxa organitza l’espectacle infantil Llepafils a càrrec de Teatre al Detall a les 18 h al Centre Cultural. La festivitat de Sant Nicolau la tancarà l’Orquestra Europa amb el concert, a les 18.30 h, i el ball, a les 22.30 h, al pavelló municipal de l’avinguda Tarragona.\nCorrefoc i correfoc infantil per Sant Nicolau\nLa Colla de Diables Ratpenatsinfernals oferirà un correfoc el dimecres 7 de desembre a les 21.30 h després de la tabalada i també la versió infantil, l’endemà, dijous 8 de desembre a les 19.30 h. Els Ratpenatsinfernals faran els Versots el dimecres 7 de desembre a les 20.45 h davant l’Ajuntament, entre la tabalada que començarà a les 20 h a la plaça de Josep Anselm Clavé i el correfoc que sortirà des de la plaça Pere III.\nLa festa major s’acomiadarà el dijous 8 de desembre un ampli ventall d’activitats. Al matí, a primera hora, es disputarà el 22è Cros de Malgrat de Mar -organitzat per GESPORT, Club d’Atletisme i l’Ajuntament- des de l’esplanada de Santa Rita. A partir de les 10.30 h l’Agrupació Sardanista Malgratenca La Barretina celebrarà el 44è Concurs de Colles improvisades de sardanes amb la Cobla Contemporània al Parc de Can Campassol. A la tarda, a les 17 h al Pavelló Municipal de l’avinguda de Tarragona, es farà la ballada de sardanes amb les cobles Jovenívola de Sabadell i la Principal de Llobregat.\nFesta Major d'Hivern Sant Nicolau Malgrat de Mar


L'Ajuntament treballa per garantir el bon funcionament de la ciutat durant la jornada de diumenge\nL'alcalde presideix un equip que coordinarà els serveis necessaris per garantir la convivència i la normalitat\nL'Ajuntament de Terrassa està preparat per respondre als diferents escenaris que es puguin donar en el decurs de la jornada de diumenge. L'alcalde de Terrassa, Jordi Ballart, ha constituït un equip polític i tècnic que farà el seguiment del desenvolupament de la jornada a la ciutat, i que coordinarà les actuacions dels serveis municipals en cas que fos necessari. Aquest equip, presidit pel propi alcalde, està format per membres del Govern i personal directiu i tècnic dels diferents serveis municipals que poden ser requerits per garantir el bon funcionament de la ciutat.\nEn paraules de l'alcalde, diumenge "hi haurà una mobilització ciutadana importantíssima, i haurem d'actuar amb molta serenitat i responsabilitat. L'Ajuntament de Terrassa ha de ser i és una garantia d'estabilitat, de seguretat i de convivència per a tots els terrassencs i terrassenques, independentment de les posicions ideològiques de cadascú. Per tant, el paper d'aquest Ajuntament diumenge serà vetllar al màxim per la convivència i pel funcionament normal de la ciutat i dels serveis públics". L'alcalde afegeix que "el més important és que la ciutat visqui la jornada de diumenge des del respecte a la diversitat de posicionaments, i defensant pacíficament els valors i principis de la democràcia i la convivència".\nLa Policia Municipal vetllarà, com és la seva funció, per la seguretat de les persones i per la convivència als espais públics, i actuarà segons les lleis, de forma coordinada amb altres cossos de seguretat. La resta de serveis municipals mantindran els equips necessaris per poder atendre les necessitats que puguin sorgir en el decurs de la jornada.


Urlaub Im Schloss Arzberg (Sachsen) Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nArzberg, Arzberg (Sachsen), Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Urlaub Im Schloss\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Urlaub Im Schloss es troba a la zona de Arzberg de la ciutat de Arzberg (Sachsen). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nUrlaub Im Schloss també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Arzberg (Sachsen). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, cuina americana, plat de dutxa, rentadora a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Urlaub Im Schloss.


Dilluns, 18 Desembre, 2017 - 19:53\nChamorro va partir des de Montesa i finalitzava aquest estiu el seu recorregut en Sant Mateu. Es tracta d'un recorregut de més de 300 quilòmetres per poblacions unides per la història d'aquesta ordre. Per a la realització la ruta de Montesa, el ciclista s'ha recolzat en l'historiador Josep Cerdà Ballester. La intenció del ciclista, que és de Llaurí, no és una altra que establir llaços d'unió entre totes les poblacions que van pertànyer en el seu moment a aquesta important ordre, conjugant esport, història i cultura.\nErnestina Borràs ha explicat que “des de l'Ajuntament brindem tot el nostre suport a aquesta iniciativa altruista, que ha aconseguit unir esport, cultura i història i que contribueix a vertebrar els territoris de Montesa”.


Detenen a Ripoll un tercer sospitós vinculat amb l'atac a Barcelona\nEls Mossos d'Esquadra han detingut aquest divendres al matí a Ripoll a un tercer individu presumptament vinculat als atemptats de dijous a Barcelona i Cambrils. El conseller d'Interior de la Generalitat, Joaquim Forn, ho ha dit en declaracions a El Matí de Catalunya Ràdio.\nEl detingut és un home de 30 anys que és amic de l'individu detingut ahir en aquesta localitat gironina, segons informen fonts pròximes a la investigació.\nEls Mossos d'Esquadra despleguen aquest matí un dispositiu en aquest municipi en el qual participa també la Guàrdia Civil amb diferents registres a domicilis sospitosos. Una d'aquestes intervencions té lloc a l'habitatge del capturat ahir, mentre que la detenció d'avui d'aquest veí de 30 anys i nacionalitat marroquina s'ha produït al carrer Pont d'Olot.\nLa policia catalana ha detingut per ara tres persones per la seva suposada vinculació amb aquests atemptats, que estarien relacionats a més amb l'explosió d'un habitatge a Alcanar (Montsià) a últimes hores de dimecres dia 16, en què va morir una persona i una altra va quedar ferida.\nSegons el major dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, els seus llogaters preparaven al seu interior explosius amb diverses bombones de butà. Un els detinguts, natural de Melilla, té relació directa amb l'esmentada explosió.\nEl segon detingut, localitzat a la localitat de Ripoll, seria la persona que suposadament va llogar, a la localitat de Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental), la furgoneta de l'atropellament massiu de Barcelona. Amb aquesta última detenció a Ripoll són ja tres els arrestats per la seva suposada vinculació amb els atemptats a Catalunya, dos d'ells al municipi de Ripoll.\nATAC TERRORISTA Les víctimes de l'atemptat de Barcelona són de 34 nacionalitats El Nacional\nAtac a Barcelona Equips de forenses treballen en autòpsies i identificació de cadàvers El Nacional


01·03·20 | 20:03\nI com pot ajudar la cooperació valenciana -com la que fan ACPP o l'Ajuntament de València- al terreny? Com que no es poden fer projectes, algunes de les accions són portar xicotetes cisternes, una xarxa primària amb canonades de plàstic o latrines portàtils o, fins i tot, rehabilitar alguna infraestructura de l'època dels romans com poden ser els aljubs. A banda, es fan projectes d'investigació per a conéixer quines són les necessitats dels habitants palestins. «Les autoritats palestines no poden fer-ho, però les ONG sí, i elles poden traslladar la informació a organismes com l'ONU per a demanar finançament», valora Aburaham. I en estes enquestes tenen un paper clau les dones: «Elles són les que gestionen l'aigua, el sanejament o la higiene. Són les que pateixen l'escassetat d'aigua en primera persona», reivindica Harara.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Blagdon Entrada:\n15 Comentaris16 Havelock Bed and Breakfast...Habitacions per nit per només73 EUR Més zones a New Plymouth\nPopular ara mateix a New Plymouth Més venut BK's Egmont Motor Lodge 115 Coronation Ave Arcadia Lodge 52 Young Street Habitació amb llit de matrimoni i llit individual reservada fa 9 hores, 21 minuts, Egmont Eco Leisure Park 12 Clawton Street Habitació Doble reservada fa 17 hores, 39 minuts, Grans raons per reservar amb Agoda\nMés de 1.175.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 31.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Blagdon Restaurants i cafeteries\nBlagdon és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de New Plymouth. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Blagdon té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a New Plymouth. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Blagdon, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Blagdon, New Plymouth\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a New Plymouth, no busqui més enllà de 16...\nHotels a Blagdon: 16 Havelock Bed and Breakfast\nLlocs d'interès a Blagdon: Bombay to Paris


Festa gegantera a la festa major de Roses - Diari digital Vila de Roses\nFesta gegantera a la festa major de Roses\nLa Vila Rosinca va acollir, el dia gran de la seva festa major, una espectacular trobada de colles geganteres\nLes gralles, les bandes de percussió, les colles geganteres, el Miquelets i Canoners de la Ciutadella van ser els protagonistes del dia de la festivitat de l’Assumpció de la Mare de Déu. Efemèride que se celebra al ben mig de la festa major de Roses.\nI una celebració que van començar de ben hora, ja que a les 8:30 els músics de les gralles i la banda de la colla gegantera van començar les Matinades per despertar al poble els gegants. Tot el matí voltant, primer per despertar a la gent, després a la plaça de l’Esglèsia on se celebrava dins el temple religiós l’ofici solemne de Festa Major. Tot seguit cap al teatre fins la celebració de la distinció del Dracma de plata. I així, fins a esperar el gran moment deles colles geganteres, batucades, grallers i bandes de percussió: la XVIII Trobada Gegantera de Roses amb una cercavila de colles geganteres i la companyia de Miquelets i Canoners de la Ciutadella.\nUna trobada que va tenir lloc a les 6 de la tarda en el dia principal de la festa major de Roses on tenen lloc les activitats més tradicionals i culturals.\nFins a 11 colles geganteres acompanyades de les respectives bandes de gralles i de percussió es van donar cita a Roses. Colles provinents d’arreu les comarques gironines, de Sarrià de Ter, Figueres, Lladó, Vilafant, Castelló d’Empúries, Port de la Selva, l’Escala, Vilafant i Palau-saverdera.\nEl punt de trobada es va establir, com ja és habitual, a la Ciutadella. I des de el recinte emmurallat les colles, precedides pels Miquelets i els Canoners de la Ciutadella, van portar a terme una desfilada pels carrers de la Vila rosinca.\nObria la comitiva la batucada Caixa de Trons, formació que es va crear ara fa 6 anys a Girona, al barri de Germans Sàbat i a on tots els seus components, uns 25, tenen entre 16 i 23 anys. Fa pocs dies van presentar els seus primers capgrossos, la Dana, en Galderic i la Lira. En Galderic és el patró dels pagesos, la Dana la seva dona, i la Lira és la representació de la joventut del grup.\nEls seguia el Casal de la Gent Gran de Figueres. Un casal que també té la seva colla de, en Bernat, que representa a un ‘indino’ que va marxar a Cuba a fer fortuna i va tornar sent ric casant-se, a més, amb una cubana morena, la Conxa. Els gegants van acompanyats per un bon grapat de capgrossos i uns cavallets.\nDarrera anaven els gegants de Palau Saverdera, els més entranyables, en Pep del Porró i la Maria de Cal Cep, que representen una parella de pagesos que es van conèixer en el moment en que tots dos volien tallar el mateix penjoll de raïm (l’amor està allà on menys ho pensem). Si mai ho heu fet, feu-lo a l’arribar a Palau, ja que aquests dos gegants estan representats en forma d’escultura a l’entrada del poble. En Pep del Porró i la Maria de Cal Cep van acompanyats de 4 capgrossos, en Bon Dia, la Bona Collita, la Trobada i en Raïm del Miracle, que va ser el que els va unir.\nI en Baldiri, de Port de la Selva, tampoc hi va faltar en aquesta cita amb els seus amics gegants gironins. Baldiri, que porta el nom del patró del seu poble, representa un vell pescador. Con no té xicota, va acompanyat de dos capgrossos, en Luard i la Tuies, que representen uns personatges molt estimats que havien viscut al bonic municipi de Port de la Selva.\nI els nostres veïns gegants de Castelló d’Empúries, en Ponç Hug i l’Adelaida, també van voler desfilar pels carrers de Roses. Aquests dos gegants representen, com no podia ser d’una altra manera, els Comptes d’Empúries.\nLa colla Amics del Gegants de Sarria de Ter anava a continuació amb els seus gegants Cinto, Maria i Quimet. En Cinto és un treballador d’una fàbrica paperera i la Maria una noia de família benetant. L’amor de la parella es veu maleït per l’opoisició de la família d’ella i una mala jugada del destí: una riurada s’emporta el pont que els uneix. Un pacte amb el diable per reconstruir el pont i el cant d’un gall a mitjanit fan possible que l’amor de la parella triomfi.\nLa colla gegantera de Vilafant, anava a continuació amb en Cebrià i la Carme, dos gegants que, recordant el passat, són una parella que representa una família d l’època. El marit feia de rajoler i la muller li duia cada dia el dinar a la bòbila.\nEls gegants de l’Escala desfilaven a en Peret i la Maximeta, construïts l’any 1988, representen un mariner i una pescadora. Ella s’encarrega d’apedaçar les xarxes. Els seus oficis comporten que tinguin la cara colrada pel sol i la tramuntana.\nEls gegants de Lladó, la Carme i en Llambert també van assistir a aquesta trobada. Aquests gegants representen nobles amb indumentària de l’època de l’edat mitjana i els seus noms són en honor als patrons del municipi.\nI en aquesta XVIII Trobada Gegantera de Roses va prendre part la colla dels gegants particulars de Figueres, amb en David i la Margarida. Aquest dos gegants són trets d’una col·lecció pròpia de gegants d’un jove figuerenc, Miquel Corney. El nom del gegant és un homenatge del germà del constructor, que es va morir. El nom de la geganta és tre de les flors que portaven abans.\nI tancant la cercavila anaven, com no, els amfitrions, la colla gegantera de Roses, en Quimet i la Demètria acompanyats del gegantó Norfeu.\nEls gegants de Roses són la representació en cartró-pedra dels protagonistes d’una bella sardana de Joan Maragall: L’Empordà. Aquesta sardana narra el naixement de la comarca de l’Empordà com una història d’amor entre un pastor, arrelat a la terra i la muntanya, i una sirena en representació del mar.\nSi la Ciutadella va ser el punt de trobada i sortida de la cercavila, la plaça Catalunyava esdevenir com cada any, el punt d’encontre final de tots els gegants i les seves colles geganteres. Una arribada a la plaça que els Miquelets i els Canoners de la Ciutadella es van encarregar de que fos molt sorollós.\nDesprés d’un breu ball de presentació dels gegants als assistents a la plaça, l’Ajuntament va fer entregar d’un obsequi a cadascuna de les colles per, tot seguit, celebrar una demostració de danses tradicionals a càrrec del Taller de Dansa Tradicional de Roses de Cristina Barceló i la música de la cobla Tres Quartans.\nTags: Cercavila, Miquelets de la Ciutadella, Roses, XVIII Trobada Gegantera de Roses\nPrevious L’esport, la cultura i l’esforç personal, Dracmes de Plata de Roses 2013\nNext Rumba Tramuntana se basten sols per omplir i triomfar a les Barraques de Roses\nTot a punt per acollir aquest cap de setmana el Festivalet de Roses\nRoses viurà un pont de Hallowen fantàstic i terrorífic amb el II Festival de Curts Bai de Fest


alcaldes.eu | Sabaté (PSC) retreu a Mas que digui que no pactarà amb el PPC però que hi mantingui pactes en molts municipis\n21.11.12 - CAMBRILS • Baix Camp\nSabaté (PSC) retreu a Mas que digui que no pactarà amb el PPC però que hi mantingui pactes en molts municipis\nEl candidat dels socialistes critica que el Govern no paga els seus deutes amb els consistoris i la paralització de projectes a les comarques tarragonines\nEl candidat del PSC a la demarcació de Tarragona, Xavier Sabaté, ha fet campanya a Cambrils (Baix Camp).\nEl candidat del PSC a Tarragona, Xavier Sabaté, ha retret al candidat de CiU a la presidència de la Generalitat, Artur Mas, que digui que no pactarà els pressupostos amb el PPC si guanya les eleccions, però que mantingui pactes de govern amb els populars en diversos municipis com Cambrils (Baix Camp). El cap de llista dels socialistes ha visitat aquest dimecres aquesta població de la Costa Daurada, on ha dit que és un exemple de l'aliança "eterna" entre ambdues formacions polítiques. Sabaté ha criticat que el Govern degui 3 MEUR al consistori cambrilenc i que hi hagi paralitzat projectes com el Centre d'Alt Rendiment que s'havia de compartir amb Amposta, o la galeria de tir amb arc.\n"El senyor Mas va anar fa anys al notari per dir que no pactaria amb el PP, però suposo que ha demanat que destruïssin aquella acta notarial perquè després hi ha tornat a pactar. Respecto els pactes, però que no ho vulguin disfressar", ha criticat el candidat del Partit dels Socialistes de Catalunya. Sabaté s'ha referit al cas de Cambrils, on governen CiU i PPC. "Aquí el PPC té les regidories d'Ensenyament o Cultura, i això que els populars han estat al darrere de les campanyes més ferotges contra la llengua i la cultura catalanes, o la personalitat nacional de Catalunya", ha etzibat.\nSabaté ha afegit que Cambrils és també un exemple del deute de la Generalitat amb els consistoris. "El Govern es queixa, amb raó, que l'Estat no paga els deutes, però a Cambrils deu 3 MEUR als cambrilencs i les cambrilenques. I a més, rebaixa substancialment les aportacions a les escoles bressol, a la de música, i s'oblida dels projectes que tenien els governs de Maragall i Montilla com la galeria de tir amb arc o el CAR", ha subratllat.\n"CiU ho ha paralitzat tot i aquesta paràlisi, que suposa el descens de l'economia productiva, la pèrdua de pimes, i el consegüent increment de l'atur, és el què està en joc en aquestes eleccions, i aquí s'hi han d'afegir les retallades socials, com ara la saturació de les aules o la reducció de mestres", ha afegit Sabaté. El candidat ha citat també el pla de barris del nucli antic de Cambrils, "que la Generalitat no paga, i després passa que l'Ajuntament apuja l'IBI un 30%".\nEl candidat del PSC a Tarragona ha citat també l'informe de PIMEC que pronostica que, entre els anys 2007 i aquest 2012, hauran cessat l'activitat unes 7.800 petites i mitjanes empreses al territori. A més, ha retret a CiU que prometés reduir l'atur a la meitat i que l'índex, per contra, hagi augmentat en un 14%. "Tenim 80.000 aturats i la reacció del Govern de la Generalitat ha estat condemnar-nos amb l'assignació pressupostària més baixa de tot Catalunya per aquest 2012", ha afegit Sabaté.\nXavier Sabaté ha apel·lat a la necessitat de canviar el Govern de CiU pels socialistes, "que volem implantar polítiques de progrés i no dedicar-nos a estendre el conflicte de Catalunya amb Espanya a nivell internacional, que sembla que és el què preocupa a Mas, enlloc d'atreure empreses, generar llocs de treball, o donar suport al turisme, al qual només ha aplicat taxes i tots estem pagant més que abans", ha insistit. Sabaté també ha subratllat que "les aventures, els carrerons sense sortida i els conflictes els hauríem de deixar de banda i veure com podem caminar de forma sensata i ferma per treballar pels problemes de la gent", ha conclòs.


2014, Festa Major – Parròquia de Sant Bartomeu\nSe’m demanen unes paraules de Rector pel programa de la Festa Major. Les escric amb molt de gust. Serà la primera vegada que amb tot el poble de Roda de Berà celebraré la festa de sant Bartomeu. Però no és la primera vegada que la celebro, donat que en el passat, ja vaig tenir-ne ocasió quan era rector a Montferri que també celebra la Festa Major a honor del Sant. De manera, doncs, que ja forma part del meu bagatge fer Festa Major per la seva diada.\nEstic a l’expectativa pels actes més característics propis de la celebració estrictament religiosa; l’Ofici i, també la Processó amb el pa per beneir. Estic segur que entre tots mirarem de fer-ho prou bé per tal que no es trenqui l’encant d’una Festa Major compartida.\nFer Festa Major és, efectivament, treure al carrer el millor de nosaltres mateixos. Abans, les festes majors acostumaven a celebrar-se al final de les collites quan les famílies podien donar-se algunes alegries d’afegit. Avui dia, això està més diluït donat que dins les poblacions, les feines són molt més variades i quan és festa per algú, és treball i preocupació per un altre. Ara bé, amb el bon propòsit de tots i amb la voluntat de gaudir -la en pau, hem de fer una bona Festa Major.\nFer festa major és, sobretot, beneir Déu Pare mitjançant Jesucrist i, evidentment també els seus amics els sant, com el nostre patró. Hem de ser agraïts i donar gràcies a Déu. De moltes formes Déu ens ajuda i és digne que el lloem, el glorifiquem i li donem gràcies. Aquesta és la principal actitud que caracteritza una festa major. A això us convido. Mirem de ser-hi tots, ben agermanats, per beneir Déu, amb la confiança que ell faci davallar la seva bondat sobre les nostres llars.\nÉs el que volem dir quan parlem del Pa beneït. Demanem la benedicció divina sobre tots nosaltres que com un signe rebem en les coques beneïdes i compartides a taula. Si fem pujar l’acció de gràcies, esperem que baixi la benedicció sobre tots. Demanem-la al bon Déu, per intercessió de Sant Bartomeu: que sigui benedicció per a totes i cadascuna de les famílies de la població; benedicció que volem que atenyi a les necessitats més crítiques de cada casa, i per això més autèntiques. Aquesta és la benedicció que esperem que davalli del cel. Fem festa amb la confiança de que Déu dóna a qui es deixa ajudar. Bona Festa Major per a tots.\n[ text publicat al Programa de la Festa Major * 24/8/2014 * de Roda de Berà ]


El CF Mollet UE organitza proves d'accés pel futbol base al juny - Mollet a mà\nEl CF Mollet UE organitza proves d'accés pel futbol base al juny\nEl club ja prepara la confecció de les pantilles per al curs vinent.\nDissabte, 19 de maig de 2012 | 16:22h\nEl CF Mollet UE realitzarà a final de temporada proves d'accés fins a l'edat d'infantils. El club treballa en la composició de plantilles del curs vinent i per aquest motiu oferirà de l'11 de juny al 23 de juny sessions concertades per a jugadors sense equip o d'altres clubs i escoles.\nPer a poder insciure's a les proves d'accés és imprescindible descarregar el formulari de sol·licitud i enviar-lo per correu electrònic al coordinador del club, Mario García ([email protected]) abans del 8 de juny. També es podrà lliurar a les oficines del club al Germans Gonzalvo (Avinguda Rívoli, s/n) de dilluns a divendres a partir de les 18h. La reposta a les incripcions es donarà per correu electrònic on s'espicificarà el dia i l'hora d'entrenament. Per més informació cliqueu aquí.


Existeix l’estat monolingüe?\nGrup de Lingüistes per la Diversitat (GLiDi)\nL’estat nació aplica polítiques d’homogeneïtzació nacional per tal de procurar la uniformitat entre tots els habitants que habiten dins les fronteres d’un estat concret\nActualització: 11.05.2022 - 20:16\nSi agafem un llibre de text per a aprendre idiomes, sovint hi trobarem un exercici en què ens demanen que formem el gentilici i la llengua dels estats. Així, aprenem que a França hi viuen francesos que parlen francès; a Itàlia, italians que parlen italià; a Suècia, suecs que parlen suec; i a Espanya, espanyols que parlen espanyol. Però, com podeu imaginar, la realitat és molt més complexa del que ens mostren aquests exercicis: gairebé no existeixen els països monolingües. Quan pensem en països on es parla més d’una llengua sovint ens vénen al cap Bèlgica, Suïssa o el Canadà, els exemples clàssics de país multilingüe. Això no obstant, fins i tot els dos estats més petits del planeta, el Vaticà i Mònaco, presenten força diversitat lingüística. La Ciutat del Vaticà té dues llengües oficials, el llatí i l’italià, però el papa no és parlant nadiu de cap de les dues i la guàrdia suïssa es comunica en alemany suís. El Principat de Mònaco, en canvi, només té una llengua oficial, el francès, però a les escoles s’ensenya el monegasc –un dialecte del ligur amb forta influència occitana–, que també és la llengua de l’himne nacional i la llengua en què el príncep s’adreça de vegades als ciutadans del país.\nLa tendència d’associar cada estat amb una sola llengua no és nova. Apareix amb el desenvolupament dels estats nació, una idea que comença a aparèixer a Europa cap al segle XVII i que esclata amb la Revolució Francesa el 1789. S’estima que abans de la Revolució Francesa, menys d’un 15% dels ciutadans que vivien en territori francès parlava el francès. L’adopció del francès pels parlants de les llengües anomenades perifèriques s’agilitza després de la Primera Guerra Mundial, amb l’exaltació del sentiment de pertinença a la pàtria francesa i la instal·lació de milers de monuments aux morts pour la France per tota la geografia francesa. Estan documentats múltiples casos de famílies de Catalunya Nord i d’Iparralde –els territoris del País Basc sota domini de l’estat francès– en què les famílies parlaven en català o en basc al fill nascut abans de la Primera Guerra Mundial, però que van canviar al francès amb els fills nascuts a partir de 1918.\nL’estat nació aplica polítiques d’homogeneïtzació nacional per tal de procurar la uniformitat entre tots els habitants que habiten dins les fronteres d’un estat concret. Així, les elits dominants imposen la seva cultura i la seva llengua i s’acostumen a fer polítiques perquè els parlants de les llengües perifèriques abandonin les seves identitats regionals i s’incorporin en el projecte d’unitat nacional. Aquestes polítiques poden ser explícites o implícites i més o menys coercitives. Un dels casos il·lustres d’aquesta aplicació és la frase del polític italià Massimo d’Azeglio que, després de la reunificació italiana el 1870, afirmava: “Hem fet Itàlia, ara hem de fer italians.” Menys d’un 20% d’italians parlava italià el 1960. Les conseqüències d’aquesta homogeneïtzació estatal, estesa per mitjà del sistema d’educació públic i els mitjans de comunicació, es poden veure en l’article del mes passat d’en David Ginebra sobre les llengües de Sardenya.\nLa diversitat lingüística, que com hem vist és inherent a l’espècie humana, es pot gestionar de diferents maneres. Hi ha països que no tenen llengua oficial, com Austràlia, Xile o Suècia. En cap article de cap decret ni en cap text constitucional d’aquests estats no es marca la llengua oficial. Ara bé, això no vol dir que els governs d’aquests països no emprin de facto una llengua en concret. De fet, els Estats Units i Austràlia són dos dels territoris on les llengües pròpies van desapareixent més de pressa. Els països sense llengua oficial acostumen a associar-se amb polítiques utilitaristes i de laissez faire. Molts altres països tenen una única llengua oficial, com és el cas d’Alemanya, França o Hongria. Aquests estats es categoritzen com a monolingües radicals i acostumen a tenir polítiques més explícites per a aconseguir homogeneïtzar lingüísticament la seva població.\nEn canvi, la majoria de països al món reconeixen més d’una llengua oficial. Es poden classificar en dos grups: el plurilingüistes d’autonomia tutelada i els plurilingüistes consocials o consensuals. En el primer cas, les llengües tenen un cert grau de reconeixement i d’autonomia, però aquesta llibertat sempre roman dins els límits que es fixin per part del grup dominant. És el cas del català, el basc o el gallec a l’estat espanyol o del gal·lès al Regne Unit. En canvi, els estats plurilingüistes consocials atorguen uns drets i unes obligacions que són semblants per a cadascun dels grups lingüístics. És el cas dels països multilingües prototípics: Bèlgica (neerlandès, francès i alemany), Suïssa (alemany, francès i italià) i Canadà (francès i anglès).\nTot i això, els estats no regulen aquests drets de forma simètrica. Per exemple, a l’estat espanyol hi ha un seguit de llengües que tenen una autonomia controlada, però l’asturià, l’aragonès, l’extremeny i les llengües de signes no han millorat el seu estatus un cop acabada la dictadura franquista, pateixen una gestió similar a la que aplica França cap a les seves llengües “regionals”. Al Canadà, per exemple, es reconeixen amplis drets a la població francòfona del Quebec, però, en canvi, la situació és dràsticament pitjor per als parlants de la vuitantena de llengües indígenes pròpies del Canadà. A Suïssa, hi passa el mateix amb el retoromànic, que no arriba a tenir els mateixos drets que els altres tres idiomes del país.\nLes llengües no entenen en fronteres polítiques i per això el més natural és que, dins d’un estat amb unes fronteres sovint arbitràries, hi trobem diverses llengües, cadascuna amb les seves variacions dialectals internes. Sovint tendim a pensar que la diversitat lingüística, com la biològica, és cosa de les zones tropicals, però només cal començar a veure la quantitat de llengües que tenim a Europa per adonar-nos que la rara avis seria el país monolingüe. Tot i això, si no fem res en favor de la diversitat lingüística, potser d’aquí a uns anys sí que es convertirà en el patró més habitual…\nVíctor Bargiela és membre del Grup de Lingüistes per la Diversitat\nPlaca d’un carrer a Mònaco en francès i monegasc. Imatge de Pepetps en llicència lliure a Creative Commons.\nMonument als morts per la pàtria francesa a Ceret (Vallespir). Wikimedia Commons.\n“Parleu francès, sigueu nets”, inscripció del segle XX en una escola francesa.\nAvís quadrilingüe en alemany, francès, italià i anglès en una pista d’esquí a Zermatt (Suïssa)© Roberto Caucino | Dreamstime.com.\nCartell quadrilingüe en alemany, francès, italià i anglès als ferrocarrils suïssos. Deposit Photos.\nCartells bilingües a Òttawa (Ontàrio, Canadà, zona anglòfona).\nCartell trilingüe en ladí dolomític, alemany i italià al Tirol del Sud (Itàlia). Wikimedia Commons.\nCaixer automàtic en llatí a la Ciutat del Vaticà. Wikimedia Commons.


Agenda dels parcs - Del 9 al 15 de novembre de 2017\nNúmero #127 / Del 9 al 15 de novembre de 2017\nElogi del pinzell. Exposicions d'art a Vallgrassa\n10/11/2017 fins al 31/12/2017\nExposicions d'escultura de l'artista Gerard Sala; de fotografia de Ferran Giménez, i entrevista al poeta Carles Hac Mor a l'espai de videopoesia i videoart Carles Hac Mor.\nItinerari guiat El modernisme de la burgesia\nFont: Centre de Documentació Històrica de la Garriga\nVisita guiada que ressegueix el llegat modernista a la Garriga, societat i urbanisme units per configurar una nova ciutat jardí, entre finals del segle XIX i inicis del segle XX.\nPassejades temàtiques. Líquens: una simbiosi d'èxit\nAlgues i fongs han creat aliances exitoses i duradores que conviuen discretament amb nosaltres. Farem un tomb per conèixer com són aquests organismes i què indica la seva presència.\nRiells i Brea Viu el parc\nVisita a l'església de Tavèrnoles\nLa tardor és una de les estacions de l'any amb més colors. És per això que anirem a un dels indrets on podrem admirar-ne millor els canvis de tons.\nMarxa nòrdica: Salt del Mir\nEl salt del Mir, de 35 m d’alçada, és un paratge d’una gran bellesa. Prop del salt, hi trobem les restes de molins fariners antics on encara s’hi pot veure part del mecanisme. La volta que us proposem, passa també per la bonica ermita del Prat.\nApren a orientarte en la natura i a utilitzar el plànols i la brúixola. A més, farem un recorregut d'orientació.\nMostra de bolets, xerrada i visita guiada\nVols conèixer el món dels bolets?\nEn Llorenç Valsells, biòleg i aficionat a la micologia, ens farà una xerrada i una visita guiada per l'exposició, on podrem veure algunes espècies de bolets acabats de collir.\nAnirem fins l’avenc de l’Esquerrà, el més profund del Parc del Garraf i pel camí coneixerem les característiques principals del massís, els rasclers i els fòssils que amaga.\nItinerari per gaudir de la fascinant diversitat de bolets dels boscos del Montseny ponentí, familiaritzar-se amb les espècies més comunes, descobrir els bolets més curiosos i sorprenents i aprendre a identificar aquests enigmàtics cossos fructífers que inunden els boscos de la tardor.\nJornada que versarà sobre l'espai Blau. Es plantejarà estudiar-ne la millora en la seva gestió, com aquesta pot influir en els beneficis per als ciutadans del mateix municipi i es plantejaran casos d’èxit i exemples orientats a l’àmbit d’acció dels municipis.\nRuta guiada i teatralitzada: 1936-1939 la Garriga plena de refugiades\nRuta guiada en què dos personatges caracteritzats en l'època de la Guerra Civil Espanyola ens acompanyaran per aquells espais on els refugiats van viure els moments més difícils de la Guerra, amb el seu desplaçament forçós.


Casado acusa Sánchez de provocar un "efecte crida" a les "màfies" amb les seves "bandades" en la gestió de l'Open Arms\nPublicat 19/08/2019 13:59CET\nJESÚS HELLÍN/ EUROPAPRESS\nEl president del PP, Pablo Casado, ha acusat el president del Govern en funcions, Pedro Sánchez, de provocar un "efecte crida" amb la seva "mala gestió" de la crisi de l'Open Arms, que ocasionar que les "mfies" considerin Espanya "com el país receptor de qualsevol tipus d'embarcació" d'immigrants.\nCasado ha criticat aquest dilluns Sánchez per no haver tingut "lideratge europeu" per aconseguir que el Govern itali "adquirís la responsabilitat que li correspon" amb el vaixell espanyol en el qual romanen 107 immigrants rescatats del Mediterrani després de 18 dies esperant un port segur, i que es troba a prop de la illa italiana de Lampedusa, país que rebutja acollir-los.\nA més, el líder del PP ha retret al president en funcions que el diumenge oferís a l'Open Armes desembarcar al port d'Algesires, "el més lluny i perillós per a la travessia", la qual cosa suposa, segons Casado, "fer un efecte crida de cara a les mfies", que "exploten a l'any dos milions d'immigrants i es lucren amb 7.000 milions d'euros de beneficis", ha assegurat.\n"La nostra preocupació és que amb la mala gestió de la crisi de l'Open Arms tornin les mfies a presentar Espanya com el país receptor de qualsevol tipus d'embarcació on desgraciats immigrants són explotats per les mfies arriscant la seva vida per intentar millorar les condicions en les quals viuen", ha dit Casado en una roda de premsa després d'assistir a la presa de possessió de la nova presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso.\nEl president del PP ha qualificat d'"error" la política d'immigració de l'executiu socialista per "la unilateralitat, la improvisació, les bandades i la demaggia" i ha proposat una "política dual" que compagini la "defensa de les fronteres" d'Espanya "amb cooperació internacional amb les armades europees" amb "solidaritat" amb els pasos d'origen de la migració que rep Espanya des d'frica.\nEn concret, Casado ha parlat d'"un pla Marshall on Europa coordinés els esforos d'institucionalització, educació i formació dels pasos africans, de manera que els immigrants no es veiessin abocats a embarcar-se en taüts flotants per arribar a territori europeu".\n"Per aix li vaig oferir --ha dit alludint a Sánchez-- que la política d'immigració, seguretat i defensa ha de ser una política d'Estat, i estenem la m per veure com podem tenir una oposició signa i al mateix temps solidria en un drama en el qual Espanya sí pot donar llions a Europa, perqu la dcada dels 90 va rebre cinc milions d'immigrants sense cap tipus de problema d'integració i seguretat", ha sentenciat Casado.


lectures de la missa del diumenge IV de quaresma 11 de març 2018\n. DIUMENGE IV QUARESMA\n«tots els qui creuen en ell tinguin vida eterna»\nEl Senyor, Déu dels seus pares, els enviava cada dia missatgers que els amonestessin, perquè li dolia de perdre el seu poble i el lloc on residia. Però ells es burlaven dels missatgers de Déu, no feien cas del que els deia i escarnien els seus profetes, fins que el Senyor arribà a enutjar-se tant contra el seu poble que ja no hi havia remei. Llavors els caldeus incendiaren el temple de Déu, derrocaren les muralles de Jerusalem, calaren foc a tots els seus palaus i destruïren tots els objectes preciosos. El rei dels caldeus deportà a Babilònia els qui s’havien escapat de morir per l’espasa, i se’ls quedà per esclaus d’ell i dels seus fills, fins que passaren al domini persa.\nAixí es complí la paraula que el Senyor havia anunciat per boca de Jeremies: el país fruí dels anys de repòs que li pertocaven; tot el temps que quedà desolat, el país va reposar, fins haver complert setanta anys.\niQuan volien que cantéssim els qui ens havien deportat,\ni ens deien: «Canteu-nos algun càntic de Sió». R\nJerusalem, que se’m paralitzi la mà dreta. R\n"Déu ens salva per gràcia no és fruit d’obres nostres"\nEls llibres de les Cròniques fan lectura teològica de la història des de l’òptica del Temple perquè cal «cercar Déu» com l’únic camí que porta felicitat.\nRecordant com els caldeus incendiaren el Temple de Déu, derrocaren les muralles deportant a Babilònia els escapats de morir per l’espasa, primer destaca la culpa que motivà la desfeta: Tots els grans sacerdots i el poble reincidien contínuament en la culpa d’imitar tots els costums abominables de les altres nacions.\nCom els profetes, 2Cr acaba amb anunci d’esperança: El Senyor m’ha encomanat —a Cir, rei de Pèrsia— que li construís un temple a Jerusalem. Si hi ha algú del seu Poble, que el Senyor sigui amb ell i que hi pugi.\nEl tema central de la carta als Efesis és el designi de Déu, preparat des de l’eternitat, amagat durant segles, realitzat per Jesucrist, revelat per l’Esperit als Apòstols i desenvolupat en l’Església.\nLa secció 2,1s presenta en comparació els fruits de l’obra de Déu en nosaltres. En l’«abans» hi ha mort i esclavatge; en l’«ara», vida i alliberament.\nCal, però, dir la veritat sencera: per gràcia us ha salvat a vosaltres que heu cregut. Perquè és la fe el que ens connecta a Crist, l’únic Salvador. Per això, tot i ser do de Déu i no fruit d’unes obres, també és veritat que Déu ens ha creat per dedicar-nos a unes bones obres.\nNicodem és ocasió per anunciar Jesús la novetat radical de la identitat cristiana: cal néixer de nou i de dalt.\nCom Moisès en el desert enlairà la serp: la singularitat de l’episodi (Nm 21) fou l’exigència de fixar la mirada en la serp d’aram; així qui hagi estat picat, si la mira, salvarà la vida. Sabent que qui salvava no era allò que mirava sinó Tu, Senyor, que salves tothom (Sv 16,7).\nSubstituint el mirar pel creure, Jesús fa veritable Lectio Divina de Nm 21: El Fill de l’home ha de ser enlairat, perquè tots els qui creuen en Ell tingui vida eterna.\nPer a Jn, la Creu és ja també exaltació/enlairament on més alt arriba l’amor de Déu al món.\nEls qui no creuen, ja han estat condemnats perquè s’han estimat més la foscor que la Llum. Rebutjar la Llum no és cosa teòrica; hi ha en joc una opció moral i espiritual. Tothom qui obra malament té odi a la Llum.


Inici > detall del relat: Enamor-se\nUn relat de: night time is the right time.\nUna cançó de 3 minuts com totes, però que va sonar tota la nit. Mirades de complicitat, però vergonyoses per part meva tot i no poder parar de somriure. Ja no queda res de tot aquell somni.\nEl cel, les estrelles, tu i jo. Mai hauria dit que es pogués arribar a sentir algo aixi per algo, increíble va ser. Estirats sobre l’herba, a un turó, de nit i la llum erem tu jo i el cel. Felicitat en grans dimensions. Sentir la teva respiració em causava seguretat, serenitat, amor… I aquell are fresc feia que hagués de arrapar-me més a tu. Mirades, somriures, i un petó al front. T’encenies el cigarret, xuclaves amb intensitat i deixaves anar tot el fum com si fóssis un tren de vapor. Pessigolles i més i riures. Tancava els ulls, no m’ho creía allò era la realitat, no era un somni com acostumava a ser sempre tot. Allò era felicitat com la de mai abans.\nNits, amics, festa, música, mirades de complicitat i tu, com sempre. Hores que mai oblidaré per bona o mala sort. Moments que no se’n aniran mai i perduraran a la meva ment, però tan sols com un simple record de no res.\nTequila era el teu, bebies i seguidament feies ganyotes pel gust que tenia. Em posava a riure i reies tu també mentres em posaves un tros de llimona a la boca per que te’l passés per treure’t el gust. Et treies la llimona de la boca i seguidament m’agafaves la cara suaument i em brillaven els ulls… I aquell petó en el qual ens foniem cada cop que me’ l feies era etern com l’eternitat mateixa. Tendresa, amor, sinceritat, carinyo, felicitat, serenitat i de tot…\nI després el de sempre, no em volia separa de tu.\nEstel Corbera | 10-02-2011\nM'ha recordat, perquè m'ha fet recordar una situació molt semblan a la que descrius en aquest relat.\nPRIMERA PART: nervís i llabis secs.\nTan fàcil és fer créixer una flor, com que es podreixi...\nFosc, tot és fosc.\nNingu ens ho va dir


Un 55% dels 'erasmus' catalans a Itàlia és troben a les regions afectades\nActualitzat 28/02/2020 12:02 CET\nBARCELONA, 28 febr. (EUROPA PRESS) -\nUn total de 650 estudiants catalans participen aquest curs en programes de mobilitat Erasmus a Itlia, dels quals un 55% es troben a les regions afectades pel coronavirus.\nEl nombre d'estudiants italians que fan estades a Catalunya és semblant al dels catalans que es desplacen al país transalpí, ha informat aquest divendres la Secretaria d'Universitats i Recerca de la Generalitat.\nEl Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC) ha assegurat que manté una coordinació "constant i estreta" amb la Conselleria de Salut i que les universitats poden trucar al 061 per a qualsevol dubte, i ha subratllat que els estudiants catalans d'Erasmus estan subjectes a les indicacions generals de Salut Pública.\nEl protocol general estableix que un cas és sospitós d'infecció si prové d'una de les rees de risc i presenta símptomes respiratoris, per la qual cosa els que no presentin un quadre clínic no es consideren casos sospitosos.\nAquesta consideració no exclou la possibilitat que, des de l'mbit universitari i atenent criteris propis de les universitats, s'emetin recomanacions específiques per als estudiants procedents d'rees de risc i que no presentin símptomes quan arribin.


Francesc Ferrer deixa la gerència de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès | RTVVilafranca\nFrancesc Ferrer deixa la gerència de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès\nHo fa lamentant que no s’avanci cap a una agrupació dels serveis sanitaris a la comarca.\nDemà, dimarts 30 de juny, serà el darrer dia de treball de Francesc Ferrer com a gerent del Consorci Sanitari de l’Alt Penedès, organisme que gestiona l’hospital de Vilafranca. Avui ha adreçat una carta a tots els treballadors per anunciar-ho i també ha convocat als mitjans de comunicació comarcals per donar explicacions. A partir de dimecres iniciarà una nova etapa professional fora de l’àmbit sanitari. Precisament l’1 de juliol farà 10 anys que va assumir la gerència del consorci i també va exactament 26 anys que va iniciar el contacte amb el món sanitari començant a treballar a l’Antic Hospital de Vilafranca en tasques de direcció econòmica.\nFerrer ha explicat que en els darrers anys de crisi econòmica s’han reduït els pressupostos, tot i l’esforç dels treballadors i professionals per mantenir la qualitat del servei a l’hospital. Aquesta situació ha provocat un dèficit estructural d’un milió d’euros.\nAquesta situació ha fet evident la necessitat de reestructurar la sanitat pública a l’Alt Penedès de forma conjunta, i segons el gerent de l’hospital la solució hauria de passar per la unificació de la gestió dels tres grans proveïdors sanitaris que són l’hospital, la primària i el sociosanitari.\nVeient que això no tira endavant, i amb el desgast personal que ha comportat la gestió dels darrers anys, Ferrer ha pres la decisió de canviar de feina.\nEl gerent de l’hospital continua convençut que al final caldrà tirar endavant aquesta unificació i establir també sinèrgies amb altres centres de fora de la comarca, perquè les dimensions ho requereixen. De fet el Consorci Sanitari de l’Alt Penedès és l’únic a Catalunya que només gestiona un hospital. També apunta que, pel bé de la sanitat pública, no pot ser que l’hospital mantingui el dèficit posant en perill les inversions necessàries per mantenir la qualitat mentre que altres proveïdors sanitaris de la comarca tanquin el pressupost amb superàvit.\nDe moment no hi ha substitut a la gerència. S’està buscant el relleu, però Ferrer ha garantit el bon funcionament del centre hospitalari gràcies a les capacitats del comitè de direcció i també s’ha ofert a realitzar un traspàs totalment ordenat.\nFrancesc Ferrer, Hospital Comarcal de l'Alt Penedès


El procés de cribratge per llogar un pis és cada vegada més exigent i les persones en ERTO juguen amb desavantatge\nElena Busquets Periodista Barcelona. 14 de juliol de 2021 13:08\nUn cartell de lloguer a Girona, en una imatge d'arxiu | ACN\nUn 4,7% de la població activa de Catalunya es trobava el mes de maig en ERTO (Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació). Són 183.969 persones que estan en els llimbs laborals: tenen un salari fix -més reduït que l’habitual-, però no poden desenvolupar la seva feina, o gran part d’aquesta. L’hostaleria i el turisme són els dos sectors que més han patit l’impacte socioeconòmic de la pandèmia i, per tant, els que més s’han acollit a aquesta regulació. Per a molts d’aquests afectats, a més, s’hi suma la incertesa de no conèixer la data de termini: l’última pròrroga ha allargat aquest instrument fins al 30 de setembre i no se’n descarten futurs ajornaments.\nDes de les diferents administracions, s’ha intentat donar suport als milers de persones que estan en ERTO per ajudar a pal·liar l’impacte d’aquesta crisi: ajuts econòmics mensuals, descomptes en les factures de la llum, deduccions i pròrrogues en el pagament de diversos impostos, entre d’altres. Concretament, en l’àmbit de l’habitatge, la Generalitat té obertes tres línies d’ajuda fins al 9 d’agost: suspensió de desnonaments a famílies vulnerables, pròrroga dels contractes de lloguer i ajornament del lloguer en cas de ser un pis d’un gran tenidor. Semblaria que aquest grup d’afectats està cobert en aquest àmbit, però la realitat és que hi ha una mancança no coberta en el temps: la vulnerabilitat dificulta greument el seu accés a l’habitatge.\nEstar en ERTO és motiu per ser descartat com a candidat per llogar un pis? A VIA Empresa hem conegut un cas que ha volgut mantenir el seu anonimat i que assegura haver estat rebutjat per diverses immobiliàries en el procés de cribratge per estar en ERTO i no poder aportar cap altre aval econòmic extern. Idealista, per exemple, va publicar un article amb consells per a llogar un habitatge en temps de covid-19 en què deia que “per comprovar la solvència és essencial demanar el contracte de treball, la declaració de la renda de l'any anterior i les últimes nòmines per saber el temps que porta cotitzat, si està indefinit o temporal, si té embargada la nòmina o si està afectat per un ERTO”.\nMés info: El mercat de l’habitatge tanca les ferides superficials de la pandèmia\nPerò segons les immobiliàries Forcadell i Engel & Völkers, aquesta praxi no està succeint. “En moltes ocasions, no es passa el filtratge perquè els ingressos mensuals no són suficients per aportar solvència econòmica i el candidat no ha trobat cap avalador solidari”, explica Alex Vàzquez, director d’administració de lloguers de Forcadell. “Estigui en ERTO o no, l'import del lloguer no ha de superar el 30% o 35% dels ingressos del futur llogater”. Segons aquesta ràtio de filtratge, per tant, per accedir a un pis de 1.000 euros al mes, s’hauria de demostrar l’entrada de 3.330 euros mensuals entre els principals arrendataris de l’immoble.\nPer a Albert González, director de lloguers d’Engel & Völkers Barcelona, hi ha altres maneres de demostrar solvència econòmica, com entregar “la declaració de la renda de l’any anterior i acreditar disponibilitat econòmica al compte corrent”. Des de les principals immobiliàries també es recomana que el propietari contracti una assegurança de lloguer que pugui fer-se càrrec d’un possible impagament.\nLa xifra d'acomiadaments col·lectius dels primers cinc mesos de l'any ja ha superat la totalitat del 2020 i és la pitjor des del 2013\nDe l’ERTO a l’ERO\n“La por que té el propietari és que l’ERTO acabi en un ERO”, explica Vázquez de Forcadell. De fet, segons Ricardo Gabaldón, president del Consell General de Graduats Socials d’Espanya, fins a un 20% dels ERTO acabaran transformant-se en acomiadaments. És una tendència que algunes empreses ja han iniciat per fer front a l’impacte de la pandèmia: entre el gener i el maig a Catalunya s’han registrat 7.993 acomiadaments col·lectius. La xifra -que té en compte només els cinc primers mesos de l’any- ja ha superat la totalitat del 2020 i és la pitjor des del 2013.\nFonts del Sindicat de Llogateres denuncien que aquest no seria l’únic col·lectiu que està avui dia discriminat pel mercat de lloguer residencial. La raça, el sexe, la ideologia o la religió han pogut convertir-se en obstacles per a algunes persones a l’hora de trobar un pis. Aquesta discriminació es fa de manera directa i també indirecta: demanant un excés d’informació o majors garanties, acordant clàusules abusives o preus fora de mercat, enganyant sobre la disponibilitat de l’habitatge o de les seves condicions, etcètera. Així ho explica l’informe Es lloga? Racisme i xenofòbia en el mercat de lloguer elaborat per Provivienda a encàrrec del Ministeri d’Inclusió, Seguretat Social i Migracions. Aquesta publicació destaca tres principals factors de discriminació: l’accent i la barrera idiomàtica, els trets racials i la indumentària, i la presumpció de precarietat econòmica.\nL’altra cara de la moneda: els propietaris\nTampoc ha estat el millor any per als propietaris de pisos de lloguer, especialment per als petits propietaris, que representen el 81,5% de l’estoc de l’habitatge a Espanya, segons un informe de la consultora JJLL. Segons González d’Engel & Völkers Barcelona, “els propietaris han hagut d'ajustar les expectatives de preu a causa de la regulació i tracten de compensar aquestes baixades amb solvències més consolidades per tractar d'assegurar que malgrat que rebin menys en concepte de lloguer, les rendes siguin més segures”.\nEls preus dels pisos de lloguer a Barcelona han baixat entre un 14% i un 17% en l'últim any\nLa pandèmia i la regulació dels preus de lloguer aprovada l’agost del 2020 han sacsejat el mercat residencial barceloní i han produït importants canvis de tendència. Segons dades de l’Institut Català del Sòl, al primer trimestre del 2021 es va registrar un fort increment de nous contractes de lloguer a la capital catalana: concretament 14.399 signatures, xifra rècord a Barcelona. L’altra gran alteració és la baixada dels preus, que oscil·la entre el 14% i el 17% anual a Barcelona, segons les principals immobiliàries i portals. No només és un percentatge elevat, sinó que implica un gran canvi de tendència: la capital catalana acumulava increments en els preus de lloguer des del 2014.


8-O Ordre i desordre – 52 games with the periodic table\nPosted by quelet on February 19, 2019 February 22, 2019\nPer al joc que presentem avui, caldrà fer servir les cartes de símbols químics que ja hem fet servir altres vegades: de l’Hidrogen al Flúor.\nLa primera cosa que farem serà ordenar les cartes pel seu número atòmic en un piló, tot mostrant els símbols: primer posarem l’hidrogen, sobre ell hi posarem l’Hel·li, després el Liti, etc… i acabarem posant l’Oxigen i el Flúor.\nA continuació, girem el paquet, perquè es vegi el dors de les cares, i tallem per on volguem. Llavors completem el tall, tot posant un dels dos paquets al cim de l’altre.\nUn pas més consisteix en repartir les cartes alternativament a l’esquerra i a la dret: les cartes es reparteixen sense que es vegin quines són, de dors,.\nLlavors es recull un dels dos pilons, i es posa sobre l’altre. Tallem altra vegada i completem el tall.\nTornem a repartir de forma alternada en dos pilons, i tornem a posar-ne un al cim de l’altre. Tallem i completem el tall.\nAmb això ja deurem haver desordenat força les cartes, però encara ho farem una mica més: repartirem alternativament en dos pilons, posem un dels dos pilons al cim de l’altre, tallem i completem el tall… Llavor mirem quin símbol químic (element) ha quedat a sota del piló de cartes.\nPassarem de sota al cim (de baix a dalt), una a una, tantes cartes com indiqui el número atòmic de l’element que hem vist. Per exemple, s hem vist el Beril·li, pujarem 4 cartes (inclosa la inferior) de sota cap al cim.\nI ja per acabar, posarem les cartes en fila, d’esquerra a dreta, sempre mostrant el dors i sense que es pugui veure quin símbol químic té cada carta\nAra noomés ens queda fer una cosa: girar les cartes d’una en una, començant per la de l’esquerra. Éss sorprenent, oi?\nPrevious Post 7-N Taules periòdiques amb policubs\nNext Post 8-O Orden y desorden


Lansdown Apartments Cheltenham Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLansdown ApartmentsApartamentMalvern Road, Cheltenham Centre, Cheltenham, Regne Unit, GL50 2JR - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en14comentarisLansdown ApartmentsVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 33 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Lansdown Apartments està situat idealment a Cheltenham; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Lansdown Apartments és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, aparell de televisió, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Lansdown Apartments la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Cheltenham.


IB3 | Les Balears sumen sis contagis i dues morts més per COVID-19\nIB3 Notícies > societat > Les Balears sumen sis contagis i dues morts més per COVID-19\nLes Balears sumen sis contagis i dues morts més per COVID-19\nQuasi el 72% de pacients ja s'han recuperat\nBalears ha registrat en les últimes hores sis nous contagis per coronavirus, de manera que la xifra de casos confirmats per PCR en la comunitat autònoma ascendeix fins als 1.950 casos, segons dades del Ministeri de Sanitat. Això suposa un increment del 0,3% respecte a l’última actualització.\nA més, l’estadística de Sanitat incorpora dos nous morts, de manera que ja són 209 les persones que han perdut la vida a causa del virus a Balears.\nRespecte a aquest dissabte, no s’ha requerit a les Illes cap nova hospitalització. Des que comencés la pandèmia 1.141 pacients han requerit ingrés hospitalari, dels quals 169 a l’UCI, una xifra que també es manté respecte a les últimes 24 hores.\nD’altra banda, segons la Conselleria de Salut, les altes anoten un increment de sis persones respecte a l’últim balanç. Fins avui 1.401 persones han superat el virus a les Illes. D’aquesta manera, la xifra de casos actius continua baixant fins als 340 casos.\nEn total, en l’arxipèlag de Balears s’han practicat 64.674 proves de laboratori, de les quals 52.820 han estat PCR i 11.854 tests d’anticossos.\nSITUACIÓ ALS HOSPITALS:\nQuant a la situació als hospitals, a Mallorca hi ha 185 persones hospitalitzades, 34 de les quals es troben en unitats de vigilància intensiva (UCI). 154 persones reben atenció per part de les unitats d’atenció al coronavirus (UVAC). Cal recordar que no totes les persones que estan sota el seguiment de les UVAC de Mallorca són positives confirmades en coronavirus.\nMentrestant, a Menorca, hi ha cinc persones hospitalitzades, totes en l’UCI. També hi ha dues persones en seguiment per part de les UVAC. A Eivissa, són 23 les persones hospitalitzades, de les quals cinc en l’UCI. Altres quatre persones reben atenció de les UVAC a Eivissa i a Formentera.\nUN 17,4% DELS CONTAGIS SÓN TREBALLADORS DE CENTRES SANITARIS:\nDes que va començar l’epidèmia, s’han detectat un total de 341 casos positius entre els professionals que treballen en els centres sanitaris, el 17,4% dels 1.950 casos que s’han detectat en total a les Illes fins ara.\nDe tots aquests casos, actualment hi ha 87 professionals sanitaris que són positius actius, xifra que representa el 0,5% dels 16.000 professionals que treballen en la sanitat de Balears. Un total de 150 estan en vigilància activa.\nPROVES DE DIAGNÒSTIC DE COVID-19 A TOTS ELS CASOS SOSPITOSOS:\nLa Conselleria de Salut i Consum ha informat avui diumenge de la posada en marxa, a partir de demà dilluns, l’Estratègia de diagnòstic, vigilància i control de la fase de transició de la pandèmia generada per la COVID-19.\nAquesta estratègia permetrà que tots els pacients sospitosos d’estar afectats per la covid-19 se’ls faci la prova de diagnòstic PCR en un termini inferior a 24 hores. En el cas de ser positiva s’iniciarà un estudi dels contactes estrets, amb l’objectiu de poder fer un diagnòstic precoç de la malaltia.\nEl document considera cas sospitós d’infecció per SARS-CoV-2 qualsevol persona amb un quadre clínic d’infecció respiratòria aguda d’aparició sobtada de qualsevol gravetat que cursa, entre d’altres, amb febre, tos o sensació de manca d’aire. Altres símptomes atípics com dolors musculars, diarrees, dolor toràcic o cefalees, entre d’altres, poden ser considerats també com a símptomes sospitosos d’infecció per SARS-CoV-2, segons criteri clínic.\nL’objectiu de l’Estratègia consisteix a augmentar la capacitat de detecció precoç, a aïllar nous casos (sospitosos i confirmats), així com també a fer la vigilància i el diagnòstic dels contactes estrets, que esdevenen l’eix central per poder escometre la fase de transició amb les màximes garanties.\nLes proves de diagnòstic de la COVID-19 es faran a Mallorca directament al centre de salut del pacient sospitós de tenir la malaltia. Els centres de salut comptaran amb PCRs. Una vegada preses, les mostres s’enviaran al laboratori de l’Hospital Universitari Son Espases. A Menorca i a Eivissa i Formentera, las faran les unitats volants d’atenció al coronavirus (UVAC) i els centres de COVID-exprés. En el cas de Menorca les mostres es remetran al laboratori de l’Hospital Mateu Orfila i en el cas d’Eivissa i Formentera a l’Hospital Universitari de Son Espases.\nSalut també ha explicat que l’estudi de contactes estrets dels casos positius de les quatre illes estarà centralitzat a Mallorca i es durà a terme per personal d’infermeria d’atenció primària. Qualsevol persona asimptomàtica que compleixi la definició de contacte estret d’un cas confirmat haurà de ser informada i se li farà una vigilància. En el cas dels convivents se’ls farà el seguiment des del moment de la detecció del cas sospitós.\nAquest seguiment dels possibles contactes estrets “serà determinant”, segons asseguren des de la Conselleria de Salut, per poder fer una detecció precoç de la malaltia durant aquesta fase de transició.\nEl Govern farà controls de temperatura als ports i aeroports de les Illes


Entrades a la venta! — Segon àlbum+DVD - We Are Not Brothers\nRecordar-vos també que serà una vetlada única perque hem creat un espectacle visual expresament per a la ocasió i també perque participaràn tots els artistes que han col·laborat al disc, a excepció del violinista Ernesto Llorens, que viu a New York. El concert es gravarà en video i s'editarà un DVD amb aquest i altres materials, pel que ens encantaria que vinguereu i foreu participes d'un concert que recordarem eternament. EL dia 25 presentarem el disc a València, al CSA La Residencia, per si a algú li ve millor, encara que l'espectacle serà més reduït.\nPer a més info sobre l'event: https://www.facebook.com/events/165354190335058\nI per a acabar, necessitem saber el nom que amb el que voleu apareixer als agraiments del disc, perque a alguns no vos coneixem i haveu col·laborat baix un psudònim. A la gran majoria vos coneixem i sabem els vostres noms i cognoms. Per a la resta, escriviu-nos a info@wearenotbrothers.net o posarem el pseudònim.\nI com a gran notícia, dir-vos que la setmana que ve ja estarà en disc en privat per a tots vosaltres. La resta haurà d'esperar una mica més!\nVinga va, que això ja ho tenim! :)\nJo asistiré i si que soc germá


Desenterrant la L9, una dècada després\nSocietat / Mobilitat 04/04/2022\nLa represa de les obres evidencia els costos de mantenir una infraestructura a mitges\nVista general del túnel de la L9 inundat Cedida per Carlos Vilés\nBarcelonaDes de dues tuneladores valorades en 25 milions d’euros cada una fins a maquinària desfasada i rovellada. Túnels a mig fer i plens de fang al costat d’estacions perfectament acabades, amb tots els detalls, però sense cap passatger. Són només algunes de les restes d’una infraestructura a mitges, literalment enterrada des de fa una dècada sota el terra de Barcelona: la línia 9 de metro. La represa d’aquestes obres, que porten més de 15 anys de retard respecte al calendari inicial, obliga ara el Govern a desenterrar i posar a punt tot aquest material.\nPerò què hi ha exactament sota terra i quant costarà posar-ho en marxa? És viable? L’ARA ha tingut accés a unes fotografies que mostren l’estat actual d’aquesta infraestructura mai utilitzada perquè no està acabada. “Hi ha molta maquinària vella, carros d’encofrat que es van fer servir per fer els túnels, tot abandonat i rovellat”, explica l’enginyer Carlos Vilés, especialista en obra civil, que ha cedit les fotografies de l’interior dels túnels. Quan el departament de Territori va anunciar al gener la represa de les obres , Vilés va investigar els detalls del que s’havia fet malbé. “Fins i tot hi ha diverses licitacions noves que detallen que hi ha part de l’obra que s’haurà de demolir i tornar a construir”, apunta. És el cas, per exemple, d’un tram de la via construïda el 2010, a prop de la Sagrera, que ara cal “desmuntar i portar a l'abocador” perquè està corroïda i obsoleta, segons apunta un informe de la mateixa Infraestructures.cat, l’empresa pública del Govern, en una de les licitacions. “Hi haurà més sobrecostos, evidentment”, adverteix Vilés, que recorda que, fa dos anys, la Sindicatura de Comptes va xifrar el cost d’aquesta obra en gairebé 7.000 milions , quatre vegades més del previst inicialment els anys 2000.\nEl departament de Territori, al capdavant de les obres, assegura que tota la posada a punt ja està inclosa en el pla de 950 milions d’euros previst per a la represa. “Engegar les obres de nou implica un esforç tècnic i d’enginyeria de grans dimensions”, admet el secretari d’Infraestructures de la Generalitat, Isidre Gavín. “Hem de refer contractes, inspeccionar i reposar maquinària i treure’n d’altra que ha quedat vella cap a l’exterior”, detalla. “Però tot va sobre el previst”, apunta Gavín.\nVilés, en canvi, assegura que hi ha un “desgast evident” que pot suposar problemes durant les noves tasques, com les filtracions d’aigua. “L’aigua i el fang, un cop passen per terra, creen torrents subterranis que en els casos més extrems poden erosionar el terra del túnel, creant forats d’aire, el que s’anomena cavitació”, explica aquest enginyer. “Les filtracions sempre preocupen en una obra pública, però en un túnel i amb un manteniment escàs, encara més”, assenyala.\nPart de la via de la L9 construïda que s'haurà de demolir, segons els informes Cedida per Carlos Vilés\nL’altre factor que genera incertesa als tècnics, segons Vilés, és l’estat d’una de les dues tuneladores: la que ha de perforar els 4 quilòmetres que falten i donar sentit a tota la infraestructura, unint els dos trams que ja estan en funcionament de la L9 i convertint-la –tal com es va prometre inicialment– en la línia més llarga d’Europa. El dubte és si aquesta gran màquina, batejada pel sector com l’Hospi (diminutiu de l’Hospitalet, punt en el qual es va començar a perforar), tornarà a arrencar després d’una dècada aturada sota terra. El Govern assegura que se n’ha fet manteniment durant tots aquests anys. “Hi ha hagut personal revisant i substituint peces i hauria de funcionar –coincideix Vilés–, però el cert és que no hi ha precedents d’un cas semblant”, apunta. “Sí que engegarà i, a més, ho farà ben aviat”, sentencia des del Govern Gavín, que explica que aviat començaran a fer proves amb ella.\nL’altra tuneladora, la Besi (diminutiu de Besòs), que va perforar tot el ramal del nord fins a Lesseps, ha quedat inservible. Ha estat durant una dècada com un tresor enterrat sota la plaça i ara s’està desmuntant peça a peça i les estan retirant a l’exterior. “Els costos de posar-la en marxa no eren viables, massa diners”, admet Gavín. “25 milions d’euros inservibles”, lamenta Vilés.\nL’aturada de la L9 també va suposar enterrar estacions senceres, com la de La Sagrera-AVE. “Té tots els acabats, els bancs, els extintors i fins i tot la llum. I tot això ho estem pagant!”, lamenta Vilés, que afegeix: “Tota la gestió ha sigut un despropòsit, des de l’inici”.\nUna obra sense projecte\nL’enginyer i catedràtic de l’escola de camins, canals i ports de la UPC Climent Molins opina que l’estat general de la infraestructura no és desastrós, però també es mostra crític amb la gestió. “Es van subestimar la dificultat i els costos”, apunta, alhora que intenta donar context històric. Quan es va iniciar tot, el 2002-2003 , “era una època de bonança econòmica i hi havia pressa per fer moltes coses”, recorda. “Es va fer el disbarat de licitar alhora el projecte i l’obra”, explica. Un “error”, a parer seu, del tot “inusual” en una infraestructura que, a més, utilitzava mètodes pioners com era perforar amb tuneladores pous i túnels d’un diàmetre molt més gran que els habituals. “Sense un projecte ben definit s’anaven fent prospeccions geotècniques a mesura que avançava l’obra i durant molt de temps no sabien quant costava tot; això és el més greu de tot”, opina.\nTrens d'obra i maquinària diversa que es va fer servir durant les obres de la L9, ara inservible Cedida per Carlos Vilés\nMés tard, el forat del Carmel va fer replantejar tots els elements de seguretat i després la crisi econòmica ho va aturar tot. “Es va fer una obra singular com si fos una obra normaleta i sense tenir experiència amb tuneladores”, conclou aquest catedràtic.\n“No podem oblidar que s’està treballant amb diner públic i que el sobrecost ha tingut hipotecat el departament durant aquesta última dècada”, afegeix Vilés, que considera que “els responsables n’haurien de donar explicacions”. Tots dos enginyers, però, coincideixen amb el Govern en una cosa: millor acabar l’obra que mantenir “tots aquests milions enterrats”. “I si podem aprendre alguna lliçó de tot plegat, molt millor”, remata Molins.\nL9 línia 9 metro Barcelona obres infraestructures


Recomanacions davant l'onada de calor d'aquests dies | Canal Reus TV\n13:13 - 14 juny 2021\nL'Ajuntament de Reus ha activat un paquet de mesures després que els indicadors d'ozó troposfèric s'hagin disparat.\nQue ha arribat la calor i que ha arribat amb força és una evidència. A partir d'aquí, i més enllà de les mesures que cal prendre per sentit comú, com beure més aigua del que és habitual, protegir-se del sol i evitar fer esforços en les hores centrals del dia, l'Ajuntament de Reus ha activat un seguit d'accions i recomanacions per a tothom que conegui persones en risc de patir efectes per l'onada de calor.\nAtenció directa a més de 2.500 persones\nL'Ajuntament estima que tot plegat afecta a la ciutat a més de 2.500 persones. I per això fa extensiu aquests consells a totes les persones que treballen amb gent gran, així com també amb les Àrees Bàsiques de Salut. Els consells i les recomanacions per evitar problemes causats per la calor s’adrecen de manera especial a la gent gran, als nadons, a les persones amb discapacitat i a les que pateixen hipertensió arterial, Parkinson, alzheimer, obesitat, malalties de fetge, cardiorespiratòries o cròniques. Per fer arribar aquests consells al conjunt de la població, s’ha editat un díptic informatiu.\nEl que no s'explica és com actuar en un any en el qual, de moment, encara és obligatori l'ús de la mascareta als espais oberts per lluitar contra la COVID.\nIncrementen els indicadors d'ozó troposfèric\nD'altra banda, el Centre de Coordinació Operartiva de Catalunya del departament d'Interior de la Generalitat ha informat de l'alta concentració d'ozó troposfèric al Camp de Tarragona aquest cap de setmana i aquest dilluns, 14 de juny, fet que pot causar afectacions a la ciutadania més sensible. Per reduir l’exposició a l’ozó troposfèric i els possibles efectes sobre la salut d’aquest contaminant, es recomana a les persones més vulnerables a aquests efectes (persones amb malalties cardíaques o de l’aparell respiratori, els nadons, els nens en edat preescolar i les dones embarassades) que, en la mesura del possible, redueixin les activitats que suposin esforços corporals intensos, realitzades a l'aire lliure, durant el període que se superi el llindar d’informació, i que les evitin en cas de superació del llindar d’alerta.\nL’ozó troposfèric és un contaminant secundari, que es forma a partir de reaccions fotoquímiques, activades per la llum solar i l’elevada temperatura. Quan aquest ozó es troba en concentracions superiors a les habituals a l’atmosfera i passa a considerar-se un contaminant atmosfèric. L'ozó és un gas incolor, invisible, d'olor agradable i molt oxidant.\nReus onada de calor\nReus pren mesures per fer front a les onades de calor


Cauen en picat les reserves a les cases rurals per la limitació de reunions a sis persones - MésEconomia\nCauen en picat les reserves a les cases rurals per la limitació de reunions a sis persones\nEl toc de queda dispara les anul·lacions en cases rurals i càmpings de muntanya\nCasa Rural de El Grau, a Capolat\nLes cases de turisme estan patint una caiguda en picat de les reserves per culpa de la limitació de reunió a un màxim de sis persones. A punt de complir-se un mes de la restricció, els negocis fan mans i mànigues per intentar tenir clients. I és que, especialment aquelles que lloguen les cases senceres, es troben que la gent no vol anar-hi per l’elevat cost que els hi suposa. Les associacions de turisme rural de Girona, el Pirineu de Lleida i la Confederació Catalana d’Agroturisme i Turisme Rural (Concatur), que representen prop de la meitat de les cases rurals existents a Catalunya, han proposat a la Generalitat que s’elabori un pla específic que reguli el sector.\nEn declaracions a l’ACN, el president de Concatur, Ferran Puig, explica que la restricció a un màxim de sis persones està perjudicant el sector. Per aquesta raó s’han posat a disposició de la Generalitat i suggereixen l’elaboració “d’un pla específic” que reguli el sector i, alhora, permeti “relaxar” la restricció. “No venim a donar lliçons, no som experts, però sí que ens posem a disposició per si els podem ajudar”, insisteix.\nLes cases de turisme on es poden llogar habitacions poden acollir més hostes, amb un màxim del 50% de l’aforament. El problema, però, són les que es lloguen senceres, que no poden agafar grups de més de sis persones. “A molts no els hi surt a compte i han optat fins i tot per tancar”, diu Puig.\n“De moment obrim”\nL’Anna Niubò té quatre cases rurals, tres a Casserres (Berguedà) i una al Moianès. Les lloguen senceres, a grups d’entre 15 a 19 persones. Explica que la restricció els està perjudicant greument, ja que no els hi surt a compte cobrar només sis hostes. Després d’estudiar la viabilitat, s’han decantat per tancar una de les plantes –i així no haver de destinar després recursos a netejar-la- i incrementar lleugerament el preu per client. No obstant això, reconeix que segueixen perdent diners. “Ara mateix les reserves arriben en comptagotes”, lamenta.\nA Agroturisme el Grau, a Capolat (Berguedà), els hi han anul·lat la reserva de grup que tenien per Tots Sants. Ara mateix, explica Anna Ruiz, que gestiona la casa, no en tenen cap de tacada fins al final d’any. La casa té 14 places. “No li surt a compte a un grup de sis pagar el que costa la casa”, lamenta, tot afegint que quan els truquen per fer reserves per més endavant “tampoc els hi sabem què dir”. Ruiz recorda que, habitualment, els mesos de tardor, amb la campanya de bolets, “eren bons i ara res”.\nTambé la Maribel Capdevila, de la Masia Ferreres, a Olvan, tot i tenir una casa de menys capacitat, reconeix que els hi ha baixat la demanda, especialment els caps de setmana i de moment només se salven les dates “més puntuals”. “Hi ha un punt de consciència que fa que la gent no marxi de cap de setmana”, lamenta.\nDes de Concatur, Puig recorda que des que les cases van poder tornar a obrir portes s’estan seguint escrupolosament els protocols del Ministeri de Sanitat, la Generalitat “i els establiments n’apliquem de propis, tenim cura que casa nostra sigui molt segur”, subratlla.\nNiubò recalca que a banda de tenir gel hidroalcohòlic en pràcticament totes les estances, van treure “coses de la casa” perquè després fos més fàcil de desinfectar i també s’ha optat pels nòrdics i no les mantes, “que es porten a la bugaderia, juntament amb les tovalloles, per desinfectar quan els clients marxen”. Al Grau, per exemple, ofereixen tovalloles de colors diferents a cada hoste perquè l’ús sigui personalitzat.\nUn any complicat\nNiubò i Ruiz reconeixen que aquest 2020 no serà, en cap cas, un any bo. Malgrat que a l’estiu sí que van poder omplir, els mesos de tancament i la segona onada de la covid-19 no salvaran els números.\nDes de Concatur expliquen que les xifres variaran en funció de la comarca, però que hi ha casos que amb prou feines podran facturar el 20% del que van fer el 2019. Les zones costaneres, malgrat estar a l’interior, són on estan patint més “perquè la gent creu que són zones massificades”. Posa com a exemple l’Alt i el Baix Empordà o el Delta de l’Ebre. A més, recorda que en alguns indrets, com l’Alt Pirineu, ara “arrencava el que per a ells és la temporada alta” i que la restricció a un màxim de sis “els pots passar greument factura”.\nEls treballadors del Sabadell ratifiquen l’acord que ha de permetre la sortida de 1.800 empleats de l’entitat\nAgències - 27 de novembre de 2020 0\nEls treballadors del Banc Sabadell han ratificat aquest divendres l'acord al qual van arribar ahir sindicats i entitat sobre les condicions de sortida del...\nEl govern espanyol assigna 401 MEUR a la Generalitat per compensar la desviació de l’objectiu de dèficit del 2019\nEl govern espanyol ha assignat 401 milions d'euros del Fons de Facilitat Financera a la Generalitat per compensar la desviació de l'objectiu de dèficit...\nEl Banc Sabadell i el BBVA tanquen les negociacions per manca d’acord i descarten la fusió\nCATALUNYA Redacció - 27 de novembre de 2020 0\nEl Banc Sabadell i el BBVA han tancat les negociacions per una eventual fusió per manca d'acord i descarten així crear la segona entitat...\nLa Sindicatura de Comptes detecta un sobrecost de prop de 5.000 MEUR en la construcció de l’L9 entre 2002 i 2016\nInfraestructures Agències - 25 de novembre de 2020 0\nLa Sindicatura de Comptes ha detectat un sobrecost en la construcció de l'L9 de 4.949,01 MEUR fins al 2016, un 151,5% més del previst....\nL’AMB aprova un programa de 110 MEUR per impulsar la mobilitat sostenible i la transició energètica\nEnergia Agències - 25 de novembre de 2020 0\nL'AMB ha aprovat aquest dimarts el Pla de Sostenibilitat Ambiental i el Programa d'Actuacions de millora del paisatge natural i urbà. Dues inversions de...\nL’Ajuntament de Barcelona conclou que la regulació dels lloguers és necessària però cal definir-ne els detalls\nBarcelona Agències - 25 de novembre de 2020 0\nLa comissió no permanent d'estudi sobre la regulació dels preus dels lloguers de l'Ajuntament de Barcelona ha acabat la seva feina concloent que és...