Visita al Centre de Promoció de l’Autonomia de SENAD\nPublicat el Dimecres, 09 Juny 2021 12:24\nL’alcalde de l’Alcúdia, Andreu Salom i la Regidora de Sanitat i Serveis Socials, Àngels Boix, han visitat el Centre de Promoció d’Autonomia (CPA) de SENAD, un servei acreditat per la Conselleria de Polítiques Inclusives, que és centre de referència en la Ribera.\nEl servei de Promoció de l'Autonomia Personal de SENAD, acreditat per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, ofereix a les persones amb discapacitat física, psíquica i/o sensorial, un conjunt d'activitats i recursos especialitzats de rehabilitació, amb l'objectiu de potenciar les habilitats i capacitats de cada persona i en definitiva afavorir el desenvolupament integral al llarg del seu cicle vital.\nL’alcalde de l’Alcúdia, Andreu Salom, i la regidora de Sanitat i Serveis Socials, Àngels Boix, han visitat les instal·lacions i han pogut comprovar de primera mà les tècniques de realitat virtual que formen part de la teràpia, ajudats pel terapeuta ocupacional del centre, Angel Ruiz de Alarcón, qui va explicar també que videoconsoles com ara la PS4 o accessoris específics com la Wii balance board tenen moltes aplicacions terapèutiques amb persones que patixen de mobilitat reduïda.\n“El centre estava enllestit per començar a treballar just el dia abans de declarar-se l’estat d’alerta – comenta la presidenta de l’associació, Nieves Martínez- ha passat més d’un any fins que hem pogut començar a treballar, però ara estem molt contents i ens hem convertit en un centre de referència a la Ribera”. De fet, els dos CPA més pròxims estan a Gandia i a València, pel que el centre de l’Alcúdia rep persones usuàries de moltes poblacions de la Ribera i de comarques veïnes.\n20 anys donant serveis a xiquets i adults amb diversitat funcional\nLa Societat Espanyola de Xiquets i Adolescents per al desenvolupament integral (SENAD) és una associació sense ànim de lucre fundada l'any 2001 i amb seu a l’Alcúdia, que va nàixer de la voluntat de pares i mares de xiquets amb diversitat funcional, amb l'objectiu d'optimitzar el seu desenvolupament i millorar la qualitat de vida del xiquet i de la seua família.\nEn els 20 anys transcorreguts des de la seua creació, SENAD ha multiplicat els seus serveis, que a hores d’ara compten amb un centre d’atenció precoç (CAT), concertat per la Conselleria d’Igualtat i Polítiques inclusives; un centre de neurodesenvolupament i aprenentatge, acreditat per la Conselleria de Sanitat en el diagnòstic i tractament de persones amb Trastorn de l'Espectre Autista; un centre ocupacional, en què es treballa en la preparació de les persones amb discapacitat, majors de 18 anys, perquè puguen enfrontar-se amb les exigències de la vida quotidiana i el treball. Hi ha també un centre d’oci i temps lliure, on es duu endavant un programa d’oci inclusiu i respir familiar, dirigit a xiquets des dels 6 anys, joves i adults.\nEl CPA és l’últim servei que ha posat e marxa l’associació SENAD, per tal de treballar en l’autonomia personal i en l’atenció a les persones en situació de dependència aquells que es troben degudament acreditats per la Conselleria competent, i per tant pot ser finançat a través de les prestacions de la llei de dependència.


Afegir un equip amb Windows XP Home Edition dins d’un domini – Taller TIC\nAfegir un equip amb Windows XP Home Edition dins d’un domini\n26 marzo, 2012 administrador Sistema Operatiu, Windows 0\nSegurament molts de vosaltres heu tingut la necessitat poder d’entrar un equip amb Windows XP Home Edition dins d’un domini. La versió Home Edition només té la opció de grup de treball i no es possible afegir-la dins d’un domini de Windows. Una solució es comprar una llicència de Windows XP Professional, fer copia de seguretat del equip, instal·lar la versió professional, restaurar la copia, etc……\nA continuació us detallo un procediment per poder entrar el vostre equip amb Windows XP Home Edition dins del vostre domini de Windows. Aquest procediment consisteix en entrar dins del registre del Windors i fer-hi alguns canvis, es aconsellable anar amb molta cura per evitar possibles problemes en el vostre sistema.\n1) El primer que heu de fer es anar en el boto d’INICIO del Windows i fer clic en la opció de EJECUTAR\n2) Dins de la finestra del EJECUTAR escriure REGEDIT i fer clic en el boto ACEPTAR\n3)Dins de la finestra del registre de Windows heu de localitzar la següent clau (Key) :\nPot ser que dins de la carpeta SYSTEM tingueu varies clau ControlSet001, ControlSet002, ControlSet003, ….. heu d’escollir la que té el valor més alt.\n4) Seleccionar la clau ProductSuite i eliminar-la.\n5) Crear una nova clau dins del ProductOptions del tipus DWORD amb el nom de Brand\n6) Assignar el valor 0 (cero) a la clau Brand que hem creat\n7) Tancar la finestra del registre\n8) Reiniciar l’equip\n9) Iniciar amb la tecla F8 durant el procés de BOOT del Windows XP i escollir la ultima configuració bona del menú d’inici.\nDesprès de haver realitzar tots aquests procediment el teu equip amb Windows XP Home Edition ja tindrà la opció activada de DOMINI.\nZimlet per crear llistes negres d’Spam\nCrear el teu propi Dropbox : una solució lliure


Els “Vells temps” de Harold Pinter, a la Sala Beckett | Barcelona Cultura\nEls “Vells temps” de Harold Pinter, a la Sala Beckett\nL’obra, en cartell fins a l’11 de gener, està dirigida per Sergi Belbel i retrata amb molta ironia els estralls del pas del temps i la fragilitat de les relacions humanes i de parella\nLa Sala Beckett presenta Vells temps, obra de teatre de Harold Pinter dirigida per Sergi Belbel i protagonitzada per Carles Martínez, Míriam Alamany i Sílvia Bel. El text ha estat qualificat com un triangle minimalista i, sota la seva aparent lleugeresa, retrata amb ironia els estralls del pas del temps, els laberints de la memòria i la fragilitat de les relacions humanes i de parella.\nEls protagonistes de l'obra són un director de cinema i la seva esposa, que espera l'arribada d'una antiga amiga que fa vint anys que no veu i amb la qual havia compartit pis quan eren joves. El retrobament, però, no és com elles s'esperen, i la desconfiança hi acaba fent acte de presència. A partir d'aquí, comença una pugna entre el marit i l'amiga per veure qui té més poder damunt la dona.\nVells temps es mantindrà en cartell a la Sala Beckett fins al dia 11 de gener. Les entrades tenen un preu general de 20 € a taquilla, o 13 € si es compren de forma anticipada en aquest enllaç. Es representa de dimarts a dissabte a les 21:30 h i els diumenges a les 18:30 h. Els dies 24 i 31 de desembre no hi haurà funció.


No és el primer cop que recomano Bauman. Vida líquida va ser la primera obra que vaig llegir de qui considero un dels pensadors més influents i que millor retraten el món VUCA de qui tots parlem.En un moment on inaugurem cada dia de la setmana amb alertes constants (coronavirus, temporals amb noms propis –Gloria, Denis, Ellen, …-, impactes planetaris de decisions polítiques oportunistes i un llarg etcètera) ningú no dubta que la por és més que mai una arma poderosa per a manipular la població.\nEl coneixement és l’antídot letal de la por. En un escenari sense claredat, en una societat desinformada, individualista, confosa i distreta, és molt més senzill fer servir la por per a modificar o influenciar comportaments, missatges i actituds. No entendre o conèixer els orígens de la por ens fa actuar a cegues, sense precaucions i, a més a més, ens empeny a intentar lluitar contra la por de manera solitària quan, en realitat, els orígens i connexions de la por són quelcom universal. I si la solidaritat ens permetés trobar de manera més senzilla la solució a les nostres pors que són, en realitat, col.lectives? Aquest punt i molts més es debaten en un llibre que, en els temps que corren, és una lectura essencial.


La pitjor hipòtesi de Salut situa el 14-F a la “cresta de l’onada” epidèmica La pitjor hipòtesi de Salut situa el 14-F a la “cresta de l’onada” epidèmica – El Món\nLa pitjor hipòtesi de Salut situa el 14-F a la “cresta de l’onada” epidèmica\nEl departament de Vergés preveu que es desbordi la capacitat estructural de llits d'UCI que té Catalunya\nBarcelona Joan Antoni Guerrero Vall 14/01/2021 4:23 pm\nLa pitjor hipòtesi de Salut sobre la situació de la pandèmia a Catalunya al volts del 14-F situa les eleccions catalanes a la “cresta de l’onada” epidèmica. Traspassat el pic, el sistema sanitari es trobaria resistint per aquelles dates la repercussió de les taxes de nous contagis i ingressos hospitalaris, segons han explicat fonts del departament d’Alba Vergés aquest dijous. De totes formes, més enllà d’aquesta hipòtesi —que Salut no considera que sigui un escenari possible perquè diu que actuaria abans perquè no passés— el departament de Vergés sí contempla en canvi dos escenaris probables en un informe recent.\nEl primer escenari situa el pic de contagis el 19 de gener amb uns 4.500 casos al dia, lleugerament inferior al de la segona onada. Aquest escenari contempla que facin efecte les mesures del 7 de gener. El pic a les UCI en aquest escenari se situaria al 13 de febrer amb 670 persones en llits de crítics, una xifra superior al màxim de la segona onada perquè les UCIs no han tingut capacitat de buidar-se encara. En aquest escenari, considerat com el més optimista, el 14-F hi hauria uns 3.000 casos al dia i 620 pacients a cures intensives.\nEl segon escenari és el que preveu una acceleració de la pandèmia per l’efecte de Cap d’Any i reis, un fet que encara no s’ha produït. Es tractaria d’una acceleració transitòria amb impacte en el volum de casos, arribat a un pic de 6.000 casos al dia, bastant semblant a la segona onada i amb 770 pacients a les UCIs. A partir d’aquí començaria la davallada i el 14-F hi hauria uns 4.000 casos diaris i 750 pacients a cures intensives.\nSegons fonts de Salut, els hospitals catalans ja es preparen per gestionar l’augment de pacients ingressats en UCIs a causa de la Covid-19. S’han activat plans de contingència que impliquen que a partir de 400 llits de crítics ocupats es desprogramen intervencions en centres amb menor pressió, a partir del 500 llits ocupats la desprogramació ja és bastant estesa (avui els llits d’UCI ocupats per Covid-19 són 497). Quan els llits d’UCI ocupats per Covid-19 arriben a 650 es pot començar a afectar processos urgents.\nFonts de Salut han reiterat que una campanya electoral no és el millor dels escenaris a nivell epidemiològic, però han afegit que cal ser respectuós perquè es tracta d’un dret fonamental, de manera que no pot respondre la pregunta de si cal celebrar o no els comicis que hi ha convocats.\nEls diferents escenaris que es projecten suposen un probable enduriment de restriccions de la mobilitat en les properes setmanes.\nmike 14/01/2021 6:20 pm\nBot 14/01/2021 4:39 pm


A partir d’avui, dilluns 25 de maig, el servei de bústia de retorns de la Biblioteca Municipal Jaume Vicens Vives, inoperativa des de la declaració de l’estat d’alarma, torna a entrar en servei. D’aquesta manera, els usuaris amb llibres o altres materials prestats per la biblioteca abans del confinament, poden ja realitzar la seva devolució. Tot i que amb la declaració d’alarma el termini de devolució de llibres i documents va quedar ajornat fins a l’1 de juliol, la biblioteca rosinca possibilita així que les persones que ho desitgin puguin ja retornar els materials en préstec, de manera que aquests podran tornar a estar disponibles per a altres usuaris un cop transcorregut el període de prevenció necessari. En el moment de la devolució, el personal de la Biblioteca aplicarà el protocol de seguretat establert, consistent en el dipòsit de tot el material retornat en caixes de cartró precintades durant 14 dies. Un cop passat aquest termini, el retorn s’introduirà en el programa informàtic de préstec, indicant, això sí, la data en què l’usuari hagi dipositat el material a la bústi


La gran temptació, en acostar-se a la història, és manipular-la i capgirar-la a gust del consumidor. Els poderosos ens han construït una història plena de fills il·lustres i de grans batalles. Una història indefugiblement conduïda per unes elits que s'eleven per sobre de les masses. Els nacionalismes ens han parlat del milenarisme de nacions que són ben joves. Potser seria també temptador afirmar que els del 15 M ja hi eren presents a les Germanies.\nConfie, tanmateix, que no siga balder acostar-se a la història per conéixer, per explorar, per aprendre dels errors, per experimentar, això sí, que hi ha molta gent que ha lluitat, a través dels segles, per una humanitat i una societat millors. Persones anònimes, inconegudes i callades o silenciades. Que potser han comés errors; però a les quals ens acostem, recuperant anhels i memòries. Des de la humilitat, des del reconeixement i l'admiració, des de la complicitat dels hereus. També des de l'esperit crític, si cal, i des de la voluntat d'inventar i projectar-nos cap al futur. Perquè el futur, certament no està escrit i és una plana en blanc en la que tots, en democràcia, hauríem de tenir la capacitat d'escriure.\nEnllaç amb la web del 15-M Safor-Valldigna: http://acampadagandia.blogspot.com/\nHISTÒRIA MOVIMENTS SOCIALS\nLlevant Ensemble ha dit…\nUn tema ben interessant, que com estudiosos de la música ens interessa, la música sempre ha sigut utilitzada com a mecanisme de propaganda, des de sempre. En documentació escrita tenim a partir del segle XVII exemples meravellosos. Hui en dia, són important actes com el que anuncies. S'ha de conèixer el passat des d'un perspectiva crítica. Valga un exemple musical: molts s'omplin la boca sobre les bandes, amb raó, però pocs saben que aquestes surten de la desfeta de les institucions musicals en el canvi de l'Edat Moderna a la Contemporània, i el pas dels músics assalariats a l'amateurisme per falta de feina. Moments i fets que marcaran l'evolució posterior de la música a terra nostra. La situació actual és semblant! Com bé dieu els historiadors, "la història és l'espill del present i la mestra del futur", a veure si aprofitem el seu mestratge.\n12 de novembre de 2011 a les 7:43\nJo pensava que les bandes de música derivaven de les comparses musicals que portaven els regiments militars o els milicians nacionals i els voluntaris reialistes en el segle XIX. Així em sembla que ho explicava Oscar Creus en un article publicat a la revista Espai Obert. Però el que digueu lliga bé, per posar un cas, amb el fet que antigament, al segle XVIII, era la capella musical de la Seu la que actuava o amenitzava les festes de Gandia, mentre que al XIX ja era una banda de música, plaçada al balcó de l'Ajuntament. En tot cas, gràcies per un comentari tan assenyat i encoratjador.\nLes cobles de ministrers, històricament, actuaven als balcons dels ajuntaments com a representació heràldica del poder abans de les crides. Posteriorment aquestes agrupacions passaren d'anomenar-se cobles de ministrers a bandes, com anteriorment (s.XV-XVI) havien passat de joglars a ministrers. Oscar repeteix el que va publicar ja fa anys Vicent Galbis. Si un es fixa en la documentació del XVIII i de primeries del XIX, són les cobles de ministrers, en algunes ciutat assalariats municipals, i els membres de les capelles eclesiàstiques, qui posen la música a les processons i festes. I són aquesta mateixa gent la que continuarà, ja fora de les institucions, actuant en aquestes festivitats "a percaços", fins passar totalment amb el temps a l'àmbit amateur. Hi ha en el canvi de règim també un canvi "estilístic" cap els instruments i la música militar -per influència de les tropes napoleòniques- però la gent era la mateixa. Amb els moviments associacionistes posteriors naixeran les Societats Musicals, sent les bandes un fenomen més antic. Sobre les bandes s'ha escrit molt i bé, però també molt i mal.\nCom són les coses. Comencem parlant de lluita per la democràcia i acabem fent un concert al balcó de l'Ajuntament. Ja em direu qui parla tant bé de l'origen de les bandes de música... Potser, aleshores, seria qüestionable la teoria de J.J. Coll de què el tio de la Porra venia del tambor de la Milícia Nacional? De la música en la fira de Gandia deia alguna coseta en\n12 de novembre de 2011 a les 14:10\nSoc Josep Antoni Alberola qui ha escrit els comentaris anteriors. No conec bé el cas de Gandia, però puc fer alguna hipòtesi sobre el Tio de la Porra, que segurament serà errònia. Des de l'Edat Mitjana, primer de forma confusa i després de forma ben clara, es diferencien dos tipus d'agrupacions que actuen representant la ciutat, la cobla de ministrers i els "trompeters i tabalers". Les funcions que realitzen són diferents. No totes les ciutats tenien dues agrupacions de músics assalariats -com el cas de València i Xàtiva- essent contractats grups locals o forans per a les festivitats. Com he dit abans, no tinc constància del cas de Gandia, i desconec si hi havia un grup (normalment 2 trompeters i un tabaler) assalariat a Gandia. Després de revisar el llibre de F. Garcia Oliver, diria que no, i caldria veure els comptes per vore si hi ha pagaments eventuals. Per tant, si per a fer la crida del començament de la Fira es llogava un grup, molt probablement de fora de Gandia, cabria la possibilitat que amb aquests hi haguera algun personatge estrafolari (el Tio de la Porra seria el tabaler?), i com era costum contractar durant anys el mateix grup, aquest "Tio de la Porra" acabés fent-se famós a la ciutat i amb el temps esperat en aquesta crida, i després escarnit per altres al llarg del temps. També crec que el seu origen poguera ser algun tipus de mofa a les tropes de Napoleó o a les Milícies Nacionals.\n12 de novembre de 2011 a les 15:32\nXè, Josep Antoni, haurem de quedar algun dia a fer-nos un café i xerrar del tio de la porra, del bé i del mal. Si passes algun dia per l'arxiu et convide.\nEm sembla que els trompetes eren una mena de pregoners, però, en efecte, es podria resseguir la seua pista a través dels comptes...\n12 de novembre de 2011 a les 21:51\nDel tio de la Porra no sé si puc dir més del que ja he dit, del bé i dem mal, ja posats parlem del bé, del mal que parlen altres.\nNo solc estar per Gandia els dies laborables, i els dissabtes no se si esteu per l'arxiu. De totes formes si passe per allí et faré una visita.\nI sí, "els" trompetes eren pregoners -en origen "correus"- feina que amb el temps passarà als verguers, raó per la qual desaparegué el càrrec de trompeta cap allà el segle XV-XVI, sinó m'enganye, no ho sé cert. I els "trompeters i timbalers" eren altra cosa.\n13 de novembre de 2011 a les 15:52


Fira de Sant Andreu | Arxiu fotogràfic de la Casa Jorba\nFira de Sant Andreu 1957\nNovembre de 1957. Ballada de sardanes a la terrassa dels Magatzems Jorba, a la banda del carrer Nou, amb motiu de la Fira de Sant Andreu. És curiosa la situació de la cobla, La Principal de Bages, enlairada en una de les edificacions que hi ha darrere el cos central dels magatzems. Les sardanes eren una de les poques manifestacions de catalanitat permeses en aquells anys i eren molt populars entre els joves i els adolescents.\nFira de Sant Andreu 1958\nNovembre de 1958. Rebaixes de fira als porxos de Can Jorba. A les fotografies hi podem veure ofertes d’una colla de productes: bitlleters, joguines, impermeables, pantalons de pana, faixes de senyora... Per valorar els preus dels articles, cal tenir en compte que un obrer cobrava entre 1.000 i 1.400 ptes (entre 6 i 9 euros d’ara) al mes.\nFira de Sant Andreu 1959\nNovembre de 1959. Rebaixes de fira als porxos de Can Jorba. Hi podem observar ofertes de diferents productes: impermeables, joguines...\nNovembre de 1959. Aprofitant la Fira de Sant Andreu es presentava un aparell que despertava molta expectació entre el públic: el televisor. Televisión Española (TVE) s’havia creat al 1956 a Madrid, però fins al 1959 no es van fer les connexions necessàries perquè fos possible veure les emissions de televisió a Catalunya.\nFira de Sant Andreu 1961\nNovembre de 1961. Concursos i aparadors de Magatzems Jorba per la Fira de Sant Andreu.\nFira de Sant Andreu 1965\n28/11/1965. Per la Fira de Sant Andreu, Can Jorba oferia l’activitat Sardanes a Cal Jorba, al seu terrat. Francesc Juanola Reixach (1891-1968) va composar la sardana titulada “Sardanes a Can Jorba” i a les fotos es veu l’acte de presentació de la sardana. El president del consell d’administració de Magatzems Jorba, Pere Jorba Puigsubirà, rep la partitura de la sardana de mans del seu compositor.\n28/11/1965. Actuació de la Cobla Atlàntida en aquest acte. Aquesta cobla havia estat fundada el 1963 pels germans Josep i Joan Padró Sala, i Narcís Juanola. Francesc Juanola hi tocava el segon fiscorn. A la foto distingim Josep Padró (flabiol i tamborí, 1938-2012) amb ulleres fosques, Narcís Juanola (tiple, 1907-1985) amb barret, Joan Padró (tenora, 1930) i, al darrere, hi veiem Francesc Juanola.\nFira de Sant Andreu 1968\n24/11/1968. Ballada del cicle “Sardanes a cal Jorba” per la Fira de Sant Andreu al terrat dels Magatzems Jorba interpretades per la cobla La Principal de Bages.


Comprar domini .INFO.NP a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .info.np\nDisponibilitat i preu de dominis .info.np\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .info.np de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.info.np en lloc rentadoresbones.info.np. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.info.np\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.info.np, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


LLOP i BAYO, Francesc - Proposta de restauració de les campanes – Antiga església de Sant Francesc Xavier – Conselleria de Cultura, Educació i Esport\nProposta de restauració de les campanes – Antiga església de Sant Francesc Xavier – Conselleria de Cultura, Educació i Esport\nL'antiga església de Sant Francesc Xavier forma part en l'actualitat del complex d'edificis dedicats a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.\nEixe temple comptava amb quatre xicotetes campanes dels Roses. Eixes campanes, el diàmetre del qual va des de 35 a 50 cm i amb un pes de 35 a 45 quilos. Les seues notes són indeterminades, característiques de les campanes tradicionals.\nLes campanes originals estaven dotades de jous de ferro, amb sengles cigonyals, de manera que es podien tocar des del peu de la torre, per als diversos actes festius de l'antic Reformatori. Eixes instal·lacions manuals encara es conserven en l'edifici. No obstant és probable que per a certes ocasions es tocaren les campanes des de la mateixa sala, com indiquen els nombrosos grafits que encara es troben en els seus murs, i que indiquen noms de “campaners”.\nLes campanes van ser depositades en 1992 per la Generalitat Valenciana al Gremi de Campaners Valencians, una associació cultural nascuda en la catedral de València, i dedicada des de 1988 al toc manual de les campanes de la Seu Valentina.\nEstat actual de les campanes\nLes campanes van ser restaurades per encàrrec del Gremi de Campaners Valencians, dotant-les de sengles jous de fusta, a l'estil tradicional valencià, i instal·lades en un singular carromato, denominat Campanomòbil que hi ha servit per a mostrar en directe davant de nombrosos grups de persones la manera tradicional de tocar les campanes.\nEl Campanomòbil ha sigut utilitzat en nombrosos llocs, des de België fins a la Comunidad de Murcia, passant per France, Aragón, Catalunya, Castilla la Mancha i sobretot la Comunitat Valenciana. Així s'han utilitzat en concerts, en cursos o en mostres de tocs tradicionals en Leuven (België), en Jaca, Zaragoza o Teruel (Aragón), a Tarragona i Barcelona (Catalunya), a Murcia (Comunidad de Murcia) o a Caudete (Castilla la Mancha, encara que abans va ser part de la Comunitat Valenciana). En el nostre territori s'han fet dotzenes de concerts, la relació del qual (incompleta) pot consultar-se en Internet: Bibliografia del campanomòbil\nLes campanes es troben en bon estat de conservació, quant als bronzes, els batalls o els jous. No obstant seria necessari netejar-les, per mitjà d'un doll d'arena humit i suau, per a recuperar la sonoritat original. No es tracta d'un procés estètic, sinó acústic.\nProposta de reubicació de les campanes\nDins del procés de restauració de l'antic temple de Sant Francesc Xavier, es proposa la reposició de les campanes en el seu lloc d'origen. No obstant pareix convenient fer algunes observacions:\nHa de mantindre's els nous jous de fusta, que suposen una recuperació de la imatge tradicional de les campanes, seguint les propostes de la línia de subvencions de campanes de la pròpia Conselleria de Cultura, Educació i Esport.\nLes campanes han de dotar-se de mecanismes externs (electromalls) per a tocar les hores i els quarts, durant la jornada. Estos mecanismes estaran ubicats de manera que les campanes pogueren ser voltejades, manualment, a vegades extraordinàries. Igualment les campanes han d'estar fixades, per mitjà de passadors o elements semblants, de manera que no es desplacen durant els tocs automàtics.\nEl conjunt haurà d'estar gestionat per un ordinador, que canvie automàticament l'hora, i siga programat per a un funcionament autònom.\nNo pareix convenient dotar les campanes de motors de volteig, ja que este toc ha de ser aplicat de manera molt extraordinària, i vist la grandària i la ubicació de les campanes, pot ser efectuat inclús per una sola persona.\nPareix convenient tancar les campanes posteriors de la sala, actualment expedites, per a fer de caixa de ressonància, de manera que el so s'expandisca sobretot cap a la Conselleria.\nTambé pareix convenient documentar tant els grafits com les restes d'instal·lació de tocs manuals encara existents en la torre, i dels finestrals, que seran modificats com s'indica a continuació.\nEn la mesura que siga possible s'utilitzaran els suports existents en la torre. No obstant, haurà de mantindre's els jous de les campanes en la seua integritat, col·locant-se de manera que puguen voltejar, la qual cosa pot suposar alguna modificació dels finestrals, sempre mantenint la forma de l'arc actual, encara que podent rebaixar-los cap a la part inferior.\nEn conseqüència ha de sol·licitar-se a les empreses especialitzades la restauració de les campanes de la Conselleria d'acord amb les condicions següents:\nNeteja de les campanes per mitjà de doll suau d'arena humida, per dins i per fora.\nUtilització sense modificació dels jous de fusta existents adaptant els suports i els vans, perquè puguen voltejar, manualment.\nUbicació de quatre electromalls, adequats a la grandària de la campana, col·locats de manera que puguen voltejar manualment.\nInstal·lació en la mateixa sala de campanes d'un ordinador que puga tocar les hores, les mitges i els quarts, segons programació que serà aportada durant el muntatge, utilitzant les quatre campanes.\nVist la xicoteta grandària de les campanes, no hauran d'utilitzar-se mitjans auxiliars per a la seua ubicació, sinó que bastarà pujar-les manualment.\nLa part d'obra es realitzarà per part de l'empresa concessionària dels treballs de restauració de l'immoble, en col·laboració directa amb l'empresa que restaure les campanes.\nL'empresa de restauració de les campanes haurà de fer la instal·lació elèctrica i altres treballs auxiliars, de manera que la restauració estiga a punt de funcionar en el moment de l'entrega.\nL'empresa haurà de fer un informe final dels treballs realitzats.\nEl seguiment i supervisió dels mateixos es realitzarà per la direcció de l'obra i altres tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.\nEl treball haurà de realitzar-se en termini màxim de quinze dies.\nValència, 28 de novembre del 2005\nROSES, HERMANOS (SILLA): Inventari de campanes\nROSES, HERMANOS (SILLA): Intervencions\n© Generalitat Valenciana (2005)


Valls comença a enderrocar els immobles on s'aixecarà el futur Museu Casteller\nLa primera fase de la demolició, que afecta vuit finques, s'inicia el pròxim dimarts 22 d'abril i durarà uns tres mesos\nRepresentació del nou Museu Casteller de Catalunya (Propias)\n16/04/2014 13:58 | Actualizado a 16/04/2014 16:40\nValls (ACN).- Valls començarà a enderrocar els immobles on s'aixecarà el futur Museu Casteller de Catalunya. El proper dimarts 22 d'abril s'iniciarà la primera fase de la demolició de l'àmbit d'Espardenyers. L'Ajuntament de Valls ho ha anunciat en una reunió amb els veïns i comerciants de l'entorn d'aquest àmbit per tal d'informar-los sobre els detalls dels treballs. La primera fase de l'enderroc s'allargarà uns tres mesos i afectarà les vuit finques i solars més propers a la plaça del Blat. L'enderroc de l'àmbit es farà de forma manual. La runa s'acumularà a l'interior de l'espai de treball i s'evacuarà quan n'hi hagi un volum considerable, amb l'objectiu de minimitzar el pas de maquinària i camions per la zona.\nEn el marc de la reunió, els responsables tècnics de l'Ajuntament i els regidors d'Empresa i Ocupació, Joan Carles Solé, i de Projectes Estratègics, Jordi Garcia, van explicar la mecànica de treball de l'enderroc, incidint especialment en les rutes d'accés i sortida de la maquinaria pesant i dels vehicles d'evacuació de runa a l'àmbit. Es preveu que aquests accedeixin i surtin de la zona de treball per la plaça del Blat. L'accés a la zona es farà des del Portal Nou i a través del carrer de l'Església, mentre que la ruta de sortida serà pel carrer Major, el carrer Carnisseria, la plaça de les Garrofes i el carrer Tomàs Caylà, fins arribar al Portal Nou.\nL'enderroc de l'àmbit es farà de forma manual i, tot i l'envergadura dels treballs, l'Ajuntament assegura que s'intentarà minimitzar l'afectació al dia a dia dels veïns i l'activitat comercial de l'entorn. En aquest sentit, la runa s'acumularà a l'interior de l'espai de treball i s'evacuarà quan hi hagi un volum considerable, reduint el moviment de maquinària per la zona i evitant el pas de vehicles pesants els dies de mercat, amb la voluntat de respectar, d'aquesta forma, l'activitat comercial al barri els dimecres i els dissabtes.\nEls treballs d'enderroc que s'iniciaran l'endemà del Dilluns de Pasqua està previst que tinguin una durada aproximada de tres mesos. Aquesta primera fase de l'actuació, que durà a terme l'empresa Excavacions Carbonell i que té un cost de 142.500 euros -IVA inclòs-, afectarà a les edificacions i solars del carrer Sant Oleguer emmarcades dins l'àmbit on es construirà el nou equipament, juntament amb la zona d'Espardenyers més propera a aquest entorn i a la plaça del Blat.\nImmobles en molt mal estat de la zona del carrer dels Espardenyers on s'aixecarà el futur Museu Casteller. (Propias)\nLes obres del museu casteller començaran a finals d'abril\nL'àmbit del barri antic de Valls on es construirà el futur Museu Casteller, enderrocat a finals d'any


La presentació ha aplegat una àmplia representació dels músics i veus que han participat en el disc i el llibre de La Marató\n15/11/2018 - 17.26\nAvui s'han explicat els detalls de dos dels projectes que donen el tret de sortida al camí solidari de La Marató: el disc i el llibre. Hi han assistit Vicent Sanchis, director de TV3; Àngel Lacalle, director del disc de La Marató i coordinador del llibre de La Marató; Carlos Martínez, director literari de l'editorial Rosa dels Vents; Teresa Manresa, actriu i testimoni del llibre, i Manolo García, músic que participa en el disc.\nEl director de TV3, Vicent Sanchis, ha donat la benvinguda a l'acte recordant que: "Estem al davant d'una iniciativa, La Marató, que interessa a moltíssima gent, a tot el país i que té una transcendència que va més enllà de TV3 i de tots els mitjans de la Corporació que la fan possible i que, cada any, intenten fer-ho millor."\nLa 27a edició de La Marató de TV3 i Catalunya estarà dedicada a recollir fons per a la investigació en la lluita contra el càncer. Així mateix, Sanchis ha recordat que serà el 16 de desembre, però que ja s'hi poden fer donatius a través dels canals habituals i que també s'hi podran fer després d'aquest dia.\nEl dilluns 26 de novembre, sota el segell de Rosa dels Vents, del grup editorial Penguin Random House, arriba una nova edició del llibre de La Marató, l'onzena, i ho fa amb canvis. Seran 15.000 exemplars que es posen a la venda al preu de 10 euros. Però el llibre també es podrà trobar en versió digital.\nFins ara, el llibre de La Marató era un recull de narracions fruit de la imaginació i solidaritat d'autors i editorials que anaven lligades als valors de La Marató. En aquesta onzena edició, amb la CCMA actuant com a editora, els lectors hi trobaran set veus: cinc són testimonis que han tingut relació amb la malaltia, als quals se sumen un metge investigador i un periodista.\n"Estem especialment feliços de participar en aquest projecte. Primer perquè, dins de la feina de l'editor, el que es vol és participar en la societat, i La Marató ens dona l'oportunitat de fer-ho, no només als editors, sinó també a la resta d'equip editorial", ha explicat Carlos Martínez, director literari de l'editorial Rosa dels Vents. "I segon perquè aquesta edició del llibre ens hem proposat fer canvis, el que suposava un repte, pensar el llibre d'una manera nova. Per una banda, apropant testimonis al lector de la mateixa que es fa en el programa de La Marató i, per l'altra, fent un canvi de format, amb tapa dura, per donar encara més presència al llibre", ha afegit.\nEl director literari ha volgut agrair a tots aquells que hi col·laboren -llibreters, impressors- treballant sota marge de benefici i que "formen part d'aquesta cadena de complicitats que és La Marató".\nEn aquesta nova edició del llibre, el metge investigador obre la porta i parla de la malaltia i de la recerca; els testimonis parlen cadascun de la seva experiència, del que han sentit i viscut, i el darrer, el setè, el periodista, fa un reflexió de l'actitud davant la malaltia.\nA través d'una sèrie d'entrevistes fetes per Carme Canet, tots ells han parlat de la seva experiència. Ella les ha passat a paper, en primera persona, i les ha convertit en una narració personal, íntima i punyent sobre la malaltia.\nUn d'aquests testimonis ha estat Teresa Manresa, actriu de cinema, televisió i doblatge. "Ha estat un petit granet de sorra. I la meva, representa la història de moltes dones i moltes actrius que han patit aquesta malaltia", ha explicat Manresa que comparteix en el llibre la seva experiència després d'haver passat per dos càncers i que va perdre al seu marit també pel mateix. "És la primera vegada que parlo obertament de coses tan íntimes, de sentiments, de sensacions, d'aprenentatge... i, encara que estic acostumada a parlar en públic com a actriu, aquest cop ho he fet simplement com a jo, com a Teresa Manresa i parlar de la Teresa que vaig descobrir a través d'aquesta malaltia, en vaig aprendre molt".\nLa Teresa també ha volgut agrair la feina de la periodista Carme Canet. Encara que les entrevistes partien d'un guió establert, després la conversa fluïda i la complicitat ho feien saltar tot per l'aire. "Va ser un rebombori dins meu", ha conclòs l'actriu.\nLa 14a edició del disc de La Marató es posarà a la venda el diumenge 2 de desembre amb tots els diaris d'àmbit català. Seran els 10 diaris generalistes: "La Vanguardia", "El Periódico de Catalunya", "El Punt Avui", "Ara", "Diari de Tarragona", "Diari de Girona", "Regió 7", "Segre", "La Mañana" i "Diari de Terrassa"; els esportius "Sport", "Mundo Deportivo", "L'Esportiu" i "La Grada", i la revista "Enderrock". La tirada és de 200.000 unitats. També hi haurà la venda digital amb iTunes a partir del diumenge 2 de desembre.\nAmb les vendes de l'edició del 2017, el disc de la Marató ha superat els 2 milions de còpies en 13 anys. El disc de la Marató ha ingressat més de 7 milions d'euros en les 13 edicions fetes fins l'any 2017. Els darrers sis anys, el disc de La Marató ha estat el més venut en xifres absolutes a Espanya en tot un any, tot i que es ven només un dia.\n"Estem davant un projecte únic com és La Marató, però també davant un disc únic perquè sincronitza la solidaritat amb el sentiment, les emocions, i amb el treball dels músics", ha explicat Àngel Lacalle, director del disc de La Marató i coordinador del llibre de La Marató. També ha volgut agrair als diaris i a la resta d'emissores de ràdio que -any rere any i trencant rivalitats- participen en la promoció d'aquest projecte musical, que continua sent únic i recollint èxits... Ara que el mercat és diferent, que ja no es venen tants diaris en paper, ni tants discos en format físic. "Així i tot, quan es ven el disc, és el dia que més diaris es venen", ha volgut remarcar.\n"Un disc únic: per la cançó de Pretenders en veu de la Judit Neddermann que es pot sentir en l'espot de La Marató, per la primera cançó en aranès en la veu de l'Alidé Sans i juntament amb el cor Barrut, per la rumba nostrada en l'adaptació d'una cançó d'Els Catarres amb veu de Sicus Martorell acompanyat del Cor Infantil de l'Orfeó Català i Sabor de Gràcia, per les cançons de discoteca dels 60 adaptades per primer cop al català, per dos premis Oscar: Jorge Drexler (conjuntament amb Pedro Guerra) amb una cançó dedicada als cuidadors i Carlos Rivera amb una cançó d'Antonio Orozco, pels set Grammys presents com Manolo García, Pablo Alborán, Jorge Drexler, entre altres, pel Globus d'Or de la cançó "This is Me" que es converteix en "Sí, soc jo" amb Marina Prades i la Coral Sant Jordi" o la joventut imparable com Aitana o Álvaro Soler", ha anat enumerant Lacalle. "Tenim una gran riquesa musical i un grans productors musical com Jordi Cubino, Micky Forteza, Manu Guix, Marc Parrot, Toni i Xasqui Ten i Toni Xuclà que li han donat forma a tot".\nManolo García, que ahir mateix va recollir el premi Ondas a la Trajectòria Musical, interpreta "Mai és tard". García va formar part de la primera edició del disc de La Marató i ara hi torna. I avui ha volgut ser-hi present per dir que: ""Mai és tard' és una cançó per tapar núvols grisos que ha adaptat al català Ivette Nadal. I mai és tard per canviar d'hàbits nocius com el tabac, la mala alimentació o l'abús del sol. Mai és tard per dir no a les poderoses indústries que només busquen beneficis. Mai és tard per dir prou a les retallades sanitàries, que fan que el personal mèdic vagi saturat i no pugui atendre com cal els afectats. Més de 100.000 persones moren a l'estat i unes 20.000 a Catalunya per aquesta malaltia. El que fa La Marató és encomiable, dona moral a la població, li dona l'oportunitat de fer alguna cosa pels altres i l'allunya d'aquesta versió tan grisa del món que ens volen vendre".\nHan estat 33, els artistes que hi ha participat enguany, en el disc. 8 canten per primer cop en català. 17 cançons adaptades per primera vegada (6 de les quals formen part de la recopilació de cançons disco).\nElisenda Escribe, protagonista de la campanya de La Marató ha pres la paraula per agrair la feina que fa La Marató com a suport a tots els afectats, d'una manera o una altra, per aquesta malaltia. La presentació s'ha acabat a ritme de rumba amb Sicus Martorell, el Cor Infantil de l'Orfeó Català i Sabor de Gràcia.\n"Vivim sempre circumstàncies complicades i que sembla que sempre treuen el pitjor de nosaltres. Però La Marató és l'intent més sentit per treure la millor part de nosaltres. Cada euro nou que entra és una línia nova d'investigació per lluitar contra aquesta malaltia que, d'una manera o una altra, ens acaba tocant a tots", s'ha acomiadat el director de TV3.\n33 artistes participen al Disc de La Marató\nEl Barça obre foc en la Supercopa femenina contra el Reial Madrid, a Esport3\nEls treballadors de l'oci nocturn, a "Els matins"


La Unió Filharmònica d’Amposta celebra cent anys de música, cultura i societat\n24 Novembre 2017 Museu de les Terres de l'EbreDeixa un comentari\nL’exposició Emmarcada dins els actes de celebració del primer centenari de la fundació de la banda de música de la Societat Musical La Unió Filharmònica d’Amposta, popularment coneguda com la Fila, l’exposició “100 anys de música, cultura i societat. La Unió Filharmònica d’Amposta” proposa als seus visitants fer un recorregut, a través de textos, imatges, veus i espais, per la història de la Societat, a partir de cinc àmbits, que sintetitzen el que ha estat i és actualment el projecte musical, cultural i social de l’entitat: Les Persones, La Memòria, El Paisatge de la Fila, L’Escola, i El Futur.\nEl primer àmbit dóna veu a algunes de les moltes persones que amb el seu esforç i implicació han participat en el manteniment i creixement de la societat; el segon destaca fets que han deixat una empremta important, com ara la transformació i l’evolució de l’entitat en paral·lel a les seves diferents seus socials; el tercer, que representa un escenari, mostra el treball i la dedicació duts a terme per les diferents seccions de l’entitat; el quart fa un repàs dels models pedagògics i d’organització educativa, i, finalment, el cinquè àmbit aborda qüestions relatives als objectius que entitats com La Fila desenvolupen i hauran d’emprendre en un futur pròxim per donar continuïtat al seu projecte educatiu, cultural i social.\nOrganitza: Societat Musical La Unió Filharmònica d’Amposta\nCol·laboren: Museu de les Terres de l’Ebre, Ajuntament d’Amposta i Esardi, Escola d’Art i Disseny d’Amposta.\nHoraris: De dimarts a dissabte: d’11 a 14 h i de 17.30 a 20 h, i diumenges i festius: d’11.30 a 14 h. Tancat: tots els dilluns\nDates: del 3 de desembre de 2017 fins al 18 de febrer de 2018\nMés informació: Museu de les Terres de l’Ebre. C/Capità 34, 43870 Amposta www.museuterresebre.cat 977 702 954\nEl Baix Ter fet pessebre de la mà de Josep Mir al Museu de la Mediterrània\n23 Novembre 2017 23 Novembre 2017 Museu de la MediterraniaDeixa un comentari\nEl Museu de la Mediterrània inaugura el Pessebre de Josep Mir, divendres 24 de novembre a les 19 h, dins el marc de la Fira de Sant Andreu. Un pessebre gegantí, que s’anticipa a les festes de Nadal i que recrea el paisatge del territori més proper, el Baix Ter, el Montgrí i les illes Medes.\nEl pessebre al museu és possible gràcies a la iniciativa de Josep Mir, un pagès de Torroella, que cada any realitza un gran esforç per sorprendre’ns amb un pessebre diferent i original. Amb la seva sensibilitat i destresa pel que fa al disseny i elaboració del pessebre cada any fa les delícies de grans i petits. L’any passat fou visitat per prop de 10.000 persones.\nJornades sobre Nutrició, Gastronomia i Salut al Museu d’Història de Sant Feliu de Guíxols\n23 Novembre 2017 23 Novembre 2017 Museu d'Història de Sant Feliu de GuíxolsDeixa un comentari\nEls proper 24 i 25 de novembre celebrarem unes jornades sobre nutrició, gastronomia i salut en el marc dels actes coorganitzats entre el Museu d’Història de Sant Feliu de Guíxols i la Càtedra Martí Casals de medicina i salut en l’àmbit rural de la UDG. En aquesta ocasió comptem amb la inestimable col·laboració de la Càtedra d’Estudia Marítims i del Museu de la Pesca de Palamós, municipi on transcorrerà una part de les activitats programades.\nSi hi esteu interessats, encara queda alguna plaça lliure, podeu fer la inscripció clicant aquí\nJornada d’Associacionisme i Cultura Popular\n22 Novembre 2017 23 Novembre 2017 cdpmcarrutxaDeixa un comentari\nL’activitat en l’àmbit de la recerca de la nostra associació s’articula a partir de grans línies detreball com sónl’arquitectura rural, les festes populars i, en concret, les celebracions on el foc és protagonista. Enguany, també hem tractat les manifestacions festives, com el ball de diables, en un any en què hem col·laborat amb el Museu de Reus en la realització de la mostra «La festa sota el foc» o les antigues festes de barri a la ciutat de Reus.\nDes de fa alguns anys, ens ha interessat la vinculació entre la cultura popular, les seves pràctiques i les formes d’organització associativa que les sustenten. La celebració del centenari de la mort de Cels Gomis I Mestre, el 2015, ens va apropar a la relació entre cultura popular i moviments socials, una temàtica també molt present en la commemoració dels 75 anys de la mort de Joan Montseny, aquest any. L’any passat, el congrés sobre teatre popular nadalenc ens apropava a la importància de l’associacionisme lligat al teatre d’aficionats.\nTot plegat, amb voluntat d’aplegar i presentar un seguit de treballs que són resultat de la feina realitzada en els últims mesos, organitzem aquesta Jornada d’Associacionisme que es presentaran el pròxim dia 25 de novembre a l’Arxiu Municipal de Reus.\nLa Jornada s’iniciarà a les 10h amb un acte inaugural a càrrec d’Antoni Gavaldà i, tot seguit, els primers ponents ens parlaran de temes com el Centre d’Amics de Reus, l’esport associatiu a la nostra ciutat i l’associacionisme, el teatre i la festa.\nSeguidament,durant la tarda, tindran lloc les últimes ponènciescentrades en temes més acostats a la contemporaneïtat com: l’activitat cultural de les cooperatives, les festesde barri–organització veïnal i finançament–, i el protocol com a eina organitzativa.\nAmb tot això, us convidem a assistir a la Jornada i a descobrir tot allò que hem recollit a través de diverses recerques i treballs.\nCloenda de la 7a Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic, 23 de novembre\n20 Novembre 2017 20 Novembre 2017 Dir. Gen. Cultura Popular, Associacionisme i Acció CulturalsDeixa un comentari\nFacultat de Geografia i Història de la Universitat de Barcelona (sala gran)\nC. de Montalegre 6, Barcelona\n23 de novembre de 2017, de 18.30 a 21 hores\nAquest dijous 23 de novembre tindrà lloc l’acte de cloenda de la 7ª Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic, organitzat per l’Institut Català d’Antropologia a la Facultat de Geografia i Història de la UB. Obrirà la sessió la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, Àngels Blasco, que seguirà amb les projeccions dels films ‘Fóra do continente’ (20’), de Nico Martínez Millán i ‘Ainda Maruxa’ (43′) de María Romero. Per acabar, l’edició d’enguany de la mostra, amb Galícia com a cultura convidada, finalitzarà amb una conferència sobre ‘Cine i etnografia a Galícia’ a càrrec d’Ana Estévez, directora de la Mostra Internacional de Cinema Etnográfico (MICE) de Galícia.\nPer a més informació: programa complet de la 7ª Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic\nJornada ‘La recerca sobre bruixeria a les terres de Lleida i el Pirineu’, 21 de novembre\nC. del Camp 22, Esterri d’Àneu\n21 de novembre de 2017, de 9.30 a 14.30 hores\nEn el marc del programa Cultura Viva 2017 sobre recerca etnològica a Catalunya, demà se celebra a Esterri d’Àneu una jornada sobre ‘La recerca sobre bruixeria a les terres de Lleida i el Pirineu’. Comptarà, entre d’altres, amb quatre conferències a càrrec de les antropòlogues Josefina Roma i Núria Morelló i els historiadors Pau Castell i Àngel Gari, i una taula rodona amb la participació de Miquel Bailac (historiador), Júlia Carreras (filòloga), Marcel·lí Coromines (historiador), Oriol Riart (historiador) i Susanna Vela (cap d’arxius del govern d’Andorra). Us hi podeu inscriure gratuïtament: 973626436 o jtugues@ecomuseu.com.\nCossetània Edicions publica les actes del 6è Simposi Casteller de Valls\n17 Novembre 2017 20 Novembre 2017 Museu Casteller de Catalunya a VallsDeixa un comentari\nL’editorial Cossetània ha publicat el volum corresponent a les actes del 6è Simposi Casteller de Catalunya, que anualment té lloc a la ciutat de Valls en el marc de la Fira de Santa Úrsula, el certamen més transversal dedicat al món casteller com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat. El plantejament realitzat en aquest llibre pel comitè organitzador del Simposi ofereix un eix tècnic com són les durades de les actuacions castelleres així com el nombre idoni de colles participants, i un altre vinculat a l’economia i les polítiques socials centrat en l’impacte dels equipaments i programes culturals, com és la construcció del nou Museu Casteller de Catalunya.\nCastellers, periodistes, historiadors, analistes i estudiosos d’àmbits diversos donen respostes a uns temes molt vius. Així diferents especialistes, procedents de Barcelona, La Bisbal del Penedès, Vilafranca i Tarragona realitzen les seves aportacions sobre les durades, mentre que el Museu Guggenheïm de Bilbao, la Fira de teatre al carrer de Tàrrega, el cas del Raval de Barcelona o els estudis universitaris realitzats per la Fundació Universitària del Bages i la Universitat Rovira i Vigili, hi aboquen els continguts en l’àmbit dels impactes.\nTambé s’inclou un text de l’equip dirigit per l’arqueòleg i investigador de l’IPHES (Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social) Eudald Carbonell, internacionalment reconegut pel seu projecte al jaciment d’Atapuerca, coescrit amb la periodista Cinta S. Bellmunt, que vincula els esmorzars castellers i les Pàleo receptes. El maridatge entre cuina i castells és present en el Simposi des de fa quatre edicions.\nEl volum és el número 27 de la col·lecció L’Aixecador, i pot trobar-se a les llibreries o bé on line a: http://www.cossetania.com/castells-durada-de-les-actuacions-i-impacte-econmic-2093\n17 Novembre 2017 Dir. Gen. Cultura Popular, Associacionisme i Acció CulturalsDeixa un comentari\n‘Univers d’Històries d’Europa al món’ és un projecte d’intercanvi intergeneracional de narrativa oral entre infants i joves i persones grans. Aquest curs 2017-2018 se’n realitza la quarta edició, centrada en els vestigis, amb la col·laboració del Museu Etnològic de Barcelona i el Museu de les Cultures del Món.\nJa està oberta la convocatòria per als centres educatius de primària, secundària i educació especial que vulguin participar a les trobades que tindran lloc el segon trimestre d’aquest curs (activitat gratuïta). La participació de persones grans està oberta de manera contínua (les properes sessions seran els dies 21, 22 i 23 de novembre de 10.15 a 13 hores al Museu Etnològic de Barcelona, i n’hi haurà més el mes de desembre).\nPer participar-hi o sol·licitar informació: texturadecultura@gmail.com | 687 769 313.\n16 Novembre 2017 16 Novembre 2017 Museu de la PescaDeixa un comentari\nEl Museu de la Pesca participarà divendres 17 de novembre en una experiència transfronterera amb la celebració a Cotlliure (Catalunya Nord) de la primera sessió del cicle Converses de Taverna de la temporada 2017-2018. Convidats pel Parc Natural Marí del Golf de Lleó, els seus responsables han volgut que Palamós exporti aquesta activitat – referent a la Mediterrània – per iniciar al litoral francès un nou cicle per a la recuperació, documentació i difusió del patrimoni immaterial marítim i pesquer de la Catalunya Nord. La primera sessió d’aquesta nova experiència estarà dedicada a la pesca del peix blau.Read More »\nArxiu Selecciona el mes Novembre 2017 Octubre 2017 Setembre 2017 Agost 2017 Juliol 2017 Juny 2017 Mai 2017 Abril 2017 Març 2017 febrer 2017 gener 2017 Desembre 2016 Novembre 2016 Octubre 2016 Setembre 2016 Agost 2016 Juliol 2016 Juny 2016 Mai 2016 Abril 2016 Març 2016 febrer 2016 gener 2016 Desembre 2015 Novembre 2015 Octubre 2015 Setembre 2015 Agost 2015 Juliol 2015 Juny 2015 Mai 2015 Abril 2015 Març 2015 febrer 2015 gener 2015 Desembre 2014 Novembre 2014 Octubre 2014 Setembre 2014 Agost 2014 Juliol 2014 Juny 2014 Mai 2014 Abril 2014 Març 2014 febrer 2014 gener 2014 Desembre 2013 Novembre 2013 Octubre 2013 Setembre 2013 Agost 2013 Juliol 2013 Juny 2013 Mai 2013 Abril 2013 Març 2013 febrer 2013 gener 2013 Desembre 2012 Novembre 2012 Octubre 2012 Setembre 2012 Agost 2012 Juliol 2012 Juny 2012 Mai 2012 Abril 2012 Març 2012 febrer 2012 gener 2012 Desembre 2011 Novembre 2011 Octubre 2011 Setembre 2011 Agost 2011 Juliol 2011 Juny 2011 Mai 2011 Abril 2011


Biblioteca Jordina Vidal. INS Lluis de Requesens: de gener 2020\nEns encanta la prosa poètica de Mario Satz. Argentí de naixement i barceloní d'acollida, escriu amb molta delicadesa, sigui quin sigui el tema que l'ocupi.\nEn aquesta senzilla però no simple faula, se centra en la relació d'una néta amb el seu aví (i d'un avi amb la seva neta). Pel camí, tracta temes com l'anorèxia, la confiança, l'amor, la perseverança... Però sobretot és un cant a la vida en les seves diferents etapes. L'engolireu amb els ulls tancats!\nPrecisament perquè la seva protagonista pateix anorèxia, el vam incloure a la Guia de lectura que vam elaborar en motiu del 25-N (Dia Internacional per a l'Eliminació de la Violència Contra les Dones). Aquesta malaltia suposa una inacceptació de les persones que la pateixen del seu propi cos que arriba fins al límit d'autodestruir-se per inanició. Una forma extrema de violència que pateixen moltes noies i dones. I, tot i que pot tenir origen en determinats comentaris i missatges que la societat els dóna i que aquestes persones reben, acaben interioritzant-los i fent-los seus i això les anul·la com a persones.\nPer si no en teniu prou amb tot el que us hem dit, aquí en teniu un petit tastet per anar fent boca:\n"Estimem aquells que ens fan lliures i independents -va dir per fi, amb un fil de veu-, justament perquè en allunyar-nos d'ells ens acosten més i més a nosaltres mateixos."\nI ja sabeu, gaudiu de la sopa... I compartiu-la, amb qui més estimeu!\nPublicat per Biblioteca Jordina Vidal a 5:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ANIMACIÓ LECTORA, Conte, Literatura juvenil, Malaltia, NOVETATS


S’han dut a terme tres actes institucionals en memòria de totes les víctimes de la Guerra Civil (1936-1939).\nSant Joan de Vilatorrada ret homenatge a Lluís Companys i Jover. Foto: SJV\nSant Joan de Vilatorrada ret homenatge al President de la Generalitat Lluís Companys i Jover, assassinat el 15 d'octubre de 1940, i a totes les víctimes de la Guerra Civil (1936-1939). El municipi també ret homenatge cada 15 d’octubre a l’alcalde de Sant Joan de Vilatorrada, Agustí Soler i Fosas, afusellat el 8 de novembre de 1939. Es van fer el llançament de coets per simbolitzar els trets que van matar a Lluís Companys i Jover. Es tracte d’un acte tradicional en l’homenatge al President de la Generalitat.\nEs va fer l'ofrena floral per part de l'Ajuntament, la comunitat educativa, entitats locals, grups polítics i societat civil de Sant Joan de Vilatorrada i Sant Martí de Torroella al monument de Lluís Companys i Jover. L’alumnat va llegir manifestos i poesies per retre homenatge al President Companys.\nTambé es va dutra terme l'ofrena floral a la fossa del Camí de les Torres per recordar als 15 soldats anònims de l'exèrcit de la república assassinats el gener de 1939. Els grups polítics i la societat civil van assistir a l’acte on es va explicar la història dels soldats de la fossa. Des de Sant Joan de Vilatorrada, seguiran recordant cada any les víctimes de la Guerra Civil.\nSant Joan de Vilatorrada presenta el protocol local d’actuació davant les violències sexuals


EINA-ERC es queda sol a l’equip de govern d’Altafulla després de la marxa de Natalia Sanz (ARA) | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nEINA-ERC es queda sol a l’equip de govern d’Altafulla després de la marxa de Natalia Sanz (ARA)\nNatalia Sanz. Foto: Twitter\nSi a finals d’agost era la regidora del PSC, Imma Morales, la que abandonava l’equip de govern d’Altafulla deixant-lo en minoria, aquest dijous s’hi suma la d’Ara-Altafulla, Natalia Sanz. L’actual responsable de les àrees de Comerç i Turisme ha abandonat l’executiu i deixa EINA-ERC com a únic grup al govern. Aquesta tarda està prevista una roda de premsa amb presència dels coalcaldes, Jordi Molinera i Alba Muntadas, amb la resta de regidors escollits a la llista republicana. Fonts consultades per Tots21 asseguren que el principal grup de l’oposició, Alternativa Altafulla, continuava mantenint-se ferm en la seva decisió de no registrar una moció de censura malgrat que l’oposició sumi ara 8 regidors per 5 els del govern.\nSanz: «Hi havia poques ganes de parlar»\nEn la primera entrevista concedida després de la seva renúncia, aquesta mateixa tarda al programa Carrer Major de les ràdios de la Xarxa al Camp de Tarragona, Sanz assenyalava que una de les claus de la seva decisió caldria buscar-la en el desencís pel repartiment final de les àrees que havia deixat lliures Morales (tercera Tinent d’Alcalde a més de regidora de Via Pública i Mobilitat, i Gent Gran i Protecció Animal). «Confiava que avui es pogués redreçar la situació», assenyalava fent referència a la reunió mantinguda amb els representants del govern aquest matí, tot just després del toc d’avís disparat ahir precisament en un altre programa de la Xarxa. «Hi havia certa tensió perquè ja veia que hi havia poques ganes de parlar. I s’entén parlar per fer feina. Sempre m’he ofert per agafar responsabilitats. En cap moment he buscat presència mediàtica», assenyalava.\nSegons Sanz, «la part que menys m’agrada és haver de negociar políticament. Però després de la sortida de la Imma m’he robat en aquesta situació, i no he estat còmode. En cap moment volia tensar la corda. Volia tenir treball a fer». La regidora del partit municipalista afegia que «tres minuts abans d’entrar a la reunió amb el Jordi i l’Alba tancava reunions per a la setmana vinent» i rebutjava l’acusació de «tacticisme polític. De cap manera. Tenia esperança que entenguessin que volia més feina».\nSanz dibuixava un camí fins aquesta ruptura el que defineix com «manca de diàleg. Portàvem dies parlant sobre quina regidora agafar» després de la marxa de la regidora socialista, «tenir presència a les reunions d’Urbanisme per «assabentar-me de com funciona» el procés de desenvolupament de diversos projectes concrets. En tot cas, «no era cap cop de puny sobre la taula», explicava. «He fet oferiments de poder portar altres coses. Però jo no tinc coneixement sobre el tema que em proposaven portar, com era el de Protecció Animal. No ho podia fer. I vaig demana Via Pública. Ells al·leguen que no podien perquè sempre havia estat lligat a Urbanisme. Els vaig proposar, després de parlar amb el meu equip, de portar Parcs i Jardins. Tampoc va ser possible», desvetllava. «Si no hi ha diàleg en això, la resta de punts del municipi ja no els podrem discutir», etzibava.\n06/02/2020 Jornades de portes obertes, tallers familiars, itineraris i visites guiades, el pack de la Vil.la romana dels Munts\n22/03/2016 L’alcalde d’Altafulla expulsa del govern els regidors d’EINA per ‘deslleialtat’


espaisjoves, Autor en espaisjoves.es - Página 11 de 13\n127Arxiupublicat per "espaisjoves"\nInici / Articles posted by espaisjoves ( Page 11)\nPerespaisjoves ludoteca2 añosabansSense Comentaris 1\nAquest mes, des de la Ludoteca dels Espais Joves us oferim un “2 per 1”, i aprofitem per presentar-vos l’univers de Qíahn de la mà de “Más allá de Mordor“, un podcast sobre jocs de taula, rol i wargames que es realitza des de Manacor. En aquesta ocasió, es va [...]\nPerespaisjoves Informació del servei2 añosabansSense Comentaris 1\nAcabades les votacions! Pròximament donarem el nom [...]\nPerespaisjoves Diversitat, Vegatemptacions2 añosabansSense Comentaris 0\nPROPERES ACTIVITATS GRATUÏTES A [...]\n10 llocs per llegir i descarregar llibres gratis\nPerespaisjoves Novetats2 añosabans5Comentaris 2\nLlegir i descarregar llibres gratis? Cada vegada són més les biblioteques que ofereixen possibilitats als seus lectors a nivell online. Normalment permeten fer reserves i consultar catàlegs per després disposar del llibre físic en les seves instal·lacions, però el llibre electrònic està [...]\nEntrevista a Phussyon\nPerespaisjoves Entrevistes, Musica i so2 añosabansSense Comentaris 1\nEl passat 11 de març, al Teatre Mar i Terra de la barriada de Santa Catalina, va tenir lloc l’acte ‘Cultura Urbana en Femení’. Aquesta festa va ser organitzada per la Regidoria d’Igualtat, Joventut i Drets Cívics de l’Ajuntament de Palma. El seu objectiu era [...]


Solstici d’estiu a pagèsTren de llarg recorregut\nSolstici d’estiu a pagès\n- 24/05/2015 - 12:03 h\nEl poble vist a distància, en una nit de lluna bromosa i esgrogueïda, es veu com la gola d’un escenari retallada pels diversos perfils de les cases. Sobresurt el campanar com si a palpentes s’obrís pas entre les velles llars ancorades com la roca a la terra. Les xemeneies ja reposen, el fred ha marxat sense un adéu precís, i també desaparegué el seu ardent alè entre cendrós i color préssec verd. És aquell hieràtic moment en que la foscor esborra el paisatge i les últimes bombetes de la població esquitxen de llum trèmula els carrers deserts. Les arestes del fred i els crits del vent han desertat, qui ho sap si escoltant els nostres anhels. Se sent la diminuta trencadissa líquida d’un rierol proper, on un parell o tres de granotes rauquen els seus estúpids i repetitius càntics. Són unes bestioletes que sempre m’han fet calfreds; petits, llefiscosos i avorrits com una pedra. Ara, això sí, per fàstic, desconfiança, malastruga i manifesta covardia; les serps. No ens podem ni veure.\nQueda un mes just perquè entri el solstici d’estiu. I això és bo per a tothom, sobretot per aquelles persones que viuen enquimerades, se senten depressives o pateixen el mal de no res, però que s’ho passen molt malament. La primavera ja dona un càlid respir, molt fort, però sembla que a l’estiu, a banda de què tota cuca viu, descabdella els foscos pensaments i dona una empenteta als qui se senten més o menys anguniejats. La naturalesa ens dota de tots els elements necessaris perquè ens puguem sentir agraïts, començant pel sol què ens dona llustre a les nostres traumatitzades carrosseries i té cura de què no ens estenguem massa a l’hora de la migdiada amb la seva emprenyadora xafogor. La xafogor que quan s’abraona al mateix ventre del núvols en un dia pesat i soporífer, fa descarregar un ruixat damunt del mar i de la terra amb guarnició de llamps i trons, què deixa els polsosos camins com veritables autovies del plaer olfactiu. Les cornises de les cases llagrimegen amb una simfonia de gotes de colors que es pitgen unes a les altres per precipitar-se al buit. I els bassals de carrers i camins es tenyeixen d’un vaporós i sulfurós color estany. Sempre penso que quan cessa l’aiguat es dissolt un dolç murmuri i em sento vehement per la cruesa del soroll estrepitós del home.\nL’aparició de l’aigua en el camp es un esclat semblant al efecte que produeix un tro d’aquells que fan tremolar cadires i vidres. El líquid celestial envaeix planures, valls i muntanyes, encetant una desfilada de colors i olors que col·lapsen els sentits. Com per un encanteri es dibuixen entremaliats i agosarats rierols que no es fan esperar, els pàmpols degotegen i les espigues apunten al cel. La capçalera del incipient rierol voreja plantes, serpenteja els assedegats solcs, sorteja ceps i esquiva arbres. Posarà la proa segons la força de les aigües i al llarg del seu camí, en un o altre revolt, s’anirà enfonsant en la terra fins desaparèixer i quedar-se immòbil, difús, i ja no se’n dirà riu, ni rierol, ni tan sols aigua, ara el batejaran com saó, què vol dir magatzem de terres molles per alimentar la vegetació.\nAnit mentre guaitava la geomètrica silueta del poble a les fosques, sota la llum d’una lluna bromosa i esgrogueïda, imaginava als seus homes i dones abstrets en les seves obligacions de cada dia. Alguns sopant i comentant els desficis del dia per tirar en davant, d’altres ensopits veient i escoltant el que ja han vist i escoltat tot el dia en la caixa de les llums, i fins i tot uns quants ben allitats fent-se promeses incertes o revivint aquell somni què un dia tingueren i tant els va entusiasmar, sabent què mai s’acompliria però que tant es deliten en recordar-lo. No sé del cert si l’aigua del cel i el sol ho poden curar tot, és possible que no, però són tan gratificants…\nBru Duran Gili 29/05/2015 en 20:25\nEscric aquestes dues línies en ple dia de reflexió, cosa seria. Això del dia de reflexió no acabo de entendre. Si portem dos cents dies escoltant bestieses , perquè necessitem un dia mes ?\nCada persona, en els seus interiors, ja te la intenció de vot clara i decidida. Al vot indecís li es igual un dia mes o menys, crec jó-\nEn aquesta ocasió es presenten dues novetats: Lucía Caram i Teresa Forcades. Dues monges de clausura que surten de la penombra per participar en la vida pública a favor dels mes necessitats ó dels mes independentistes. Es pot predicar l’Evangeli de forma activa, participant, i sortint dels murs de les parròquies ó monestirs ? Jo crec que sí. Jesús sempre estava a favor del dèbil i va rebre des de el menyspreu, a les fuetades i finalment la mort. No estava picant-se el pit dins la sinagoga, lluitava al carrer i això li va costar la vida. La família que no pot dinar o sopar no vol veritats filosofals vol un plat calent. El nunci des de la seva posició diplomàtica, no de pastor del remat, s’incomoda per que Sor Lucía Caram, gracies a la seva actitud mediàtica pot alimentar mil cinc centes persones diàriament. Sor Lucía no es trasllada als menjadors populars dels seus acòlits amb Passat negra i banderí de la Santa Seu. Es trasllada en furgoneta carregada de verdures, de llet i de conserves i contenta. Els escollits sempre seran, al final, els mes senzills i els mes treballadors, no els mes superbs.\nDiuen les autoritats eclesiàstiques que el clero no pot fer política. Pio XII amb les forces nazis, els bisbes admetent a Paquito del Ferrol sota pal·lio,el cardenal Rouco Varela i les seves idees espanyoles i imperialistes, el Abad Escarré defensant sempre Catalunya, etc., etc.,en positiu i negatiu es demostra que l’església sempre ha estat lluitant per dirigir els feligresos.\nCanviant de tema, vaig veure a TV3 la òpera /somni del germans Roca: senzillament brutal: elegant, exquisit, sensació de feina ben feta, plats elaborats amb imaginació. Una cuina tan cuidada, tan imaginativa i suposo tan saborosa te molt de mèrit. Poca quantitat però nèctar per el paladar. El àpat s’acompanyava d’imatges precioses a les parets i música noble , tot un conjunt equilibrat perfectament. La veu preciosa de Silvia Pérez Cruz.\nLlegeixo que el super ministre García Margallo, des de Dinamarca ha dit que el resultat del parlament danès propiciant un diàleg entre Espanya i Catalunya ha sigut mal interpretat per el Govern català. Quina casualitat que aquest valencià, anti catalanista, sigui a Dinamarca per destrossar la resolució del Parlament danès !\nVeurem que passa demà amb les places de Extremadura, Valencia, Mallorca , Aragó. Si surt el PP es que som un poble de tarugus . Veurem.\nBé ja som a demà. Vaja un daltabaix. El PP amb el seu president al front fent jocs de màgia barata i absurda. Que paguin la postura altiva i els lladronicis que han exercit durant aquests anys de majoria absoluta. A casa ens queda una Convergencia guanyadora però dèbil en vistes a Setembre, UDC estan buscant llum a l’espai sideral, ICV enrere, la CUP poc a poc va fent feina, PSC de forma incomprensible ha quedat en segon lloc del ranking català, C’s arribarà lluny a la terra de Felip VI.\nEs preparen uns dies de espectacle amb pactes i mes pactes. De forma tranquil·la aniré veient el transcurs dels acords amb la Voll Damm a la ma, es la meva consellera, mai m’abandona.\nNo he pogut llegir al teu escrit d’aquesta setmana per problemes de la informàtica, prometo referir-me a ell la setmana vinent.


La cercavila del Dimoni del CIB - El blog del CIB\nLa cercavila del Dimoni del CIB\nby Pilar · 5 de maig de 2017\nLa Trobada del dimecres 3 de maig va acabar amb la cercavila del Dimoni del CIB. En el gran i divertit Dimoni casa que van fer i portar els nois i noies de l’escola Can Barriga, vam enganxar els rètols de les dues coses que es van acordar a cada centre del CIB que no volem que existeixin ni a Badalona ni arreu del món.\nAmb la companyia d’un grup de grallers i de Voluntaris Badalona, més d’un centenar de representants, famílies, educadors i amics vam sortir del CC El Carme fins la Pl. de la Vila, el carrer del Mar i La Rambla, fins al Dimoni de les Festes de Maig.\nA l’endemà, el Dimoni del CIB va ser present també en la Festa del Dimoni a l’escola que organitza el Servei de Cultura…i els animadors van explicar perquè i com s’havia fet i va dir, un per un, el nom de tots els centres que formen part del CIB aquest curs.\nAtenció!…nois i noies de l’escola Rafael Alberti han començat a gravar i fer un vídeo de la cercavila del Dimoni del CIB…aviat aquí el podrem veure…gràcies!\nAh!..moltes felicitats al nois i noies de l’escola Miguel Hernández que van guanyar el premi amb el seu Dimoni nedador..i també a tothom que va participar!\nL’escola Progrés amb el projecte WHY?\nLes escoles de Badalona amb la Marató\nNext story Plenari del CIB\nPrevious story El CIB a la Fira de S. Jordi 2017


Pelacalç, terme de Ventalló\nL'aparell està bastit tant per pedres sense treballar com per pedres ben escairades, procedents de l'antic castell medieval de Pelacalç. A les cantonades hi ha carreus ben desbastats.\nLa capella era sufragània de Santa Maria de l'Om, antiga parroquial de Pelacalç. Durant la Guerra dels Segadors (1640), el temple fou saquejat i no es tornà a restaurar. El 1665 es traslladaren les piques baptismals a Montiró, i el 1683 ja no hi havia culte. Actualment és de propietat privada i es dedica a magatzem.\nEdificada l'any 1598, quan era rector de Pelacalç Montserrat Ovella i senyor del lloc, Leandre Margarit. No va tenir funcions parroquials perquè la parròquia de Pelacalç era Santa Maria de l'Om. Consta d'una sola nau, coberta amb volta de canó i capçada amb un absis semicircular amb volta de quart d'esfera, de tradició romànica malgrat la data tan avançada de la seva construcció, en la qual, segons sembla, es van utilitzar materials del derruït castell de Pelacalç. Fins fa poc es trobava molt malmesa, tal com es pot veure a una de les fotografies. Modernament ha estat convertida en habitatge.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 0:10


El Santander descarta optar a la compra de CatalunyaCaixa a qualsevol preu\nInciarte diu que estudiaran si acudeixen a la subhasta del grup català però que ho faran amb unes "determinades peticions"\nSantanderEl vicepresident del Banc Santander, Matías Rodríguez Inciarte, ha explicat aquest dimecres que l'entitat tornarà a estudiar si opta a la compra de la nacionalitzada CatalunyaCaixa però ha donat a entendre que si ho fa serà amb condicions concretes al govern espanyol.\n"No ens correspon a nosaltres pensar o decidir en quin moment ha de sortir [a la venda]. La nostra obligació professional és estudiar totes les opcions [...] estudiarem si no concórrer o concórrer amb unes determinades peticions", ha afirmat en un col·loqui a la Universitat Menéndez Pelayo de Santander, organitzat per l'Associació de Periodistes d'Informació Econòmica (APIE).\nAl febrer passat, l'Estat va suspendre per segon cop la subhasta de l'antiga caixa catalana per la falta d'ofertes concretes després d'haver rebutjat vendre-la a baix preu i amb un Esquema de Protecció d'Actius (EPA). El Santander va ser una de les entitats que més interès hi va mostrar. Amb les declaracions d'aquest dimecres d'Inciarte, s'entén que el Santander no acceptarà que l'Estat mantingui els mateixos requisits de venda que al febrer.\nEn aquest sentit, el directiu ha admès que "sempre és preferible" guanyar "massa crítica" però alhora no ha volgut donar per fet que optaran a la compra de CatalunyaCaixa. "No és el mateix analitzar una operació fa sis mesos que d'aquí sis. Tot canvia i evoluciona", ha dit.\nEn les últimes setmanes, s'ha reobert el debat sobre si cal vendre com més aviat millor CatalunyaCaixa i Novagalicia –com reclama el Banc d'Espanya– o esperar un temps fins que la situació dels mercats millori i es puguin vendre a més bon preu. Aquesta última era la posició del ministeri d'Economia fa uns mesos, però ara podria canviar segons quines siguin les conclusions d'un informe que ha encarregat a la consultora McKinsey i que podria recomanar avançar la venda perquè les entitats estan perdent valor. En el cas de Bankia, de moment es manté l'aposta d'esperar, ja que és una entitat molt més gran.\nbanca CatalunyaCaixa Santander


Els accidents mortals a la feina van créixer un 21,54% el 2020 - Diari de Girona\nEls accidents mortals a la feina van créixer un 21,54% el 2020\nCCOO denuncia un «dèficit estructural» en la prevenció dels accidents per culpa de l'externalització dels serveis\nacn/ddg barcelona 03.03.2021 | 23:38\nEls accidents mortals a la feina van créixer un 21,54% el 2020 Diari de Girona\nEls accidents mortals a la feina van créixer un 21,54% l'any 2020, amb 79 morts en jornada laboral, 14 més que el 2019, segons dades de l'Observatori del Treball i Model Productiu recollides ahir per CCOO. Si es tenen en compte els accidents de camí a la feina, que van ser 21, la xifra total de víctimes puja fins a les 100.\nDels accidents mortals, 39 han estat traumàtics (+50%) per culpa d'acció mecànica externa –sense incloure els accidents de trànsit, que es classifiquen a banda-, mentre que 30 han estat infarts, vessaments cerebrals o patologies no traumàtiques (+15,38%). Això implica que un 38% dels accidents estan relacionats amb «elements de l'organització del treball com ara pressions i càrregues de treball», segons CCOO.\nTreballadors del Trueta demanen més informació dels efectes de les vacunes.\nSegons el sindicat, a més, hi ha un «dèficit estructural» en prevenció dels accidents a la feina perquè les empreses opten per externalitzar els serveis de prevenció i hi ha una voluntat de «compliment mínim dels formalismes legals». Segons les dades facilitades per l'Observatori del Treball i Model Productiu de la Generalitat, l'any passat hi va haver un total de 174.750 accidents de treball, un 27,90% menys respecte el 2019.


Escape rooms d'intriga i misteri que et faran rumiar de valent - Fent País\nEscape rooms d’intriga i misteri que et faran rumiar de valent\nJoc d'escapisme a escollir entre dues opcions.\nAconsegueix sortir de la sala en només 60 minuts, el misteri i la intriga t’acompanyaran durant tot el joc! Escull entre aquestes dues temàtiques “La Cambra Cuirassada” o “El Misteri de la Mansió” i resol l’enigma en equip.\nA La Cambra Cuirassada entraràs a formar part d’un comandament d’experts d’una organització internacional que us necessiten per una única missió: aconseguir un objecte d’incalculable valor d’un banc secret, protegit en una cambra cuirassada, i sortir del lloc abans de ser detectats pel sistema de seguretat.\nAl Misteri de la Mansió hauràs d’investigar el misteriós cas de l’assassinat de la jove i rica hereva Marie de Meauconduits a casa seva a principis de segle passat. Ni l’assassí ni l’arma homicida foren trobades i des de llavors, l’esperit de Marie segueix sent presoner en una habitació on tu i els teus companys també hi esteu tancats. Caldrà fer totes les recerques necessàries per aconseguir alliberar l’ànima de la Marie i de retruc, també la vostra.\nJoc d'escapisme a escollir entre dues opcions\nAv. Diagonal 111-113 · Barcelona ·\t08005 ·\tBarcelonès\nPossibilitat de jugadors addicionals fins a 7 persones, tot pagant la diferència al mateix establiment.\nSessió per lliure de paddle surf\t12,00€


Les 10 notícies més llegides a Reusdigital.cat aquest 2017 | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLes 10 notícies més llegides a Reusdigital.cat aquest 2017\nEls successos, el moviment sobiranista i la restauració són els temes amb més audiència al diari digital\n30 de Desembre de 2017, per Redacció\nAgents dels Mossos d'Esquadra i de la Guàrdia Urbana, a l'entrada del carrer Monterols i al costat de la plaça de Prim, el passat 18 d'agost\nLa política, el moviment sobiranista, els successos, l'oci i la restauració. Són els temes que més interessen als lectors de Reusdigital.cat, almenys segons les dades d'audiència registrades aquest 2017. La notícia més llegida, i amb força diferència respecte la segona, és la cancel·lació dels dos vols xàrter per anar a la manifestació de Brussel·les que havien de sortir des de l'Aeroport de Reus. Aquesta decisió es va produir el passat 23 de novembre.\nEl segon tema més llegit de l'any és la proposta que va fer l'organització del Saló Eròtic de Barcelona a Mossos d'Esquadra i Bombers, el dia 2 d'octubre per tal que poguessin entrar forma gratuïta a l'esdeveniment, com a mostra d'agraïment 'per protegir el poble davant la repressió de l'Estat' per l'1-O. En tercera posició, s'hi troba el primer d'un seguit de notícies dedicades a l'oci i la restauració. Reusdigital.cat va analitzar, el 4 de febrer, els millors restaurants de la ciutat segons Tripadvisor.\nEn quart terme, els lectors del mitjà digital van quedar sorpresos per l'actuació del president d'una mesa electoral al col·legi Pompeu Fabra en les passades eleccions del 21 de desembre. La presència de la policia espanyola a Reus comença a tenir rellevància a partir de la cinquena posició. L'arribada del cos policial a la ciutat el passat 12 de setembre va causar un fort impacte entre els lectors del mitjà i és la cinquena notícia més llegida. En un primer moment es va dir que l'operatiu era per reforçar la presència d'agens a la ciutat, però finalment va ser per la repressió del referèndum de l'1-O.\nEn sisè lloc es troba l'acordonament que va fer la Guàrdia Urbana i els Mossos d'Esquadra per una maleta sospitosa al passeig de Prim i la Pastoreta, el 8 de juny. Finalment, els TEDAX van inspeccionar l'objecte i van comprovar que era una falsa alarma.\nEl setè tema més llegit de l'any és la trista mort en un accident de trànsit a Salou de familiars directes de l'empresària reusenca Rosa Lucas, el 28 d'agost. Els atemptats terroristes a Barcelona i Cambrils també han estat, per desgràcia, protagonistes a Reusdigital.cat, En vuitè lloc es troba l'article, el dia 18 d'agost, que parla del reforç de seguretat per part dels Mossos i de la Guàrdia Urbana a la ciutat de Reus. Les mesures de seguretat es van extremar al màxim durant els dies posteriors.\nL'indepentenisme té un paper protagonista en la novena i desena notícia. Els Avis i Àvies per la Llibertat no podien faltar en aquesta llista, i ho fan en el novè lloc. La notícia publicada el 29 de novembre arran de la prohibició de la Junta Electoral del les concentracions del col·lectiu al Mercadal és una de les més llegides en aquest mitjà. Finalment, la concentració al Mercadal del 20 de setembre, amb la presència de gairebé 10.000 persones per condemnar les actuacions policials d'aquell dia contra institucions catalanes, va tenir un ampli nombre de lectures durant aquell dia i els posteriors.


El passat 1 de setembre a Guadalupe es va posar en marxa EPIGENESIS, un nou projecte europeu coordinat pel centre francès de recerca agronòmica per al desenvolupament internacional (CIRAD), que compta amb el CReSA com a soci. El projecte, que durarà 3 anys, té com a objectiu potenciar la capacitat de recerca sobre les malalties transmeses per vectors i les malalties emergents que tenen lloc al Carib.\nGràcies a la millora en la capacitat de recerca i en la transferència de coneixements per mitjà del concepte “una sola salut” (animal i humana), EPIGENESIS, que està finançat pel programa FP7-REGPOT de la Unió Europea, augmentarà la capacitat de predicció, supervisió i control de tals malalties.\nLa reunió inicial d’EPIGENESIS es va celebrar entre el 16 i el 18 de setembre al centre de recerca Duclos (Prise d’Eau, Petit-Bourg, Guadalupe), on es van ajuntar els socis del projecte provinents d’Europa, Guadalupe i altres llocs de les Índies Occidentals. La cerimònia d’apertura oficial es va realitzar durant el matí del 16 de setembre en presència dels representants de la Unió Europea, del programa INTERREG IV del Carib, de França, de la zona geogràfica del Carib, del municipi de Petit-Bourg, de la Xarxa de Salut Animal del Carib (CaribVET) i de les següents organitzacions de recerca col·laboradores: Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA, Espanya), Institut de Biologia Experimental Tecnològica (IBET, Portugal), Institut de Tecnologia Química i Biològica (ITQB, Portugal), Informació i Anàlisi Agrícola y Ramader (AviaGIS, Bèlgica), Escola d’Estudis Superiors en Salut Pública (França), Institut Nacional per a la Recerca Agronòmica (INRA, França), Institut Pasteur (França), hospitals universitaris, Agència Regional de Salut (ARS, Guadalupe) i Universitat de las Antilles i Guaiana Francesa.\nMosquit tigre, Aedes albopictus. James Gathany, CDC\nEn aquesta ocasió, es va inaugurar un nou edifici del CIRAD, cofinançat pel programa INTERREG IV del Carib. Aquest edifici permet acollir a un major número d’investigadors de les Índies Occidentals i d’Europa, de manera que es promou l’expansió local i internacional i, com a conseqüència, del projecte. Els següents dies es van dedicar a la programació de les activitats del projecte EPIGENESIS en col·laboració amb els socis europeus i caribenys.\nL’objectiu essencial del projecte consisteix en crear al Carib un centre d’excel·lència en malalties transmeses per vectors i malalties emergents. Aquest centre col·laborarà estretament amb la CaribVET i les institucions europees sòcies amb la fi de millorar la integració en l’Espai Europeu d’Investigació (EEI). La iniciativa, amb el recolzament de les autoritats locals i del Fons de Cohesió de la UE, ajudarà a impulsar el desenvolupament de la gestió de riscos a la zona geogràfica, segons les estratègies d’especialització local intel·ligent que es duen a terme en l’actualitat.\nLas malalties infeccioses emergents causades per vectors artròpodes o hostes vertebrats posen en perill la salut humana i animal a tot el món. Així mateix, les situacions de canvi climàtic mundial (augment del número de viatges i del comerç, desastres naturals, canvi climàtic i social, etc.) afavoreixen el desenvolupament d’aquestes malalties, tal com passa especialment al Carib, on les malalties epidèmiques són prevalents.\nPer tant, l’objectiu és prendre millors mesures preventives en els àmbits de sanitat animal, innocuïtat alimentaria i salut pública, vital en el Carib i Europa, mitjançant la millora de l’anticipació a les crisis sanitàries. Amb aquesta fi, s’utilitzaran programes de recerca dinàmics i es desenvoluparan estratègies de control innovadores.\nPer contactar amb el responsable d’aquest projecte al CReSA:\nDr. Albert Bensaid\nCoordinador del subprograma de recerca del CReSA en infeccions víriques transfrontereres\nTel.: +34 935814558


Data: 26/02/20 17:28\nHola, tinc un novi dos anys mès gran que jo i al principi magradava tenir relacions sexuals amb ell i no em feia mal. Pero els ultims mesos no em ve mai de gust tenir ningun tipos de sexe amb ell ni oral, ni vaginal ni masturbarlo o que em masturbi. I quan fem algo despres d’uns dos minuts em fa mal. Nose perque em passa això però m’agradaria arreglarho l’abans possible i tenir ganes de mantenir relacions sexulas.\nData: 26/02/2020 21:42\nLa baixada del desig sexual pot ser degut a molts motius... identifiques què pot haver passat? Hi ha hagut algun canvi en aquests últims mesos?\nEl mal que sents segurament vingui perquè no estàs prou excitada i per tant la lubricació no deu ser l'adequada, aleshores el contacte pot resultar molest. A més, si ens fa mal, segurament no en tindrem ganes. El dolor en les relacions sexuals també afecta el nostre desig. Pot ser aquesta la causa de la baixada de desig? Quan va començar a fer-te mal?


Campanya XTANTS per el sosteniment de l’Església - Arquebisbat de Barcelona\nCampanya XTANTS per el sosteniment de l’Església\n[Conferència Episcopal Espanyola] El Secretariat per el Sosteniment de l’Església , de la Conferència Episcopal Espanyola (CEE), ha posat en marxa la Campanya de la Renda 2011 amb l’objectiu d’animar als catòlics i a totes les persones que aprecien la tasca de l’Església, a senyalar la X en la Declaració de la Renda. Per això, [...]\nEl Secretariat per el Sosteniment de l’Església , de la Conferència Episcopal Espanyola (CEE), ha posat en marxa la Campanya de la Renda 2011 amb l’objectiu d’animar als catòlics i a totes les persones que aprecien la tasca de l’Església, a senyalar la X en la Declaració de la Renda. Per això, i en continuïtat amb les campanyes anteriors, utilitza la marca XTANTS que explica sintèticament amb el seu logotip el missatge que l’Església vol trametre: la tasca que desenvolupa i la necessitat de que cada vegada més persones es comprometin per tal que pugui continuant ajudant a “tants” que ho necessiten.\nNova creativitat publicitària\nAquest any s’ha optat per un nova creativitat publicitària en distints formats. L’espot televisiu serà emès en canals estatals des de el 18 de maig fins el 11 de juny, les insercions de premsa generalista s’iniciaran el 24 de maig fins el 21 de juny, i les falques radiofòniques es podran sentir del 6 al 22 de juny.\nAltrament, com a novetat de enguany, s’han programat mencions publicitàries a ràdio i televisió (del 25 d’abril fins al 8 de maig) i han estat elaborats distints espots per mitjans digitals i rets socials. Aquests espots informen del funcionament del mecanisme de l’assignació tributària i destaquen la tasca feta per l’Església. S’iniciaren el passat 25 d’abril i es podran veure fins el 27 de juny.\nTambé, del 23 de maig al 5 de juny la campanya estarà present en 1.250 tanques publicitàries distribuïdes en les principals ciutats espanyoles.\nTal com succeeix en aquest darrers anys, s’ha editat també una publicació en format diari XTANTS, que conté noticies, articles de opinió, entrevistes, reportatges sobre el sosteniment econòmic de l’Església. S’ha fet una tirada de dos milions d’exemplars, un milió per tal de ser distribuït a les parròquies i un altre que serà encartat als principals diaris.\nTots aquest continguts estan disponibles a la plana web www.portantos.com y en la web de la CEE www.conferenciaepiscopal.es\nCada any son més les persones que marquen la X per l’Església\nEn la darrera declaració de la Renda, de 2010, corresponent al IRPF de 2009, el nombre de declaracions amb assignació a favor de l’Església Catòlica es va incrementar en 65.983. El nombre total de declaracions a favor de l’Església va arribar a 7.260.138 milions. En sols tres anys s’ha produït un augment de quasi 800.00 declaracions. Si considerem que un bon nombre d’elles son conjuntes, es pot estimar que, en el darrer exercici, prop de nou milions de contribuents assignaren a favor de l’Església Catòlica.\nEl percentatge ha augmentat quasi mig punt i es situa en un 34,75% malgrat que la recaptació fou de 249.456.822 euros (3.225.724 euros menys que el darrer any); una dada molt positiva, en el context general de crisi econòmica, tenint en compte les previsions que es tenien respecte a la recaptació del IRPF i el seu impacte en la quota íntegra del imposts, que és emprada com a base per el càlcul de assignació, eren pèssimes.\nNi és paga més, ni et tornen menys\nA partir de l’any 2008, el sosteniment de l’Església depèn exclusivament dels catòlics i de totes aquelles persones que reconeixen la tasca de l’Església. Aquells que lliurement desitgin fer-ho, poden marcar la casella de l’Església Catòlica a la seva Declaració de la Renda. Un 0,7 per cent dels seu impostos es dedicarà així, sense cost addicional per el contribuent, a la gran tasca que l’Església desenvolupa. Aquest senzill gest no suposa pas pagar més, que ningú rebi menys retornament. Si es desitja marcar la casella anomenada “Altres fins socials” es por fer, també, al mateix temps que es marca la casella de l’Església. L’Estat dedicarà, en aquest cas un 0,7% a aquest fins i un 0,7% a l’Església.


Sallent homenatja Jordi Fàbregas en l’aniversari de la seva mort amb una trobada popular - Regió7\nSallent homenatja Jordi Fàbregas en l’aniversari de la seva mort amb una trobada popular\nAvui, fil musical pels carrers de la població i, dissabte, música i tradició a la Fàbrica Vella\nManresa | 20·01·22 | 06:25 | Actualitzat a les 13:52\nEloi Escudé i Ivó Jordà en l’homenatge de l’abril ARXIU/OSCAR BAYONA\nReferent de la cultura d’arrel, ara fa un any moria el músic, compositor i gestor cultural sallentí Jordi Fàbregas. A l’abril, la seva vila natal l’homenatjava batejant la sala gran de la Fàbrica Vella amb el seu nom i amb el retrat del compositor, obra de l’artista Quim Moya, presidint-ne l’entrada. I, avui, coincidint amb la data exacta del primer aniversari de la seva mort, el poble natal de Fàbregas vol recordar-lo. Ho farà amb música: pels carrers de la població bagenca, de 10 a 1 i de 5 a 8, sonarà un fil musical de les diferents músiques que hi ha enregistrades amb les quals Jordi Fàbregas hi tenia alguna vinculació. L’acte gros es farà dissabte, amb una trobada popular al matí (a partir de les 11.30 h) que se celebrarà a la Fàbrica Vella, en el mateix lloc on hi ha els rostre murri i optimista de Fàbregas que va pintar Moya.\nL’acte, que promouen entitats i Ajuntament i que es vol que sigui el més «popular» possible, començarà amb música en directe a càrrec dels sallentins Eloi Escudé (piano) i Roger Andorrà (gralla). L’Esbart Vila de Sallent, amb la dansaire Jordina Moltó, dedicarà el Ball d’homenatge a Fàbregas i, seguidament, es farà la lectura d’un poema de Miquel Martí Pol, Com hauria estat bell, que el sallentí va musicar. Una guitarra de cartró, realitzada per una empresa manresana especialitzada en joguines creades amb aquest material, servirà com a llibre de dedicatòries: mentre soni la versió musical del poema amb la veu de l’homenatjat, el públic podrà escriure dedicatòries i enganxar-les a la guitarra, que s’ha encarregat expressament per a la diada de record.\nLa matinal enfilarà la recta final amb una cantada conjunta de la cançó Som de Sallent, amb música Jordi Fàbregas i lletra del seu pare, Josep Fàbregas i Capell, i acabarà amb el Grup de Gralles de l’Escola Municipal de Música Cal Moliner i la presència dels nans i gegantons, que no podran ballar per falta de personal a causa dels confinaments per la pandèmia. Radio Sallent retransmetrà en directe la trobada.\nSallent també recordarà Fàbregas, fundador del Tradicionàrius, amb dues propostes del festival que formen part de la programació cultural de la Fàbrica Vella.\nLa primera de properes edicions\nLa intenció de Sallent és que el record d’aquest primer aniversari formi part de les commemoracions de la població i que, variant el format, es puguin celebrar noves edicions cada any per aquestes dates. Jordi Fàbregas, divulgador de la música tradicional, va ser autor d’una llarga llista de treballs com a compositor, especialment de balls de gegants de diferents colles, tal i com va fer el 1981 amb la música del ball dels gegants de Sallent. Així, una de les idees seria, precisament, convidar cada any per l’aniversari una de les colles geganteres que ballen música del sallentí.\nJoan Carles I tornarà demà a Espanya i es reunirà dilluns amb Felip VI\nGrans moments de Jesús Mariñas: del «que callis, Karmele» a l’escopinada de María José Cantudo