(S'ha redirigit des de: Jocs Olímpics de Moscou 1980)\nJocs de la XXII Olimpíada de l'Era Moderna\nEl medaller dels Jocs Olímpics de Moscou va mostrar una desproporció tan sols comparable a la del quatre anys després. La Unió Soviètica va imposar-se per tercera edició consecutiva, però a casa van obtindre el rècord absolut de medalles en una sola edició: 195. Junt a la RDA es van repartir més de la meitat de tots els trofeus. Molts comitès d'estats comunistes van ser beneficiats pel boicot, com ara Bulgària o Polònia, i signaren la seva millor participació de la història. Però també altres capitalistes, com ara Itàlia, França i Regne Unit, que van millorar sensiblement les seves actuacions respecte a les edicions anteriors.\n↑ Incialment participà en els Jocs, prenent part en la Cerimònia d'Obertura dels Jocs, però l'endemà abandonà els Jocs en solidaritat amb el Boicot polític.\n↑ (anglès) New Zealand Olympic Committee\n(anglès) www.sports-reference.com - 1980 Moskva Summer Games\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jocs_Olímpics_d%27estiu_de_1980&oldid=18235366»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 març 2017 a les 02:02.


Política de Privacitat – Energia Justa\nPolítica de PrivacitatFernando2019-05-02T18:26:07+01:00\nASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD), com a titular del lloc web que Vostè visita, exposa en aquest apartat la Política de Privacitat en l'ús, i sobre la informació de caràcter personal que l'usuari pot facilitar quan visiti o navegui per la pàgina web de la nostra titularitat.\nEn el tractament de dades de caràcter personal, ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) garanteix el compliment de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i la seva normativa de desenvolupament, Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el seu Reglament, així com la LSSICE 34/2002, del 11 de juliol, de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic. P er el que informa a tots els usuaris, que les dades remeses o subministrades seran incorporades a un fitxer automatitzat degudament inscrit a l'Agència Espanyola de Protecció de Dades, en el qual el responsable d'aquest fitxer és: ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) .\nASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) es reserva el dret de modificar la present Política de Protecció de Dades en qualsevol moment, per tal d'adaptar-la a novetats legislatives o canvis en les seves activitats, sent vigent la que en cada moment es trobi publicada a la nostra web.\nEn fer "clic" al botó "Enviar" (l'equivalent) incorporat en els nostres formularis, l'usuari declara que la informació i les dades que en ells ha facilitat són exactes i veraces. Perquè la informació facilitada estigui sempre actualitzada i no contingui errors, l'Usuari ha de comunicar, al més aviat possible, les modificacions de les seves dades de caràcter personal que es vagin produint, així com les rectificacions de dades errònies en cas que detecti algun. L'Usuari garanteix que les dades aportades són veritables, exactes, completes i actualitzades, sent responsable de qualsevol dany o perjudici, directe o indirecte, que pogués ocasionar com a conseqüència de l'incompliment d'aquesta obligació. En funció del formulari i / o correu electrònic al qual accedeixis, les facis arribar, la informació que ens facilitis s'utilitzarà per a les finalitats descrites a continuació, pel que acceptes expressament i de forma lliure i inequívoca el seu tractament amb acord a les següents finalitats:\n1. Les que particularment s'indiquin en cadascuna de les pàgines on aparegui el formulari de registre electrònic.\n2. Amb caràcter general, per atendre les seves sol·licituds, encàrrecs o qualsevol tipus de petició que sigui realitzada per l'usuari a través de qualsevol de les formes de contacte que posem a disposició dels nostres usuaris.\n3. Per informar-te sobre les seves consultes, peticions, activitats, novetats i / o serveis; a través del correu electrònic, fax, què tal, Skipe, telèfon proporcionat, comunitats socials (xarxes Socials), i d'igual forma per enviar-li comunicacions comercials o publicitàries a través de qualssevol altre mitjà electrònic o físic, que possibiliti realitzar aquestes comunicacions. aquestes comunicacions, sempre seran relacionades amb els nostres serveis, i novetats, així com serveis que puguem considerar del seu interès i que puguin oferir partners amb els que mantinguem acords col·laboració. En aquest cas, garantim que aquests tercers mai tindran accés a les seves dades personals. Sent en tot cas aquestes comunicacions realitzades per part de ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD).\nAquesta mateixa informació es pot oferir-se-o remetre-se en fer-se seguidor dels perfils de ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) en les xarxes socials que enllacen aquest Lloc Web, pel que al fer-se seguidor consent expressament el tractament de les seves dades personals dins de l'entorn d'aquestes xarxes socials, en compliment de les presents, així com de les condicions particulars i polítiques de privacitat de les mateixes. Si volen deixar de rebre aquesta informació o que aquestes dades siguin cancel·lats, poden donar-se de baixa com a seguidors dels nostres perfils en aquestes xarxes. A més, els seguidors en xarxes socials poden exercir els drets que la Llei els confereix, tan, ja que aquestes plataformes pertanyen a tercers, les respostes als exercicis de drets per part de l'ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) quedaran limitades per les funcionalitats que permeti la xarxa social de què es tracti, per la qual cosa recomanem que abans de seguir els nostres perfils en xarxes socials revisi les condicions d'ús i polítiques de privacitat de les mateixes.\nEn compliment de la LSSI-CE 34/2002, de 11 de juliol, de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, l'informem que podrà en qualsevol moment revocar el consentiment prestat per a ell va enviar de comunicacions, o per causar baixa en els nostres serveis de subscripció, tan sols enviant un correu electrònic indicant la seva sol·licitud a: [email protected] indicant: BAIXA SUBSCRIPCIÓ.\nDADES DE TERCERS En el cas que ens faciliti dades de caràcter personal de terceres persones, en compliment del que disposa l'article 5.4. LOPD, declara haver informat a aquestes persones amb caràcter previ , del contingut de les dades facilitades, de la procedència dels mateixos, de l'existència i finalitat del fitxer on es contenen les seves dades, dels destinataris d'aquesta informació, de la possibilitat d'exercitar els drets d'accés, rectificació, cancel·lació o oposició, així com de les dades identificatives de ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) En aquest sentit, és de la seva exclusiva responsabilitat informar d'aquesta circumstància als tercers les dades ens cedirà, no assumint ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) cap responsabilitat per l'incompliment d'aquest precepte per part de l'usuari.\nEl titular de les dades podrà exercir els seus drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició dirigint-se a ASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD): DIRECCIÓ . Aquesta sol·licitud ha de contenir les dades: nom i cognoms, domicili a efecte de notificacions, fotocòpia del DNI I o Passaport.\nASSOCIACIÓ BENESTAR I DESENVOLUPAMENT (ABD) ha adoptat totes les mesures tècniques i d'organització necessària per garantir la seguretat i integritat de les dades de caràcter personal que tracti, així com per evitar la seva pèrdua, alteració i / o accés per part de tercers no autoritzats. No obstant l'anterior, l'usuari reconeix i accepta que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.


[Cicle ONLINE] 4a conversa per un ecosistema crític del llibre | synusia\n[Cicle ONLINE] 4a conversa per un ecosistema crític del llibre\n01/07/2020 - 19:30 a 20:30\nEl proper dimecres 1 de juliol, a les 19:30h (12:30h horari a Mèxic), afegim una paradeta més en el nostre trajecte de converses per un ecosistema crític del llibre. En aquest cas saltem l'oceà per parlar amb les companyes de l'espai-llibreria - taller - projecte editorial La Reci / Pensaré Cartoneras, a San Cristóbal de las Casas, Mèxic.\nLa Reci som un col·lectiu, un projecte, un espai on volem crear juntes altres maneres d'habitar, de construir, de sobreviure i de viure en un entorn d'individualisme, mort i destrucció.\nSom una editorial fent els seus primers passos havent sorgit d'altres projectes editorials de més temps; i som una petita llibreria, llar d'editorials autònomes, de Mèxic i altres geografies, de llibres, gràfiques i artesanies. Centrades en experiències i teoria des de l'antiracisme, el feminisme, la descolonialitat, lluites i resistències des d'Abya Yala.\nDes de Synusia Edita, aquesta quarta conversa ens fa especial il·lusió perquè ens permetrà indagar juntes en temes que considerem crucials i urgents políticament i que fins ara no hem abordat en aquest cicle:\nQuè és practicar una edició feminista i antiracista?\nCom es practiquen i construeixen els processos de producció editorial, les llicències alternatives, la compartició i circulació de coneixements útils des d'un fer editorial descolonial? Com s'entén i quin sentit té l'autoformació des d'aquesta mirada?\nCom es defineix i es construeix la qüestió de l'autonomia en l'ecosistema crític del llibre, específicament en diàleg amb les lluites i resistències des d'Abya Yala?


Ordre del dia del ple de l’Ajuntament de Blanes del mes de gener | Blanesaldia\nPart resolutiva Propostes de Secretaria\n1. Aprovació de l’acta de la sessió anterior corresponent al dia 18 de desembre de 2014.\n3. Modificar el conveni de col·laboració entre el Consell Comarcal de la Selva i l’Ajuntament de Blanes en matèria d’activitats.\n4. Aprovar el conveni amb el departament de Salut per a la prestació dels serveis mínims en l’àmbit de la salut pública en el territori municipal, pel període 1 de gener de 2014 fins el 31 de desembre de 2018.\n5. Expedient núm.000021/2015. Proposta de ratificació de la modificació dels Estatuts del Consell d’Iniciatives Locals per al Medi Ambient de les comarques gironines (CILMA).\n6. Fixar els 2 dies festius addicionals d’obertura comercial autoritzada de l’any 2015.\n7. Aprovació dels membres representants del Consell Municipal de Turisme.\n8. Separació de l’Ajuntament de Blanes de l’associació Xarxa de Municipis Indians.\n9. Aprovació inicial de l’Ordenança Municipal Reguladora dels Procediments d’Intervenció Municipal en les Obres.\n10. Aprovació del Pla Integral de prevenció d’incendis del municipi de Blanes redactat pel departament de Protecció Civil.\n11. Moció que presenta el grup municipal de CiU de Blanes de rebuig a la indemnització amb fons públics del Projecte Castor\n12. Moció que presenta el grup municipal d’EUIA-ICV de Blanes, de suport a la Iniciativa Legislativa Popular que presenten l’Observatori DESC, les plataformes d’afectats per la hipoteca de Catalunya i l’Aliança contra la pobresa energètica a petició de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca de Blanes.\n13. Moció que presenta el grup municipal d’EUIA-ICV de Blanes per a l’adaptació o creació d’espais públics per a l’ús compartit per persones i animals de companyia.\n14. Moció que presenta el grup municipal d’EUIA-ICV de Blanes per defensar el caràcter públic i gratuït del Registre Civil i del Registre Civil de la nostra localitat.\n← L’Audiència Provincial desestima una nova denúncia de Ridaura i del PDB contra l’alcalde Marigó i l’interventor Un grup de joves de Lloret fan propostes per millorar el comerç local →


Qui som - Frankfurt Querol\n“El Frankfurt Querol, també conegut com “el de Rosamari”, com bé sabreu, ha tancat les portes després de 49 anys d’una feina impecable per part de Rosamari i Rogelio fent contents tots los ampostins. Tot i que el descans per a ells dos és merescudíssim, la notícia ens va fer una pena tremenda i, com aquell que es nega a acceptar un pèrdua, ens ho vam proposar: el Querol no pot desaparèixer! L’hem de mantenir amb vida!\nEvidentment, amb tot el respecte i l’estima que un emblema així ens mereix, i des de la nostra humil experiència, volem continuar oferint súpers, combis i biquinis com ho haurien fet ells. És per això que ens hem proposat ser fidels en tot, absolutament en tot, a la filosofia del Frankfurt Querol que, de fet, i amb el seu permís, mantindrà també el nom.\nVolem que el Querol continuï sent el frankfurt per excel·lència i el lloc de refèrencia que cap ampostí mereix perdre, amb el llistó ben alt i totes les ensenyances que Rosamari i Rogelio ens han deixat.\nAixò inclou la carta, que deixarem intacta, els proveïdors, perquè els entrepans tinguin el mateix gust de sempre, i les ganes, que són totes, per mantenir viu, amb tota la responsabilitat que això comporta, el millor frankfurt del món.”


Continuem fent memòria...\nla nova web ipcite.cat, feta per vosaltres\n2017-07-27 10:00:00 Josep Cid: “El patrimoni és passat però sobretot una aposta de futur”\n2017-07-11 08:45:00 L'IPCITE dóna pas a l’Observatori del Patrimoni Cultural i Immaterial de les Terres de l'Ebre\nDesprés de dos anys de treball de camp, recerca etnogràfica, entrevistes, elaboració i difusió de tota aquesta informació a través d’un espai web propi (www.ipcite.cat), el projecte de l’Inventari del Patrimoni Cultural Immaterial de les Terres de l’Ebre (IPCITE) finalitza aquest mes de juny i ho fa amb un acte de cloenda, que tindrà lloc el diumenge 9 de juliol, al Celler Cooperatiu de Gandesa i que estarà presidit pel Director General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals, Lluís Puig.\nS’ha triat el celler de Gandesa, una de les catedrals del vi obra de César Martinell, perquè és un element que forma part del patrimoni material de les Terres de l’Ebre, però també de l’immaterial, ja que la seua existència va lligada a un tipus d’organització social i col·lectiva, el cooperativisme. De fet, és un dels elements que s’han enregistrat dins l’inventari de l’IPCITE dins la categoria de Formes de sociabilitat col·lectiva i d’organització social.\nUn equip multidisciplinari de dotze persones ha treballat en l’elaboració i difusió d’aquest projecte, impulsat per la Direcció General de Cultura Popular, i en qual hi participen l’Institut Ramon Muntaner (IRMU) i el Museu Terres de l’Ebre. En total s’han registrat 100 elements, però la majoria es manifesten a diversos municipis de les Terres de l’Ebre, com les bandes de música, que tot i que es comptabilitza com un únic element està present a 31 municipis. Això fa que siguin un miler les manifestacions registrades, una informació que s’ha complementat amb més de 2.000 fotografies, quaranta audiovisuals i prop d’un miler de recursos documentals, que es poden consultar de forma oberta a la web de l’inventari. Es tracta d’una selecció representativa del patrimoni immaterial ebrenc i a l’hora de realitzar-la s’ha buscat que hi hagués un equilibri entre les quatre comarques de l’Ebre i també dels diferents paisatges que formen part d’aquest territori i que són els que defineixen la seua diversitat de costums i tradicions: el delta de l’Ebre, el Port, el riu, el mar i la plana interior. Així, entre els elements podem trobar manifestacions tan diverses com el joc de la morra de Sant Carles de la Ràpita, la ventada de campanes de Pinell de Brai, la llegenda de les marfantes, els pastissets, el conreu de l’olivera o l’ofici de barquer.\nDe l’acte de cloenda del proper 9 de juliol a Gandesa cal destacar la intervenció del catedràtic Josep Sebastià Cid qui parlarà del patrimoni com a llegat del passat que ens projecta cap al futur i de les seues potencialitats com element de cohesió social i desenvolupament cultural i econòmic.\nLa celebració comptarà també amb la presència de l’alcalde de Gandesa i president del Consell Comarcal de la Terra Alta, Carles Luz; el president de la Cooperativa de Gandesa, Pere Bové; i un representant de la Diputació de Tarragona. Hi haurà una copa de vi gentilesa de la DO Terra Alta; i una degustació a càrrec dels forns Federico i el Racó del Dolç de Gandesa; l’acte acabarà amb una actuació de la Banda Comarcal de la Terra Alta i el lliurament de 400 diplomes a totes aquelles persones, institucions i entitats que han col·laborat en el projecte.\n2017-06-28 09:00:00 L’IPCITE posa fi a dos anys de recerca en un acte públic al celler cooperatiu de Gandesa el proper 9 de juliol\nceller Gandesa immaterial patrimoni Terres de l'Ebre vi\nAquests dies diverses poblacions de les Terres de l’Ebre han celebrat, com ara l’Ametlla de Mar, el Perelló i Flix, o celebraran, l’EMD de Jesús, el Corpus amb les conegudes catifes de flors i fruits, entre altres productes. Són celebracions que tiren endavant amb la col·laboració veïnal i familiar, que s’encarreguen de fer els ornaments, en aquest cas les catifes a terra. Aquesta organització i col·laboració veïnal ja forma part de l’IPCITE, l’hem documentada en una de les darreres fitxes incorporades a l’Inventari: L’organització de l’artesania col·lectiva de la festa.\nHi ha altres elements que també formen part de la celebració del Corpus o bé que van néixer lligats a aquesta festivitat, però que avui dia han pres identitat pròpia i les podem veure en altres celebracions, com ara a moltes de les festes majors que se celebraran arreu del territori aquest estiu. Estem parlant, per exemple, de les colles de gegants i del bestiari festiu i de foc, són elements en què ja estem treballant i ben aviat podreu trobar tota la informació a www.ipcite.cat, juntament amb cinc elements més, que seran els darrers en publicar-se a la web de l’IPCITE en aquesta fase final del projecte.\nPel que fa als elements que hem incorporat els darrers mesos a l’inventari, des del gener fins al juny, i que per tant ja es poden trobar a la web, en són 42: El conreu de la fruita seca a la Terra Alta, El conreu de l'arròs al delta de l'Ebre, El conreu de l’olivera, L’ofici de margener, L’ofici de les llatadores de pauma, L’ofici de barquer de l’Ebre, L’ofici de saurins, El cultiu dels cítrics, L’hortofructicultura familiar i L’elaboració d’oli d’oliva, en la categoria d’Activitats productives, processos i tècniques; La plantada del pi a la Torre de l’Espanyol, La romeria al santuari del Remei d’Alcanar i L’entrada de la Cinta a la catedral de Tortosa, dins de la categoria de Creences, festes, rituals i ceremònies; Les expressions populars ebrenques, Els malnoms gentilicis, Els pregons, La llegenda del senyor del castell de Móra d’Ebre i La llegenda de la Serena de Gandesa, en la tercera categoria que recull els elements de la Tradició oral i particularitats lingüístiques; Les petrolieres a Tivenys, Els pessebres vivents de Jesús i Tivissa, El joc de cartes de la botifarra i el guinyot, Les passions de Deltebre, Ulldecona i Vilalba dels Arcs, en la categoria de Representacions, escenificacions, jocs i esports tradicionals; La jota cantada improvisada, Les orquestres de ball, Les colles de gaiters, grallers i dolçainers, Les corals, els cors i els orfeons, Les cançons de bres i infantils i Els goigs cantants, en la categoria de Manifestacions musicals i sonores; La cuina del peix a la barca, Els dolços de Pasqua, Les fórmules, les oracions i les pràctiques curatives, La cuina de la caça als Ports i les zones de secà, Els aiguardents, licors i altres destil·lats tradicionals, Els pastissets i les casquetes de cabell d’àngel, La cura del cos amb plantes dels Ports, Els xapadillos del delta de l’Ebre, Les baldanes i altres productes del mondongo, en la sisena categoria, la de Salut, alimentació i gastronomia; i finalment, en la categoria de Formes de sociabilitat col·lectiva i d’organització social, els darrers elements incorporats son L’organització de l’artesania col·lectiva de la festa, Els hereus i les pubilles: representants locals de la festa, La Comunitat de Regants de la Séquia de Bot, Les societats de caçadors i El Celler Cooperatiu de Gandesa.\n2017-06-21 08:45:00 Un total de 42 elements s’han incorporat des del gener a l’Inventari\nametlles caçadors conreu Corpus festa ofici olivera Passions pastissets pubilles xapadillos


Aznar demana l'excarceració de Zaplana: "La justícia no és incompatible amb la compassió" - Diari La Veu\nEscriba el número 171058\nAznar demana l'excarceració de Zaplana: "La justícia no és incompatible amb la compassió"\nL'expresident del govern espanyol torna a sol·licitar que la jutgessa pose fi a la presó preventiva de l'excap de la Generalitat per la malaltia que pateix\nL\_'expresident del govern espanyol, José María Aznar, apunt d\_'iniciar el seu discurs en el tercer fòrum d\_'Ideas FAES.\nL'expresident del govern espanyol, José María Aznar, ha sigut l'encarregat de tancar el tercer fòrum d'Ideas Faes que s'ha celebrat aquest dilluns a València. Malgrat que s'esperava que Aznar dedicara gran part del seu discurs a abordar la situació d'infrafinançament del País Valencià, el tema que centrava l'esdeveniment, no ha sigut així.\nLa seua intervenció, breu i en clau estatal, l'ha aprofitada per a llançar alguns missatges. Així, les primeres paraules han anat dedicades a l'expresident de la Generalitat, Eduardo Zaplana, que es troba en presó preventiva des de fa huit mesos pel cas Erial. No és la primera vegada que Aznar demana que Zaplana abandone la presó, aquesta postura ja la va mostrar el passat mes de setembre en la seua compareixença en la comissió d'investigació sobre el presumpte finançament irregular del PP en el Congrés dels Diputats.\n"Pateix una leucèmia amb risc clar de mort i amb independència de les decisions judicials, que es respecten, o dels fets jutjats, que es jutjaran, la justícia no és incompatible ni amb la compassió ni amb cert sentit humanitari", ha manifestat l'expresident popular. Precisament aquest assumpte ha tornat a ser focus de l'actualitat, ja que alguns mitjans valencians han publicat que l'hematòleg de Zaplana assegura que "és humanitari" que es trobe empresonat amb la malaltia que pateix.\nLa defensa de Zaplana també ha intentat capgirar aquesta situació. De fet, fins a quatre ocasions ha sol·licitat la seua eixida del centre penitenciari de Picassent pel seu estat de salut, però la jutgessa les ha tombat acollint-se al que sostenen els informes mèdics, L'excap del Consell va entrar en presó el passat mes de maig després de ser detingut per presumptes delictes de blanqueig de capitals, malversació i prevaricació.\nEscriba el número 590565


Netflix estrena les descàrregues automàtiques al mòbil\nLa firma detecta un increment del consum de sèries i pel·lícules fora de la llar\nBarcelona - Dimarts, 10/07/2018 - 15:00\nNetflix continua evolucionant. La plataforma de vídeo per internet ha trobat una fórmula perquè els seus milers de fans no s’hagin de preocupar de descarregar els episodis de les seves sèries favorites: els capítols baixaran sols.\nLa companyia, que segons el director d’innovació de producte a Netflix, Cameron Johnson, ha detectat un "important increment" del consum de les seves produccions fora de la llar, ha decidit posar fi al problema que era que els usuaris s’haguessin de preocupar de descarregar més episodis d’una sèrie que segueixen. La solució es diu "Autodescàrregues", i arriba avui a tots els dispositius Android (s’espera que abans que acabi a l’any arribi a iOS).\n"L’opció que estrenem permet que els usuaris deixin de preocupar-se de descarregar la continuació dels seus continguts preferits manualment. A partir d’ara, l’aplicació s’encarregarà automàticament d’aquesta descàrrega", va destacar Johnson en una conversa amb periodistes.\nPot semblar una solució senzilla, però igual que amb l’algoritme de Netflix, en realitat la firma ha reblat el clau en la qüestió. "Molta gent ens veu en dispositius amb memòria limitada, i per això només es baixen un o dos capítols", va assenyalar. Per això, aquesta funció tindrà en compte aquest espai, i les descàrregues "no ocuparan més megues". ¿Com es pot aconseguir? "Quan un usuari hagi vist un episodi baixat i arribi a un lloc on tingui wifi, automàticament es començarà a descarregar el següent i s’esborrarà el que ja s’ha vist", destaca el responsable de Netflix.\nÉs a dir, que si un usuari tenia baixat l’episodi número 4 de La casa de papel i l’ha vist en el trajecte de metre cap a la feina, a l’arribar a l’oficina (i connectar-se el mòbil a la wifi) l’episodi 4 s’esborrarà i es descarregarà el 5. Quan l’usuari torni cap a casa i obri l’‘app’, podrà veure el nou episodi sense haver de fer res més.\nEspanya, líder en veure Netflix fora de casa\nEspanya serà, de fet, un dels països on els usuaris de Netflix més podran disfrutar d’aquesta opció, ja que, segons dades de la companyia, Espanya és el país d’Europa on als usuaris registrats més els agrada disfrutar de les sèries i pel·lícules favorites "fora de casa". "Segons revela un recent estudi de Netflix, un 78% dels seus usuaris espanyols ha vist sèries o pel·lícules en públic l’últim any. Els llocs on més es veu Netflix en públic són aeroports i avions (48%), trens (47%), autobusos (42%), cafeteries i restaurants (41%) i la platja (31%)", va afirmar l’empresa el juny passat.\nPendents del mòbil\nCameron va reconèixer en la conversa que la firma té molt en compte el públic que mira continguts al mòbil, tot i que de moment no es planteja produir productes específics per a aquest segment (vídeos més curts, menor qualitat, etc.). "Per a nosaltres la qualitat és un símbol d’identitat. Continuarem apostant per les produccions de gran qualitat que es puguin veure en qualsevol tipus de pantalla, des de la de casa al mòbil," va destacar. Malgrat això, sí que va destacar que una de les tendències és la "realitat virtual", i que la firma continua explorant "tots els camps".\nA més, Cameron va confirmar que continuaran treballant per agregar funcions a l’app, com el carrusel de tràilers que ja es pot veure a Android i que, en pocs mesos, arribarà també a iOS. "La gent agafa el mòbil en vertical i havíem de donar-los una opció de visió ràpida. Però les nostres produccions continuaran sent 16:9", va agregar.\nD’altra banda, el responsable d’innovació va afirmar que l’empresa continua treballant en noves maneres de codificar els capítols perquè cada vegada ocupin menys megues sense perdre qualitat.


Compromís Més Gandia Unida signa el seu “Codi feminista” – Compromís per Gandia\nCompromís Més Gandia Unida signa el seu “Codi feminista”\n– El document reafirma el compromís de les tres organitzacions que conformen la candidatura amb la participació i la democratització igualitària, tant internament, com en les polítiques públiques.\n– Té 5 àmbits d’actuació: Polítiques internes d’igualtat de gènere; Polítiques d’impacte en la societat amb perspectiva de gènere; Comunicació, imatge i llenguatge; Condicions laborals i de la militància; Assetjament, actituds sexistes i percepció de discriminació de la coresponsabilitat.\nLa candidatura Compromís Més Gandia Unida ha signat aquest matí davant el mural per la igualtat de l’Ies Ausiàs March el seu “Codi Feminista”, que regirà les actuacions, tant pel que fa la gestió pública, com a l’organització i la relació interna de les tres formacions des d’una perspectiva de gènere, igualitària. Un codi intern, que reflecteix allò que Compromís Més Gandia Unida també demana a la societat: la igualtat real entre dones i homes des de tots els àmbits.\nLa vicealcaldessa i regidora d’Igualtat, Diversitat i Polítiques Inclusives, Lorena Milvaques (Compromís) ha recordat que des de les regidories de Més Gandia no han deixat de lluitar aquesta legislatura per la igualtat, “amb polítiques transversals, a totes les àrees municipals i també en les accions preses com a govern local. Tenim un compromís ferm per tal de continuar lluitant perquè la igualtat siga una realitat algun dia i no necessitem exigir-la”.\nEl Codi Feminista es basa en 5 àmbits d’actuació: Polítiques internes d’igualtat de gènere; Polítiques d’impacte en la societat amb perspectiva de gènere; Comunicació, imatge i llenguatge; Condicions laborals i de la militància; Assetjament, actituds sexistes i percepció de discriminació de la coresponsabilitat.\n“Una proposta amb la voluntat política de revertir la situació pel que fa a la paritat en l’estructura i el canvi de la cultura organitzativa masculina. L’existència d’una cultura organitzativa feminista, d’un marc normatiu per potenciar la paritat i la gestió dels espais i òrgans de l’organització amb perspectiva feminista. Paritat en el repartiment de totes les tasques de l’organització, incloent també les de cura i benestar. Existència de paritat en tots els processos d’accés a tots els àmbits i òrgans de l’organització. Cal col·laborar amb els moviments feministes i actuar com a altaveu de les seues demandes a les institucions. En definitiva, volem una organització que posa al centre la vida de les persones. Que es faça responsable col·lectivament del benestar i la divisió justa del usos dels temps”, ha explicat Vicenta Ferrer, núm. 5 de la candidatura (independent).\nEl Codi feminista aposta per la incorporació de la perspectiva de gènere en totes les àrees: Urbanisme, Serveis socials, Hisenda, Esports, Seguretat ciutadana, Participació, Turisme, etc. “A l’administració pública s’ha d’expressar un llenguatge no sexista i posar en marxa mesures per a aconseguir-ho”, com ha comentat Marta Doménech (EUPV Gandia).\nEn definitiva, es tracta d’una despatriarcalització. “Volem fugir del terme feminització, perquè no només volem que les dones siguen capaces de governar (dependrà també de la seua voluntat), sinó fer també en l’organització interna una reflexió sobre les masculinitats, que afecten a conductes i actituds que de vegades, per no detectar-les, no es poden corregir. Ens agradaria que el codi, a banda de regir les nostres actuacions, potencie les polítiques públiques que ja està fent Més Gandia des de l’àrea d’Igualtat de l’Ajuntament. On la paritat i la igualtat siguen transversals a qualsevol actuació que puga afectar la vida pública de Gandia. La participació i la democratització igualitària són uns principis que les tres organitzacions tenim i que ho reafirmem amb la signatura del codi”, ha conclòs Josepa Costa (ERPV).\nEl candidat a l’Alcaldia de Gandia, Josep Alandete (Compromís), el coordinador d’EUPV Gandia, Nahuel González i el president d’ERPV Safor-Valldigna, Miquel Peiró han signat el document davant la presència dels mitjans de comunicació.\n←Xavi Ródenas: “Els xiquets i les xiquetes són protagonistes per a Gandia, per això hi apareixen en la temàtica de molts murals del Serpis Urban Art Project”, aquesta vegada al Ceip Joan Martorell\n“No mires cap a un altre costat”, lema front al masclisme i la violència de gènere→


Política de privacitat | Fundació Atrium Artis\nLa Fundació Privada Catalana Atrium Artis en compliment amb el Reglament Europeu de Protecció de Dades 679/2016, garanteix la protecció i la confidencialitat de les dades personals de qualsevol tipus, que ens proporcionin els nostres clients, “usuaris”, a la Web.\nEn virtut de l’article 13 del Reglament Europeu de Protecció de Dades (RGPD), la FPC Atrium Artis com a responsable del tractament, li informa dels següents aspectes rellevants:\nDirigir-se a: fundacio@atriumartis.com\nPot consultar informació addicional i detallada sobre la protecció de dades i privacitat a www.atriumartis.com\nLa FPC Atrium Artis és el responsable del tractament de dades personals que recapta i tracta, posant a la seva disposició els següents mitjans de comunicació per a la seva posada en contacte a:\nLa FPC Atrium Artis amb NIF G17992314 amb domicili a Carrer Sèquia, 11, 4 planta de Girona i correu electrònic: fundacio@atriumartis.com\nQuan accedeixi i utilitzi la nostra pàgina Web www.atriumartis.com, es compromet a acceptar aquesta Política de Privacitat, així com les disposicions contingudes en l’Avís Legal i la Política de Cookies.\nLa FPC Atrium Artis tractarà la informació que ens proporcioni amb les següents finalitats:\nGestionar dades aportades pels candidats a un lloc de treball a través de Currículum Vitae (CV), amb la finalitat del provés de selecció. Vostè autoritza expressament a la FPC Atrium Artis perquè procedeixi al tractament de les seves dades per a la finalitat indicada.\nLa FPC Atrium Artis tractarà les seves dades i informació aportada per als processos de selecció amb la més estricta confidencialitat, adoptant per això les mesures tècniques i organitzatives necessàries per evitar la pèrdua, mal ús, alteració i/o accés no autoritzat.\nLa base legal per al tractament de les dades és el consentiment de les persones interessades per a la tramitació i gestió de qualsevol sol·licitud d’informació o consulta sobre els nostres serveis professionals, així com per a l’enviament de comunicacions comercials duts a terme per la FPC Atrium Artis quan el tractament sigui necessari per a l’execució d’un contracte.\nEls precedents drets reconeguts els podrà exercitar mitjançant sol·licitud dirigida a través del correu electrònic fundacio@atriumartis.com o a través dels mitjans de contacte que posem a la seva disposició indicant en l’assumpte del missatge o comunicació la referència: Drets RGPD. Així mateix, en cas que per poder cursar aquesta sol·licitud precisem d’informació addicional que permeti acreditar la identitat de la persona exercint i vinculada al tractament de dades personals, es requerirà l’aportació d’informació addicional o documental que acrediti aquesta identitat de l’afectat o interessat que exerceixi el dret en qüestió.\nEn el cas que les seves dades es vegin compromeses, la FPC Atrium Artis li notificarà a vostè i a les autoritats supervisores competents en un termini de 72 hores per correu electrònic amb informació sobre l’abast de la violació, les dades afectades, qualsevol impacte en el servei i el pla d’acció de la FPC Atrium Artis amb les mesures per protegir les dades i limitar qualsevol possible efecte negatiu en els interessats.\nSi té alguna consulta sobre la present Política de Privacitat, li preguem que es posi en contacte amb nosaltres enviant un correu electrònic a l’adreça: fundacio@atriumartis.com


Taula parada. Bloc de Carrutxa: Uns contra els altres\nUns contra els altres\nLes representacions de teatre popular que tenen com a protagonistes els enfrontaments entre musulmans i cristians pouen de les relacions i també dels conflictes que al llarg dels segles han afectat els països de la Mediterrània, i són una temàtica abundant tant en el teatre festiu de les grans solemnitats com en el cicle del Corpus i de les festes majors.\nAquestes representacions que, genèricament, podríem anomenar de moros i cristians, sigui en forma d’escenificació d’una batalla o de dansa representativa, eren força apreciades. Més enllà de referències històriques concretes. representen simbòlicament l’enfrontament entre el bé i el mal, explicitat aquest darrer amb un referent que és proper i força comprensible per al poble: els turcs que dominen la Mediterrània, els moros que ataquen les poblacions de la costa.\nEn el marc dels Països Catalans les primeres notícies de l'entremès en què els cavallers cristians lluiten contra els soldats turcs són del segle xv. S'hi empren tot un seguit d’estris i efectes especials adients per subratllar aquesta teatralitat al carrer. Així, els guerrers cristians acostumen a figurar cavalcant uns cavalls de cartró pedra que arribaran fins a l’actualitat i que són estesos per una àmplia geografia internacional. Una altra forma prou explícita de representar aquest enfrontament és la naumàquia, espectacle que simula un combat naval. Al folklore festiu reusenc tenim dues d'aquestes danses: el ball de cavallets i el de galeres.\nEl ball de cavallets, a càrrec del gremi de blanquers i assaonadors, fou, probablement, una de les danses més luxoses dels seguicis festius reusencs de fa dos segles. El tenim ja documentat al segle XVII, tot i que és a partir del 1705 quan la seva presència al carrer sembla fer-se més habitual.\nLes notes d'Andreu de Bofarull sobre les danses antigues de Reus ens mostren un dibuix amb dos cavallers, l'un cristià, l'altre moro, amb els seus cavallets, i les descripcions que tenim de la dansa, així com la documentació del gremi de blanquers, semblen indicar que la dansa constava, almenys, de vuit cavallers cristians, altres de turcs a peu, l'àngel i el macer o sergent. Probablement la dansa que descriu Bofarull correspon a l'últim període de sortida del ball.\nPer a la seva reincorporació, el 1998 –enguany fa 10 anys!–, s'agafà la forma descrita per Bofarull: quatre genets cristians s'enfronten a quatre genets moros, acompanyats per l'àngel i el macer. Els cavallets actuals són obra de l’escultor Manel Llaurador. La indumentària fou dissenyada per Cal Figueres i Antoni Mas va fer les espases i la maça del macer. Els cascs foren realitzats per Ramon Boix i «La Raspalleria Industrial Reusenca Fontboté» aportà el pèl autèntic de cavall. Jordi Franquet realitzà tot el corretjam.\nLa música del ball és de Daniel Carbonell –un arranjament de la tonada recollida per Andreu de Bofarull– i la formació que acompanyà el Ball de Cavallets el dia de la seva estrena fou una cobla d’oboès (tres tarotes, un baixó i un tabal). En l'actualitat sol anar acompanyat per tres gralles i un timbal.\nEl ball, avui com en el passat, llueix a la nostra festa. Però si en el passat foren els mestres del gremi de blanquers els que el sortien a ballar, avui són una colla de balladores. La composició del ball és bàsicament femenina tot i que el diable o l'àngel són interpretats, segons els anys, per nois.\nDes de Carrutxa hem volgut sumar-nos a la celebració del desè aniversari de la dansa guarnint l'Arxiu Històric Municipal amb un seguit de fotografies del ball durant aquests 10 anys. També es presentarà la monografia sobre els balls de cavallets i de galeres, de la sèrie que anem editant sobre les danses del seguici reusenc. Són fotografies del nostre arxiu, realitzades pels membres de l'entitat. Aquí en teniu una mostra.\nA l'Arxiu, també hi podeu veure, però, fotografies de les altres dues danses reusenques que representen combats: la de galeres i la de mossèn Joan de Vic.\n«UNS CONTRA ELS ALTRES»\nLes danses guerreres del seguici reusenc\nArxiu Històric Municipal de Reus, durant tot el mes de juny\nPublicat per Carrutxa a 20:21\nEtiquetes de comentaris: danses, festes


El Patronat d'Esports col·labora amb els llicenciats en educació física | Castelló Extra\nEl Patronat d’Esports i el Col·legi Oficial de Llicenciats en Educació Física i en Ciències de l’Activitat Física i l’Esport de la Comunitat Valenciana (COLEF CV) han firmat un conveni de col·laboració amb l’objectiu de realitzar activitats de desenrotllament professional, divulgació, assessorament, formació i investigació. La firma s’ha formalitzat amb la presència del regidor d’Esports, Enric Porcar, el president del COLEF CV, Jose Luis Herreros Saiz, i el vocal de la mateixa institució, Nuño Jiménez Walter.\nEnric Porcar ha volgut explicar el sentit d’aquest conveni: “Cada vegada hi ha més investigació al voltant de les ciències de l’activitat física. Per tant, és responsabilitat de l’Administració el col·laborar i comptar amb els professionals qualificats, els tècnics d’educació física que poden aportar aquest coneixements específics als serveis públics que oferim”.\n“Es tracta d’un conveni marc genèric en el que s’estableixen diferents accions realitzar per part d’ambdues institucions en aplicació de la Llei de l’Esport a l’àmbit municipal”, ha puntualitzat Herreros.\nAquesta llei a la que fa referència el president del COLEF CV, la 2/2011 de 22 de març, de l’esport i l’activitat física de la Comunitat Valenciana, en l’article 7 establix que els municipis exerciran labors de promoció, planificació i gestió esportiva propiciant la participació, la integració i la cohesió social. Diu, a més, que els municipis amb més de 5.000 habitants hauran d’incloure entre les seues prestacions l’organització tècnica dirigida per titulats oficials en activitat física i esport; instal·lacions i equipaments bàsics; i programes de promoció esportiva en edat escolar i a la població amb majors necessitats especials.


Donem-nos pit! (Antoni Vives)\n5 min. 03/09/2012 00:00\nUn dels meus millors amics és en Manel Sanromà, de la Colla Jove de Tarragona. D'en Manel en podria donar moltes indicacions biogràfiques, algunes de molt de pes, però estic segur que no n'hi ha cap de tan important per a ell com la seva vinculació seminal a la Colla Jove. La camisa morada de la colla n'és el tret distintiu extern, però n'hi ha un altre de més important, que no es veu: la manera com es donen pit entre ells. Si vau seguir la diada de Sant Fèlix segur que ho vau veure, ja fos a la plaça de la Vila de Vilafranca, ja fos per televisió. Donar-se pit a la pinya és reforçar-la, el pit contra l'esquena del que tens davant. Donant-nos pit sentim el corrent de solidaritat que surt del cor de la pinya i ens arriba a l'ànima sense intermediacions. Si n'ets part, encara que sigui molt de tant en tant, com és el meu cas, descobreixes el gust de la comunió, el valor de la proporció, el sentit del risc, la virtut de la comunicació, l'acceptació del lideratge, la importància de la delegació i del deixar fer, la força de moltes forces sumades i l'experiència de viure uns moments únics en comunitat. Mentre els castells siguin el que són, mentre la virtut d'aquestes metàfores humanes segueixi sent donar-se pit de forners, d'administratius, de funcionaris, de metges o d'estudiants, ho podrem experimentar en primera persona a cada diada castellera. En Manel mai no m'ha parlat gaire dels dosos, ni dels terços, perquè es veuen i s'entén la funció que fan. En Manel em parla de l'estratègia amb què cal atacar la construcció d'un castell: la disposició de la pinya, la seqüència de la construcció, el ritme a què han d'anar pujant els castellers, la importància de saber estar parat i la capacitat de patir quan el castell es complica. És la importància del que no es veu, la importància de donar-se pit.\nNo fa gaires dies vaig fer el camí que va del Coll d'Ares fins a Prats de Molló amb la família. Abans havíem caminat pels paratges de la torre d'en Mir, amb la companyia constant de dos gegants, de dos castells amics, el Costabona i el Canigó. L'èpica del nostre paisatge arriba a esdevenir superba, una altra metàfora dels nostres moments grandiosos, ja una mica llunyans. Entre el Coll d'Ares i Prats de Molló és aconsellable resseguir el Camí de la Retirada, el camí que van fer milers de catalans i de catalanes de totes les edats els primers mesos de 1939 en direcció a l'exili, o pitjor, en direcció a l'oblit. Entre aquells catalans hi havia els metges, els administratius, els pagesos, els funcionaris, els professors, la mainada que avui podeu trobar a qualsevol dels castells de què us parlava més amunt, donant-se pit. Persones anònimes que eren part fonamental de la pinya del nostre país. L'exili va ser un dels capítols més durs de la derrota de 1939, perquè de l'exili no ens n'hem recuperat. El talent i la força dels que van marxar no ha tornat. És un drama que requereix un tractament més conscient i més digne per part de tots nosaltres. Al Coll d'Ares és possible sentir el pes tràgic de l'exili, un pes que ens ateny a tots. Per això és tan dur veure com la voluntat dels guanyadors d'aleshores s'ha convertit en la realitat d'avui: l'oblit ens està vencent.\nA la frontera entre França i Espanya, avui imperceptible, hi ha dos monuments que recorden la fugida de la nostra gent, un a cada banda de ratlla. El francès és un monument de pedra, molt visible des de la carretera. El monument espanyol és una placa petita i rovellada en un punt gairebé invisible. És com si els francesos volguessin pal·liar d'alguna manera el record de tot el que van fer a la nostra gent, i del que no van fer per la nostra gent. És com si els espanyols, en aquest cas nosaltres, volguéssim oblidar i actuéssim d'esma, forçats per les circumstàncies, dubtant de la necessitat de retre homenatge als nostres herois anònims, la pinya de la nostra pàtria.\nCal que recordem qui som i d'on venim, i cal que tinguem molt clar que per fer el camí que volem fer, que és el de la llibertat nacional, la pinya haurà de ser sòlida, grossa, forta, i haurà de saber patir. Cal que tot el castell tingui consciència de la gent que ens ha precedit, del que va fer per nosaltres i del que li van fer. El nostre castell nacional és un arbre amb arrels profundes. Cal que en tinguem consciència. Per dignitat i per necessitat, al Coll d'Ares hi cal un monument a l'exili que sigui gran i que sigui digne. Serà una altra manera de donar-nos pit. Dignificar la memòria dels nostres vençuts ens ha mantingut vius durant segles. El poble ho sabia i d'aquí l'Onze de Setembre històric que viurem enguany. Si en canvi optem per fer el joc a l'oblit, farem llenya.


Crida de Torra als partits independentistes per "retrobar-nos en la unitat"\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, amb la presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie | ANC\nEl president vol “un acord estratègic” entre aquestes formacions i insisteix que només obeirà el mandat de “fer la república”\nper ACN 05 de maig de 2019 17:07\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha fet una crida aquest diumenge als partits independentistes a retrobar-se en la unitat després de la cita electoral del 26-M. En un breu parlament dirigit als socis de l’ANC a la Tarraco Arena, Torra ha garantit que treballarà “incansablement per assolir un acord estratègic de les formacions independentistes” i perquè “siguem capaços d’agafar el camí que ens porti de la manera més ràpida i eficaç cap a la independència”. El cap de l’executiu s’hi ha referit després que l’entitat hagi validat aquest diumenge al migdia el full de ruta que planteja una DUI si l’independentisme supera el 50% dels vots en unes eleccions al Parlament.\nEl cap de l’executiu ha agraït a l’Assemblea Nacional Catalana que es mantingui “fidel” al mandat de l’1-O i “a l’objectiu que tenim tots, que és el de la independència”. El president Torra ha dit que comparteixen l’objectiu d’arribar a la independència “sempre per mitjans democràtics i no violents, i amb els actes de determinació que calgui fer”. També ha agraït a l’entitat “que sempre hi sigui”.\nEn aquest sentit, ha insistit que el seu compromís és fer la república i que aquest és l’únic mandat al qual deu obediència. “No em tremolarà el pols quan arribi el moment”, ha asseverat. Quim Torra també ha recordat que, quan el van investir president va dir “que la llibertat del poble se l’havia guanyat el poble de Catalunya”


Torre Barrina acull del 15 al 22 de juny les jornades #L’Hospitalet 6.0, preludi del MWC2021\nLes quatre sessions del programa, que organitzen l’Ajuntament de L’H i GSMA, seran en streaming i estaran protagonitzades per dones\nDel 15 al 22 de juny, l’Ajuntament de L’Hospitalet i GSMA organitzen el programa #L’Hospitalet 6.0, amb motiu de la celebració del MWC2021. Es tracta d’un seguit de conferències i taules rodones que volen explorar i analitzar, de la mà de 14 dones, com influiran les tecnologies emergents en aspectes cabdals de la societat. Totes les sessions seran emeses des de Torre Barrina en format virtual.\nEn aquesta setena edició, les jornades L’impacte connectat: una transformació tecnològica a escala humana que s’inscriuen en el full de ruta de L’Hospitalet 6.0, la nova estratègia de digitalització i connectivitat de tot el municipi que està posant en marxa l’Ajuntament de L’Hospitalet, motiu pel qual s’ha canviat el nom de les jornades.\nEl tret de sortida tindrà lloc el dimarts 15 de juny, a les 12 h, amb la sessió L’emergència social digital, que anirà precedida per una benvinguda a càrrec de l’alcaldessa de L’Hospitalet, Núria Marín, i de Head of Events, Europe de GSMA, Laia Ripoll. Presentarà l’acte Antònia Folguera, de Sónar+D i AI & Music Festival. A continuació tindrà lloc la conferència inaugural.\nEs pot seguir la inauguració i les diferents sessions en format streaming pel canal de Youtube i la pàgina web de Torre Barrina.\n1a sessió: L’emergència social digital\nDimarts, 15 de juny, a les 12 hores\nAquesta primera sessió centra la mirada en l’accés social a la tecnologia i les habilitats digitals com a factor d’inclusió, i respon al repte que provoca una transformació accelerada cap al món digital, ja que la pandèmia ha agreujat la desigualtat socioeconòmica i de gènere.\nLa sessió anirà a càrrec de Mara Balestrini, consultora externa al Laboratorio de Innovaciones del Banco Interamericano de Desarrollo (IDB Lab), i Cristina Colom, directora de Digital Future Society, i la moderarà Karma Peiró, periodista especialitzada en tecnologia.\n2a sessió: Ciutats connectades, sostenibles i resilients\nDimecres, 16 de juny, 12 hores\nAmb la ciutat com a eix central, la sessió se centra en com les tecnologies poden transformar en positiu el present i el futur del desenvolupament urbà amb les persones al centre. A càrrec d’Areti Markopoulou, directora acadèmica de l’Institut d’Arquitectura Avançada de Catalunya (IAAC), i Rosa Suriñach, d’UN Habitat Outreach. Pilar Conesa, comissaria de l’Smart City Expo World Congress, moderarà la sessió.\n3a sessió: Una administració púbica centrada en les persones\nDijous, 17 de juny, a les 12 hores\nLa sessió gira al voltant de la governança i la representativitat ciutadana com a elements clau per a un món inclusiu i on administracions i ciutadans sumin. A càrrec de M. Carmen Garcia Calvillo, cap del Gabinet de l’Alcaldia i Open Data de l’Ajuntament de L’Hospitalet, i Andrea G. Rodríguez, investigadora i coordinadora de projectes del programa Ciutats globals del CIDOB. Modera, Lourdes Muñoz, fundadora de Barcelona Open Data.\n4a sessió: Habilitats clau per les ocupacions de futur\nDimarts, 22 de juny, a les 12 hores\nPotenciar el talent digital i el reskilling per fer front a les noves exigències professionals d’un mercat laboral dinàmic i canviant és el focus de la sessió de cloenda, amb Rosa Delia Garcia, responsable de Desenvolupament Tecnològic de Sadako Technologies, empresa que porta al mercat solucions tecnològiques als grans reptes climàtics a través de l’economia circular, i Anna Portela, doctora en genòmica i MBA per ESADE i CEO de Xenopat, start-up que ofereix les eines més innovadores per desenvolupar fàrmacs contra el càncer i el tractament oncològic personalitzat. Liliana Arroyo, investigadora de l’institut d’Innovació Social d’ESADE, serà la moderadora.\nLa cloenda anirà a càrrec de Raül Blanco, secretari general d’Indústria i PIME del Ministeri d’Indústria, Comerç i Turisme; i Núria Marín, alcaldessa de l’Ajuntament de L’Hospitalet.\nBalanç del Pla de la infància i l’adolescència... [+]\nRecepció institucional a l’AE Bellsport, campió de la Copa d’Espanya 2021 de futbol sala juvenil... [+]\nEl clúster biomèdic vol promoure un ecosistema innovador en salut, referent en medicina personalitzada... [+]\nDilluns s’obre el termini de preinscripció per als centres d’adults... [+]


Espais educatius lliures d'exèrcits i d'armes. Manifest 2018\nDimarts, 06 Març 2018 09:04\nUn any més, l’exèrcit torna a ser present al Saló de l’Ensenyament de Barcelona i, com cada any des de 2008, la Campanya Desmilitaritzem l'Educació també hi serem per defensar una educació basada en el foment de la cultura de pau, el diàleg, la convivència i l'antimilitarisme.\nLes polítiques estatals ens apropen a un món cada vegada més militaritzat: despesa militar en augment; comerç d'armes a països en conflicte; reinstauració del servei militar obligatori a estats europeus; militarització de les fronteres; per primera vegada la UE ha aprovat destinar recursos públics a la R+D militar; el Govern espanyol vol introduir com a temàtica educativa els “valors” militars i la “cultura de defensa”.\nDenunciem la impunitat amb la qual Fira de Barcelona actua, sense retre comptes malgrat que l’Administració pública compta amb dues terceres parts del seu Consell General, possibilitant un any més la participació de l'exèrcit al Saló de l'Ensenyament quan el Parlament de Catalunya (Moció 55/XI, 14 de juliol de 2016) i l'Ajuntament de Barcelona (Declaració institucional, 26 de febrer de 2016) s'han mostrat contraris a la presència de l’exèrcit en espais educatius, de formació o de lleure.\nLa presència de l’exèrcit en un Saló d’Ensenyament és un pas més en la normalització del militarisme, mentre s’impedeix el debat sobre el model de defensa i de seguretat que la societat necessita . Així mateix, hem de dir ben alt i clar que el que fa l'exèrcit en aquest Saló no és pas oferir una sortida professional més, sinó reclutar. I aquest no és l'espai.


L'excés de morts en la segona onada ja supera el de la primera - À Punt\nUn equip de sanitaris tracten a un pacient a l'UCI d'un hospital / Reuters\n04 de desembre 2020 - 06:30\nLa crisi de mortalitat vinculada a l’epidèmia de coronavirus no afluixa. Les morts per qualsevol causa comptabilitzades diàriament als registres civils valencians entre l’1 de març i el 17 de novembre (l’última dada donada per l'INE) pugen a 33.625. Aquesta xifra representa 3.490 defuncions més de les previstes, tenint en compte les estadístiques de l’última dècada.\nLa novetat és que, per primera vegada, aquest excés de defuncions és major en la segona onada. A la primavera, la sobremortalitat va ser de 1.692 persones. I des de l’1 de juliol, quan comença la segona onada, ja són 1.798.\nL’últim informe del Sistema de Monitorització de la Mortalitat Diària (MoMo) de l’Institut Carlos III manté quatre períodes de sobremortalitat al País Valencià, un durant la primera onada i tres des de l’estiu. En la pràctica, però, les xifres són molt similars a les de l’INE. Tot i que la metodologia que usen els dos organismes no és estrictament igual, l’estimació que fan és prou calcada, cosa que reforça la magnitud de la crisi de mortalitat en què seguim immersos.\nI és que des de l’esclat de la pandèmia l’excés de morts és una mètrica que experts i institucions d’arreu del món estan utilitzant per a calibrar l’impacte de la malaltia. Són dades que no discriminen sobre quina és la causa de la defunció, a diferència de les notificacions oficials del Ministeri i la Conselleria, que només informen de morts que tenen una prova PCR que acredita que el coronavirus és la causa de la defunció. Aquesta metodologia infravalora les morts reals vinculades a l’epidèmia perquè no té en compte, per exemple, les defuncions en domicilis.\n27 morts diaris de mitjana\nEn aquests moments, la Conselleria de Sanitat Universal està notificant una mitjana diària de 27 morts i 1.300 positius. Són dades a la baixa, però que no amaguen que la situació continua sent molt difícil, ja que un percentatge dels positius de hui són susceptibles d’acabar en mort en un termini d’un mes, aproximadament. Dit d’una altra manera: fins a Nadal, com a mínim, seguirem sumant defuncions i alimentant la pitjor crisi de mortalitat des que existeixen registres oficials.


Pego es plena de festa el primer cap de setmana de Fira i Festes – Ràdio Pego\nPego es plena de festa el primer cap de setmana de Fira i Festes\nLa Fira i Festes patronals agafen vol a partir d’aquest mateix divendres amb la dansada popular i el concert del Quintet de Metalls Al Vent. Dissabte La Sonora, Naia, Smoking Soul’s, Lilit i Dionís i Obrint Pas, junt a la Banda de Música amb el seu concert de Música Festera ompliran Pego de melodies alegres i festives. Diumenge serà el torn dels conductors i del Corpus.\nEs pot dir que hui comencen les festes a Pego perquè les activitats comencen a circular amb fluidesa una darrere de l’altra, si és que no es creuen unes en les altres. Comencem més o menys lleugers, amb la I Dansà Popular organitzada per les Dansaires d’Uxola que no paren d’ampliar el nombre d’activitats per donar vistositat a les danses tradicionals. La Dansà començarà les 21:30 hores. Encarna Tamarit, la presidenta de les Dansaires d’Uxola explicava que “la dansà és un ball que està fent-se en molts pobles, un ball típic, d’un pas pla” al que cada municipi afegeixen les seues figures. La dansà comença amb només quatre balladors/es, però a poc a poc van afegint-se’n d’altres del poble i d’altres localitat visitants, és per això que necessita d’un carrer ample i espais oberts. A Pego començarà del carrer Jaume I i culminarà rodejant la font de la Plaça de l’Ajuntament. Confessava Encarna Tamarit que si aquesta I Dansà Popular té èxit, “la gent respon” esperen fer-ne moltes més.\nPer a aquesta primera dansà les Dansaires d’Uxola esperen un centenar de persones d’altres localitats que compten amb grups de ball tradicional.\nApuntava la presidenta de les Dansaires d’Uxola que si a la gent li agrada la idea de la dansà estan disposades a donar classes perquè tothom que vullga puga participar l’any que ve, encara siga vestit de carrer.\nA les 22 h, al Teatre Municipal és el torn del Quintet de Metalls Al Vent que, en aquesta ocasió estarà acompanyat d’una flautista pegolina Eugènia Vicenç, professora Superior de Flauta pel Conservatori ‘Salvador Seguí’ de Castelló. Eugènia Vicenç ha estudiat amb Juan Serrano, Àngel Marzal, Rafael Casasempere, Adrián Palomares, Juana Guillem, Magdalena Pérez o Julien Beaudiment. Una demostració més de la versatilitat del Quintet de Metalls Al Vent que l’última vegada que actuava a Pego ho feia acompanyat de la cantant Eva Olivencia, com recordava Ferran Ferrando, membre del Quintet. Confessava Ferrando que en aquest cas “anem a fer música més seriosa”.\nEl programa d’aquest concert estarà integrat per arranjaments d’obres per a piano i flauta de Doppler, Goddard i Aaron Copland a més d’algunes originals per a quintet sol. Aquest serà el programa:\n•\tSuite Americana……………..E. Crespo*\n•\tVals…………………………B. Godard**\n•\tAirs Valaques Op. 10 ……….F. Doppler**\n•\tLos cinco mosqueteros……..J. Colomer*\n•\tEntr’acte…………………….G. Bizet**\n•\tDuo……………………….A. Copland**\nQuintet sol // ** Quintet amb flauta\nEl Quintet de Metalls Al Vent és molt versàtil, ja ho hem dit, i intenten abraçar “tot el que el metall pot fer amb música brillant, música suau […] la frontera encara no sé on està […] dóna sorpreses”, reconeixia Ferran Ferrando.\nLa música continua sent punt fonamental dissabte a Pego, ja que, a més del II Concert de la Banda de Tambors i Cornetes de la Confraria del Santíssim Ecce-Homo de Pego que tindrà lloc al pati de la Casa de Cultura, a les 20:30 hores i en el que es rifarà un dinar, per a dos persones, en un restaurant de Pego durant el transcurs de l’acte. A més d’això, per la vesprada al Passeig Cervantes, a partir de les 19 hores actuaran Naia i La Sonora.\nPer la nit, la banda de l’Agrupació Musical de Pego ofereix, a les 22:30 hores, al Teatre Municipal, el clàssic i tradicional Concert de Música Festera per a escalfar motors de cara a les Festes de Moros i Cristians de Pego. El director de la Banda José Miguel Fayos explicava que enguany han triat peces que es presten més a una sala tancada com és el teatre, peces amb més dificultat que no se solen escoltar en les desfilades de moros i cristians.\nA partir de les 23 hores, al Poliesportiu Municipal Cervantes serà el torn dels pegolins Smoking Soul’s que acaben de nàixer, dels veterans pegolins Lilit i Dionís que presentaran el seu segon treball conjunt, ‘Sense permís de la NASA’ i dels internacionals de Benimaclet, Obrint Pas.\nDiumenge, serà el torn, de bon matí per als vehicles a motor, ja que se celebra Sant Cristòfol, una festa que des de fa al voltant de 54 anys que es duu a terme a Pego, segons recordava l’actual president de l’Associació de Sant Cristòfol, Carmelo Sendra.\nExplicava Carmelo Sendra els diferents actes que tindran lloc durant el matí de diumenge: A les 8:30 del matí despertà passant pels carrers per on després passarà la desfilada.\nEl diumenge acabarà en la processó del Corpus, que començarà a les 19:30 hores i que té com a protagonistes els xiquets i les xiquetes de I Comunió, que, des de fa uns anys estan acompanyats pels balls del Corpus que van recuperar les Dansaires d’Uxola per tal d’enriquir aquesta antiga processó. Enguany es mantindran les mateixes danses que l’any passat.\nD’altra banda, pel que fa a la promoció festera que està en marxa per part de l’Associació de Comerç de Pego, Victòria Pastor, presidenta de la mateixa, manifestava que “pareix que la cosa vaja prou bé”, ja que la gent s’interessa per la iniciativa. Dilluns 27 de juny, a més del fet que els comerços obrin de 19 a 22 hores i que trauran productes al carrer, a les 20:30 hores hi haurà una demostració de música africana des del carrer Major fins a, segurament, el carrer Moreral. Eixe mateix dilluns, a més, informava Victòria Pastor, comencen les rebaixes a Pego.\nAcabem aquesta crònica amb la invitació del nou regidor de Festes, Raül Tamarit, a totes les activitats que tindran lloc durant aquest cap de setmana.\n← L’Assemblea d’Indignats arriba al poble de Pego diumenge


Edición del martes, 06 mayo 1986, página 47 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del martes, 06 mayo 1986, página 47\nFragments Martoreil i els corsarisde Líbia U NA de las diferéncies més notables entre lesdues grans noveHas cavalle— resq ues catalanes del segle XVes troba en el tractament de la guerra. í deis fets d’arrnes mdi—viduals o collectius, en terra o en mar. L’autor del “Curial” és més aviat aséptic, distant,mesurat en els seus recursos i hom dina que no hi troba cap plaer. en la descrípció de combats, exceptuant, és ciar.el de i’exercici literari. Joanot Martoreil és tot el contrari.Martoreli, que pertany a l’es— tament militar, s’adelita quanimagina batalles, esforç físic, xoc de llances i espases. i fins itot es complau a fer brollar auténtics rius de sang. Marto— tel somia estratégies que Ti-rant puta en práctica. que acostumen a buscar el roo—ment en qué la victria esdevé “gap”: instant de parenceria ultrada on s’ajusten el goigorguiiós de la victória i la ria liada sobre el vençut. Aquest és un fet curiós. Ti—rant sempre venç per una de— cisló enginyosa que té la virtud de superar el més nom— brós 1 més poderós, mi(jançant un moviment mí—nim, de conseqüéncies, peró, enormes, que sempre té un punt en el qual l’enginy esamb la més auténtica i juga nera enganyifa. Per ací el re- sultat del combat és mort apa-ratosa i forçosa riallada. Hom esperaría, doncs, queaquestes decicisions de gran estrateg les realitzés sempreel gran general que és l’heroi Tirant. Cosa que, per cert, perbé que amb I’ajuda de Sant Jordi, succeeix en el “Curial”.1 molt més en el cas de qui creu que la guerra es guanya amb “agent, argent i forment”, sí, peró també i sobre- Lot a base de sumar batalles victorioses com a fruit d’unaacció personal agosarada, téc nicament competent i necessáriament brillant i enginyo Doncs bé, és interessant deconstatar que el fet béilic mis brillant de la novelia, que d’altra banda ha meres-cut l’análisi d’un militar pro— fessional, que és la ruptura delseige de l’illa de Rodes, no si— gui protagonitzar ni ideat pelprotagonista, sinó per un “avisat mariner”.s podem preguntar per qué Martorell no vol oferir alseu heroi una oportunitad que, en principi, és obvi quehauria d’augmentar el seu prestigi i la seva válua davant tothom.Si no m’equivoco, només hi ha una sola resposta possi— ble. No és que Martoreli novulgui —al cap i a la fi, el ma— riner actua a honor de Ti-rant—, és que Martorell no pot. 1 si no pot és perqué laidea no pertany a Martoreli, que aleshores sí que la podria fer servir per a engrandir l’he—roi, sinó a altri, i aleshores si la hi atribtaa, la seva glória, la seva originalitat militar,vindrien a menys. Actuant així, doncs, Martoreli prote— geix el seu heroi, i la seva fan— tasia. 1 ho ha de fer així, i ésgran mérit, perqué el lector masculí ideal del “Tirant” probablement també sabia que el cop audaç de l’avisatmariner l’explicava Eixime— fis al “Dotzé del Cristiá”, el qua declarava haver—lo aprés d’un famós corsari de Líbiade nom Arxafat. Comjo m’a fanyo a declarar haver—ho aprés de Martí de Riquer. ANTON M.ESPADALER ÍMOROSOS -1 IMPAGADOS 1 geuón y cobro de Ietrs, talones,1 fsclurss, etc. sin gistos antldpndos. tdoetI*dA E4lM I9dásexpedendi....ÇR1tOISA, S.A. Tel. 322 21 60 A CABA d’aparéixer el volumri_ ix de l’”Epistoiari de iacint Verdaguer” (1). Ha coincidit amb el “Colioqui” fet a Vic sobre elpoeta de Folgueroles, amb motiu del centenari de la publicació delpoema épíc “Canigó”. Una feliç coincidéncia arrodonida amb lapresentació deis “Estudis sobre Verdaguer” del malaguanyat Jo-sep M.a de Casacuberta, el creador de la Biblioteca Verdagueriana.L’Epistolari que comentem forma el número 1 6 d’aquesta coFiecció;conté 167 cartas que foren escrites —o rebudes— per Verdaguer entreel 1894 i el 1896. Té una impor téncia histórica excepcional per qué agafa la vida del cantor de“Canigó” en eis moments que es congria la tragédia que va deixar lo mamut par tota la vida. “...se m’alluny traidorament de Barcelona” El 1 7 de juny de l’any 1 895, “El Noticiero Universal”, dirigit perFrancesc Peris i Mencheta, publi— cava un comunicat de Verdaguerque va somoure el país. L’article, escrit en llengua catalana, comen-çava així: “Pel mes demaig de l’any 1893, després deis Jocs Fiorais, se m’a—llunyá traidorament de Barcelona amb la tácita nota de boig, do-nant-me a mi l’excusa d’anar dos mesos a fora a cuidar ma salut que,grácies a Déu, no necessitava re- meis. Si no content, hi aní resig—nat, i darrera els dos mesos han passat dos anys que hi prenc pa- ciéncia, Iluny de biblioteques onpoder consultar, lluny de mos edi— tors, de mos llibres i fins de inos mateixos manuscrita.“He baixat a Barcelona, en ús de mon dret i de ma liibertat, per arreglar mos assumptes i obrir unasurtida en ma situació desespera da, i dues vegades he vist la força pública en ma mateixa posada peragafar-me com un delinqüent.” El mateix “Ciero” justificava la pubiicació de la nota amb aquestaexplicació: “Las manifestaciones del poeta catalán nos asombran ynos extrañan. No las comentamos hoy, en espera de nuevos datos y de aclaraciones que juzgamos notardarán”. L’article fou comentat per lapremsa barcelonina, especialment “La Publicidad”, “Diario de Co- mercio” i “La Opinión”. En pocs dies, el poeta rep tres citacions del bisbat —17 i 25 dejuny, i 12 dejuliol— on se l’emplaça a comparéi xer dant el Tribunal Eclesiásticde Vic. S’enceta un estira i arronsa epistolar entre Verdaguer i el bis—be Morgades i les posicions es van endurint. El 22 de juliol el poetaescrivia al bisbe unes paraules que Morgades no prengué prou en consideració: “Si Y. i son advocatvolen escándol, a pesar de la ne gror del temps, hi haurá escándol. 1 Ii juro que ressonará per tot Europa”. Aquel! mateix dia elTribunal u retirava les llicéncies. Verdaguer i la seva circumstncia Les cartas de l’Epistolari, tretes del context vital, apareixen enbona part circumstaneials. Cal emmarcar-les en la vida del poeta par comprendre el drama d’aquell home admirable que de cop i volta Se sent incomprés —i perseguit itot — per la gent en qui confiava més. El gran apologeta de la fe tro—ba les portes déis diaris confessio— nals tancades i barradas i ha d’a cudir a la premsa considerada “d’esquerres” perjustificar la sevapostura personal enfront de la je rarquia. Així tenim que, entre el 6d’agost i 1’ 1 de setembre de 1895, mossén Cinto escriu onze articles periodístics a “La Publicidad”, amb frase categórica, amb una ri quesa verbal sorprenent i una ca-pacitat apologética prácticament insuperable. Verdaguer raona, raona admirablement amb parau la tallant i viva, i desmunta axnbagititat mental els arguments de l’adversari.Amb els dos articles anónims —apareguts a “La Unión Católica” de Madrid durant la primera quinzena d’agost amb intenció de “contrarestar la propaganda es-candalosa de la premsa sectária”— s’abrandava una polémica agra ivisceral que, mentre duré la sus- pensió “A Divinis” —del 22-7-95 al 5-2-98— convertía Verdaguer en signe de contradicció. L’acti—tud de la gent del carrer fou de perplexitat. En els medis eclesiástics s’optapal silenci. 1 quan aixó no és possi ble, es parla d’un “excésde treball”o “d’unes persones que l’han mal encaminat” —en el cas deis exor cismes— . Verdaguer, darrera el “cansarnent mental” veu ombre jar—hi el terrible mot de “bogeria” is’imaginaja tancat a l’asil de cape— lians. La condició que posa el bis-be per retomar—li les llicéncies és que se’n vagi del pis de la familia Duran on s’está des de primers dejuny i torni a la Gleva. Verdaguer se’n fa un problema de conscién cia. Les cartes del volum novi De • les 167 cartes que conté el Iiibre, 1 1 8 són inédites. N’hi ha 74del mateix Verdaguer. Mit jançant aquest gruix epistolar veiem eldrama del poeta a través deis sena propis ulls i deis ulla deis interlo—cutors. Podem adornar—nos com, davant d’un mateix fet, Torras i Bages té molta más má esquerraque no pus Jaume Coilell que no pot evitar la ruptura amb l’amicde tota la vida. A través de les car— tea veiem les angoixes del bisbeMorgades i deIs cosins Güell i Verdaguer i Callís, atrapats enmig d’aquell trángol dolorós, sensepossibilitats de sortir-ne. Ens pro- guntem per les raons que mogueren el pare Pinyol —el frare ex— claustrat, responsable en gran me-sura del drama— a interrrompre la seva correspondéncia amb Verdaguer. Mig somriem davant els re- treta primaria de Francesca Ver— daguer, germana del poeta i ensadmirem amb les mostres incon dicionals de solidaritat deis amiesde Verdaguer de Valéncia i el Rosselló. Agraim la nota que enstranscriu el dictamen médic del 31 d’octubre de 1 895, elaborat peron2e especialistes i totalment fa- vorable a la integritat mental del poeta.També hi ha correspondéncia literária, referida sobretot, a co— mentar l’aparició deis llibres “Sant Francesc” i “Fiors del Calvan”.Són cartes d’elogi i de regracia ment que eviten, amb bon lacte,posar el dit a la fenida; o l’hi posen tangencialment. D’entre aquestgrup citem cantes d’Ubach i Vi- nyeta, Núñez de Arce, Francesc Matheu, Narcís Oller, JaumeBroasa, l’arxiduc Lluís Salvador, Thos i Codina, Johannes Fastenrath o Apelles Mestres. D’entre les molles cartes d’inte—rés notable d’aquest nové volum, n’hem triades dues que ens han sobtat profundament: La Carta1 148, del poeta mallorquí mossén Miquel Costa i Llobera. Es una carta datada al mes d’octubre, queVerdaguer retorná a I’autor, feta de seqüéncies de la Bíblia, escritaen llatí i amb la corresponent cita- ció a cada fragment. Una cartadura, sóbnia i d’una elegáncia asti- lística innegable. Dos textos singulars La segona carta correspon alnúmero 1 182. Se suposa del segon semestre de l’any 1895. Es escritadel compositor Amadeu Vives que l’any 1890 havia musicat la poesia l’”Emigrant”, del poeta. Liconfessa trobar-se en una mdi- géncia total i Ii demana diners através d’un intermedian. No és el fet en si el que colpeix, sinó el todesesperat del músic. En aquest Epistolani, hi trobemno tan sois els elements que con- formaren la tragédia, sinó lambe el canvi de relacions que aixó su— posa par a mossén Cinto; d’una banda, trencament de relaciomamb famiiars i amics de tota la vida, amb el sector dretá i bona part del sector catalanista; i, paral—lelament, adquisició de noves amistats provinents deis ambienta libarais i lambe universitaria. Elllibre, com tota els de l’Editorial Barcino, da pulcra i ben editat, de coberta tova i relligat amb fil ve—getal. Les notes explicativas al pan de cada carta, informen i orienten.En aquest sentit, Joan Torrent i Fábregas continua el camí fressatper Josep Maria de Casacuberta, queja no pogué revisar el volum. JOAN CARRERES 1 PERA Capellá Custodidela Mam de Du del Mont MARTES, 6 MAYO 1986 (‘HT..TTTD A Epistolari de Jacint Verdaguer LAVANGUARDIA 47 Mossén Cinto Verdaguer, carbófetper Ramon Casas (1) “Epistolari de Jacint Verdaguer”, VolumIx ( 1894-1896). Transcripcjó i notes per 3. M. de Casacuberta i J. Torrent i Fbre gas. Editorial Barcino, “Biblioteca Ver— dagueriana, n.° 16”, Barcelona, 1986, 263 págines I3E AMODUL SE\_ ;1] r • DIVISIONES DE ALUMINIO h • FALSOS TECHOSIt • MUEBLES OFICINA • MOQUETAS SUELOS PLASTICOS;0] Exposición y Venta : CX Paris,69. Barceloná 08029.Tel. 250 48 0201Fabrica: cí lndustria,524. Badalona.Tel. 38? 8700 1


Més llum sobre el projecte de Clínica Mental de Masó - Diari de Girona\nMés llum sobre el projecte de Clínica Mental de Masó\nEl COAC rep una donació de documents de la família de Pericas i de l'arquitecte Manuel Martín Madrid\na.c. 22.10.2020 | 00:13\nA l'esquerra, el plànol de la clínica de Pericas. A la dreta, l'Artesana d'Olot. Fundació rafael masó/m. martín madrid\nA l'esquerra, el plànol de la clínica de Pericas. A la dreta, l'Artesana d'Olot.\nL'Arxiu Històric de la Demarcació de Girona del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya (COAC) ha rebut una donació que permetrà complementar la informació del Fons Rafael Masó respecte al projecte de la Clínica Mental a Santa Coloma de Gramanet. La família de l'arquitecte noucentista Josep Maria Pericas Morros, que va treballar amb Masó en el projecte, ha cedit a l'arxiu delCOAC un plànol de gran format i la correspondència i anotacions referents al projecte de la Clínica d'Observació i Hospital per al Tractament de Malalties Nervioses de la Mancomunitat de Catalunya a Santa Coloma de Gramenet.\nLa documentació cedida pels nets de Pericas, Enric Pericas Bosch i Josep Maria Claparols i Pericas, «serà un complement excepcional a la que forma part del Fons Rafael Masó, ja que Pericas i Masó van establir una col·laboració professional durant la redacció i construcció de l'esmentada clínica», recorden des del COAC, que ja custodia 29 fons a Girona per aprofundir en el coneixement de l'arquitectura contemporània.\nPericas i Masó van guanyar un concurs convocat per la Mancomunitat el 1917 per construir una gran clínica dedicada a la salut mental amb nombrosos edificis als afores de Santa Coloma de Gramanet. La construcció no va començar fins al 1926, quan Masó per una sanció política no va poder constar oficialment com a autor del projecte, i es va allargar fins al 1936 sota la direcció de Pericas. El conjunt ha sofert molts canvis i alteracions amb el pas dels anys, però dos pavellons encara conserven la forma externa original.\nD'altra banda, el COAC també ha rebut una donació de l'arquitecte Manuel Martín Madrid (Madrid, 1938) amb més de 400 expedients realitzats des dels 60 i fins a l'actualitat.\nAquest material completa el fons de l'arquitecte, ja que el 2006 va fer donació de diversos croquis i dibuixos d'algunes de les seves obres realitzades entre 1967 i 2005. Entre aquesta nova documentació en destaquen el desenvolupament del sector Cobega a Sarrià de Ter amb l'Espai d'Entitats, l'Auditori o la Biblioteca (2002-2007); diferents projectes pel Patronat de la Santa Creu; habitatges unifamiliars i plurifamiliars de promoció privada a la província de Girona; la fàbrica de l'Artesana d'Olot (1972-1973); la panificadora de Bordils (1978) o l'Escola de Fornells de la Selva (1995-2000), entre d'altres.\nEl material, un cop catalogat, es podrà consultar a l'arxiu del COAC.\nEntitats gironines demanen recursos per a la salut mental.


ACLAREIXEN ELS TATUATGES CANSATS AMB AQUEST BÀLSAM DE MÚLTIPLES TASQUES - BELLESA - 2019\nAclareixen els tatuatges cansats amb aquest bàlsam de múltiples tasques\nLes Dones De Moda Del Club Bellesa 2019 Aclareixen els tatuatges cansats amb aquest bàlsam de múltiples tasques\nCom si fos ahir | Capítol 109 (Juny 2019).\nQuan aconsegueixi un tatuatge, la cura diària és fonamental. Després de tot, no va buscar el perfecte Tinta minimalista per deixar-la esvair, oi? Fins i tot els primers aficionats saben que els colors vibrants originals que estimava tant quan es van asseure a la cadira de l'artista poden perdre fàcilment el brillantor si no té un manteniment adequat, de manera que les dosis diàries d'humitat protectora són claus. Bones notícies: un nou producte de, de tots els llocs, The Body Shop, pot ajudar a mantenir els seus tatts molt brillants i correctes.\nEl balneario multipropósito del salvador amazónico ($ 10), que es va llançar el mes passat, és un balsam assequible i tot el que fa meravelles gairebé qualsevol part en què l'apliqueu. Esclau els salts de nou ingredients a les cutícules seques, els llavis picats o els talons esquerdats, retrocedir i deixeu que els olis i les ceres alimentants suavitzin i suavitzin aquestes zones rugoses.\nTambé pot actualitzar punts avorrits que necessiten brillar, com ara un tatuatge. El multi-tasker està sobrealimentat amb olis i ceres de la selva amazònica per mantenir la pell cansada que es veu sana i radiant. "L'oli orgànic d'andiroba és ric en àcids grassos, conegut pels seus beneficis antiinflamatoris, i tradicionalment s'utilitza per calmar i protegir la pell", diu Gabriel Tresmontant, director de línies de bany i cos a The Body Shop. "L'oli orgànic de babassu de la comunitat comercial és àmpliament reconegut pels seus beneficis nutritius i de protecció, i s'ha utilitzat tradicionalment per cuidar la pell seca i picorosa."\nPer treure el màxim profit de la vostra tinta, apliqueu-vos cada dia per preservar els matisos i lluitar contra l'escapament futur, però no us oblideu de la satisfacció instantània. "Els olis canvien de la forma en què la pell reflecteix la llum, que ajuda a millorar l'aparença dels tatuatges afegint lluentor a la pell", ens explica Tresmontant.\nConsidera que aquest estalvi de la pell suposa una vitamina diària per al teu art corporal: un toc de brillantor ressaltarà el tatuatge mentre l'aliment tan necessari ho mantindrà buscant sense defectes per sempre.


Esquerra celebra el norantè aniversari del partit a Calella | Ràdio Calella Televisió\nJosep Gallart va ser un dels fundadors d'Esquerra i el primer alcalde del partit (Imatge extreta del documental 80 anys d'Esquerra Calella)\nLa consellera de Presidència de la Generalitat de Catalunya, Laura Vilagrà, assistirà aquest diumenge a la celebració del norantè aniversari d’Esquerra de Calella. Serà amb un acte popular a la Plaça de l’Església (12h), amb el qual el partit vol recordar i homenatjar a totes les dones i homes que han col·laborat i s’han implicat activament amb el projecte polític republicà a la ciutat. Una història que arrenca el març del 1931 i que continua vigent i amb projecció de futur, tal com ha assegurat la regidora d’Esquerra, Pilar Rocafort, en declaracions aquest matí al programa La Ciutat.\nRocafort ha dit que la història d’Esquerra a Calella està sustentada en la de molts calellencs i calellenques que n’han format part. D’una manera directa, implicant-se en el projecte polític, o donant-hi suport i col·laborant-hi.\nTot plegat té sentit perquè hi ha molta gent que ens ha acompanyat, més enllà de la militància i els persones que han anat a llistes. Molta gent de la ciutat, amb qui esperem comptar i que se senti convidada, perquè sense ella la nostra feina i dedicació no tindria sentit. Hem tingut molta ajuda i suport durant 90 anys, en moments molt complicats també, per tant, és un acte per a tota la ciutadania.\nEsquerra vol fer memòria i recordar els noms que acompanyen la història del partit des de la seva fundació, el març del 1931. Des del primer alcalde que va tenir a Calella, Josep Gallart, fins a l’últim, Josep Basart; passant per Dolors Rovira, la primera dona que va encapçalar una candidatura electoral a la ciutat i que va fer-ho amb les seves sigles.\nEl partit va néixer a mans d’un col·lectiu d’homes, el març del 1931, creant el Centre Català Republicà a Calella, que va ser-ne el nucli fundacional. Després va participar a Barcelona en l’acte de fundació d’ERC a nivell de país. El Cafè del Pati Blau va ser el primer local, al carrer Anselm Clavé, i Josep Gallart, que va ser fundador i escollit alcalde de Calella el mateix 1931.\nEsquerra aprofitarà l’acte de celebració d’aniversari per mostrar el vídeo amb què expliquen cap a on volen projectar aquest llegat polític, mirant cap al futur que volen per a Calella. La cita és diumenge 17 d’octubre al migdia a la Plaça de l’Església. S’hi farà un vermut popular.\nHomenatge a Companys en el 81 aniversari del seu afusellament\nCom és tradició cada 15 d’octubre, una delegació d’Esquerra de Calella, amb representants del partit, militants i simpatitzants, han ofert un homenatge al monument de Lluís Companys, qui va ser president de la Generalitat republicana i afusellat per les tropes feixistes de Franco al fossar de Santa Eulàlia, al castell de Montjuïc.\nFoto: Esquerra Calella\nCompanys és l’únic president elegit democràticament a Europa que va ser assassinat pel feixisme. El 14 d’octubre del 1940 va ser condemnat a mort en un judici sumaríssim sense garanties. L’endemà, 15 d’octubre, va ser afusellat a dos quarts de set de la matinada, quan tenia 58 anys. Amb els peus descalços, i trepitjant terra catalana, l’últim que va cridar va ser “Per Catalunya!”.\nPilar Rocafort ha denunciat que l’Estat encara no ha dut a terme una actuació real de reparació dels danys del franquisme.\nContinuar denunciant que després de 81 anys és un judici que no s’ha anul·lat. Ahir al Congrés es va debatre la nova Llei de Memòria Històrica que proposa el Govern. Esquerra hi ha presentat una esmena a la totalitat perquè d’entrada no declara el règim franquista com un règim il·legat. Hi ha encara moltes coses pendents i molts anys després.\nSegüent Calella camina per l’alzheimer\nAnterior La Diputació ofereix a Calella una nova línia d’ajuts per afrontar la recuperació postpandèmia


territoris.cat / ACN 13:48 24/09/21\nEl festival, que tindrà lloc de l'1 al 3 d'octubre, aposta per recuperar la "normalitat"\nlleida programa ciutat cinc concerts onze\nVista general de la ciutat de Lleida des de la Seu Vella - Foto: Laura cortés\nLa 16a edició del festival internacional Musiquem Lleida! aposta per recuperar pràcticament la "normalitat" estroncada l'any passat per la pandèmia. El certamen ha programat entre l'1 i el 3 d'octubre onze concerts en cinc escenaris diferents de la capital del Segrià. En concret, hi participaran una desena de formacions, que actuaran una única vegada i sense coincidir amb les interpretacions d'altres artistes. La majoria d'aquestes procedeixen de Catalunya, tot i que també n'hi haurà d'Alemanya, Holanda i Noruega. Així mateix, es recuperarà el concert de cloenda suspès de l'edició del 2020 a càrrec de la formació LleidArt Ensemble, acompanyada de la Coral Shalom i l'UniCorn-Cor de la Universitat de Lleida.\nEl Musiquem Lleida! ha eliminat en aquesta edició les actuacions amb entrada lliure des del carrer, com les celebrades l'any passat a la plaça de la Paeria, la plaça Ricard Viñes i l'Institut d’Estudis Ilerdencs (IEI) amb l'objectiu de buscar espais segurs i on l'aforament pugui estar regulat per seguir les mesures derivades de la pandèmia.\nLa presentació de la 16a edició del festival 'Musiquem Lleida!', amb el regidor de Festes de la Paeria, Ignasi Amor; la directora del festival, Carme Valls, i el músic Bernat Giribet - Foto: cedida per 'Musiquem Lleida'\nTot el programa complet\nEl festival, organitzat per la Coral Shalom amb la col·laboració de l'Ajuntament de Lleida, recuperarà enguany el concert de cloenda, que se celebrarà en el marc de la programació de LaTemporada Lleida, el diumenge 3 d'octubre a les 19 hores a l'Auditori Enric Granados, sota el títol de Música Nocturna. El concert l'interpretarà la formació LleidArt Ensemble, acompanyada de la Coral Shalom i l'UniCorn-Cor de la UdL, dirigits per Robert Faltus. L'actuació es repetirà els dies 17 i 23 d'octubre a Guissona (Segarra) i Juncosa (Garrigues), respectivament.\nLa jornada de dissabte arrencarà a les 11.30 hores al convent de Santa Clara amb Carol Duran & Lluís Gómez FlamencoGrass 4tet. A les 12.30 hores, el pianista, violoncel·lista i compositor norueg Håvard Enstad portarà les seves composicions i improvisacions al claustre de la Pensativa del Rectorat de la Universitat de Lleida. El mateix espai acollirà a les 18 hores l'actuació de Liriche del Novecento, amb la soprano Elena Mateo acompanyada pel pianista Guillem Martí. A les 19 hores al Museu de lleida arribarà el torn del violinista turc-alemany Önder Baloglu. Tancaran els concerts de dissabte el duet format per la soprano Violeta Alarcón i el pianista Eric Varas, a les 20.30 hores a la Seu Vella.\nDalek Dúo, el duet integrat pels joves músics canaris David Duque i Luis Alejandro García, actuarà en el marc del Musquem Lleida el diumenge 3 d'octubre a les 11.30 hores al Museu de Lleida. Posteriorment, a les 12.30 hores al claustre de la pensativa de la UdL, el festival acollirà l'actuació de Dihonon Duo, duet de viola i acordió format pel violista grec Michail Iskas i Iñigo Mikeleiz Berrade. Finalment, la cloenda Musiquem Lleida! 2021, amb la LleidArt Ensemble, acompanyada de la Coral Shalom i l'UniCorn-Cor de la UdL, tindrà lloc a les 19 hores a l'Auditori Enric Granados.


Pàgina:Obres completes d'En Joan Maragall - Escrits en prosa II (1912).djvu/266 - Viquitexts\nPàgina:Obres completes d'En Joan Maragall - Escrits en prosa II (1912).djvu/266\nreplicava en Mañé—la Reina o'ls qui li han escrit aquest manifest no tenen cap rahó. Lo que are ha passat no es més que una conseqüència natural, ineludible, de fets anteriors. La Reina havia oblidat que la rahó d'ésser de la seva monarquia era'l sentit lliberal que la assentà en el trono davant per davant del sentit absolutista, que l'en defensà sacrificant-hi tant esforç i tantes vides, que l'hi consolidà agrupànt-se-li entorn tant de valers i tant de bones voluntats. La seva monarquia no podia representar ni podia viure sino amb aquest sentit lliberal que la creà i la sostingué; i'l dia que la reina, oblidant-ho, se separà d'aquest sentit lliberal, per entregar-se al de un manat d'homes tarats, rebuitj d'un altra política, la seva monarquia no tingué rahó d'ésser, li mancà el seu sosteniment natural, i caigué perquè necessàriament havia de caure.—Això es lo que ve a dir en Mañé en el seu article de l'once d'Octubre, i es impossible no inclinar-se davant la força del seu argument.\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:Obres_completes_d%27En_Joan_Maragall_-_Escrits_en_prosa_II_(1912).djvu/266&oldid=117968»


IDI i Colonya impulsen el finançament de projectes empresarials amb caràcter sostenible i ètic\nL’IDI i Colonya, Caixa d’Estalvis de Pollença, impulsaran de forma conjunta l’accés al finançament bancari de qualitat a persones emprenedores i empreses mitjançant un conveni que han signat aquest matí el vicepresident i conseller de Transició Energètica i Sectors Productius, Juan Pedro Yllanes, i el director general de Colonya, Gabriel Bauzà. L’objectiu d’aquest acord és agilitzar i facilitar l’accés al finançament de projectes empresarials viables i innovadors, tant per posar-se en marxa com per al reenfocament.\nColonya, com a Caixa d’Estalvis finançarà aquests projectes, utilitzant els recursos que li proporcionen els 18.000 clients de l’Estalvi Ètic. L’Estalvi Ètic, creat l'any 1999, va ser la primera experiència de banca ètica d’una entitat financera a Espanya. Després de 21 anys d’existència, s'ha consolidat i és un referent per a totes aquelles persones que volen fer un ús responsable dels seus diners mitjançant aquest model financer basat en criteris ètics, solidaris i de transparència.


L’Ajuntament de Tàrrega assumeix la gestió directa de les piscines municipals d’estiu i convoca borses de treball\nL’Ajuntament de Tàrrega ha aprovat dues borses de treball destinades al funcionament de les piscines municipals d’estiu. La convocatòria, mitjançant un concurs lliure, obeeix al nou model de gestió directa de les instal·lacions, que passarà de nou a mans de la Regidoria d’Esports una vegada ja finalitzat el conveni amb el Club Natació Tàrrega. Al mateix temps, la capital de l’Urgell adaptarà l’equipament a les noves mesures fixades per les autoritats sanitàries com a prevenció contra la Covid-19. L’objectiu és garantir el servei de les piscines de forma adequada a l’actual situació de pandèmia.\nLa capital de l’Urgell cobrirà així nous llocs de treball que es dedicaran a fer tasques de neteja i manteniment del recinte així com de recepció de les persones usuàries (dues borses de treball diferenciades). El regidor d’Esports, Silveri Caro, ha explicat que “ens dotarem de personal per desenvolupar el servei de les piscines aplicant alhora les noves mesures sanitàries. Entre les funcions del personal seleccionat figurarà la desinfecció de les instal·lacions, mobiliari i utillatge així com el control d’accés”. L’edil ha afegit que “el servei serà deficitari però és essencial que les piscines estiguin obertes vetllant alhora per la salut de les persones”.\nTàrrega preveu iniciar la temporada de bany durant el mes de juny en el marc de les fases de desconfinament. S’estudia establir franges horàries reservades per a cursets de natació, esplais infantils i persones de col·lectius de risc com a mesures de prevenció. Això es traduirà en un major control d’accés al recinte garantint l’aforament màxim permès dins les diferents fases de desescalada (actualment seria d’un 30%). Al mateix temps, el personal de recepció prendrà la temperatura a les persones usuàries mitjançant termòmetres sense contacte. En tot el recinte s’haurà de mantenir la distància de seguretat de 2 metres.\nVal a dir que la borsa de treball també proveirà llocs de treball de similars funcions destinats a les piscines municipals dels pobles d’Altet i Claravalls. El període de presentació de sol·licituds per optar a les places romandrà obert del 26 de maig al 4 de juny. En un altre ordre, operaris de Serveis Municipals ja han iniciat la posada a punt de les piscines d’estiu de Tàrrega amb la reparació de rajoles, la revisió de filtres i maquinària, i els retocs a la gespa.\nVilanova de Meià mantindrà tancades aquest estiu tres piscines municipals\nTornabous limita l’aforament i l’accés de les piscines d’estiu\nLicitació per construir una rotonda a la C-13 a Tremp\n⏯ Endesa duplica la producció hidroelèctrica a les comarques de Lleida\nArriben 250 temporers romanesos en autobusos organitzats per Afrucat\nInstitut de Reproducció CEFER-LLEIDA\nC/.Governador Montcada , 13 baixos\nL'obertura del turisme estranger al juliol et sembla...\nApropiada, el sector necessita una reactivació com més aviat millor\nÉs aviat per reprendre l'activitat en aquest sector\nÉs encertat si es prenen les mesures de seguretat


Naturalment hi ha hagut excepcions. Jesús en fou una. Morí en l’instrument d’execució romana per defensar, davant l’invasor imperial i els seus coŀlaboracionistes jueus, la doctrina prístina dels avantpassats. Rafael Valls en fou una altra. Morí cremat viu per practicar i ensenyar la doctrina que els mestres de la Llei i els fariseus, com el mateix Jesús, havien tramès al poble.\nRoma es prengué al peu de la lletra el lema Delenda est Carthago (Cartago ha de ser destruïda). No li bastà amb conquerir els territoris fenici-púnics, sinó que s’apropià dels seus déus i de les seves doctrines tergiversant-les a la seva conveniència. Per tal d’unificar els territoris, creà una religió de l’Imperi amb una barreja de judaisme messiànic, mitraisme i politeisme. Tergiversà fins a tal punt la Llei, que inventà un nou testament i acusà els practicants de la Llei d’haver matat el seu Déu immortal, enfonsant-se en el fang de l’aberrant contradicció.\nPerò Roma i tots els antisemites que heretaren el lema de destruir Cartago i l’esperit semític que Cartago simbolitzava no aconseguiren exterminar el grupet que, malgrat totes les persecucions, ha romàs fidel a l’obediència pràctica de la Llei. És una minoria, certament, i una minoria emprenyadora, perquè manté el llum encès quan tothom està a les fosques. Caparruda, està disposada a morir abans d’apagar-lo, com va succeir a Mallorca el 1391 i el 1691. Només per això, ja es mereix l’homenatge de totes les persones que estimen la llibertat i respecten doctrines i identitats.\nEl president de les Illes Balears, Francesc Antich, m’ha convidat el 5 de maig a un acte al Consolat de Mar en “memòria de les trenta-tres darreres víctimes, conversos judaïtzants, dels actes de fe (6 de maig de 1691)” No tenc el do de la ubiqüitat i lamentablement serà constatable la meva absència física. Però els impulsors i coŀlaboradors de rendir justícia i honrar la valentia d’aquells mallorquins víctimes del fanatisme religiós, hàbilment manejat per interessos no gens divins, saben que la meva ànima estarà amb ells.\nEn nom de les víctimes i dels seus descendents –jo en sóc un– maltractats i denigrats durant més de tres segles per un delicte inventat i que ni tan sols havien comès (la meva família està plena de capellans i monges), vull agrair el gest al Govern Balear i a les entitats promotores de l’acte: Llegat Jueu, Tarbut Mallorca, Memòria del Carrer, Shavei Israel, Institut de Relacions Culturals Balears-Israel i Comunitat Jueva de les Illes Balears. A tots ells voldria dir-los que no estan fent un acte de reparació religiosa, ètnica o cultural, sinó de simple dignitat humana.\nAmb la horrible història que ens aclapara, hauria d’haver arribat l’hora en què la humanitat es desempallegui de qualsevol tirania, que comença oprimint i denigrant les minories per acabar subjectant i espoliant les majories.\nL’Església catòlica, fidel continuadora de l’Imperi fins i tot amb l’idioma, davant les conseqüències de l’antisemitisme cristià que desembocaren en l’Holocaust, s’aturà a reflexionar. Devem al papa Joan XXIII la convocatòria del Concili Vaticà II, que exculpà els jueus de l’absurda acusació d’haver matat al Déu immortal. Malauradament, el Papa més celebrat pels cristians i no cristians sembla oblidat per l’actual cúria vaticana, que prepara la canonització d’altres papes que congeniaren amb els tirans. Vull retre aquí el testimoni de la meva estima i admiració al Papa bo, Angelo Giuseppe Roncalli, i a tots aquells cristians, clergues o no, capaços de reconèixer l’error.\nPublicat a Ultima Hora Ibiza. 6 de maig de 2011.


La Boda de Rosa (Cinema a la Fresca) - Cinema Ribes\nLa Boda de Rosa (Cinema a la Fresca)\nby Cinema Ribes on 2 de setembre de 2020 with No hi ha comentaris\nA les portes dels 45, Rosa (Candela Peña) comença a veure que mai ha estat propietària de la seva vida i sempre ha posat les necessitats de la resta enfront de les seves. Amb això en ment, decideix abandonar tot i escapar de la seva monòtona vida. Prenent les regnes de la seva vida, s’encamina a complir el seu somni de ser propietària del seu propi negoci. Però per molt que vulgui aquest canvi, el que deixa enrere no serà fàcil d’abandonar. El seu pare, els seus germans i la seva filla no poden prescindir d’ella, i Rosa descobrirà que la voluntat pròpia no és l’únic que necessita per canviar la seva vida\nClassificació per edat: Apte per a tots el públics\nPREU CINEMA A LA FRESCA


Curs ADR a Vidreres - FOR VIA, Formació Viària\nCurs ADR a Vidreres\nDescobreix que pràctic és el Curs ADR a Vidreres amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Curs ADR a Vidreres\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Curs ADR a Vidreres? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


La corrupció galopant d'un principi bàsic\n18 de julio de 2013 09:19h\nLes classes dirigents tenen una responsabilitat augmentada en la seva missió de lideratge, que hauria de començar per una conducta socialment exemplar. Per això són dirigents, no per acumular beneficis de casta i fer recaure el pes de les desviacions en les classes mitjanes, els assalariats i els aturats. Els dirigents exerceixen càrrecs i cobren per dirigir, és a dir, per oferir alternatives viables. L’únic lideratge vàlid és el que sap treure el millor de la societat de cada moment i convertir-ho en eficàcia motora a força d’escoltar, cohesionar i decidir en favor del bé comú. Si això sembla massa abstracte o ingenu, estem condemnats a la desesperança, a l’espiral del descrèdit, als contravalors de la corrupció i els seus efectes devastadors en el teixit social, mentre s’instal.la la convicció que la crisi econòmica ha estat gestionada en favor dels qui l’han provocada i no dels qui l’hem patida. Algú ha demanat perdó de res?\nLes regles del joc polític no són immanents, eternes, inalterables. Són un pacte que pot haver estat incomplert i tornar-se a pactar. La capacitat de lideratge consisteix a redreçar una situació abans d’arribar a la col·lisió. També se’n diu reformes o regeneració, i la història n’és plena.\nEl naixement de la democràcia a l’antiga Grècia no va ser res més que una reforma, la qual va representar un pas de gegant en la història. Vint-i-cinc segles després, aquella noció de ciutadania governada per regles consensuades i ja no per la llei del més fort manté la seva vigència de principi. Els atenencs van entendre i aplicar la democràcia com el predomini d’un cert grau de racionalitat enfront de la barbàrie, de la llibertat individual dels ciutadans enfront de la submissió als oligarques, de l’emancipació de la raó, el dret i la cultura enfront de la religió vista com a dogma.\nPer primer cop un embrió de lleis dels homes organitzats en polis es situava per damunt de la llei del més fort i de la llei dels déus interpretada pels poderosos. Fins aquell instant no s’entenia que els homes poguessin obeir una llei feta per ells mateixos en comptes d’obeir un amo. Aquesta va ser la mutació de principi, i continua sent vàlida no només en principi.\n18 de julio de 2013 - 09:19 h\nL'escenari polític: un espectacle fantasmagòric (II)


Comença la renovació de la gespa del camp de la Monta - Línia Nou Barris\nComença la renovació de la gespa del camp de la Monta\nRedacció|2015-07-24T08:02:42+02:0024 juliol 2015|La Prosperitat|Línia Nou Barris\nEl Municipal de Nou Barris, la Bombonera de la Monta, estrenarà nova gespa la pròxima temporada. Fa prop d’una dècada l’estadi va canviar el seu camp de terra i hi va instal·lar gespa artificial. Una gespa que, a hores d’ara, presenta un estat lamentable, fet que propicia l’increment de lesions entre els integrants del club de futbol.\nLes obres per col·locar la nova gespa “d’última generació”, tal com indiquen des del club, començaran aquest dilluns, segons han informat fonts de la Monta a Línia Nou Barris. Tanmateix, ahir els tècnics municipals van estar prenent mesures i preparant-ho tot per al correcte inici de les obres, que està previst que durin aproximadament un mes.\nLa Monta estrenarà la nova gespa durant el primer partit de lliga contra el Gavà, després que aquesta setmana es fes públic el calendari de Tercera per al curs vinent. Per preparar la nova temporada, l’equip va començar els entrenaments dimecres al Municipal de la Trinitat Vella.\nEl conjunt de Toni Escudero ha fet 10 fitxatges, amb els quals encararà una temporada que ha de servir per tornar a il·lusionar els aficionats de Nou Barris.\nAbans de la lliga, però, la Monta afrontarà el Torneig d’Històrics, on jugarà contra el Martinenc i l’Hospi –del tres al 9 d’agost–, i la primera eliminatòria de Copa Catalunya, que l’enfrontarà contra el Sant Andreu l’u d’agost.