Aquest lloc web, www.almillagos.com, a l’igual que la majoria de blocs i webs a Internet, fa servir cookies per millorar l’experiència de l’usuari. A continuació trobareu informació sobre què són les ¿galetes ?, quin tipus de cookies utilitza aquest lloc, com pot desactivar les cookies en el seu navegador i com desactivar específicament la instal·lació de cookies de tercers\nLes cookies són petits arxius que algunes plataformes, com les pàgines web, poden instal·lar al seu ordinador, telèfon intel·ligent, tauleta o televisió connectada. Les seves funcions poden ser molt variades: emmagatzemar les seves preferències de navegació, recopilar informació estadística, permetre certes funcionalitats tècniques, entre d’altres. De vegades, les galetes s’utilitzen per emmagatzemar informació bàsica sobre els hàbits de navegació d’l’usuari o del seu equip, fins al punt, segons els casos, de poder reconèixer-ho.\nLes cookies són útils per diversos motius. Des d’un punt de vista tècnic, permeten que les pàgines web funcionin de forma més àgil i adaptada a les seves preferències, com ara emmagatzemar el seu idioma o la moneda del seu país. A més, ajuden els responsables dels llocs web a millorar els serveis que ofereixen, gràcies a la informació estadística que recullen a través d’elles. Finalment, serveixen per fer més eficient la publicitat que li mostrem, gràcies a la qual li podem oferir serveis de forma gratuïta.\nNavegar per aquest lloc web suposa que es puguin instal·lar els següents tipus de cookies:\ncookies de millora de l’rendiment\nAquest tipus de galetes conserva les seves preferències per certes eines o serveis perquè no hagi de reconfigurar-cada vegada que visita el nostre lloc web i, en alguns casos, poden ser aportades per tercers. Alguns exemples són: volum dels reproductors audiovisuals, preferències d’ordenació d’articles o velocitats de reproducció de vídeo compatibles. En el cas de comerç electrònic, permeten mantenir informació sobre la cistella de la compra.\nLa nostra web utilitza serveis de tercers que podran instal·lar cookies per a la millora de l’rendiment. Podeu obtenir més informació sobre les seves polítiques de privacitat a:\nSón aquelles que, ben tractades per nosaltres o per tercers, permeten quantificar el nombre de visitants i analitzar estadísticament la utilització que fan els usuaris dels nostres serveis. Gràcies a això podem estudiar la navegació per la nostra pàgina web, i millorar així l’oferta de productes o serveis que oferim.\nAquestes galetes són usades per programes que intenten localitzar geogràficament la situació de l’ordinador, telèfon intel·ligent, tauleta o televisió connectada, per de manera totalment anònima oferir continguts i serveis més adequats.\nQuan vostè es registra al nostre lloc, es generen cookies pròpies que l’identifiquen com a usuari registrat i indiquen quan vostè s’ha identificat al portal.\nAquestes cookies són utilitzades per identificar el seu compte d’usuari i els seus serveis associats. Aquestes galetes es mantenen mentre vostè no abandoni el compte, tanqui el navegador o apagueu el dispositiu. Aquestes galetes poden ser utilitzades en combinació amb dades analítiques per identificar de manera individual les seves preferències en el nostre lloc.\nSón aquelles que, ben tractades per nosaltres o per tercers, permeten gestionar eficaçment els espais publicitaris del nostre lloc web, adequant el contingut de l’anunci a l’contingut de l’servei sol·licitat o a l’ús que faci de la nostra pàgina web. Gràcies a ella podem conèixer els seus hàbits de navegació a internet i mostrar-li publicitat relacionada amb el seu perfil de navegació.\nLes companyies amb les que tenim contractats serveis publicitaris tenen les seves pròpies polítiques de privacitat, que un. pot consultar en els següents enllaços:\nPer a finalitzar, vostè dirigir-se a el portal Your Online Choices on a més de trobar informació útil, podrà configurar, proveïdor per proveïdor, les seves preferències sobre les galetes publicitàries de tercers\nVisita els immobles disponibles\nPàgina web realitzada per Estefany Salas


TIANA NEGRA. Festival de la novel·la negra catalana: Participants :: Albert Villaró\nI a Andorra, hi ha molta tradició del gènere?\nA Andorra, en general, no hi ha gaire tradició de res, i menys encara literària, tot i que per quilòmetre quadrat habitable (és a dir, per sota de dos mil metres) hi ha la densitat més gran del món en novel·listes i poetes. Quantes novel·les s'han escrit sobre Andorra? Una dotzena, si fa no fa. I que, més o menys es puguin considerar negres, poques. Però les Set lletanies de mort de l'Antoni Morell és negríssima, potser massa i tot: comença amb l'execució d'un parricida. El rapte, la mort i el marsellès de l'Albert Salvadó també. Dues o tres de les meves, modestament. I un rara avis, una noia anglesa, Patricia W. Grey, que ha publicat Death Has Thousand Doors, on retrata, i això que viu aquí, una Andorra absolutament marciana i delirant.\nCom vas conèixer el festival Tiana Negra?\nAquestes coses floten a l'aire. No sé si va ser per Twitter, o per Facebook... potser me'n va parlar el bon amic Tià Bennasar. No ho recordo, però segur que va arribar com tot arriba ara, per camins diferents i complementaris. El cas és que se'n va parlar molt. I, com sempre passa en aquesta mena de saraus, jo pensava " a veure si un dia em conviden". I mira!\nLes teves dues novel·les negres, Blau de Prússia i L'escala del dolor han rebut molt bones crítiques i han estat premiades. Quan podrem llegir la següent història del comissari Andreu Boix?\nBé, precisions. L'escala del dolor no ha guanyat res! I el pobre Boix és un simple oficial. A la policia andorrana, que són quatre gats, hi ha pocs comissaris, que estan a dalt de tot de l'escalafó. Per caràcter, a l'Andreu li escau més estar una mica més avall... I estic treballant en una novel·la de l'Andreu. No puc dir gran cosa més perquè no sé gran cosa més...\nL'Andreu Boix és un home normal a diferència de molts dels protagonistes més famosos de la novel·la negra actual. Creus que això el fa més creïble i més proper pel lector?\nTan normal no deu ser... Qui és normal, avui dia? Jo, que potser ho semblo, diria que tampoc no en sóc gaire. Tothom és especial en alguna cosa, tothom té alguna característica que el fa singular, una mania, una afició, un tret de caràcter únic. Potser l'Andreu, no és tan borratxo com d'altres, però de tant en tant li'n fot una mica. Li agraden les senyores, això sí. I, com si fos un guripa escandinau, de vegades es planteja alguna palla mental (i de les altres també).\nTenen moltes coses en comú l'Andreu i l'Albert?\nVés. La resposta elegant i canònica és dir que tots els personatges, en una mesura o altra, tenen alguna cosa de tu, que ets, al capdavall, qui millor coneixes. La veritat és potser més complexa. L'Andreu no sóc jo, evidentment, però sí que hi ha coses en les quals m'hi sento reflectit. En d'altres no tant, o potser és que no m'atreveixo a confessar-ho en públic. Aquesta és una de les gràcies de la creació, l'engany, la modificació, la modulació de la voluntat i les idees pròpies per dissimular-les en una projecció que sembli deslligada del jo.\nUna de les grans virtuts de les teves novel·les és el llenguatge proper i directe però alhora molt colpidor. Menys és més en aquest cas?\nLa llengua és l'eina bàsica que tenim. Se l'ha d'aprofitar, l'hem d'empènyer fins als límits, treure el suc als infinits recursos que té. Però, per altra banda, s'ha de pensar en el lector, en el manteniment del to, en la intel·ligibilitat. De vegades és més difícil expressar-se d'una manera clara que no pas empastifar-ho amb imatges i obscures metàfores. El llenguatge ha d'estar al servei total de la història per explicar-la el millor possible i, al mateix temps, ha de saber respectar i estimular la intel·ligència del lector.\nA les teves novel·les hi trobem profundes reflexions sobre temes universals de la condició humana com l'amor, l'odi, l'engany, la família, la malaltia, el poder... El gènere és només una excusa?\nNo és una simple excusa (que sona a artifici, a impostura), és un vehicle. Les novel·les, totes, hauríem de parlar sempre de condició humana, de les seves misèries, de les seves grandeses, de les seves contradiccions, del que és gran i del que és petit. Per a mi és el mecanisme que faig servir per mirar d'entendre-la, per entendre'm a mi mateix, als altres i a l'entorn social que ens envolta i en condicions. I ho intento fer a través d'un relat que sigui prou potent com per generar interès, que no m'avorreixi a mi, i, sobretot, que no avorreixi els lectors.\nI per sobre de tots aquests temes la mort, en totes les seves versions. Per què la mort és tan literària?\nPotser no ens ho sembla, però estem condicionats per la mort. Se'ns mor la gent que estimem, la gent que admirem, de tant en tant casca algú que odiem. La mort modela el nostre paisatge emocional d'una manera total, definitiva. Fem veure que no, però és allà, i el dia que ens toca a nosaltres, tururut, s'ha acabat tot i comença un indeturable camí cap a l'oblit definitiu. Potser fer-la present, parlar-ne, és una manera de treure-li, o d'esquivar, millor, aquesta càrrega tan transcendent.\nI com a coprotagonista Andorra i els seus indrets. Un lloc que tothom coneix, però que ningú sap realment com és. És un gran escenari per la novel·la negra.\nM'agrada que els relats tinguin un escenari, potent i versemblant, on tot el que hi passi o hi pugui passar tingui alguna connexió realista, malgrat que després allà hi pugui regnar la més desimbolta de les fantasies. Andorra és un microcosmos molt especial, on la natura genera intensitat, on l'estructura política i social fa que les distàncies entre els sectors siguin primes com un tel de ceba, amb una història singular i un creixement tan vertiginós que ha provocat una fractura entre el passat i el present. Un caramelet, vaja.\nAlbert, Moltes gràcies.\nAndorra criminal. Divendres 23 de gener de 2015 a les 19.15.\nSala Albèniz del Casal de Tiana.


Ferienhaus am Ternscher See Stadt Selm Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStrandweg 88, Selm, Stadt Selm, Alemanya, 59379 - Veure al mapa\n"The house was immaculate; everything was clean and well care..."\nMés informació sobre Ferienhaus am Ternscher See\nAl visitar Stadt Selm, vosté es sentirà com a casa a Ferienhaus am Ternscher See, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Stadt Selm. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com pesca. Ferienhaus am Ternscher See és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Stadt Selm.\nTots els tipus de viatgers (29) Parelles (9) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (3) Grups (7)


Agència Tributària:Denúncia de pagaments en efectiu - Infraccions i sancions per l'incompliment\nL'incompliment de les limitacions als pagaments en efectiu constitueix una infracció administrativa greu, que pot ser comesa tant per les persones o entitats que paguin com per les que rebin total o parcialment quantitats en efectiu incomplint la limitació establerta.\nPagador i receptor respondran de forma solidària de la infracció que es cometi i de la sanció que s'imposi, la qual cosa suposa que l'Agència Tributària podrà adreçar-se indistintament contra qualsevol d'ells o contra ambdós.\nLa base de la sanció serà la quantia pagada en efectiu en les operacions d'import igual o superior a 1.000 euros o 10.000 euros (o el seu contravalor en moneda estrangera). La sanció consistirà en una multa proporcional del 25 per cent de la base de la sanció, contemplant una reducció del 50 per cent de l'import de la sanció si es compleixen determinades condicions.\nNo serà responsable de la infracció i per tant no se li imposarà cap sanció per l'operació realitzada, el pagador o receptor que denunciï davant de l'Agència Tributària, dins dels tres mesos següents a la data del pagament efectuat en incompliment de la limitació, sempre que faciliti les següents dades a l'Agència Tributària:\nidentitat de l'altra part intervinent.\nLa denúncia que pogués presentar posteriorment l'altra part intervinent s'entendrà per no formulada.En cas de presentació simultània de denúncia per ambdós intervinents, no s'exonerarà de responsabilitat cap d'ells.\nLa infracció prescriurà als cinc anys, a comptar des del dia en què la infracció s'hagués comès.Per la seva part, la sanció derivada de la comissió de la infracció prescriurà als cinc anys, que començaran a explicar-se des de l'endemà al que adquireixi fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció.\nAnteriorForma i lloc de presentació


L’Ensenyament Religiós | Bisbat de Lleida\nEl títol d’aquesta glossa conté diversos punts d’atenció. D’una banda, es refereix a l’ensenyament de la religió catòlica a l’escola; d'altre, a les institucions educatives amb caràcter confessional en el seu plantejament general; fins i tot, caldria englobar tots aquells professionals de l’educació que, en coherència amb la seva fe, ofereixen un autèntic testimoniatge com a seguidors de Jesucrist, en qualsevol de les xarxes d’ensenyament de la nostra societat.\nL’espai de la glossa és curt per a un tema amb tants components i tan variat tractament, però de summa importància per a tots. Per descomptat, l'ensenyament religiós és molt volgut per l’Església. Durant la seva història, molts dels seus membres l'hi han dedicat la seva vida, des de la creació de les universitats, la conservació i transmissió de la cultura clàssica a través els monestirs, fins a la preocupació actual per les innovacions educatives i l’atenció als més necessitats de la societat. I ho ha fet amb l’aportació de recursos materials de molts col·laboradors, posats a les seves mans en qualsevol lloc del món, tant a les nostres terres, de fort i antic arrelament cristià, com en països llunyans, construint temples i escoles.\nNo és moment de mostrar orgull per tanta dedicació. Tampoc és la meva pretensió encoratjar la polèmica entre les diverses visions educatives i continguts curriculars. Només vull agrair el treball realitzat fins ara per tots (des dels que treballen en centres públics fins als màxims responsables de centres catòlics), així com demanar una atenció justa i normalitzada per tots aquells que, des de la seva llibertat com a ciutadans en una societat oberta i plural, expressen la seva opció per un ensenyament d’acord amb les seves conviccions religioses. A més de la sol·licitud d’un sincer i profund respecte per part dels qui no accepten, arribant fins a la burla, la religió com a component bàsic de l’ésser humà i del seu consegüent potencial educatiu. Podem dir amb molta claredat que la nostra fe, que tants beneficis ha reportat al conjunt de la humanitat, és raonable, és transmissible a l’escola al costat dels sabers, i forma part de l’educació integral de l’ésser humà. No faria falta recórrer a l’aplicació dels drets humans, al compliment de les normes bàsiques de la legislació o a la resposta que s’ha de donar a pares i alumnes amb una determinada opció fonamental de vida. Es tractaria d’utilitzar el sentit comú per a una sana convivència, l’estima per unes arrels culturals que han donat sentit al nostre món actual i el reconeixement de la solidaritat mostrada per tants creients que, portats pel seguiment de Jesucrist, viuen donats absolutament als seus semblants. Sense pors ni frustracions, amb confiança en l’ésser humà i amb l’alegria esperançada de millorar el nostre món, seguint l’estil evangèlic.\nA meitat de curs, amb la tranquil·litat de qui ho té tot organitzat, sense el cansament ni els nervis del final, us proposo aquesta reflexió perquè compartiu amb mi el reconeixement i la gratitud cap a tots els qui fan possible que la nostra societat mantingui viu aquest ensenyament i que la nostra escola faci possible la vinculació de la fe amb la cultura.\nAls pares o, en el seu cas, als alumnes, us animo a l’opció de l’Ensenyament Religiós Escolar. Tindreu davant dels vostres ulls una realitat nova que respondrà a la vostra pretensió de coherència entre la vida i la fe. Als professors de religió, us aconsello una continuada preparació, perquè pugueu respondre a les expectatives que l’Església ha dipositat en vosaltres, sigueu uns bons professionals, així com autèntics testimonis de la seva fe. Als responsables i empleats dels col·legis catòlics, us exhorto a treballar sense descans per fer realitat una comunitat educativa en la qual les paraules i els gestos del Senyor siguin el centre del desenvolupament personal de tots. Al personal dels centres públics, us demano col·laboració, perquè tots se sentin a gust amb l’exquisit compliment de les normes. A les comunitats parroquials, us sol·licito que resguardeu, ajudeu i valoreu positivament aquesta realitat fonamental de l’ensenyament.


Reunió de treball del subdelegat del Govern a Lleida, José Crespín, amb la directora provincial del SEPE, Mari Carmen Zapater - TOTLLEIDA\nHa fet un repàs de la gestió d’aquest organisme en els darrers mesos tan pel que fa la tramitació de les prestacions d’atur com dels expedients ERTO (Expedients de Regulació Temporal d’Ocupació) gestionats arran de la pandèmia.\nSegons les dades del Servei Públic d’Ocupació Estatal, entre abril de 2020 i abril 2021, l’organisme ha tramitat expedient ERTO a 34.655 persones de la província de Lleida amb una nòmina que es situa al voltant dels 98 milions d’euros. Les prestacions extraordinàries per ERTO impulsades pel Govern d’Espanya han generat, segons ha assenyalat el subdelegat José Crespín, “un escut de protecció a més del 22% dels treballadors del règim general de la seguretat social a la província de Lleida”.\nCrespín s’ha referit també als ERTO, prorrogats fins el proper 31 de setembre pel Consell de Ministres del passat 27 de maig, com “una mesura amb un ampli abast ja que ha protegit a treballadors i empreses en els pitjors moments de la pandèmia i està incentivant la recuperació de l’activitat del teixit productiu i de la nostra economia”.\nDes de juliol de 2020, coincidint amb el final de l’Estat d’Alarma, el personal de les set oficines del SEPE a la província, les de Lleida, Balaguer, Tàrrega, Tremp, La Seu d’Urgell, Solsona i Vielha, ha atès de forma presencial amb cita prèvia. L’organisme ha comptabilitzat, en aquest sentit, un total de 27.700 persones ateses presencialment en el període juliol-desembre de l’any passat. El conjunt d’expedients tramitats al llarg de tot l’exercici 2020 és, segons l’organisme, d’uns 177.000 expedients, la majoria dels quals a través de l’aplicació telemàtica.


Fa un parell d'anys vaig tenir un accident de cotxe per culpa d'un altre, i vaig estar 2 mesos de baixa, i alguns mesos més de recuperació, quedant-me algunes seqüeles. La companyia asseguradora de l'altre em va oferir una quantitat important, i estava a punt d'acceptar per acabar amb aquest tema que em tenia amargat. Per sort abans de decidir res vaig consultar amb els advocats de Abogados.cat, i vam aconseguir un 60% més del que m'oferien en un principi. Sens dubte comptar amb ells va ser un encert.\nEn els meus anys joves vaig cometre diversos errors que em van costar alguns problemes amb la justícia. Com en aquest país tot va tan lent, em vaig trobar havent de pagar per ells anys més tard quan havia refet la meva vida i tenia una família. Vaig consultar amb aquest despatx per recomanació d'un amic però amb poca confiança que poguessin fer alguna cosa per ajudar-me. La veritat és que només entrar i començar a explicar el meu cas, em vaig adonar que si algú podia ajudar-me eren ells, es notava que sabien perfectament com funciona el sistema. Van anar a tots els jutjats on tenia causes obertes i una van aconseguir que les fossin tancant, altres es van negociar unes penes baixes o substitucions per treballs per a la comunitat i indemnitzacions per a les víctimes, i finalment no vaig arribar a entrar a la presó, el que va suposar un gran alleujament per a mi i la meva família. La veritat és que si no arriba a ser per aquesta gent no vull ni pensar com hauria acabat l'assumpte.\nL'any passat el meu ex marit i jo vam decidir divorciar-nos. Per sort tot va ser amistós i vam poder arribar a un acord. Ells es van encarregar de tot i ens ho van deixar molt bé de preu.\nTinc un pis de propietat a l'Hospitalet de Llobregat i el vaig llogar a una parella jove que molt aviat em van deixar de pagar. Em donaven llargues tot el temps, que si paguem la setmana que ve, que si estem pendents de cobrar uns diners, que hi ha hagut un problema amb el banc ... etc. Va arribar un moment que ni m’agafaven el telèfon. Fart de que em prenguessin el pèl vaig trucar a Abogados.cat per preguntar què podia fer. Amb una conversa de tot just 5 minuts ja em vaig adonar que eren experts en tramitar desnonaments, no hi havia una sola pregunta que no me la responguessin amb absoluta claredat, tenien les coses molt clares i sabien exactament què calia fer, es notava que havien fet molts desnonaments abans. Ho vaig deixar a les seves mans i poc després recuperava la meva casa. També han aconseguit que els inquilins m’acabin pagant el que em van deixar a deure i les despeses d'advocats.


Molest per l'actuació de MacDonald, l'emperador va limitar la seva esfera d'operacions al nord de Catalunya. i va assignar Suchet el sud-oest de Barcelona, i va lliurar els seus 17.000 soldats a Suchet, a qui va demanar la captura de Tarragona i li va prometre la promoció a mariscal ho aconseguia. Suchet va acabar la reorganització de l'exèrcit i es va dirigir cap a Tarragona l’abril de 1811.\nPresa del castell pels miqueletsModifica\nA la una de la matinada del dia 10.700 homes sota els capitans Casas i Llovera s’arrossegava fins a la porta de la posterior on esperaven Marquez i els germans Pons. Rovira havia alertat la guarnició i una gran part havia sortit als turons amb un esforç inútil per atrapar els partidaris. Després d'obrir la porta posterior, els miquelets van entrar al fort. Els napolitans que formaven la guàrdia a la porta principal van ser atacats per darrere i eliminats. Guillot va ser capturat al llit mentre que les seves tropes adormides van ser eliminades mentre es dirigien a la caserna. Al cap d'una hora, la fortalesa estava en mans dels miquelets i van obrir les portes per que entressin la resta. L'endemà, 2.000 guerrillers van ocupar la ciutadella.\nCampoverde es va assabentar de l'acció de Francesc Rovira i Sala el 12 d'abril però fins al dia 20 no va posar en marxa un exèrcit de Tarragona amb 6.000 soldats de peu i 800 a cavalls de la divisió del general Pedro Sarsfield i part de la divisió d’Eroles que no van arribar a Vic fins al 27 d'abril i es van apropar a Figueres a principis de maig. Amb els miquelets que quedaven fora de la fortalesa, Rovira va maniobrar-se per unir-se als regulars espanyols de Campoverde. A més de la guarnició del castell de Sant Ferran, els 6.800 homes de Campoverde, els 2.000 miquelets de Rovira i els 2.000 soldats d’Eroles van estar disponibles per trencar el bloqueig francès. L'historiador Digby Smith va acreditar als francesos amb 20.000 homes, però Oman va declarar que els francesos eren més nombrosos.\nEl 3 de maig de 1811, ajudat per una maniobra de distracció dels guerrillers de Rovira pel costat nord, la divisió de Sarsfield va travessar les línies franceses al costat sud prop de Figueres. Les tropes d'Eroles van sortir de la fortalesa i juntament amb Sarsfield van atacar Figueres, on estava el 3r Regiment d'infanteria lleugera. Després d'una lluita perllongada, els francesos van acordar parlamentar amb els espanyols, però es van aturar durant el temps mentre negociaven els termes de la rendició. En aquest moment, diversos artillers espanyols i un comboi de subministraments van començar a entrar a la fortalesa. Mentrestant, d'Hilliers va reunir el gruix de les seves tropes en una formació massiva. Acostant-se a una zona protegida per oliveres, els francesos van caure sobre Sarsfield des de la part posterior i van causar confusió, una càrrega de cavalleria va dispersar dos dels regiments de Sarsfield i es va veure obligat a retirar-se. Eroles es va retirar dins de Sant Ferran. Campoverde no va intervenir en la lluita amb les seves reserves. Tot i que els artillers van arribar a la fortalesa i van poder operar molts dels seus canons, la major part del comboi va ser capturat pels francesos, inclòs un gran ramat d’ovelles.\nEn el combat, els francesos van perdre 400 homes morts i ferits. Les pèrdues espanyoles van superar els 1.000 morts, ferits i capturats. El 3r i 23è d'infanteria lleugera francesos van perdre cadascun un oficial mort i quatre ferits. A la resta de les seves unitats, un oficial va morir i cinc ferits. Poc després, Campoverde va saber que les columnes de Suchet s'acostaven a Tarragona, i atès que l’important port només tenia la divisió del general Juan de Courten, el comandant espanyol es va retirar immediatament de Figueres i va ordenar Sarsfield amb 2.000 soldats de peu i la cavalleria per amenaçar el camí de subministrament de Suchet cap a Lleida. Amb 4.000 infants, Campoverde va marxar a Mataró, on va carregar els homes a bord dels vaixells i va navegar cap a Tarragona.\nEl 28 de juny de 1811, el setge de Tarragona va acabar quan les tropes de Suchet van assaltar amb èxit la ciutat alta. Els defensors espanyols van perdre milers de morts i capturats mentre els francesos van patir 4.300 víctimes. La pèrdua d’aquesta important base i tantes tropes espanyoles van afeblir l’Exèrcit de Catalunya, i fruit de les derrotes i les desercions, un consell de guerra va acordar l'evacuació de Catalunya, on només es conservaven Figueres, Berga, Cardona i La Seu d'Urgell, però el 10 de juliol el marquès de Campoverde és substituït per Luis de Lacy y Gautier, qui situa les seves tropes a Solsona i decideix fonamentar la defensa del Principat en l'eix la Seu d'Urgell – Solsona – Cardona.\nMartínez va planificar escapar la nit del 16 d’agost. Rovira, que havia tornat de Cadis, va amenaçar el costat nord de les obres de setge de MacDonald amb 2.000 guerrillers però una força francesa va treure'ls fora de la zona. En quan va caure la nit, Martínez va llançar una columna massiva de les seves tropes més en forma a les línies de setge del sud-oest. La columna espanyola va sobrepassar els piquets i la línia avançada, però van ser aturats per un dens abatis, i mentre estaven atrapats dues bateries franceses van obrir foc sobre la columna. Després de patir 400 víctimes, els supervivents van fugir de nou a la fortalesa. L'endemà d'Hilliers va enviar un oficial sota una bandera de treva al fort i Martínez va acceptar rendir-se després de gastar les seves últimes racions. El 19 d'agost de 1811, la guarnició espanyola va deposar les armes.\nTot i que el setge va acabar en la seva rendició, tant Francesc Rovira i Sala com Martínez havien prestat un servei excel·lent a Espanya, immobilitzant el VII Cos durant tot l'estiu. Étienne-Jacques-Joseph Macdonald i Louis Baraguey d'Hilliers no van poder enviar un sol soldat per ajudar Louis Gabriel Suchet a la captura de Tarragona. El 10 de juliol de 1811, marquès de Campoverde va ser substituït com a capità general a Catalunya per Luis de Lacy y Gautier. Tot i que impopular, el nou comandant va iniciar una campanya vigorosa amb les poques tropes restants a Catalunya. A l'agost, va envair la Cerdanya francesa, provocant la fúria de Napoleó.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Setge_de_Figueres&oldid=22405581»


ᐅ Disseny web Albinyana - Disseny de pàgines web Albinyana\nDISSENY WEB ALBINYANA 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Albinyana professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Albinyana\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Albinyana de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Albinyana a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Albinyana 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Albinyana parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Albinyana com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Albinyana. Experts en la creació de pàgines web Albinyana.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Albinyana és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Albinyana. Molts anys d'experiència en el disseny web Albinyana.\nTots els nostres dissenys web Albinyana compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web Albinyana, sobretot Posicionament Google Albinyana i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nA l’igual que comptar amb un òptim servei de Manteniment informàtic Albinyana és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva pàgina web també forma part de quelcom vital i necessari o en cas contrari, òbviament està desfasada i fora de mercat.\nDisseny web Albinyana. Oferim tot tipus de disseny web Albinyana.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Albinyana comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Albinyana final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Albinyana a mida del client.\nDisseny web Albinyana i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Albinyana.\nOpcions de disseny web Albinyana personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Albinyana, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Albinyana responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Albinyana que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Albinyana també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Albinyana.


Álvaro: 'Els residus tòxics no s'incineraran i els perillosos els reduirem al màxim' - Diari La Veu\nEscriba el número 630790\nÁlvaro: 'Els residus tòxics no s'incineraran i els perillosos els reduirem al màxim'\nAquesta declaració del Secretari Autonòmic de Medi Ambient és una de les línies en la qual estan treballant per a la nova Autorització Ambiental Integrada (AAI) de Cemex de Bunyol\nEl passat dilluns, el secretari autonòmic de Medi Ambient i Canvi Climàtic, Julià Álvaro, i el Director General de Qualitat Ambiental, Joan Piquer, van exposar les línies generals de l'Autorització Ambiental Integrada (AAI), que s'està preparant per a la Cimentera Cemex en Bunyol, la qual té data prevista d'aprovació, el 9 d'abril de 2017. A la reunió que va tindre lloc a Godelleta van acudir els alcaldes dels municipis de la Mancomunitat de la Foia de Bunyol – Xiva, representants de Cemex, associacions civils i ecologistes de la zona.\nÁlvaro, en declaracions a La Veu, ha explicat sobre el tema que “nosaltres el que diem és que no incinerarem els residus tòxics i els perillosos els reduirem al màxim. De tota manera, això és un procés, no està tancat, continuarem negociant, hem de revisar les al·legacions”. I, aleshores, una vegada s'hagen revisat “farem un nou esborrany de l'Autorització Ambiental Integrada, sobre allò es tornaran a fer al·legacions i, finalment, que haurem de resoldre”, ha determinat el secretari autonòmic.\nEcologistes en Acció, arran d'aquesta trobada, ha emès un comunicat en el qual ha fet saber que, en la present proposta de l’AAI, presentada per la Conselleria de Medi Ambient, tot i l'eliminació de residus tòxics, encara manté l'autorització per a incinerar residus perillosos, concretament, els codificats com LER 190205 i LER 190208. També, acusen a Compromís d'incomplir el programa electoral en el qual feien palesa la intenció d'eliminar “la incineració de qualsevol sistema de gestió de residus urbans”.\nÁlvaro ha continuat explicant a aquest diari que la voluntat del govern és que “isquem d'aquesta revisió molt millor del que entrem i, que la situació en la planta, siga molt millor. Nosaltres estem per no incinerar absolutament res, és un procés en el qual estem en marxa, però la realitat és que tenim uns residus i no tenim instal·lacions per a ells; per tant, hem de ser conscients que la realitat és la que és, però que el procés és cap a la reducció absoluta fins a la desaparició de la incineració”.\nEn eixe sentit, relatiu a la falta d'instal·lacions, Ecologistes en Acció asseguren que existeixen plantes de tractament de residus perillosos com la d'Ecocat, en Castelló de la Plana. I, preguntat per aquestes alternatives, el secretari autonòmic ha respost que: “si hi ha possibilitats de tractar els residus perillosos d'una altra manera, com que tindrem moltes reunions amb la gent d'Ecologistes en acció i, en qualsevol altre col·lectiu, ho podrem parlar i arribar a alguna solució”, a més, ha afegit pel que fa als residus perillosos “si els hi podem donar un tractament millor que la incineració, els hi donarem”.\nRespecte a la quantitat de residus perillosos incinerats, l'entitat ecologista criticava la xifra de 55.000 tones, que de moment s'havia acordat entre la Conselleria i la Cimentera, la qual ja suposava una reducció respecte de les actuals 75.000. Quant a aquest tema, Álvaro ha fet saber a La Veu que “les converses que tenim amb l'empresa estan ja en 55.000, però nosaltres considerem que s'ha de continuar retallant”. A més, ha afegit “el nostre objectiu seria acabar amb els residus perillosos, amb tots, si podem quedar-nos amb 30.000, millor que amb 40.000 i, per tant, nosaltres aconseguirem aquesta reducció com siga possible”.\n“Rodes no se'n cremaran allí”\nPer últim, en relació als residus no perillosos, el secretari autonòmic ha declarat que “hi haurà un marge que no està tancat encara”. A més, respecte a una altra de les propostes d'incineració ha assegurat que “rodes no se'n cremaran allí”.\nEscriba el número 337995


La llegenda sobre l'origen de la carn a la brasa i com la cuinen a Casa Jordi.\nLa llegenda sobre l’origen de la carn a la brasa i com la cuinen a Casa Jordi.\nL’origen de la carn a la brasa\nDiu la llegenda que la brasa es va inventar fa segles en un petit regne europeu després d’una disputa entre un baró i un ferrer que havia de fabricar una reixa al voltant del seu castell. L’artesà va calcular malament la quantitat de ferro que calia per a fabricar-la i li va quedar molt ferro.\nEl noble es va negar a pagar-li el material sobrant i el ferrer va idear un pla per fer-li pagar. Va decidir cuinar carn diàriament davant del castell utilitzant el ferro com a suport. El baró, cansat del fum i de l’olor de menjar davant el seu castell cada dia, va acabar cedint i li va comprar el ferro.\nAixò és el que diu la llegenda però realment cuinar aliments la brasa és un invent molt més antic, es remunta al descobriment del foc i a la necessitat de supervivència dels nostres avantpassats.\nCarn a la brasa a Casa Jordi\nAl restaurant Casa Jordi treballen diàriament, des de fa 50 anys per oferir als comensals l’oportunitat de gaudir dels millors productes de proximitat cuinats de manera tradicional al centre de Barcelona.\nLa carn a la brasa és un element fonamental a la seva carta, per la seva gran presència a la cuina tradicional catalana. Creuen en un producte excel·lent i són fidels a la manera de fer tradicional i heretada dels primers que van encendre una bona brasa.\nPer acompanyar-la ofereixen un bon maridatge, escollit per a garantir l’èxit absolut dels àpats.\nDegustar carn a la brasa de qualitat és un plaer, i acompanyada d’un bon allioli i un bon vi encara millor. A Casa Jordi en saben molt d’això. Reserva ja!


Jaume Funes, Autor a El Diari de l'Educació - Pàgina 6 de 6\nUn nou país, però sense educació 0-3\n16/06/2014 - Jaume Funes\nLa majoria que governa el país es va negar a aprovar aspectes claus d’una resolució per preservar l’educació infantil. No van considerar que això sigui ni important, ni urgent, ni que hagi de tenir prioritat pressupostària.\nVénen temps d’insubmissió\n02/06/2014 - Jaume Funes\nAmb la seva Xarxa els pares i mares han començat a recordar a les autoritats que són els responsables de l’educació del seus fills i filles i que no estan disposats a que ho siguin com mana el ministre Wert i recolza el Departament.\n18/05/2014 - Jaume Funes\nOcupar-se de la infància avui requereix pensar en tots els nens i nenes del nostre entorn. Acceptar que tots eduquem i tots podem aportar alguna cosa en l’educació d’un nen.\nLa fi de l’educació per a la ciutadania: ja no cal ni pensar ni conviure\n05/05/2014 - Jaume Funes\nSi teníem educació per a la ciutadania és perquè crèiem que hi havia qüestions de les quals els alumnes havien de parlar, investigar, escoltar, formar-se un criteri propi, de manera rigorosa, seguint criteris científics i ètics. Ara ja no.\n20/04/2014 - Jaume Funes\nLa nova FPB significa fonamentalment tres canvis: començar vies escolars diferents i sense comunicació entre elles als 15 anys; anar de manera quasi obligatòria per aquest camí si ets repetidor, no aproves i no sembles disposat a posar-te a estudiar; obtenir al final un títol que tant sols té la sortida d’anar a buscar-se la vida o fer més FP\n10/03/2014 - Jaume Funes\nSeria força més fàcil fer aquestes deu propostes si les autoritats pensessin en l’educació i no posessin dificultats absurdes, propostes del segle passat, retallades que acaben fent impossible educar. Però, pels infants als quals ens devem, no podem deixar de pensar en l’escola que volem.\n10/02/2014 - Jaume Funes\nInicio la meva col·laboració periòdica amb El Diari de l’Educació suggerint idees sobre allò que, al meu parer, han de ser les preocupacions sobre l’educació a la segona dècada del segle XXI


Commoció literària en l’era Brexit - Xavier Aliaga\nDe Tardor, obra finalista del Man Booker Prize, s’ha dit que era la primera novel·la dedicada al trasbals que ha suposat a Gran Bretanya el debat sobre el Brexit. Així ho explica l’escriptor Víctor García Tur en un pròleg interessant i il·lustratiu que, tot just per això, recomanem deixar per al final, com a recapitulació i aclariment de dubtes. L’escriptor català adverteix en tot cas que definir Tardor aquests termes margina uns altres mèrits de l’obra, la redueix a una mirada social i política des de la literatura sobre un debat molt més profund i acarnissat que no sembla. Perquè la novel·la és això i moltes més coses.\nCom en L’accidental, però d’una manera més elaborada, Smith introdueix el personatge visitant que contribueix a canviar la vida dels protagonistes, en aquest cas un veí gran i enigmàtic, Daniel, que modificarà la visió del món –sobretot l’estètica– d’Elisabeth, una nena fascinada pel seu nou amic. “Sempre has de llegir alguna cosa, va dir. Encara que no estiguis llegint físicament. Si no, com llegirem el món?”, li diu Daniel en algun moment a la menuda.\nSmith fragmenta el relat de manera intel·ligent (fer-ho amb sentit, amb un aparell convincent, no és fàcil), desmunta l’eix temporal i ens fa fer salts en el temps. Peces amb les quals el lector va muntant el trencaclosques i lligant els fils que ens duen des de la curiosa relació filial i intel·lectual entre l’ancià i la menuda cap a fascinants traços biogràfics de dos personatges reals, Paulie Boty i Christine Keeler.\n“Història i història”, com bé diu García Tur, perquè Smith relliga amb habilitat realitat i ficció per construir el relat i adonar-lo amb un seguit de delicioses trames secundàries (com ara la participació de la mare d’Elisabeth en un programa de televisió que també transformarà la seua existència), la més important de les quals és com la protagonista va fent connexions entre els quadres que havia vist de menuda a casa de Daniel i la vida de les dones esmentades adés, amb un desconegut brot britànic de pop-art a la dècada del 1960 que Elisabeth investiga.\nI com a teló de fons, ara sí, el Brexit. “A tot el país, el que havia passat donava cops de fuet com si un cable elèctric s’hagués deixat anar d’una torre d’alta tensió per culpa d’una tempesta i fuetegés l’aire per a sobre els arbres, les teulades i el trànsit. / A tot el país hi havia gent que teia la sensació que era un error. A tot el país hi havia gent que tenia la sensació que era el que s’havia de fer”, explica la protagonista en algun moment. Una disrupció simbolitzada amb la tortuosa gestió per fer-se el passaport de la protagonista. I lectures aplicables a casa nostra: “Estic cansada de les notícies. Estic cansada de com fan que semblin espectaculars coses que no ho són i de la naturalitat amb què es tracten coses que són realment horribles. Estic cansada de les invectives. Estic cansada de la ràbia (…)”.\nL’arquitectura narrativa de la novel·la és meritòria, tal vegada amb una història menys impactant però millor lligada i més complexa que en L’accidental. Ali Smith, malgrat tot, no és una explicadora d’històries de la dimensió d’un Julian Barnes, per cenyir-nos a un autor coetani. Allò que diferencia aquesta escriptora i la ubica entre els grans de la narrativa actual és el seu treball formal, el desplegament de recursos retòrics i lingüístics (gran tasca, novament, de la traductora, Dolors Udina), l’expressivitat de la prosa, directa i punyent per moments, com un clatellada. Etèria i enigmàtica, en altres.\nFins aconseguir un clima general, un ambient, el to de la novel·la, aquella cosa tan intangible i preada, que aconseguir fer del text quelcom transcendent. Fins i tot quan parla dels detalls, del decorat general. “Les ortigues no diuen res. Les llavors del capdamunt dels brins d’herba no diuen res. / Els ranuncles no diuen res alegrement. L’argelaga no diu res inesperadament, un res groc brillant, suau, tendre i delicat contra el verd mut de les espines”.\nUn llibre d’aquells que, en tancar-lo definitivament, et produeix una estranya sensació d’orfandat. La bona notícia és que l’editorial ja ha anunciat que anirà publicant, amb un títol per curs, la resta de la tetralogia. Benvinguda a les nostres vides lectores.\nTardor Ali Smith, Traducció de Dolor Udina, Raig Verd, Barcelona, 2019 Novel·la, 235 pàgines


L'extinent Segura avisa: alguns militars volen intervenir ja a Catalunya\nLuis Gonzalo Segura és el militar més famós d'Espanya, amb la paradoxa que ja no és militar. El van purgar de l'Exèrcit per difondre'n les parts més fosques, com ara la discriminació de la dona en el seu últim llibre En la guarida de la bestia. L'extinent Segura acaba de denunciar a twitter unes comunicacions preocupants. Existeix, segons Segura, un grup de militars organitzats a la xarxa social Telegram, anomenat Tsunami Español, que volen "intervenir unilaterlamente en Cataluña aunque les cueste la vida":\nTan de bo Segura estigui mal informat però el militar, conegut per denunciar els abusos de les Forces Armades, va més enllà en un altre tuit d'aquest diumenge. Posa nom i cognoms al que seria una reunió preparatòria d'una intervenció militar a Catalunya: el "coronel del Regimiento de Transmisiones 21" amb seu a València. El seu web parla d'un destacament militar dedicat amb "adnegación" en lloc de "abnegación". Sembla una broma, com el tuit del director adjunt d'El Mundo.\nTeminologia catrense "que estén atentos para entrar en Catalunya" o "Nos reorganizaremos para solicitar días de permiso y acudir en masa para defender nuestro país aunque nos cueste la vida". Si són una colla de bojos fent-se els milhomes a les xarxes o és un perill real, convindria que s'investigués pel govern d'Espanya en funcions.


El Consell Nacional de Catalunya en Comú dóna suport a les movilitzacions relacionades amb Iqoxe | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nEl Consell Nacional de Catalunya en Comú dóna suport a les movilitzacions relacionades amb Iqoxe\nImatge del passat Consell Nacional, celebrat a la Sala Pepita Casanellas. Foto: Cedida\nDissabte passat es va celebrar el primer Consell Nacional de Catalunya en Comú d’aquest 2020. En ell, es va analitzar l’actual escenari de la política a Catalunya i Espanya, ressaltant les iniciatives en polítiques socials, feministes i ecologistes.\nEs va fer tractar el recent accident d’IQOXE a Tarragona i la seva importància. Cal una revisió dels protocols d’emergències, una major aplicació de les noves tecnologies en la seguretat i una protecció dels drets laborals de les persones treballadores per reduir el risc de la població de l’entorn de la industria química tarragonina. Per consens, es va decidir donar suport a les mobilitzacions que s’estan preparant pel dia 19 de febrer a Tarragona.\nEl mateix dimecres día 19, es farà una manifestació a les 19.00 h i que ‘recolzem des d’En Comú Podem Tarragona així com també s’ha recolzat per part de l’Ajuntament de Tarragona’. En ella, es demana “Més seguretat, més informació i més coordinació”.


La junta vol informar-vos dels nous tallers que la nostra entitat està organitzant de cara al setembre d'aquest any i que duraran fins al juny del 2011 .La temàtica dels cursos creiem que és prou diferent als que hem organitzat fins ara i el lloc on es realitzaran serà el Molí l'Abella, espai ideal per a les activitats que tot seguit us detallem.\nEl primer dels cursos es dedicarà al dibuix i pintura. Estarà impartit pel Sr.Manel Moreno Valls de Tortosa que pretén introduir a tots els interessats en aquest tema a les diferentes disciplines d'aquest bonic art.\nEl segon curs és de restauració de mobles. Creiem que aquesta activitat és molt novedosa al nostre poble i sera del vostre interès. El curs l'impartirà la Sra. Patricia Puentes Garcia que ha après aquesta activitat a l'Escola d'Art de Tortosa durant molts anys.\nPer tal que aquests cursos siguin el més rendibles possibles, s'ha cregut convenien t obrirlos a tothom en general trencant la barrera que fins al moment tenen els homes a l'hora d'inscriure's als nostres cursos. Entrem e una nova etapa i creiem que no cal restringi cursos d'interès per a molta gent a només les nostres sòcies i així permetent-nos accedir a molta més varietat de cursos. Això no vol dir que l'entitat continuarà organitzant els seus propis cursos per a les sòcies però creiem que permetrà que l'Associació de Dones Senienques cada dia sigui més gran i reconeguda entre els seniencs i senienques.\nCom sempre, en els cursos que organitza la nostra entitat, les sòcies tindran un preu reduït.Per mes informació i inscripcions, dirigir-vos a Mari Carmen Segura(Foto Catafat) o Palmira Artigas Telèfon 977 570 624 i 610 067 066\nEls últims detalls els concretarem mes endavant.Esperem que tot el que us hem exposat mereixi la vosta aprovació.\nLAJUNTA Presidenta Palmira Artigas


Es presenta el 17è Concurs popular de Pessebres del CCC |\nEs presenta el 17è Concurs popular de Pessebres del CCC\nUs podeu inscriure fins al 3 de gener de 2014, enviant les dades de la butlleta adjunta al correu ccc@andorra.ad o per correu postal a l’Apartat de Correus 33 de La Poste d’Andorra la Vella. El Centre contactarà telefònicament amb vosaltres per convenir l’hora de visita del Jurat. Les visites es faran entre la segona quinzena de desembre i la primera de gener. No desfeu el pessebre abans que l’haguem vist!\nEl Jurat qualificador classificarà els pessebres i el veredicte serà inapel·lable. El veredicte i el repartiment de premis tindrà lloc al Centre Comercial Illa Carlemany el dia 31 de gener a les 20h. El Jurat Qualificador té plenes facultats per resoldre els casos que no s’hagin previst en aquestes bases. El fet de prendre part en aquest concurs comporta acceptar les condicions que s’exposen.\nAl millor pessebre 200 euros Premi gentilesa del Centre Comercial Illa Carlemany. Consisteix en un val de compra de 200 euros que es pot gastar a qualsevol dels establiments d’Illa Carlemany.\nAl millor pessebre institucional (esglèsies, escoles,…) 200 euros\nAl millor pessebre infantil 100 euros\n~ per Centre de la Cultura Catalana a 10 Desembre 2013.


El projecte Emys d'Acció Ecologista reprén la seua activitat en el Barranc del Horteta de Torrent | Valencia Extra\nEl projecte Emys d’Acció Ecologista ha estat un any paralitzat a causa de la pandèmia de la covid-19\nEl passat 5 de juny, Dia Mundial del Medi Ambient, arrancava en el Barranc del Horteta de Torrent el Projecte Emys d’Acció Ecologista-Agró.\nEs tracta d’una iniciativa de voluntariat que en aquesta reserva de fauna silvestre compta amb la col·laboració de Natura i Cultura Serveis Ambientals, l’Ajuntament de Torrent, l’Associació de Veïns El Vedat i el Voluntariat Ambiental Torrent Verd.\nEn aquesta temporada s’han localitzat dotze tortugues d’aigua ibèriques, concretament, tres femelles, sis mascles i tres juvenils sense sexar.\nD’altra banda, aquesta és la segona vegada des de l’inici d’aquest voluntariat a Torrent, que no s’ha capturat cap tortuga exòtica invasora.\nDes del projecte, destaquen la importància de la col·laboració dels 117 voluntaris i voluntàries que han participat en aquestes cinc jornades de cens en les quals s’han pogut localitzar dotze tortugues ibèriques.\nAquest voluntariat s’ha desenvolupat a l’entorn de la Font de la Teula, on ja es va realitzar en 2017, 2018 i 2019.\ndivuit + 12 =


Moren 47 persones en l'incendi d'una discoteca a Veneçuela\n12 abril 2021 13:51\nEls supervivents diuen que el local no tenia sortides d'emergència\nEuropa Press | 02 desembre 2002\nAlmenys 47 persones van morir la matinada d'ahir en l'incendi d'una discoteca a la capital veneçolana de Caracas, segons van informar els Bombers. Rodolfo Briceño, comandant de Bombers de Caracas, explicà a la televisió local que les flames es van declarar en un local d'oci nocturn situat al centre de la capital, però no va precisar les causes que les van motivar.\nBriceño va explicar a una televisió local que els bombers «en fer investigacions, i un cop acabada la lluita contra el foc, vam constatar 47 víctimes, de les quals un 80 per cent van morir com a conseqüència del fum tòxic».\nEl comandant va indicar que els serveis d'emergència van poder rescatar «vuit persones amb cremades greus que van ser traslladades a diferents hospitals de Caracas».\nBriceño va indicar que la discoteca, en la qual es trobaven «al voltant de 200 persones», estava ubicada al soterrani d'un edifici, «no complia amb la normativa vigent» i «tenia moltíssims anys».\nEl cap de Bombers va assenyalar així mateix que a les tasques de rescat s'havien sumat policies, efectius militars i cossos de bombers d'altres zones de Caracas.\nPer altra part, segons indicaren ahir als investigadors diversos supervivents de l'incendi, el local no tenia sortides d'emergència visibles i els extintors no funcionaren. Es tracta de la major tragèdia d'aquesta casta ocorreguda a la capital veneçolana.\n«Pensàvem que era un doi i que (els bombers) apagarien el foc de seguida, però els extintors no funcionaren», digueren als periodistes locals les germanes Nereida i Jenifer Cisneros des de l'hospital on estan sent tractades de cremades en braços i cames. «Després, tot se va incendiar molt aviat i es va produir molt de fum», afegiren les germanes, que també denunciaren la falta de vies d'escapament.


A SERHS Serveis cuidem el talent dels nostres equips\nDimarts, 06 març 2018\t/ Publicat a Gestió de persones, SERHS Serveis Gestiona\nJornades d’Orientació al client pels col·laboradors de SERHS Serveis.\nEl passat mes de febrer l’equip de Recursos Humans va posar en marxa les Jornades d’Orientació al Client, on varen participar tècnics i responsables que integren els diferents equips de SERHS Serveis.\nEl nostre client és el més important, i per això estar al dia de les últimes tendències i motivacions dels clients és imprescindible per donar el servei de qualitat i proximitat que caracteritza a SERHS Serveis.\nLa formació es va orientar a fi d’assolir i desenvolupar les competències emocionals bàsiques per obtenir una relació òptima i de qualitat amb el nostre client, i que dotaran a tots els participants d’eines per conèixer més i millor al nostre públic objectiu.\nDurant la jornada es van treballar les diferents tipologies de perfils de clients a través del conegut model DISC, que permet examinar el comportament de les persones en el seu entorn, obtenint una descripció de l’estil de comportament personal. Aquest model en l’àmbit de recursos humans permet:\nmillorar el coneixement de l’equip de treball\nDetecció d’àrees de millora\nMillora de la comunicació interpersonal\nA SERHS Serveis ens convertim en el company de viatge dels nostres clients, i per això t’oferim serveis actualitzats per cobrir les teves necessitats en cada moment. Ens preparem per fer-te cada dia la vida més fàcil!\nPermisos eleccions al Parlament de Catalunya


REPORTATGE: "Convé cuidar la salut a l'estiu"\nL'estiu, com tot a la vida, també té els seus riscos i els seus perills. Encara que estem de vacances, la salut s'ha de vigilar, i els petits perills quotidians també ens han de fer mantenir en alerta. A l'estiu són freqüents cremades pel sol, picades de medusa, insectes, indigestions i un seguit de problemes típics d'aquests mesos. Al reportatge d'avui hem tret els micròfons a les farmàcies, perquè ens parlessin sobre aquests problemes típics estivals. És un reportatge de Mireia Garcia.\tPotser a l'estiu, pel fet d'estar de vacances, ens preocupem menys per la nostra salut. O, si més no, prenem menys precaucions de les habituals. És important però, recordar que durant l'època estiuenca és quan més feina tenen les farmàcies. La seva activitat frenètica és el resultat d'imprudències de tota mena. Exposicions al sol durant les hores del migdia, curses a la vora de les piscines, infeccions... són els motius que fan que les farmàcies semblin la plaça del poble.\nCal dir, però, que a vegades som víctimes de factors externs sobre els que no hi podem fer res. Una baixada de temperatures (com la que vam sofrir fa un parell de setmanes), les típiques infeccions agafades al mar o a la piscina... Són malalties pràcticament inevitables i amb les que, malauradament, s'ha de conviure.\nAvui hem sortit al carrer per parlar amb Josep Baviera, un dels responsables del funcionament de la Farmàcia Baviera. Ens ha explicat quins són els motius més freqüents que porten a la gent fins al seu establiment:\nCom a bon farmacèutic, aconsella al poble palamosí prendre precaucions, sobretot, a l'hora d'exposar-se al sol:\nSi és que li ha passat a tothom, i tot i així cada estiu igual. Estirat a la platja, es perd la noció del temps i no saps si fa deu minuts o dues hores que estàs allà. A més, el "moreno" queda tan bé!\nPerò si un es passa i s'està més estona del compte sense protecció, el que aconsegueix no és aquell meravellós moreno que tan anhelava. Sinó que adquireix un color vermell, gens atractiu i amb el que aconsegueix ser el blanc de totes les bromes dels amics.\nPer tant si no voleu que us coneguin com "El gamba", "El tomàquet" o coses per l'estil, utilitzeu les cremes protectores.


(S'ha redirigit des de: Groseller negre)\nEl riber negre o groseller negre (Ribes nigrum) és una planta del gènere Ribes dins la família Grossulariaceae originària de l'Europa del nord i central i també del nord d'Àsia on de vegades es consideren de la varietat sibiricum o fins i tot de l'espècie Ribes cyathiforme. És un arbust que arriba a 2 metres d'alt. Les fulles tenen una disposició alterada i fan de 4 a 9 cm de llarg i ample amb 5 lòbuls (les fulles fan una fortor desagradable). Les flors poc vistoses es disposen en raïms de 5 a 10 cm de llarg. El fruit, la riba negra o carambuc, és una baia (amb diverses llavors) d'1 cm de diàmetre de color porpra molt fosc, pràcticament negra.\nblackcurrant (en) , blackcurrant leaf (en) , Blackcurrant seed oil (en) , blackcurrant liqueur (en) i blackcurrant juice (en)\nLes baies són comestibles, més apreciades en productes derivats ensucrats com ara sucs i melmelades. La infusió de les fulles és molt apreciada (malgrat que les fulles fresques fan una olor desagradable, com d'orina de gat). Elaboració de licors: crème de cassis a França o Ribena al Regne Unit i Estats Units. També s'utilitza per aromatitzar el vodka. El nom francès del riber negre és cassis que dóna nom a un licor elaborat en part amb suc del seu fruit, la riba negra. S'utilitza també en la cuina, com en el clàssic «conill a l'estil flamenc».\n↑ «Conill a l'estil flamenc». Visit Flanders - Govern de Flandes, s.d. [Consulta: juliol 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Riber_negre&oldid=24288244»


Gilbert Erill - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Gilbert Hérail)\ndesembre 1200 (Gregorià)\n1194 – 1200 (Gregorià)\n← Robert de Sablé – Philippe de Plaissis →\nGilbert Erill (o Erail o Hérail) va néixer el 1152 i possiblement a un territori de la Corona d'Aragó, però s'ignora la data i lloc del seu naixement.\nIngressa aviat a l'Orde del Temple, de manera que ja és Gran Comanador de la mateixa quan és elegit gran mestre del Temple el febrer de 1193, després de la mort de Robert de Sablé. Per tant, va ser el dotzè Gran Mestre Templer.\nUn any després de la seva elecció, en 1194, el papa Celestí III confirma tots els privilegis atorgats al Temple per mitjà de la butlla Omne datum optimumque Anastasi IV havia dictat a 1154.\nGilbert Erill fou gran mestre en un període de pau entre cristians i musulmans aconseguit per l'acord de pau que Ricard Cor de Lleó havia subscrit amb Saladí, i gràcies a una política d'equilibri. Això li atraurà les ires del papa Innocenci III que hi veu una traïció a l'Església.\nA causa d'aquesta querella amb Innocenci III, el resultat de les tensions entre Templers i Hospitalers es decideix a favor d'aquests últims, que aprofiten per recuperar terres i castells.\nDurant el seu mandat, l'Orde del Temple participarà en la Reconquesta de la península Ibèrica. En agraïment pels serveis prestats, el rei Alfons II d'Aragó, el 1196, donarà als templers la fortalesa d'Alfambra.\nGilbert Erill mor el desembre de l'any 1200 a l'inici de la Quarta Croada.\nRobert de Sablé Gran Mestre\n1193 - 1200 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gilbert_Erill&oldid=23528466»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 maig 2020 a les 15:30.


L’Ajuntament crearà un protocol per sancionar els discursos d’odi en espais municipals\nComissió de Presidència i Drets Socials. | Europa Press\nLa comissió de Presidència i Drets Socials ha aprovat elaborar un protocol per sancionar els atacs "LGTBIfòbics, masclistes o discriminatoris"\nLa comissió de Presidència i Drets de Ciutadania de l’Ajuntament de Barcelona ha aprovat aquest dimecres una proposició del PSC per elaborar un protocol de cessió d’espais i equipaments municipals que sancioni els discursos d’odi contra qualsevol col·lectiu, i que sancioni els atacs “LGTBIfòbics, masclistes o discriminatoris”. La proposició ha prosperat amb els vots a favor de BComú, el PDeCAT, ERC, el PSC i la CUP, amb l’abstenció de Ciutadans i el vot en contra del PP.\nLa socialista Carmen Andrés ha explicat que la petició respon a la notícia que Vox havia reservat per al 30 de març el recinte municipal del Palau Sant Jordi, encara que després el consistori va anul·lar la reserva per “treballs de manteniment”, i en conseqüència Vox ha convocat un míting a l’avinguda Maria Cristina.\nAndrés ha defensat que la ciutat ha d’estar “lliure d’odi i d’intolerància” i que la cessió d’un espai públic ha de respondre als principis de la diversitat, i ha apuntat que per evitar aquests discursos s’ha d’elaborar i aplicar un protocol d’usos d’equipaments públics on es defineixin els seus principis d’ús i l’aplicació de sancions si correspon.\nEl tinent d’alcalde de Drets Socials, Jaume Asens, ha compartit la petició de la proposició, ha dit que les vulneracions s’han d’afrontar també “amb prevenció”, i, encara que ha votat a favor de la proposta, ha assegurat que ja existeixen ordenances per sancionar actuacions d’aquest tipus.\nFrancina Vila, del PDECat, ha fet una crida a actuar de manera reactiva davant d’aquests discursos, i el regidor d’ERC Jordi Coronas ha apostat perquè s’eviti l’accés a recintes públics a qualsevol formació “que no respecti drets bàsics de la convivència”, mentre que Maria Rovira (CUP) ha dit que la ciutat ha de ser obertament antiracista i antifeixista.\nDes de la CUP a més han dit que Vox ha reservat una sala al recinte Fira de Barcelona; no obstant això, fonts de Fira consultades per Europa Press han assegurat que “no hi ha cap reserva de Vox al recinte” i que només els consta la notícia d’una mobilització a l’avinguda Maria Cristina.\nDes de Cs, Marilén Barceló ha dit que també s’hauria de posar límits a altres col·lectius, com Arran i la CUP: “S’haurien de retirar sous públics a certes organitzacions que fan servir amenaces”, ha sostingut, coincidit amb les paraules d‘Albert Rivera i Pablo Casado. El popular Javier Mulleras ha descartat donar suport al veto a una formació legalitzada.\nAjuntament de Barcelona Vox


El Món | La meva aposta\nLa meva aposta\n"Una aliança Unidos-Podemos i PSOE tindria, entre d'altres, la virtut de posar a prova el compromís de Pablo Iglesias amb el referèndum a Catalunya"\nper Marçal Sintes 30/05/2016\nEncapçala aquest text el títol 'La meva aposta'. Es refereix al que crec que passarà, al que calculo que és més probable que succeeixi arran de les eleccions del 26-J a Espanya. No pas al que voldria, ni tan sols al que m'agradaria.\nPSOE: Comencem pel PSOE, l'actor que afronta a priori una situació més complicada. És així tant per al seu presidenciable, Pedro Sánchez, com per al partit. Si no aconsegueix retenir la segona plaça, aquesta situació esdevindrà encara pitjor. És previsible, tota vegada que una nova repetició electoral sembla impossible, que el PSOE es veurà abocat a un pacte amb el PP, amb Ciudadanos com a complement, o no. Un pacte d'aquesta naturalesa reduirà el PSOE a molt menys del que és. El que exigirà Sánchez, suposo, a canvi del seu sacrifici i el del PSOE, és el cap de Mariano Rajoy. Veurem si ho aconseguirà. Quant al cap de Sánchez, és possible que també acabi sobre la safata, bé com a part de l'acord amb el PP, bé després a mans dels seus correligionaris.\nPP: Tot apunta que tornarà a guanyar, a pesar del que ha ocorregut a Espanya en els darrers anys. El seu suport decisiu ha de venir del PSOE. Els poders de tota mena pressionen intensament perquè aquest pacte esdevingui una realitat. Veurem què passarà si el preu és el cap de Rajoy. Si Rajoy resistirà o l'acabaran enretirant. En tot cas, encara que Rajoy se'n surti, venen temps d'agitació interna al PP. Agitació promoguda pel nucli aznarista i, no és descartable, per d'altres grups que vegin Rajoy més com una amoïnosa pedra a la sabata que com un trumfo.\nUnidos Podemos: El gran beneficiari d'aquest pacte seria la coalició Podemos-IU que s'erigirà en el gran grup d'oposició i que podria substituir ràpidament el PSOE. L'entesa entre PP i PSOE suposarà continuar amb el bloqueig pel que fa a Catalunya, encara que, potser, per influència dels socialistes, amb un grau menys de bel·ligerància i animadversió explícita. A més, gràcies al seu programa d'esquerra suposadament alternativa i el manteniment de la promesa de referèndum, aquesta opció, que compta amb Colau i el colauisme, es reforçarà a Catalunya, el que debilitarà l'independentisme.\nAvui sembla molt complicat una aliança d'Unidos Podemos amb el PSOE. Tanmateix, una aliança d'aquesta naturalesa tindria, entre d'altres, la virtut de posar a prova el compromís de Pablo Iglesias amb el referèndum a Catalunya. Aquesta prova del cotó és necessària -pràcticament vital- perquè molts ciutadans catalans faran confiança a Iglesias el 26-J i, si es donen les circumstàncies descrites fa un moment -pacte PP-PSOE-, també a ell i els seus aliats després.


Más de 480 l/m2 en Alzira y situación de Emergencia en La Ribera Alta\nEl Centre d'Emergències ha atès quasi un centenar de trucades relacionades amb les inclemències meteorològiques.\nLes fortes pluges caigudes durant la passada nit i matinada a la comarca valenciana de la Ribera han aconseguit la intensitat de torrencials, amb registres de 481 litres per metre quadrat en les últimes 24 hores en la localitat d’Alzira que han provocat desbordament de barrancs i talls de carreteres.\nEl director de les Emergències, José María Ángel junt al alcalde d’Alzira.\nUnes 80 trucades són les que ha atès el Centre de Coordinació de durant la passada nit, la majoria d’elles per carreteres i carrers inundats, vehicles bloquejats, i desbordaments de barrancs i llits en les localitats d’Alzira, Algemesí, Benifairo, Simat, Tavernes de la Valldigna i Alginet.\nAlzira és el municipi més perjudicat en aquesta última tempesta ja que el barranc de la Murta s’ha desbordat el que obligat a tallar la carretera CV-505 que condueix a Albalat entre Alzira i Algemesí.\nSegons l’Agència Estatal de Meteorologia, des de primera hora de la passada nit, s’han acumulat 176 litres per metre quadrat a Alzira, encara que la major intensitat s’ha registrat entre les 2 i les 3.30 hores amb 102 litres per metre quadrat. En aquest mateix període s’han acumulat 128 litres a Algemesí i 110 litres a Benifairó de la Valldigna.\nUn dels camions de bombers que va acudir a realitzar tasques d’emergència a Alzira.\nPer les xifres van més enllà ja que en les últimes 24 hores, a part dels 481 litres d’Alzira, s’han aconseguit els 252 en Benifairo de la Valldigna, els 221 a Tavernes de la Valldigna 221, els 187 en Algemesi i els 157 a Xeraco, totes elles poblacions del sud de la província de València, en La Ribera i la Safor.\nLa Generalitat Valenciana ha establit la situació d’Emergència a la comarca de la Ribera Alta per les pluges intenses a Catadau, Carlet, Alginet, Algemesí i Alzira. En la resta de les comarques es mantenen els nivells de pre-emergències en la resta de les comarques.\nA la ciutat de València també ha quedat interrompuda la circulació en el tram nord de la línia 4 del tramvia de Metrovalencia, entre les estacions d’Entroncament a Mas del Rosari, Lloma Llarga, Terramelar i Fira València.\nSegons dades de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en les últimes 4 hores s’han acumulat precipitacions de 75 litres per metre quadrat a Algemesí, 50 litres a el Real de Montroi, 33 litres a Bugarra i 22 litres a Pinet i Xiva, a la província de València, mentre que a Alacant la mediació més destacada ha sigut els 19 litres de la Vall de Gallinera, en el nord de la província. EFE


"BCN Smart Rural", motor de canvi i innovació als territoris rurals. En parlem amb Dionís Guiteras / Notícies / Desenvolupament Rural\nQuin és l’objectiu de “BCN Smart Rural”?\nL’objectiu del projecte és impulsar des de l’administració i de la mà del territori la seva economia. No pot ser que el 66% del territori català no sigui actualment viable econòmicament, com a país no ens ho podem permetre. Cap país del nostre entorn ha perdut la possibilitat de donar oportunitats als seus ciutadans visquin on visquin, Catalunya ho ha de fer també.\nQui ha intervingut en la definició d’aquest PECT?\nEl personal de l’oficina de prevenció d’incendis i desenvolupament agrari de la Diputació de Barcelona, l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya – ARCA i els Grups d’Acció Local (GAL), el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC), i un munt de persones vinculades al territori.\nÉs un pas endavant en la concertació de polítiques público-privades\nEntenem que sí, apostem per aquest tipus de col·laboració, de fet l’ARCA i els grups GAL en són un gran exemple. El territori és viu i té inquietuds, i les institucions públiques tenim l’obligació d’escoltar i dotar d’eines a qui vol créixer.\nQuina dotació pressupostària hi ha assignada per dur-lo a terme?\nEl PECT “BCN Smart Rural” està dotat amb prop de 3M d’euros.\nQuins són els projectes temàtics d’aquest PECT?\nEns hem marcat l’acompliment dels següents objectius:\n- La creació de 3 espais-test agroforestals al 2020.\n- Una reducció anual estimada per a produir energia renovable de 3.226 Tones/ equivalents a través d’un model de gestió forestal que permeti crear les condicions per a mantenir Zones d’Actuació Prioritària (ZAP) en la prevenció d’incendis forestals mitjançant l’aprofitament de la biomassa i la presència de ramaderia extensiva tot generant mosaic agroforestal.\n- La formació de 200 treballadors forestals amb certificació professional.\n- La construcció de 8 equipaments de suport a la transformació de productes agroalimentaris i forestals de proximitat: escorxadors modulars de baixa capacitat en cada territori participant, obradors agroalimentaris d’ús compartit, i la creació d’un espai innovador multi ús per a la transformació de productes forestals.\n- La creació de 3 bancs de terres.\nQuins sectors es revaloritzaran a través d’aquest programa?\nEl sector ramader i agrari, el sector forestal, l’agroindústria, el sector ecològic i el sector comercial. En definitiva, esperem que el “BCN Smart Rural” beneficiï als nostres pobles.\nS’aplicaran polítiques transversals a nivell d’economia, formació, salut, cultura, oci...?\nSí. De fet dotar d’eines i oportunitats al sector primari repercuteix directament als nostres pobles i ciutats d’una manera transversal, crear riquesa i oportunitats de treball genera sinèrgies que revitalitzen les estructures econòmiques i socials del territori.\nHi ha fet algun càlcul de possibilitats de negoci i impacte econòmic que pot generar aquest projecte en les zones rurals?\nNo com a tal, de fet les sinèrgies que es poden crear fan molt difícil calcular d’entrada l’impacte que pot tenir el projecte. De tota manera, esperem que sigui molt important.\nJa que parlem d’smart, les TIC seran importants?\nSí. Aquest és un dels handicaps que tenim al món rural, l’accés a les noves tecnologies per lluitar amb el món urbà amb les mateixes condicions, almenys similars...\nSeria molt positiu pel territori deixar d’exportar capital humà a les ciutats i aconseguir repoblar les zones rurals, ho aconseguireu?\nÉs imprescindible, el món rural ha perdut la batalla demogràfica, cada cop som menys les persones que vivim en un territori cada cop més car i més complex de gestionar. Cal donar oportunitats als nostres joves i que, un cop formats fora, tinguin l’opció de tornar als pobles en condicions, i no només això, hem de ser capaços de ser atractius per qui havent nascut a la ciutat tingui ganes d’una nova vida als nostres pobles.\nFONT: "BCN Smart Rural - ARCA"\netiquetes: innovació smart espais test BCN Smart Rural


Bescanó rememora la barca de llibant que creuava el Ter - Diari de Girona\nBescanó rememora la barca de llibant que creuava el Ter\nAhir es va celebrar una festivitat per explicar i compartir un ofici que va ser essencial per molts pobles per on transcorre el riu\nbescanó 16.06.2019 | 23:02\nLa barca de llibant del Ter reviu en el seu tram entre Bescanó i Sant Gregori després d'uns 50 anys d'haver desaparegut. Aquesta pràctica tan necessària abans que es construïssin els ponts resta en l'oblit i a partir d'una festa que es va celebrar ahir diumenge, s'ha volgut recuperar i tornar a practicar com a homenatge d'un element patrimonial molt propi de les comarques gironines. El director del Consorci del Ter, Ponç Feliu, explica que antigament no hi havia ponts, sinó moltes barques de llibant, com ara la que unia la riba de Bescanó amb la de Sant Gregori; la de Bonmatí amb la de Vilanna, o la d'Anglès amb la de La Cellera, entre d'altres. El Consorci del Ter, l'Associació d'Amics de la Vela Llatina de Calella de Palafrugell -membre de la Federació Catalana per la Cultura i el Patrimoni Marítim i Fluvial-, els Ajuntaments de Bescanó, Sant Gregori i Salt, l'associació Salanca Rems i Veles, de Sant Hipòlit de Salanca, i el Museu de l'Aigua de Salt van organitzar ahir una taula rodona i una navegació pel Ter per rememorar la tradició.\nL'última barca i l'últim barquer de Bescanó, en Varisto (1974). La barca de Bescanó - Museu de l'Aigua de Salt\nEl president de l'Associació d'Amics de la Vela Llatina de Calella de Palafrugell, Pere de Prada, explica que aquest projecte «que consisteix a recuperar la memòria del pas de barques de llibant del Ter i així, conscienciar a la societat que aquesta pràctica és un patrimoni que no es pot perdre» va sorgir de l'Associació i va ser proposat al Consorci del Ter que va acceptar tirar-lo endavant. Com a recordatori, De Prada detalla que es tracta «d'un tipus d'embarcacions de fons pla que es maniobren amb una espècie de cable -anomenat llibant- que va d'un costat a l'altre de la riba. Aquestes barques carregaven persones, bestiar i mercaderies, i feien el trajecte d'un costat a l'altre del riu per un determinat preu». Així doncs, l'objectiu de la iniciativa «és recuperar patrimoni i memòria i una manera de fer-ho és organitzant una festivitat perquè la població es trobi, parli del tema i també gaudeixi».\nAhir va ser el dia escollit per realitzar la celebració a Bescanó, però la idea que planteja De Prada és poder «recuperar els passos de barca almenys un dia a l'any en els diferents pobles de la riba del Ter i fer una festa promovent que aquestes embarcacions funcionin». El director del Consorci del Ter, Ponç Feliu, detalla que «l'objectiu de l'activitat és donar a conèixer el riu i com eren les barques de llibant i recuperar la seva importància per la gent que vivia en un territori fluvial abans que hi haguessin ponts, tenint en compte que aquests es comencen a construir fa uns 50 anys». Pel que fa a l'organització de la iniciativa, la pàgina web del Consorci del Ter detalla que es tracta d'una activitat gratuïta que s'inclou en el projecte Interreg «Turisme Transfronterer Fluvial i Sostenible - Têt, Ter, Fluvià i Segre (TTFS)» i que està confinançada el 65% pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) a través del Programa Interreg V-A Espanya-França-Andorra (POCTEFA 2014-2020).\nFestivitat a Bescanó\nLa iniciativa va començar ahir a les deu del matí a l'Estació de Bescanó amb una taula rodona que pretenia explicar en què va consistir el pas de barca entre Bescanó i Sant Gregori. L'espai comptava amb uns plafons amb fotografies de l'època per tal que els assistents es poguessin fer una idea de com funcionava aquesta tradició, que en aquells moments era tot un ofici capitanejat per un barquer que gestionava els viatges de riba a riba del riu. El president de l'Associació d'Amics de la Vela Llatina comenta que el Museu de l'Aigua de Salt conserva quatre maquetes de barques de llibant fetes pel fuster saltenc Ramon Torramadé que en un principi havien d'exhibir-se però que finalment no va poder ser. A partir de dos quarts d'onze del matí, en un tram del Ter entre Bescanó i Sant Gregori es van posar a disposició diverses barques de llibant per simular-ne la navegació.\nL'activitat també va ser possible gràcies a l'associació Salanca Rems i Veles, de Sant Hipòlit de Salanca (Catalunya Nord), que va cedir set barques especials per navegar en espais de poca fondària, com ara estanys o rius, a banda de comptar també amb les embarcacions d'alguns membres de la Federació i una barca construïda pels alumnes de l'Institut Brugulat de Banyoles de Banyoles. Pere de Prada explica que el professor Bosco Plana construeix cada any amb els seus alumnes una barca com a projecte educatiu. A banda de portar la barca, els alumnes van preparar 12 maquetes com a obsequi a les entitats que hi han col·laborat. De Prada apunta que «la intenció és que l'any vinent els alumnes construeixin una barca de llibant de mida natural per fer-la navegar i cedir-la a l'Ajuntament de Bescanó». El mateix apunta que enguany s'ha presentat el projecte i per l'any vinent la intenció és repetir la festa i travessar el riu amb la barca dels alumnes si l'Ajuntament de Sant Gregori habilita la riba per poder desembarcar, a banda de parlar amb altres ajuntaments propers al Ter per si volen celebrar també aquest homenatge, tot realitzant una festivitat oberta a tothom.


Esquadra Negres 2012 - filacid.es\nEsquadra Negres 2012\nFa temps, per l’any 1987, es va anar formant un grup de Festers a la Filà. Se’n va anar creant un ambient màgic , en el qual Guerrers de diferents tribus i amb creences tan desiguals van començar a aceptar-se i respectarse. La seva primera gesta va ser formar l”esquadra” al costat del Alferes, Pepin Picó, gran Fester i millor Persona, a l´any 1997.\nLa calor que emanava d’aquest foc d’il-lusió i d’amistat va conquerir el cor de les seves Dames guerreres i aviat es va formar una gran Família, amb ells, elles i els seus fills i filles. La seva segona gesta va ser formar l’esquadra al costat del Capità, Jordi García, gran Fester i Persona, any 2012.\nDes de llavors hem viscut moments inoblidables i en l’actualitat seguim junts. Se’ns coneix per “L’ESQUADRA”.\nPor la terrible estepa Castellana al destierro,\nCon doce de los suyos, polvo-sudor y hierro, el Cid cabalga\nL’esquadra a la reteguarda, és per a guanyar les batalles abans de començar-les.\nFormada pels Guerrers més destres en l’art de la guerra, irromp amb força a Alcoi just despres que ho faça el seu Capità. Amb un vestit roig com la sang que fa tremolar l’enemic i amb la marxa “Christianus Ximena” creada per Alfredo Miralles (component de l’esquadra, gran molt gran Alfredo), per aquesta ocasió i dedicada per a tots Nosaltres.\nComencen a sonar els timbals, el cor de tots Nosaltres van al mateix ritme. El nostre magnific Cabo batidor Juanjo Quiñonero , montat al seu Caball guerrer,magnific, espectacular, Juanjo, L’esquadra ja colo-locada i el cabo Mario Valls, marca el pas, amb el primers compassos de Christianus Ximena i Ordena alçar les armes quan arriba el fort de la música.\nL’arranca es digna d’un gran mestre magnific, Mario. Amb estil propi dirigeix l’esquadra, deleitant al públic pas a pas, els balcons són plens i la satisfacció es total, la satisfacció es desborda en tots nosaltres.\nAl darrere i acompanyant als musics del Ateneo de Cocentaina, les nostres Dames guerreres, fills i filles de nosaltres, aixi com el nostre esquadriste a la reserva Miguel Paya, perquè no falli res, tots s’esforcen per a conseguir que el pas del guerrers es deixe notar dins l’entrada del Cids a Alcoi, poc despres ès Alfredo Miralles que succeix a Mario. Genial, trionfal Alfredo. Al circul ès Jaume Domenech qui agafa la porra, amb la seva peculiar forma de fer el cabo i manar a la resta de companys, magnific Jaume.\nLes llagrimes afloren en tots nosaltres, l’emoció ès desbordant a l’entrar a la plaça. Juanjo obrint el pas el primer en entrar, forçant l’aplauidem de tota la plaça Mario Valls, ès el encarregat de dirigir a l’esquadra a la Plaça, magnific. Fernando Clement, trionfal Fernando, succeix a Mario i sense perdre el pas i complin l’horari, encarem al final del trajecte. Magnifica entrada dels Guerrers Cids a Alcoi acompayant al seu Capità.


L'home ja havia sigut enviat a presó provisional per l'"alarma social" que generava el seu cas\n3 min. Barcelona 26/07/2016 14:13\n651x366 Un fragment del vídeo sobre la presumpta agressió difós pel sindicat SAPOL. / ARA Un fragment del vídeo sobre la presumpta agressió difós pel sindicat SAPOL. / ARA\nLa fiscal demana 5 anys de presó per a Moctar D., el venedor ambulant sense permís de residència acusat d'un delicte de lesions que va colpejar el cap d'un guàrdia urbà amb la branca d'un arbre. El cop va causar-li a l'agent un traumatisme cranioencefàlic i una ferida que va precisar 4 punts de sutura.\nSegons la qualificació fiscal, el ministeri públic també acusa Moctar D., que es troba a la presó preventiva per aquests fets, d'un delicte continuat d'atemptat en concurs amb dos delictes lleus més de lesions. Per això li sol·licita també tres mesos de multa a raó de 9 euros diaris, a més de la seva expulsió d'Espanya i la prohibició de no tornar en 10 anys.\nEls fets, que van ser gravats amb un telèfon mòbil i reproduïts en nombrosos mitjans de comunicació, van passar el passat 18 de maig quan la Guàrdia Urbana va muntar un control de venda ambulant a zona litoral de la Barceloneta.\nQuan dos dels manters, Moctar D. i Chike S., sortien del metro i es dirigien a la plaça de la Pau, van ser abordats pels agents, que es van identificar com a guàrdies urbans. Chike S., segons la fiscal, "va oposar una tenaç oposició, llançant puntades de peu i cops de puny, arribant a lesionar un agent", que va patir erosions lleus al braç. De la seva banda, la fiscal assegura que Moctar D. va abandonar la mercaderia que duia per vendre i va marxar del lloc, però va tornar als pocs minuts i va començar a colpejar els agents, causant contusions i erosions als policies.\nSegons el relat de la fiscal, després, el manter "va arrencar una branca de considerables dimensions d'un arbre de la via pública i es va dirigir a un agent uniformat i, per l'esquena, li va propinar un fort cop amb la mateixa al cap". Els manters, per la seva banda, critiquen que ells havien estat "durament colpejats" pels agents.\nLa fiscal acusa Chike S. d'un delicte de resistència i un altre de lesions lleus, pels que li sol·licita sis mesos de presó i una multa de 405 euros, mentre que per a Moctar D. demanda cinc anys de presó per un delicte menys greu de lesions i una multa de 810 euros per dos delictes lleus de lesions. A més, demana que Moctar D. indemnitzi l'agent ferit al cap amb 3.600 euros, a més d'altres 2.000 per a un altre agent al qual també va copejar i 200 euros més per al tercer urbà contusionat.


Història – Centre de Dia Vallirana\nLa inauguració del Centre de Dia, posterior a la del Casal de Gent Gran, es produí el 20 d’abril de 1998, i progressivament es van anar ampliant els horaris d’atenció. Actualment, el Centre disposa d’una capacitat registral de 16 usuaris.\nL’equipament del Centre de Dia de Vallirana està situat a l’Avinguda de l’Esport s/n i comparteix instal·lacions amb el Casal de Gent Gran de la mateixa població. La seva ubicació es idònia per gaudir dels espais i la tranquil·litat que els usuaris necessiten ja que, a més d’estar situat en una zona residencial de cases i escoles infantils, està envoltat pel Parc Central de Vallirana, per on es fan passeigs arribat el bon temps i els usuaris poden relacionar-se amb la natura, els propis veïns i els nens de les escoles properes. D’altra banda el Centre de Dia està molt pròxim a la Piscina Municipal, on es fa un picnic a l’estiu, al Casino de Vallirana i a Serveis Socials, cosa que permet una bona coordinació per agilitzar molt qualsevol tràmit que hagi de portar a terme la família o el propi Centre.\nAl Centre de Dia s’accedeix per la part de dalt del Casal, on el transport de la Creu Roja disposa d’un espai còmode per a traslladar els usuaris amb un recorregut mínim per l’exterior. El servei, tot i ser un espai reduït, està equipat amb les següents àrees:\nDespatx d’infermeria i de fisioteràpia per fer tractaments individuals amb l’equipament corresponent.\nDos banys adaptats complets.\nLa diversitat de perfils de persones grans i diferents procedències afavoreixen la integració, promoció i participació comunitària que es reflecteix en diferents projectes portats a terme en la història del Centre com:\nParticipació en les activitats del Casal de Gent Gran, com el dia de Sant Jordi, on ens cedeixen un espai per mostrar les manualitats dels nostres usuaris i algunes fotos de les nostres dinàmiques; o els espectacles que organitzen els propis usuaris del Casal i els nostres usuaris poden acomodar-se per gaudir-ne.\nFestes en família i celebració de tradicions (tió, reis, castanyada…).\nEl principal actiu del Centre de Dia Vallirana és l’equip de professionals amb formació, motivació i responsabilitat.


EL BLOC DE JORDI JULIÀ: 2011\nCentremàtic 2011, espectacular!\nAnit 27 de setembre, Palma es va convertir durant set hores en la capital de la música electrònica més alternativa. Devers 1000 espectadors van passar la nit al centre de Cultura Sa Nostra de Palma en el setè festival Centremàtic. Dels deu artistes del certamen, el més ovacionat va ser el californià "Daedelus" que va fer ballar a centenars de persones amb un curiòs instrument musical. Aquí no escoltareu res convencional. Aquest és el regne de l'experimentació i les propostes més arriscades en música electrònica. Si, ha tornat i amb més força que mai el festival Centremàtic. El Centre Cultural de Sa Nostra va acollir ahir vespre la setena edició. Les sales, l'auditori i el Pati es van omplir amb 10 propostes d'artistes, alguns locals i d'altres vinguts d'arreu del món. Devers 1000 persones no s'ho van voler perdre. Però l'artista més esperat va ser ell, el californià Daedelus. Els seus directes sempre són impactants gràcies a l'ús del Monome. Segons ens va dir "Jo utilitzo aquest aparell anomenat monome i l'aplicació més especial que té és que em serveix per improvitzar sons a partir de les llums que es van il·luminant a la màquina". Nous sons i nous ritmes. I és que no tot està inventat en el món de la música electrònica.\nPublicado por Jordi Julià en 23:22 No hay comentarios:\nXerrant una estona amb Fatboy Slim\nVa arribar i va triomfar. Des del primer minut i fins al final. 3500 persones van ballar, saltar i també tararejar les mescles de l'anomenat rei del beat. Ell és Fatboy Slim. Ell segueix captivant amb la seva fusió de hip hop, rock i rhythm and blues. Una mescla que segueix funcionant. "Quan estic a l'escenari, el moment més especial és quan tothom crida a la vegada i s'està movent conjuntament al ritme la la música. És com una gran unió. I aquest precisament és un moment màgic i per a mi és moment més meravellòs del món" va comentar-nos abans del concert. Aquest britànic de 47 anys va aconseguir als anys 90 ser un dels disc-joqueis més influents. De cara al futur, ja avança que la tecnologia tindrà un gran paper en la seva professió. "Actualment també són video-discjoquei i jugo amb les pantalles que hi ha darrere meu al show, la qual cosa demostra que la tecnologia cada vegada influeix més en la meva evolució. Seguiré gravant els meus discs i la gent seguirà ballkant però haurem d'inventarnos alguna cosa nova per a seguir millorant". Fatboy Slim, una descàrrega de música i sensacions.\nPublicado por Jordi Julià en 23:46 No hay comentarios:\nRevolució als cinemes amb l'IMAX 3D\nI ja ha arribat a les Balears el més nou en tecnologia aplicat a les sales de cinema. Parlem del IMAX 3D. Els cinemes de Festival Park de Palma acolliran des d'aquesta setmana una sala amb aquest format revolucionari que fa del seu visionat tota una experiència. La primera pel·lícula que es veurà serà "Pirates del Carib 4".\nTot i que en aquest cinema tot sembla tranquil aquesta setmana aquí es viurà una revolució. Arriba per primera vegada a les Balears el més nou en tecnologia aplicat a les sales de cinema. És l'IMAX 3D. Aquesta sala ha vist com es canviava la seva pantalla i s'eliminaven algunes fileres de butaques. Tot per veure millor les projeccions. La cinta que inaugurarà el format és aquesta, és la quarta entrega de Pirates del Carib. Esperem que de tant a prop Jack Sparrow no amenaci amb la seva espasa a cap espectador.\nPublicado por Jordi Julià en 0:57 No hay comentarios:\nRoden la primera pel·lícula geolocalitzada a les Balears\nHem vist pel·lícules de molts tipus però com aquesta cap. Ara ens endinsarem al rodatge de la primera pel·lícula geolocalitzada que es fa a les Balears. El projecte pretén que els vianants busquin i trobin amb els seus telèfons mòbils les seqüències que els seus creadors han deixat amagades a diversos punts de la ciutat. Aquesta original pel·lícula l'estan grabant aquests dies els alumnes d'un curs i que s'estrenarà aquest dissabte al Museu d'Es Baluard. Estan cercant les seqüències de la primera pel·lícula geolocalitzada que es fa a les Balears. Alguns racons de la ciutat amaguen clips de dos minuts com a màxim. Aquests dies l'equip està preparant els guions i també han començat rodar algunes escenes. L'experiment forma part d'un taller impartit pels artistes visuals Clara Boj i Diego Díaz i que organitza el Museu d'Es Baluard de Palma. És una experiència pionera a les Balears. El film es presentarà aquest dissabte 30 d'abril de 2011 a les sis de l'horabaixa a Es Baluard. Si no hi podeu anar no passeu pena, les seqüències del film us esperen a que les descobriu amagades a quasevol punt de la ciutat.\nPublicado por Jordi Julià en 0:24 No hay comentarios:\nAvui he conegut al primer ciborg\nI la realitat sempre supera la ficció. Ara us presentarem la primera persona reconeguda oficialment al món com a "cyborg". Neil Harbisson és un jove de 29 anys amb una malaltia hereditaria de la visió que des de naixement l'obliga a veure el món en blanc i negre. Des de fa uns anys, però una minicàmera especial li genera sons codificats amb l'escala de colors. Aquests dies és a Mallorca en el marc d'un estudi que l'ha duit a analitzar els colors de 60 ciutats d'Europa. Li hem preguntat de quin color és la capital de les Balears. Ens ha dit que és de color salmó rosat i taronja. Els colors no són cap secret per a ell. Neil Harbisson, el primer ciborg reconegut al món, s'ha proposat fer un mapa d'Europa amb els colors de cadascuna de les seves ciutats. Ara li ha tocat a Palma. Però aquest jove el que més el fascina és l'art i especialment Joan Miró. Ja du 50 ciutats i li'n queden moltes més. Segur que en el seu viatge es trobarà desenes aventures. Moltes, i com no, de tots colors.\nPublicado por Jordi Julià en 22:17 No hay comentarios:\nXerrant una estona amb Agustín Fernández Mallo\nDesprés de revolucionar ara fa dos anys el món literari ara hi torna. L'escriptor gallec resident a Mallorca Agustín Fernandez Mallo ha presentat el seu nou llibre "El hacedor de Borges", un remake de la miscel·lània que l'autor argentí va publicar al 1960. I l'actualitza en tots els sentits perquè és una obra que segueix més enllà del paper i es pot seguir per internet i per videos creats pel mateix autor. Després de revolucionar el món literari ara aquest gallec resident a Mallorca segueix avançant. Agustín Fernandez Mallo utilitza les seves mans per refer un clàssic de l'escriptor argentí José Luis Borges. En aquest llibre es mesclen relats amb fantasies quotidianes, poemes i reflexions. Però això si, mantenint l'ordre i el títol de cadascun dels 57 textos de Borges. I a Fernandez Mallo el paper li queda curt perquè fa crèixer a internet aquesta obra amb connexions a videos fets per ell mateix per fer més innovador el projecte. Després de Nocilla Lab i Nocilla Experience, Mallo agafa un nou camí el dels remakes. I és que les segones parts també poden ser bones.\nLa gran nit dels Goya al Teatre Real de Madrid\nGran experiència la que vaig viure aquest passat diumenge 13 de febrer de 2011. Vam ser enviats a la gran gala dels premis Goya a Madrid. Enguany a més aquests premis estaven d'aniversari, celebraven els seus 25 anys. Vam estar a la catifa vermella i vam poder veure a vora 2000 convidats (actors, actrius, directors, productors). Per alli, tot i la pluja, van passar Javier Bardem, Pilar López de Ayala, Cayetana Guillén Cuervo, Rossy de Palma, Santiago Segura, Àlex de la Iglesia, etc. Després de connectar en directe per als informatius d'IB3 vam pujar a la sala de premsa i des d'allí vam anar entrevistant als guanyadors de la nit. Una nit que va ser inoblidable per a l'equip de la pel·lícula "Pa negre" del director mallorquí Agustí Villaronga. Amb ells vam celebrar els seus 9 guardons que van aconseguir dels 14 als que estaven nominats. Una fita que col·loca al film com la tercera producció més premiada de la història dels Goya. Tot un èxit per a una pel·lícula d'una factura excel·lent i amb una història apassionant. Després de la gala vam poder anar al còctel que oferien als convidats on vam poder estar una estona amb els mateixos protagonistes de Pa negre i també amb el cantautor uruguaià Jorge Drexler, guanyador del Goya a la millor cançó per "Lope". Una nit que va acabar ben tard però que ja ha passat a ser una de les nits més emocionants que he viscut.\nPublicado por Jordi Julià en 15:24 1 comentario:\nMai més dormirem sols... gràcies a la tecnologia!\nI ja ha arribat al Museu d'Es Baluard de Palma la primera exposició col·lectiva d'art digital que s'organitza al museu coincidint amb el seu setè aniversari. La mostra es titula "Extimitat. Art, intimitat i Tecnologia" i recull dotze obres de 10 artistes de tot el món. Unes obres que reflecteixen la manera en què les noves tecnologies han modificat la intimitat de l'ésser humà. Toqueu, mireu, i reflexioneu sobre com les noves tecnologies han modificat la nostra intimitat. És la nova aposta del museu d'Es Baluard de Palma coincidint amb el seu setè aniversari. Es titula "Extimitat. Art, intimitat i Tecnologia", i recull dotze obres de 10 artistes de tot el món. Una d'elles ens tanca a una habitació d'un adolescent mentre xateja per internet. Ningú es pot amagar d'internet. Aquesta obra ens dibuixa a l'artista passejant al seu ca sense que ell ho sàpigui. I els videos que es pengen a la xarxa passen a ser públics encara que siguin molt íntims.\nEl seu creador ens explica que en aquesta obra dues persones a dos llits diferents es poden connectar i interactuar per internet d'aquesta forma tan visual. No val adormir-se! Els qui vulguin descobrir el que amagar aquesta exposició ho podran fer fins dia 1 de maig. Si voleu veure el video ho podeu fer clicant aquest link http://www.youtube.com/watch?v=2X6L2AP0isU\nPublicado por Jordi Julià en 22:27 No hay comentarios:\nRoden la primera pel·lícula geolocalitzada a les B...


Extensa representació palamosina al Cros Territorial\nAquest diumenge es celebren a Sant Hilari el Campionat Territorial de Cros i els jocs esportius escolars de Catalunya.De casa nostra està previst que siguin 27 els participants. Els més joves ho faran en representació del centre d´ensenyament i Educació esportiva municipal, i la resta representaran l´Associació Atlètica Palamós. A més a més el cros serà puntuable pel gran premi de la Selva que precisament acabarà aquest diumenge.\n(El tècnic d´esports de l´ajuntament de Palamós, i a la vegada president de l´associació Atlètica explica que s´espera un gran paper dels atletes palamosins)D´entrada està previst que siguin 20 els joves que prenguin part en alguna de les proves dels jocs esportius escolars de Catalunya, i que aglutina les categories de benjamins fins a cadets. Pel que fa al campionat territorial seràn 7 corredors de l´Associació Atlètica els que hi pendran part. Aquí un dels grans favorits per la victòria, és Josep Maria Gisbert en una de les categories de veterans.\nD´entrada hi ha creades grans expectatives pel paper que poden fer els atletes palamosins. Així ho assegurava el tècnic d´esports i president de l´Associació Atlètica Palamós, Isidre Verdún.\nEl cros de diumenge serà també la vuitena i darrera prova puntuable pel gran premi de la Selva que es va iniciar el passat mes de novembre. Els atletes palamosins també han rendit a un gran nivell en les proves anteriors, d´aquí que s´esperi més d´un vencedor.\nEscoltem Isidre Verdún.\n04/06/2002 - Medi Ambient comença la campanya de control de platges de Catalunya\nLligat a aquesta notícia, cal dir que des d'aquest cap de setmana s'ha activat el dispositiu de...