ORDRE ECF/610/2010, de 13 de desembre, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions del Pla Renova't de Finestres a Catalunya, i es fa pública la convocatòria per a l'any 2011. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 234630915\nECF/610/2010, de 13 de desembre, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions del Pla Renova't de Finestres a Catalunya, i es fa pública la convocatòria per a l'any 2011.\nEl consum d'energia final a Catalunya es reparteix entre tres sectors: el transport 40,0%, la indústria 31,6% i l'edificació 24,9% (serveis 10,9% i domèstic el 14,0%), segons dades de 2007, quan el consum total va ser de 16,2 mega tep. El 3,5% restant d'energia consumida va pertànyer al sector primari.\nEls factors que influeixen en el consum energètic degut a les necessitats de climatització són de diversa índole. D'una banda, els factors relacionats amb l'eficiència del mateix edifici, tant degut a la transmissió tèrmica de la seva envolupant com a l'eficiència de les seves instal·lacions tèrmiques. Per una altra banda entra en joc l'ús que en faran els usuaris, que seran qui decidiran quina és la temperatura de confort o el grau de ventilació de l'edifici, per exemple.\nLa intervenció en l'envolupant de l'edifici pot ser complexa. La major transmissió tèrmica es produeix a través de les obertures (finestres, portes-vidrieres, claraboies) tant a l'hivern, com a l'estiu. En els mesos de calor, als guanys energètics per transmissió tèrmica, s'afegeixen els guanys per radiació. Aquests últims es poden reduir amb proteccions solars (persianes, lamel·les) i en els mesos de fred les pèrdues tèrmiques per transmissió poden arribar a ser molt importants en funció de les característiques climàtiques i dels tancaments.\nAmb l'objectiu tant de disminuir la transmitància tèrmica de les obertures com els guanys per radiació solar a través del vidre, es vol impulsar la renovació de les obertures i la renovació o implementació de sistemes de protecció solar annexos a aquestes obertures.\nL'Institut Català d'Energia (ICAEN), del Departament d'Economia i Finances, és l'organisme públic que té assignada l'execució de les activitats que emanen del Pla de l'Energia de Catalunya (PEC) 2006-2015 i de la seva revisió, sens perjudici de les funcions de la Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat en matèria de promoció i difusió de la utilització de les energies renovables.\nL'Estratègia d'Eficiència Energètica del PEC es coordina amb l'Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética en España 2004-2012 (E4). Per això, el 17 d'abril de 2008 es va formalitzar un conveni de col·laboració entre l'Instituto para la Diversificación y Ahorro de Energía (IDAE) del Govern espanyol i l'Institut Català d'Energia (ICAEN), per a la definició i la posada en pràctica de les actuacions previstes al Pla d'acció 2008-2012 de l'E4 (PAE4+) a Catalunya. En el Conveni s'identifiquen diverses actuacions que, juntament amb altres específiques de l'Estratègia del PEC, requereixen el suport públic per a la seva implementació o extensió.\nVista la Llei 25/2009, de 23 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2009, i d'acord amb el que estableixen els articles 87 i següents del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya; la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions; el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions; la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú; la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, i l'Ordre d'1 d'octubre de 1997, sobre tramitació, justificació i control d'ajuts de subvencions;\nPer tot el que s'exposa, a proposta de l'Institut Català d'Energia, vist l'informe favorable emès per l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances, i en ús de les atribucions que em són conferides,\nAquesta Ordre té per objecte aprovar les bases reguladores i publicar la convocatòria per portar a terme el Pla Renova't de Finestres, consistent a subvencionar, en règim reglat, finestres i altres obertures que es canviïn per d'altres més eficients en els terminis i amb les condicions establertes. L'ajut també s'aplica a la incorporació o substitució de sistemes de protecció solar de la mateixa obertura sempre que tant l'obertura com la protecció compleixin amb els paràmetres exigits per aquesta Ordre.\nEn funció de les disponibilitats pressupostàries i per ordre del conseller d'Economia i Finances, es publica al DOGC la convocatòria per a l'any 2011 per a la presentació de sol·licituds per a l'obtenció dels ajuts previstos en aquesta Ordre, la qual inclou les determinacions establertes per la normativa d'aplicació.\nL'objectiu d'aquests ajuts és millorar l'eficiència energètica i reduir el consum d'energia a les llars i al sector terciari català, així com potenciar l'ús racional de l'energia entre els ciutadans de Catalunya mitjançant la renovació de les obertures (finestres, portes-vidrieres i claraboies) i la millora de la protecció solar de les mateixes obertures que es renovin mitjançant persianes, gelosies, lamel·les o tendals.\nLa reducció de la transmissió tèrmica de les obertures permetrà aconseguir un estalvi energètic durant tot l'any, tant en calefacció com en refrigeració. La renovació o incorporació de proteccions solars permetrà estalviar energia en refrigeració.\nSeran subvencionables: la renovació de finestres i altres obertures com portes-vidrieres o claraboies a Catalunya per d'altres més eficients, així com la substitució o incorporació de sistemes de protecció solar de les obertures substituïdes (persianes, gelosies, lamel·les, tendals).\nLa quantia màxima de l'ajut del Pla Renova't de Finestres per a la convocatòria 2011 serà diferent en funció de l'ús de l'edifici:\n3.2.a) Per a habitatges particulars que han de ser primera residència:\nPer a la renovació d'obertures se subvencionarà una quantitat màxima de 130 /m2 d'obertura renovada en tots els casos. No obstant, la quantia de la subvenció per aquest concepte no podrà superar el límit de 3.000  per beneficiari.\nPer a la renovació o incorporació de proteccions solars instal·lades en obertures que hagin estat renovades es podrà subvencionar una quantitat màxima de 40 /m2 de protecció solar. En qualsevol cas, però, la quantia de la subvenció per aquest concepte no podrà superar el límit de 1.000  per beneficiari.\nPer tant, la quantia màxima que es podrà rebre en concepte d'ajut per la suma d'ambdues renovacions relacionades en aquest apartat a) no superarà el límit de 4.000  per beneficiari.\n3.2.b) Per a edificis del sector terciari i actuacions integrals en blocs d'habitatges:\nPer a obertures renovades se subvencionarà una quantitat màxima de 100 /m2 d'obertura renovada.\nPer a la instal·lació de proteccions solars es podrà subvencionar una quantitat màxima de 40 /m2 de protecció solar.\nLa quantia màxima que es podrà rebre en concepte d'ajut per la suma d'ambdues accions relacionades en aquest apartat b) no superarà el límit de 100.000  per beneficiari.\nLes actuacions de renovació o incorporació de proteccions solars només seran subvencionables en cas que vagin acompanyades d'una renovació o substitució d'obertura.\nEn qualsevol dels casos inclosos a les lletres a) i b) d'aquest article, la quantia de la subvenció no podrà superar mai el 30% del cost elegible. El cost elegible inclou el preu del material (bastiments, marcs, vidres i proteccions solars), i el de la seva col·locació.\nEstà exclòs del cost elegible l'IVA, la col·locació de motors, els treballs del ram de paleta, com pot ser la substitució de bastiments i premarcs antics, col·locació de caixes, torns i corrons, i els repassos de guix, de pintura, etc.\nEn edificis del sector terciari, caldrà fer una sol·licitud diferent per a cada edifici on es volen renovar les obertures encara que el sol·licitant sigui el mateix.\nEn el cas d'habitatges particulars, s'admetrà una sola sol·licitud per habitatge.\n3.3 Inversió mínima.\nLa inversió mínima que s'ha de realitzar per poder sol·licitar subvenció, en qualsevol dels casos de l'article 3.2 anterior, és de 1.000 euros.\n4.1 Amb aquesta Ordre es fa pública la convocatòria per a l'any 2011 per a l'atorgament dels ajuts per al Pla Renova't de Finestres a Catalunya. La vigència d'aquest Pla serà des de l'endemà de la publicació d'aquesta Ordre fins al 30 de setembre de 2011.\n4.2 Termini de presentació de sol·licituds.\nEl termini per presentar sol·licituds serà des del 17 de gener de 2011 fins el 30 d'abril de 2011, o fins l'exhauriment del pressupost disponible per a cadascuna de les línies.\n4.3 Termini d'execució.\nLa compra i instal·lació de les obertures...\nORDRE TRE/45/2010, de 27 de gener, per la qual s'aproven les bases reguladores que han de regir el sistema d'ajuts econòmics per donar suport a la inve...\nORDRE AAM/317/2013, de 10 de desembre, per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts a les inversions per a la millora de la producció i/o com...\nRESOLUCIÓ JUS/1103/2002, de 22 d'abril, de modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Psicòlegs de Catalunya.\nDECRETO 290/2005, de 11 de octubre, por el que se establece la estructura orgánica y funcional del Departamento de Agricultura, Pesca y Alimentación.


Revisió gratuïta de la pell i xarrada sobre l’etiquetatge dels aliments, pròximes cites proposades per la Junta Local contra el Càncer – Ajuntament de Burjassot\nRevisió gratuïta de la pell i xarrada sobre l’etiquetatge dels aliments, pròximes cites proposades per la Junta Local contra el Càncer\n13 juny 2017|Burjassot\nDes de 14/06/2017 fins a 15/06/2017\nUna de les línies de treball de la Junta Local contra el Càncer de Burjassot és conscienciar a la població sobre la importància de la prevenció, és a dir, fomentar hàbits saludables que, dins d’allò que està en la nostra mà, ajuden a mantenir allunyada la malaltia del nostre organisme. En aquest sentit, la Junta Local contra el Càncer de Burjassot té programades dues cites interessants, per a aquesta mateixa setmana.\nLa primera d’elles serà el dimecres 14 de juny, en la Plaça de l’Ajuntament. Com és habitual des de fa alguns anys, arribat l’estiu, arriba també la campanya solar de la Junta Local contra el Càncer, que ofereix l’oportunitat als ciutadans i ciutadanes de sotmetre’s a una revisió gratuïta de la pell. Així, entre les 10h i les 13:30h, una unitat mòbil estarà situada en la Plaça de l’Ajuntament, amb un dermatóleg de l’AECC que estara realitzant revisions de pell durant tot el matí. Paral·lelament, la Junta Local contra el càncer vol incidir en la importància de protegir-se del sol, sobretot, a l’estiu. L’exposició inadequada al sol pot causar alteracions en la pell i pot ser el desencadenant de malalties greus.\nD’altra banda, la Junta Local contra el Càncer de Burjassot ha organitzat una nova xarrada informativa, que tindrà lloc el dijous 15 de juny, a partir de les 18:30h, en la Casa de Cultura. Impartida per Bàrbara Gómez Taylor, Doctora en Farmàcia i Graduada en nutrició i dietètica humana, en aquesta ocasió la xerrada versarà sobre la importància de saber interpretar les etiquetes dels aliments que adquirim en el supermercat per a, d’aquesta manera, completar una llista de la compra més saludable i lliure de productes excessivament processats. Saber interpretar la informació que conté l’etiquetatge pot ajudar notablement a menjar millor i, com a conseqüència, a treballar en la prevenció d’una malaltia com és el càncer.\nLa xarrada tindrà lloc en la Sala d’Audiovisuals de la Casa i l’entrada és gratuïta i lliure fins a completar l’aforament.\nassociacions, Xerrada, aliments, Junta Local Càncer, alimentos, etiquetado, revisión solar, etiquetat, revisió solar


Joan Lluís Garcia repassa l’origen i l’actualitat d’aquest impost\nUna classe magistral sobre l’IVA amb La Trinca. //Rosanna\nActualitzada el 13-02-2018 10:10\nEn Joan Lluís Garcia ha fet aquest diumenge al Via lliure una classe de repàs d’un tema feixuc i complicat, els impostos. I, com sempre, de la mà de les cançons de la Trinca.\nLa Trinca. L'IVA ja ha arribat\nL’IVA fet fàcil, és com es diu la cançó que aquest diumenge han analitzat al programa d’en Xavi Bundó. En principi no té res a veure amb l’IVA Anguera, la periodista i col·laboradora del Via lliure, sinó de l’impost sobre el valor afegit, un impost que, ja ho deia la Trinca, és enrevessat i difícil perquè sí.\nDoncs és un impost indirecte que grava –és a dir, que fa pagar– el consum, és a dir la gent que compra. I què vol dir que és un impost indirecte? Doncs que el paga tothom per igual, tinguis molts diners, o no tinguis un duro.\nSi consumeixes, pagues. Si no consumeixes, no pagues. Però si fos així de senzill diguéssim que la secció sobre aquest impost no tindria sentit.\nOn, quan i qui va idear aquest impost?\nHa existit sempre? La resposta és no . Ens ho explica el Josep Lladós, professor agregat dels Estudis d’Economia i Empresa de la Universitat Oberta de Catalunya.\nLa idea ve d’un industrialista, un membre de la família Siemens, que te la idea de com pot fer per contribuir a l’Estat: Si la riquesa que generem es distribueix entre treball i capital, doncs aquest valor afegit es podria gravar com a part del que estem generant\nWilhem Von Siemens, fill del fundador de l’empesa Siemens, l’inventa, i els francesos als anys cinquanta l’apliquen.\nI a l’estat espanyol? Hi va arribar poc després? Ho explica en Gonzalo Bernardos, tertulià d’El món a RAC1 i professor titular de teoria econòmica de la Universitat de Barcelona, que ha tingut la deferència de col·laborar en aquesta secció.\nL’IVA entra en funcionament l’any 1986 com una obligació de la Comissió Europea, pel fet que nosaltres hem entrat en l’organisme, que en aquell moment es deia Comunitat Econòmica Europea. I significava, en part, l’harmonització fiscal respecte d’Europa\nGonzalo Bernardos. Una obligació de la Comissió Europea\nPer tant, ja tenim ubicat el naixement d’aquest impost i quan el comencem a pagar els catalans. Ara bé, quan es va instaurar, la gent ho va entomar fàcil?\nHi ha una regla que és la de prorrata, i has de dividir en funció del percentatge de la teva activitat. Què passa si és una compra minorista o un determinat tipus d’empresa minorista? Doncs hi ha una cosa que és el recàrrec d’equivalència. Per tant, hi havia tantes figures interposades que era un autèntic festival per als gestors fiscals\nJosep Lladós. Dividir en funció del teu percentatge\nEntendre tot plegat és com deien els de la Trinca: fàcil, fàcil.\nLa Trinca. Quan arribi la liquidació\nQuè podia portar a confusió? La gent s’evadeix de pagar-lo?\nQui no ho ha fet allò d’anar a cobrar o pagar una factura important i ha dit: ‘Em perdones l’IVA? Me’n perdones la meitat? Me’n perdones una part?’ Això no ho reconeixerà gairebé ningú, que ho fa, però a l’hora de la veritat fins i tot hi ha moltes empreses que t’ho ofereixen.\nSe t’escapa el riure...\nNo m’incriminaré jo mateix. Oficialment et diré que mai, mai, mai, mai\nGonzalo Bernardos. Moltes empreses t'ofereixen perdonar-te l'IVA\nPer si de cas, esperem que aquest tall no l’escolti Montoro, perquè a Espanya el ministre d’Hisenda és qui decideix quins impostos paguem tots plegats. Perquè ens situem, quan es va instaurar per primer cop l’IVA, l’any 86, hi havia tres trams:\n- El reduït, que era del 6 per cent (productes alimentaris i productes sanitaris, transport de viatgers, la majoria de serveis d’hostalería i la construcció de nous habitatges).\n- El general, del 12 per cent.\n- I l’incrementat, del 33, per a productes bàsicament de luxe.\nDes del 1986 hi ha hagut sis apujades o modificacions de l’IVA. El model que més anys va durar, però, va ser el que l’any 1995 fixava el tipus general al 16 per cent. Us ho imagineu?\nSi ho recordeu, l’any 2010 Zapatero, en plena crisi del dèficit, el va apujar al 18 per cent. Una mesura que evidentment no va agradar a ningú, i menys al cap de l’oposició, que un any abans ja avisava.\nÉs com el Cruyff. Perquè diu los chuches? El diccionari de la RAE diu:\nf. Producto comestible menudo, que principalmente los niños consumen como golosina.\nMalgrat aquest advertiment, l’IVA va pujar.\nLa pujada de l’IVA és el cop de sabre que el mal governant li dona a tots els seus compatriotes, que ja estan molt castigats per la crisi\nMariano Rajoy. La pujada de l'IVA és el cop de sabre\nDoncs mira, és una bona definició. Mariano Rajoy, però, com a cap de l’oposició, va calmar tothom.\nLlàstima, però, que menys d’un any després va apujar l’IVA general del 18 al 21 per cent. I, a més, productes als quals abans se’ls aplicava el tipus reduït... pam! Van saltar al general. Com per exemple l’IVA cultural. Era prou important com per apujar-lo al 21 per cent?\nÉs una repercussió dels actes publicitaris contra el govern que han fet els actors i les actrius durant molt temps. Perquè quin és l’IVA cultural més alt d’Europa? Espanya. El segon país que més grava és el Regne Unit. Però, clar, si anem a països que defensen la cultura, que seria el desitjable, tenim que a França és el 5,5% i a Alemanya és el 7% d’IVA cultural\nGonzalo Bernardos. Qui te l'IVA cultural més gran d'Europa?\nDe fet, per ser justos, hem de dir que l’IVA cultural va baixar l’any passat. Del 21% a passar al 10%, però només per als espectacles en viu. A veure, va baixar per espectacles culturals en viu com els concerts de música, la dansa, el circ... o els toros. I això que els toros podríem discutir llargament si són cultura i si són en viu.\nPerò, vaja, que sabeu l’únic espectacle en què l’IVA continua sent del 21 per cent? Doncs sí, el del cinema.\nLa Trinca. El passiu acumulat repercuteix\nBé, l’IVA és un impost, que com hem vist fins ara, té un cert grau de dificultat, però res a veure el que implica per als autònoms. Com que autònom és una paraula massa vulgar, els anomenarem freelance, que sona a persona més feliç. Ser autònom ja sabeu que és el somni de tot treballador:\n- Pots fer l’horari que et dona la gana, és a dir, que treballes tot el dia\n- No tens horaris, per tant, et poden trucar qualsevol hora del dia\n- Et pots pillar les vacances quan vulguis, per quedar-te a casa perquè com que no treballes no tens diners per marxar\nPerò deixeu-me parlar amb dos il·lustres free-ance. De qui no direm el nom per preservar la seva identitat. Val, són els Òscars. Els preguntem quina paraula els ve al cap si diem autònom\nPer nosaltres, no se que diràs Òscar Andreu, pensar en l’IVA és pensar en una paraula que és ‘mal de cap’\n‘Mal de cap’ i ‘tiquet’. La paraula ‘tiquet’ és el pitjor que et pot passar perquè de sobte no te n'adones i jo porto tants tiquets dins la cartera que m’he desviat la columna\nÉs allò tan de postguerra de guardar el tiquet d’un dinar que has fet per desgravar-te potser un euro i mig\nUn euro i mig si hi ha sort\nPotser ens desviem una mica del tema, però sabeu què passa si treus un micròfon de RAC1?\nÉs ‘desviació de columna’ i una altra és...\nSí, Montoro per descomptat. I l’altra és: ‘És avui el dia límit? Sembla que no arriba...’\nÉs el dia 20 de cada tres mesos.\nEns posem aquí en acció...\nFora d’aquí, aquesta gent, home!\nÉs el Basté, és el Basté! Un altre autònom.\nJo sóc autònom perquè visc sol, però jo sóc del Grup Godó, sóc del Senyor Godó\nDoncs felicitats i records. Que vagi bé [...] no tothom te la sort de ser autònom en aquest país\nÒscar Andreu. Montoro per descomptat\nPer tant, un autònom és també qui viu sol. Però a veure creieu que els Òscars es fan ells els seus comptes?\nNosaltres? Però si som gent de lletres i ni de lletres et diria, vull dir que els números ja...\nSom gent poc preparada en general, tu imagina’t per fer números, per sumar. Estaríem tot el maleït dia a Hisenda intentant justificar perquè varem colar allò sense voler\nA veure, abans d’avançar en aquesta entrevista trossejada i manipulada, explicarem una breu anècdota personal relacionada amb l’epígraf o grup al qual pertanys.\nEn Joan Lluís García va començar com a autònom. I quan vaig anar al gestor per dir-li “Mira, sóc periodista”, va crear-li un problema enorme.\n- Què vol dir això? Que escrius? Ets escriptor!\n- Bé, sí. Però després ho llegeixo davant d’un micro, així en veu alta.\n- Ah, per tant ets cantant.\nEls Òscars ho intenten aclarir\nDoncs imagina’t nosaltres que som llicenciats en Comunicació Audiovisual, no som ni periodistes\nI que fem veus. Tu explica-li a Hisenda a què et dediques. O explica-li a la teva mare. Jo vaig a la ràdio i faig unes veus. Vaig a la televisió, em vesteixo amb corbata i explico coses a la gent que en principi han de fer riure. Epígraf: Pallasso?\nJo crec que estem en un epígraf que és ‘artistes i toreros... i terrissaires’. Mira jo crec que estem més a prop del terrissaire que no pas del torero\nEvidentment per descomptat, perquè mentre fem acudits no estem matant toros\nÒscar Andreu. Jo vaig a la ràdio i faig unes veus\nDoncs efectivament, els periodistes, locutors de ràdio i altra gent indesitjable que es mou per aquesta emissora, quedem inclosos a l’epígraf 861, de la secció segona:\n“Pintors, escultors, ceramistes, artesans, gravadors i artistes similars”\nNo. “Artistes similars”, no som. Per això, que sempre que pugueu, aneu al gestor.\nEt llegiré un mail que hem rebut avui precisament del gestor i relacionat amb els autònoms. És un mail que l’hem contestat 26 vegades perquè no enteníem que ens estaven demanant\nEsteu junts també?\nSí, sí. Compartim gestor. Ho compartim tot menys les dones. Però algun dia arribarà. El concepte del mail diu ‘Certificat digital. Fàbrica de Moneda y Timbre’ –molt bon dia, necessitem el certificat digital de tots dos com autònoms. Hem sol·licitat el certificat a la fàbrica Nacional de Moneda y Timbre–, tenim cita el proper divendres 16 de febrer a Hisenda\nEm pensava que era per fer una excursió a la fàbrica de Moneda y Timbre com qui va a la fàbrica Torres\nO per comprar segells... Heu d’anar amb el vostre DNI original. S’hauran d’acreditar i signar el paper de la Fàbrica Nacional de Moneda y Timbre\nEn fi, penseu que si ser autònom és un pal sempre hauria pogut ser pitjor. Podrieu haver estat freelance a l’Edat Mitjana.\nEls drets de pas, els drets d’entrar a la ciutat, per creuar el pont, per utilitzar el bosc, per caçar, pescar, pel molí per fer pa, pel riu... Es comença a gravar tot, es comença a privatitzar tot. El primer que ho fa és el monarca\nJosep Lladós. Es comença a privatitzar tot\nI aquesta és una cita que ens regala el professor Lladós:\nEm sembla que va ser en Benjamin Franklin que va dir que només hi ha dues coses certes a la vida: ‘La mort i els impostos, tots passem per aquí’ Això dir-ho fa 200 anys... però dir-ho ara això que ‘tots passem per aquí’, doncs sí, però no de la mateixa manera. gual que no tothom te la mateixa mort, doncs no tothom passem de la mateixa manera pels impostos\nPer tant, podríem resumir-ho com aquella dita que diu: Caga el rei, caga el Papa, de cagar ningú s’escapa, i transformar-la per un Paga el rei, paga el Papa, de pagar ningú s’escapa . Bé deixem-ho aquí..\nI per acabar, segur que us heu quedat amb ganes de saber una incògnita que ha quedat oberta a l’inici. Iva Anguera, però quin només és IVA?\nL’origen del meu nom és bastant curiós, el meu pare tenia un amic que va posar-li Ivo al seu fill, i va dir que si era una nena em diria Iva. La meva mare es pensava que seria un nen i no es va preocupar gaire. Va arribar el moment i em vaig acabar dient Iva, en teoria femení de Ivo. Que és un sant que realment existeix i de fet te una porta a la Catedral de Barcelona. Uns anys més tard una professora em va advertir que tindria un impost amb el meu nom, però això ja va ser tot una altra història\nIva Anguera. L'origen del meu nom és bastant curiós


Catalan | Formula 1 2007 - A corrupted championship\nDenuncia de las irregularidades sucedidas durante el campeonato de F1 2007\nArrel dels fets esdevinguts al campionat de F1 2007, i com a aficionats i amants d’aquest esport, ens veiem en l’obligació de denunciar públicament les irregularitats que han vingut succeint al llarg del mateix, i que mostren clars indicis de tracte de favor per al pilot L.Hamilton, així com greus perjudicis per al pilot F.Alonso tant per part de l’equip McLaren com per la pròpia Federació Internacional d’Automobilisme.\nEls fets provats i presumptes irregularitats són les següents:\nG.P. Austràlia (18-03-07) L’estratègia de parades a boxes és favorable a L.Hamilton en detriment de F.Alonso.\nG.P Barhein (15-04-2007) De forma estranya el monoplaça de F.Alonso pateix desperfectes amb nocturnitat, segons justifica el seu propi equip, a causa dels quals el seu cotxe no pot seguir el ritme del seu company, el monoplaça del qual funciona perfectament. L.Hamilton canvia diverses vegades la seva trajectòria a la sortida, quan està totalment prohibit, no essent sancionat per això.\nG.P. Mónaco (27-05-2007) A falta de poques voltes per al final, l’equip ordena als seus pilots baixar de 19.000 r.p.m., L.Hamilton, desobeint al seu equip, no ho fa i intenta avançar al seu company, al no aconseguir-ho es queixa al final de la cursa davant la F.I.A. i els mitjans de comunicació anglesos, provocant una investigació i una gran pressió mediàtica sobre F.Alonso. L’equip no pren mesures contra L.Hamilton ni defensa F.Alonso. Per una altre banda, durant la cursa, L.Hamilton trepitja la línia continua a la sortida de boxes, el que està prohibit, no rebent per això cap sanció de la F.I.A.\nG.P.Canadà (10-06-07) Comportament estrany del monoplaça de F.Alonso. Una cop més el cotxe nº1 no està en les mateixes condicions mecàniques que el del seu company L.Hamilton.\nG.P.EE.UU. (17-06-07) Una vegada més les estratègies de parada a boxes afavoreixen descaradament a L.Hamilton en perjudici de F.Alonso.\nG.P.França (01-07-07) De forma estranya, davant la previsió de pluja, F.Alonso té problemes amb la seva caixa de canvis a la Q3, essent endarrerit al lloc 10 a la graella de sortida, mentre el seu company L.Hamilton no pateix cap problema. De La Rosa comenta al llarg de la cursa que aquesta partida de recanvis estava perfectament identificada i havia estat retirada.\nG.P.Alemanya (22-07-2007) Espaterrant actuació de la direcció de cursa davant la sortida de pista de L.Hamilton. Una grua de rescat col·loca a L.Hamilton a la pista després de la seva sortida, malgrat el greu risc per a la resta de pilots. Sospitosament la grua no va treure els corredors en l’ordre en que s’havien sortit, sinó primer a L.Hamilton. El reglament estableix clarament que han d’apagar els seus motors i sortir del monoplaça, com van fer la resta de corredors.\nG.P.Hongria (05-08-07) Li correspon a F.Alonso una volta extra a la Q3. L.Hamilton ho impedeix saltant-se les ordres d’equip, entrant a canviar neumàtics per la seva pròpia decisió darrera de F.Alonso, al que increïblement posen neumàtics durs usats. Immediatament després posen tous nous a L.Hamilton F.Alonso aconsegueix la primera posició malgrat els neumàtics, el que provoca el disgust de Ron Denis i la nova denúncia de L.Hamilton a la F.I.A. Com a conseqüència d’això F.Alonso és endarrerit 5 llocs a la graella de sortida, aplicant una sanció inexistent al reglament, i McLaren perd els punts de constructors en aquesta cursa. Inexplicablement l’equip no pren mesura alguna contra L.Hamilton.\nG.P.Itàlia (09-09-07) L.Hamilton col·loca el cotxe en diagonal a la graella de sortida i realitza diversos canvis de trajectòria, no essent una vegada més sancionat per això.\nG.P.Bèlgica (16-09-07) Presumpte intent de sabotatge al cotxe de F.Alonso, al seu manager dóna a conèixer que el dia dels entrenaments lliures el propi F.Alonso descobreix que alguna cosa no funciona al seu propulsor, obligant als mecànics a revisar-lo i descobrint que faltava una tapa de l’oli al motor. Se sap que si hagués donat una sola volta en aquestes condicions hauria trencat el seu motor, quedant endarrerit 10 posicions a la graella de sortida.\nG.P.Japó (30-07-07) Increïblement F.Alonso té problemes de nou a la Q3 amb els seu neumàtics, com ell mateix declara en acabar la classificació. L.Hamilton té de nou una volta extra amb neumàtics nous i menys combustible, en la que aconsegueix la primera posició. Al llarg de la cursa els dos pilots pateixen topades, i només és sancionat el pilot que es toca amb L.Hamilton, malgrat que és F.Alonso el que pateix seriosos desperfectes al seu monoplaça. L’equip no avisa a F.Alonso dels desperfectes del seu cotxe, que pateix un accident davant la passivitat del seu propi equip. Durant el cotxe de seguretat posterior a l’accident, L.Hamilton es salta de nou les normes, provocant un accident als seus companys Weber i Vettel, no essent sancionat al llarg de la cursa, ni després de la posterior investigació amb noves i contundents proves en la seva contra.\nG.P.Xina (06-10-07) Per enèsima vegada F.Alonso torna a tenir problemes a la Q3, malgrat haver estat tan o més ràpid que el seu company al llarg dels entrenaments lliures i les dues primeres tandes de classificació. Darrera prova definitiva, després del segon lloc de F.Alonso a Xina i l’abandonament de L.Hamilton, només un mecànic de McLaren s’apropa al podi per celebrar-ho. Posteriorment Ron Denis declara públicament que la lluita en aquesta cursa no era amb Ferrari, sinó amb F.Alonso, el seu propi equip el considera l’adversari a batre.\nUn cop analitzat i contrastats els fets anteriorment citats, trobem arguments més que suficients per a manifestar que el tracte d’igualtat entre pilots no ha estat respectat, ni per McLaren ni per la Federació Internacional d’Automobilisme en l’aplicació del reglament de Fórmula 1.\nPer tant, els sota signants, volem denunciar públicament totes aquestes situacions irregulars i expressar la nostra total indignació amb tot el succeït en el campionat de F1 2007.\nSi deseáis uniros a la causa, podeís dar vuestro apoyo firmando en:\nToda esta información ha sido recopilada por miembros del foro Safety-car:


L'administradora de RTVE demana disculpes i es compromet a no usar el terme ‘Llevant’ per a referir-se al País Valencià\nL'Administradora provisional única de la Corporació d'RTVE, Rosa María Mateo, ha demanat disculpes per l'ús del terme ‘Llevant’ o ‘llevantins’ per a referir-se als valencians. El portaveu de Compromís al Senat, Carles Mulet, va denunciar en una pregunta que «a RTVE se sol usar alegrement el concepte "Llevant" per a designar al territori valencià de manera ambigua incloent-hi altres territoris. Aquest terme no oficial conté o pot contenir una visió madrilenyocèntrica de l'Estat. Per a nosaltres la resta d'Espanya o la Meseta no és "Ponent"», indicava i demanava si «va a mantenir-se aqueix ús, així com si és Madrid el centre de l'univers per a RTVE».\nLa resposta de Rosa María Mateo assenyala que «Madrid no és el centre de l'univers per a RTVE», demana disculpes i reconeix la incorrecció del terme «com alerta FUNDEU i les pròpies Corts Valencianes, per no ser un terme històric ni constar en l'Estatut ni en cap diccionari estadístic o geogràfic», alhora que demana al senador que vigilen els moments en els quals s'utilitza «per a traslladar-lo a qui correspongui i que no es torne a repetir», indica.\nCarles Mulet ha considerat que «no hauria d’estar en les funcions dels espectadors vigilar el correcte ús del llenguatge» i ha parafrasejat l'escriptor Joan Fuster per a exigit que «no es qualifique més així el nostre país, ja que cerca escamotejar, ocultar, enterbolir o negar l'única realitat pròpia dels valencians». Des de Compromís animen els mitjans a «bandejar aquesta denominació i utilitzar les denominacions de cada territori».\nPer sebastià, fa 5 dies\nL'Esperansa Aguirre ha sigut superada en antiguitat i fantasies juràsiques.\nEs nota que encara estàn vigents en l'actual sistema de Gobierno eÑol.\nPer cert, "Castella mos roba" també ha sigut manllevat de l'original, oi veritas? com tants altres, i tant (no pas i tant!).\nPer "Castella mos roba", fa 6 dies\nEncara que no agradi, el terme més correcte en\nElengoa ès LEBANTE, els termes PAIS i PALANTZIA\nson posteriors, a partir de 5620 a. C. els PAIOS\nconquistan el Regne de LEBANTE, definitivament\ntal regne desapareix l'any 4700 a. C o sigui 3300 mes\n2000, són 5300 anys que LEBANTE ès PAIO, o sigui\nPAIS (vol dir en Elengoa, 'ès de PA').\nÈs una cortesia que a PAIS PALANTZIA (País Valencià)\nle tractin de LEBANTE i de Ibera.\nTambé les Balears actuals fa uns 5300 anys caigueren\nsota la dominació PAIO, i passaren esser anomenadas\nPAITITXAS en capital PALEMAN (Palma), abans\nquan eran Iberas las illas tenian el nom de BANIAR\n(Mallorca) i una població coneguda com MANAKOR\nI Eivissa tenia el nom de IBANIS (Ibera) i quan PAIO\nel nom era IPAIZ.


Més de 5.000 persones han passat pel càsting de «Joc de Trons» a Girona - Diari de Girona\nMés de 5.000 persones han passat pel càsting de «Joc de Trons» a Girona\nLa productora triarà un miler d'aspirants i prioritza els que viuen a la zona perquè les jornades de rodatge seran maratonianes\nredacció / acn | girona 29.06.2015 | 13:27\nTuits sobre #GameofThrones, #Girona\nLes expectatives que havia aixecat el rodatge de part de la 6a temporada de la sèrie 'Joc de Trons' a Girona ja tenen la primera mostra tangible. Milers de persones han fet cua -i fins i tot alguns han passat la nit al ras- per participar al càsting. La productora escollirà 1.200 homes i 1.200 dones entre avui i demà. El primer dia ja s'han presentat més de 5.000 persones. Els escollits -als que han fet fotos i han demanat dades personals- hauran d'esperar per si els truquen, ja que la productora necessita només un miler de figurants. Serà el director de l'episodi qui faci la selecció final. Es prioritza aquells que viuen a la zona perquè les jornades de rodatge al setembre seran maratonianes.\nPer als fans de la sèrie 'Joc de Trons' poder participar en el rodatge és una experiència única que no volen deixar escapar. Per això, abans que a les nou del matí s'obrissin les portes de la Fira de Girona -on s'està fent el càsting- ja hi havia centenars de persones fent cua. Algunes d'elles, han vingut des de fora de Girona per passar la nit al ras i ser dels primers en poder optar a ser figurant.\nAquest cap de setmana la companyia que s'encarrega del càsting va anunciar a través de les xarxes socials els horaris i les condicions del càsting. Des de llavors, més de 250.000 persones han confirmat assistència. Es demanava als aspirants que anessin amb pantalons curts i samarreta de màniga curta per tal de comprovar que no tenien tatuatges, es demana també als homes que estiguin disposats a tallar-se o deixar-se barba o rapar-se el cap i es descarten les dones amb el cabell tenyit.\nEl director de càsting, Rafael Guadamuro, ja s'ha instal·lat amb part de l'equip a Girona, on s'estaran fins que acabi el rodatge. De fet, la productora Fresco Producciones treballa ja per establir oficina fixa a l'Auditori de Girona i està previst que en els moments de més feina fins a 300 persones de l'equip tècnic dormin a hotels de Girona.\nEls passos a superar per ser figurant\nGuadamuro ha explicat que en tractar-se d'una sèrie on apareix molta gent pobre busquen persones més aviat primes i també prioritzen aquells que viuen a Girona o rodalies o hi poden viure mentre duri el rodatge. Les jornades de rodatge poden ser maratonianes ja que, segons exposa el director de càsting, caldrà com a mínim quatre hores a vestuari i maquillatge per "disfressar" tots els extres. Als aspirants ja se'ls ha informat que hauran d'estar disponibles des de les quatre de la matinada fins a dos quarts de nou del vespre. A més, se'ls demana que puguin ser a Girona entre el 3 i el 18 de setembre, dates en les que està previst rodar.\nAquest matí ja hi havia 5.000 persones fent cua, segons dades de la Policia Municipal de Girona. De fet, la fila de gent anava des de les portes del Palau de Fires fins a la rotonda del rellotge, aproximadament un quilòmetre. Alguns dels aspirants no han arribat ni a entrar al Palau de Fires ja que, prèviament, hi ha part de l'equip de càsting que s'encarrega de fer una primera tria. Els pregunten qui és de Girona i qui porta tatuatges i, en base a aquests dos criteris, fan la primera selecció.\nEn cas de superar el primer escull, els aspirants entren a dins on han de respondre algunes preguntes més, donar les seves dades personals i també se'ls fan fotografies de perfil, de primer pla i de pla general. Aquesta informació s'enviarà al director del o dels capítols que es rodin a Girona (aquesta informació encara no es coneix), que serà l'encarregat de fer la selecció final.\nTot i que la productora havia informat que buscava 1.200 homes i 1.200 dones, finalment només es necessiten entre 800 i 1.000 figurants per al rodatge de Girona. La productora trucarà personalment els afortunats (se'ls pot avisar fins pocs dies abans que comenci el rodatge), que cobraran 50 euros al dia. Les proves de vestuari es faran al mateix Palau de Fires a l'agost.\nTot el que envolta el rodatge d'aquesta exitosa sèrie es porta amb molt de secretisme. De fet, no es coneix ni quin regne representarà la ciutat de Girona ni tampoc el contingut de la nova temporada o els capítols que es rodaran a la ciutat.\nDe la mateixa manera, als futurs figurants se'ls obliga a mantenir en secret tot allò que vegin durant el rodatge i la preparació. Ja abans d'accedir al recinte on es fa el càsting se'ls recorda que no poden dur cap telèfon mòbil a sobre. Mentre duri el rodatge, no només estarà prohibit portar el telèfon sinó que se'ls demana signar un contracte de confidencialitat on es comprometen a no publicar cap informació a les xarxes socials.\nFans vinguts d'arreu de Catalunya\nLa resposta dels fans de la sèrie no s'ha fet esperar i, de forma massiva, s'han acostat a la Devesa disposats a fer hores de cua per poder ser un dels escollits. Aquest és el cas d'en Gerard Carbonell, la Paula Casadesús, l'Èlia Mateu i en Guillem Sunyer. Aquest matí han agafat el primer tren que sortia de Barcelona per venir fins a la capital gironina. Tots són actors i fans de la sèrie i això els ha motivat a participar al càsting.\nEntre els aspirants s'ha vist molta gent jove, tot i que la productora busca persones d'entre 18 i 65 anys, de totes les races. Tot i això, també hi havia casos de persones d'edats més madures, com en Francesc Garcia, de 46 anys, que ve de Begur atret pel rodatge. "Vaig veure la notícia del càsting i vaig pensar en presentar-me a veure si hi havia sort", reconeix.\nEl càsting ha portat en Francesc Rivas, que viu a cavall entre Londres i Girona, a canviar un bitllet d'avió i tornar abans de la capital britànica per participar al càsting. "M'he agafat un any sabàtic per escriure un blog de viatges i sobre la vida a Girona i crec que això és una oportunitat única", afirma, mentre fa cua per saber si és un dels escollits.\nA les portes del Palau de Fires es barregen les cares d'aquells que han estat descartats amb els que, de moment, segueixen en el procés. Els diferencia un adhesiu que els dóna la productora i que els acredita com a seleccionats. Aquest és el cas d'en Xavi Martín, de 22 anys, que ha dormit al ras amb els seus amics tota la nit per ser un dels primers en entrar al càsting. "Sabíem que hi hauria molta gent i per això vam decidir venir a dormir a Girona", explica.\nTambé han dormit a Girona el grup d'en Roger Albareda. Ell i un amic seu han tingut sort i han estat escollits. Les seves amigues, en canvi, han estat descartades. "Amb les noies sembla que són més exigents i se les miren més", explica.\nEl càsting durarà tot dilluns i tot dimarts. La productora escollirà 600 aspirants cada matí i cada tarda. En total, 2.400 persones (meitat homes i meitat dones) d'entre els quals en sortiran, finalment, els figurants definitius.


Francesc Torralba: "Viu el dia d'avui com si fos l'últim"\nDimecres, 16/01/2008 a les 00:00 CET\n--Comencem amb una pregunta fà- cil. ¿Quin és el sentit de la vida?\n--El sentit de la vida es construeix. No es troba.\n--¿I vostè, estudiant teologia, no va entreveure aquest sentit?\n--Les creences ajuden a trobar-lo. El meu llibre és filosòfic, no entro directament en l'àmbit teològic. Però hi ha molta gent que en el seguiment a Jesús, Buda o Lao-Tsé aconsegueix que la seva vida sigui bella i dotada de sentit.\n--La gent més feliç és la que viu la seva vida amb sentit.\n--Sí. La persona que viu amb sentit s'enfronta més fàcilment a qualsevol contrarietat, per dura que sigui. El sentit es converteix en força motriu, en empenta.\n--Si els científics no saben quin és el sentit del cosmos, ¿què fem preguntant-nos pel sentit de la nostra diminuta vida?\n--No podem esperar aquesta resposta de la ciència. Els científics eminents del segle XX coincideixen a afirmar que fins i tot en el cas que totes les preguntes científiques estiguessin resoltes, la pregunta de quin sentit té la vida quedaria sense respondre als seus llibres.\n--Vostè compara la vida amb un tren (evitarem les bromes fàcils relacionades amb l'actualitat).\n--Viatgem en un tren, però no sabem cap on. Jo sóc al tren, i no vaig demanar entrar-hi, ni em consultaran quan n'hagi de baixar. I mentre sóc al tren puc empipar el proïsme, fastiguejar-me, robar, però també puc estimar, contemplar el paisatge, establir vincles.\n--Dels estoics n'ha après a viure el moment present.\n--Sí. Que el temps passa molt fugaçment i que no tenim cap garantia de futur. Per això hem d'omplir amb el màxim contingut, significat i intensitat el present. Però no és un presentisme esbojarrat.\n--I, sobretot, no posposar.\n--Ens dediquem a posposar els projectes: "Això ho faré quan em jubili, això ho faré quan tingui els fills grans, quan tingui la hipoteca pagada". No tens cap garantia d'estar viu aleshores. O que tinguis vitalitat per portar-ho a terme. Hem de donar sentit a la vida, però ara i aquí, a cada instant.\n--Conjugant verbs que donen sentit al present. En la societat de masses sobretot es conjuga el verb consumir. Donar sentit a la vida és atrevir-se a conjugar altres verbs: passejar, conversar, mirar, acompanyar, estimar. Però ens centrem a consumir, una activitat que no omple i que genera noves formes de dependència.\n--¿Per què només ens preguntem pel sentit de la vida quan patim una crisi?\n--Perquè vivim mecànicament. De tant en tant irromp una cosa estranya que desordena aquesta rutina. La mort d'un ésser estimat, la malaltia, un fracàs afectiu, un problema laboral seriós. Llavors ens preguntem: "¿Què hi faig jo aquí?". Sense aquestes situacions límit, un va mecànicament repetint el mateix de sempre.\n--Segons quina crisi és una benedicció.\n--Les crisis són purificadores, catàrtiques. Gràcies a elles a vegades podem captar el que és essencial, podem veure més clarament el que de veritat compta i en què hem de fer èmfasi. Una persona que s'aixeca al matí sabent que aquest serà el seu últim dia, l'omplirà de la màxima autenticitat.\n--Home, tampoc cal arribar a aquest extrem...\n--Recomano l'exercici. Viu el dia d'avui com si fos l'últim. No deixaràs de dir les coses que hagis de dir. No deixaràs de mostrar els afectes que hagis de mostrar o de retrobar-te amb els éssers estimats. No deixaràs d'escoltar la música o llegir els poemes o contemplar el que pot embellir aquest dia.\n--Estem a favor de la bellesa.\n--La bellesa té un significat que va més enllà de l'aspecte físic. Bellesa i bondat formen una unitat. De fet, el que fa que la vida mereixi ser viscuda és la bellesa que un pugui captar a través d'ella. I la bellesa es capta a través de moltes eines: la música, la lectura, un paisatge, una cara o la tendresa d'un nen. La bellesa és aquesta experiència en què l'instant té plenitud, harmonia, una espècie d'unitat, d'equilibri de les formes.\n--¿I la vida en si mateixa no és bella?\n--La vida per se no és bella: a la vida hi ha bellesa, però també hi ha molta lletjor; hi ha bondat i maldat, i buit. L'antídot del buit no és l'evasió, ni el fàrmac, ni el bufó que entreté, sinó l'aposta per l'autenticitat. O sigui, viure d'acord amb el jo. Una persona viu autènticament quan intenta fer de la seva vida un projecte personal. No simplement una rutina per cobrir les necessitats primàries, cosa que hem de fer tots, sinó que intenta fer de la seva vida una obra d'art. No admet que la seva vida tingui un guió escrit.


Projectes web Descantia: botiga online a Girona\nA Descantia hem finalitzat i entregat el projecte web d'Un Món Millor. Es tracta d'una botiga online a Girona de venda de productes alimentaris ecològics especialment pensada per a persones amb intoleràncies alimentàries.\nEn aquest sentit, el projecte incorpora una programació específica per a que els clients potencials puguin classificar els productes immediatament segons les seves necessitats concretes, apart de l'habitual classificació dels productes per famílies i subfamílies. Aquesta programació a mida és un exemple de la flexibilitat de que disposem al no treballar amb plantilles predefinides.\nA nivell de disseny, hem buscat una pàgina amb colors càlids, grocs i ocres, i imatges que transmetin alegria, per mostrar com, malgrat les possibles intoleràncies i alèrgies alimentàries es pot disfrutar d'una vida plena amb una alimentació equilibrada, variada, sana i saborosa.


Associació de Veïns de l'Havana i Rodalies: El Centre d'Acollida de La Ribera es convertirà en un CRAE\nEl Centre d'Acollida de La Ribera es convertirà en un CRAE\nEl passat 26 d'abril el Parlament de Catalunya, concretament a la comissió de Benestar, Família i Immigració, ha aprovat la proposta que demana al Govern de la Generalitat una actuació contundent de cara a la situació que vivim els veïns del Centre de Menors La Ribera; tal i com havia demanat per unanimitat el Ple de l'Ajuntament de Mataró del passat mes d'abril i havien reclamat repetidament els veïns del barri de L'Havana.\nLa proposta diu textualment: : “El Parlament de Catalunya insta el Govern de la Generalitat a establir les accions necessàries per tal de donar solució als problemes ocasionats pel centre de menors La Ribera de Mataró (Maresme), que passen o bé pel seu tancament o per la reconversió en un altre tipus de centre que no provoqui els problemes que els veïns estan patint actualment. Aquestes mesures s’acordaran conjuntament amb l’Ajuntament de Mataró”.\nTot i que fa més de 10 díes d’aquesta aprovació, des de l’AVVHiR no en tenim cap comunicació oficial, ni tampoc sabem quins terminis ´son els establerts. Sembla que ara la execució de la proposta queda en mans del Govern de la Generalitat.\nAqui teniu el enllaços a la noticia segons Capgros i el Totmataró\nLa DGAIA tanca La Ribera i el convertirà en un CRAE\nLa Generalitat ha de solucionar el conflicte de La Ribera o traslladar el centre\nLa DGAIA tanca La Ribera i el reconverteix en un CRAE per a menors tutelats\nEl Parlament reclama el tancament del centre de menors de la Ribera\nPublicat per AV L'HAVANA i RODALIES a 10:00\nConcert de La Perla de l'Havana - Festes de Primav...\nFestes de Primavera de l'Havana - ACTIVITATS 27-...\nFestes de Primavera - Actes 15/05/2011\nDebat al Casal: Elecccions Municipals 2011\nUn nou plantejament inclou la creació d'un equipam...\nL'AVVHiR al programa "La veu del Barris" de Mataró...\n1er RALLI FOTOGRAFIC de l'HAVANA\nFestes de Primavera de l'Havana del 15 de Maig a...\nDEBAT: Elecccions Municipals 2011\nEl Centre d'Acollida de La Ribera es convertirà en...\nJa som al Facebook i al Twitter


Eco-Art Hotel De Albertis Milà Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n7 De Albertis Street, Porta Vittoria, Milà, Itàlia, 20129 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Eco-Art Hotel De Albertis?\nMés informació sobre Eco-Art Hotel De Albertis\nEco-Art Hotel De Albertis, ubicat a Porta Vittoria, Milà, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Amethyst, WOW Spazio Fumetto, Il Salvagente.\nEco-Art Hotel De Albertis també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Milà. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, servei d'habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Eco-Art Hotel De Albertis és una selecció idònia per a la vostra estada a Milà.


Salomon Kiwi Rosa comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Salomon Kiwi\nMantingueu els ulls dels nens feliços tot el dia.\nMantingueu feliços els vostres fills de 3 a 6 anys tot el dia amb kiwi.\nOfereix des de la primera cadira fins a ;últim, amb resistència a la llanterna de doble lents i 100% protecció UV.\nAnem a fer una altra carrera.\nFit: 3 de 6 anys, escuma hipoalergènica, Joventut.\nMarc FOG NTROL: sistema de flux d'aire LENT: lents cilíndriques, tecnologia injectada, 100% UV CUT ATING DEFINICIONS: Mirall, anti ratllat INTERCANVABILITAT DE LENT: Canvi senzill STRAP: Correa enriquida Joventut.\nFit forma de la lent: cilíndrica, ulleres de prescripció, compatibilitat: no Filtració: taronja tònica Respiració: 36.\nDescobreix tots els productes de la categoria Proteccions que podràs trobar a trekkinn, com per exemple Salomon Kiwi. Compra avui mateix Salomon Kiwi i estalvia diners en tots els productes de la secció de Màscares de tempesta. A més a més, amb la qualitat que et garanteix una marca com Salomon l’èxit en la compra està assegurat. Saps que a part de Salomon Kiwi a la botiga de muntanya també hi trobaràs altres articles per practicar aquest esport? Gràcies a trekkinn ara podràs trobar en una sola botiga una gran varietat de productes de Proteccions ideals per practicar tots els esports.\nCaracterístiques Salomon Kiwi\n$ 138.02 $91.99\n$ 156.12 $107.49\n$ 92.22 $53.49\nTonic Orange Flash/CAT2\n$ 110.33 $79.49


El Centre-Oest designarà un altre representant al Consell de Ciutat davant les crítiques veïnals | elCugatenc\nMayte Pérez, presidenta del consell, i Ricard Vidal-Ribas, sotspresident. Fotos: Jordi Pascual\nL'Associació de Veïns del Centre-Estació critica que la sotspresidència del Consell de Barri del Centre-Oest i la representació de l'òrgan en el Consell de Ciutat recaigui en la mateixa persona. Així ho va transmetre en la reunió del consell territorial celebrada el 9 de maig al·legant que en cap moment es va votar qui seria el representant al Consell de Ciutat i que la decisió que fos Ricard Vidal-Ribas, el sotspresident, no s'havia consensuat.\nLa presidenta, Mayte Pérez, que va acceptar la incorporació del debat sobre el representant en l'ordre del dia, va dir que en el moment en què el Consell del Centre-Oest va aprovar que Vidal-Ribas, com a membre del programa Incorpora de l'Obra Social La Caixa, fos el sotspresident, també va aprovar que aquest representés el barri en el Consell de Ciutat. De la mateixa manera s'expressava el propi Vidal-Ribas.\nSi bé, la resta de grups i entitats van evidenciar que això no figurava en l'acta de la reunió del 3 de desembre, la de la constitució del consell, ni en la següent. Pérez ho atribueix a un error tècnic de la gravació que va impedir que aquest fragment quedés registrat en l'acta. Tot i això, tampoc la premsa, tal com es pot veure en la crònica del primer Consell de Barri del Centre-Oest del mandat, va fer cap esment al doble càrrec que ostentaria Vidal-Ribas.\nL'Associació de Veïns del Centre-Estació va proposar Marc Villoro, que ja havia estat representant al Consell de Ciutat durant el mandat passat, com a substitut de Vidal-Ribas a l'òrgan que enguany s'encarrega, principalment, dels pressupostos participatius. Però la proposta no acabava de convèncer. Va començar llavors un llarg debat en què Pérez insistia que ja s'havia votat qui seria el representant al Consell de Ciutat.\nDe fet, quan va plantejar la solució va donar tres opcions: “Respectar el que es va votar”, tornar a votar o triar un substitut que s'alternés amb l'actual representant al Consell de Ciutat. Finalment, es va decidir la tercera opció. En la propera reunió del Consell de Barri, que segurament serà a principis de juliol, les entitats portaran altres candidats per destriar un nou representant. Serà el primer Consell de Barri que té un substitut al Consell de Ciutat.\nQuan Vidal-Ribas va ser escollit sotspresident, després que el proposés Pérez, tampoc hi va haver consens absolut. La CUP-PC i el PSC van recriminar que no es tractés d'un representant de les entitats veïnals però, finalment, va obtenir els suports suficients. Davant del debat, Pérez recorda que el reglament no obliga a fer votació ja que, en un principi, el sotspresident és triat pel president. A la pràctica, sempre es pregunta o es vota per si hi ha algun inconvenient. Tant el càrrec de sotspresident com el de representant al Consell de Ciutat són voluntaris i sense remuneració.\nVeïns descontents amb Villa Felisa i Can Quitèria\nDes del primer consell del mandat que els espais per a entitats són un tema recurrent de debat al Centre-Oest. Ara ja han començat les obres de Can Quitèria per fer un museu d'art tèxtil i Villa Felisa (també anomenada Casa Jaumeandreu) ha estat cedida a l'Ateneu Santcugatenc. D'aquesta manera, el govern ha fulminat dos edificis municipals en què les entitats del barri esperaven tenir un espai.\nA priori, la majoria de representants del consell no troben que el trasllat de l'Ateneu a Villa Felisa sigui un problema ja que es tracta d'una entitat històrica però lamenten haver perdut un possible espai i, per tant, haver de reobrir la recerca. El representant d'ERC-MES, Jaume Espina, va dir que fer cessions a una entitat i no a altres es pot considerar una discriminació. Si bé, Pérez va dir que l'Ateneu necessita una nova seu i que la cessió no és a canvi de res sinó que l'entitat s'encarregarà de les afectacions interiors per adaptar l'edifici.\nVa rebre més crítiques sobre Can Quitèria, un tema que també es va debatre en el Ple però que no s'ha aturat malgrat les queixes. El govern va fer un cop de timó quan, desobeint el Pla d'Equipaments que preveia ubicar-hi un Centre de Desenvolupament Infantil i Atenció Precoç (DAPSI), va anunciar que la masia seria el lloc per mostrar l'obra de Grau-Garriga més enllà de la Casa Aymat. La necessitat d'un centre d'aquestes característiques ha estat qüestionada per l'oposició des de llavors, també en el darrer Consell de Barri del Centre-Oest, però ja no hi ha marxa enrere.\nLes obres van començar a finals de març i per això Pérez va aprofitar el consell per treure pit de la iniciativa. Assegura que l'obra estarà acabada al març següent i que, quan estigui en marxa l'equipament, farà la funció d'una mena d'escola del tapís. En l'explicació als assistents, però, es va equivocar dient que el conjunt de l'actuació ascendeix a 614.000€ aproximadament quan només l'obra són 650.000€ (amb IVA). La direcció implica 52.800€ més. Nega que ho fes voluntàriament. De fet, ja hi va haver un malentès al respecte quan el gabinet de comunicació de l'Ajuntament va transmetre per error als mitjans que 614.000€ era el cost total de la partida.\nDebat sobre com fomentar la participació\nCom des del primer dia, el Centre-Oest té el repte de fer que hi hagi més participació. Una de les vies és seguir enviant representants als consells i taules sectorials que ho precisen. Aquest cop es va decidir que un membre de l'Associació de Veïns del Centre-Estació acudeixi com a representant del consell a la Taula de Mobilitat.\nDavant les crítiques sobre la comunicació, també en l'explicació dels pressupostos participatius que va arribar al Consell del Centre-Oest a falta d'una setmana per acabar el termini de presentació de propostes, Pérez va acceptar que encara s'ha de fer més esforç en la millora de la comunicació. Així mateix, va mostrar un díptic sobre els consells territorials en què apareix el seu correu electrònic (i el de la resta de presidents) i la seu de cada consell. Si bé, el del Centre-Oest està mal posat ja que s'indica la Sala de Plens i les trobades sempre es fan a l'antic Ajuntament.\n* Fe d'errades: En la primera versió d'aquest article s'indicava que Mayte Pérez havia "mentit" dient la xifra del cost de la construcció i direcció d'obres de Can Quitèria. En negar la intencionalitat, s'ha canviat el verb per "equivocar". L'error, tal com s'explica a l'article (i en aquest altre), ve determinat per la diferència entre la nota de premsa que es va emetre amb el cost de l'actuació i els documents oficials fets públics al portal de Contractació Pública. En la nota s'indicava com a despesa total (sense la direcció d'obres), el cost de l'execució d'obres amb IVA. Hi havia una diferència de prop de 35.000€ entre l'execució d'obres (presa com a total en la nota que havia emprat Pérez en el Consell) i la partida total.\nPérez també diu quan es va aprovar elegir un substitut per a Vidal-Ribas, es va decidir que seria algun membre de l'Associació de Veïns del Centre-Estació i, per tant, no es votaria en la següent reunió del Consell de Barri. Estem a l'espera de l'acta de la sessió per corregir, si s'escau, aquesta informació.\nEls diners de lliure disposició per al 2017 centren el consell de barri del Centre-Oest\nEls diners de lliure disposició, la recollida de voluminosos, les activitats que es faran durant la festa solidària del barri i les que es van fer per nadal a Can Quitèria, són els punts que s’han parlat durant la primera sessió de l’any 2017 del Consell de Barri Centre-Oest.


La Botiga al Carrer converteix l'illa de vianants en un gran aparador del comerç local - Economia - Rubí TV\nLa Botiga al Carrer converteix l'illa de vianants en un gran aparador del comerç local\nMés d'un centenar d'establiments han mostrat els seus productes i han ofert descomptes especials\nMilers de rubinencs han passat aquest dissabte per l'illa de vianants amb motiu de la desena edició de la Botiga al Carrer, que ha convertit el centre de la ciutat en un gran aparador del comerç local. Entre els passejants, hi ha hagut l'alcaldessa de la ciutat, Ana Maria Martínez, acompanyada de diversos regidors del nou govern. Martínez ha assegurat que el comerç serà una prioritat aquest mandat i ha avançat que s'impulsarà l'ampliació de l'illa de vianants per afavorir-lo.\nDes de la Federació d'Associacions de Comerciants i Gremis de Rubí han celebrat la bona acollida de la Botiga al Carrer. El seu president, Miquel Ortuño, ha recordat que 'el Comerç és un referent econòmic de la ciutat'.\nEntre les novetats d'enguany, hi ha hagut la instal·lació d'una màquina fotogràfica amb què els ciutadans s'han pogut fer selfies, i una fira de productes fets a mà a la plaça del Doctor Guardiet.\nCoincidint amb la Botiga al Carrer s'ha fet un nou recapte d'aliments, que ha permès recollir més de 600 quilos de diversos productes.\nEtiquetes: comerç, Botiga al Carrer, illa de vianants, botigues, establiments, fires, fet a mà


El futur de la Piscina Municipal… i del Club Natació Benicarló: entrevistem al seu president | 7 DIES ACTUALITAT\nInici BENICARLÓ El futur de la Piscina Municipal… i del Club Natació Benicarló: entrevistem...\nEl futur de la Piscina Municipal… i del Club Natació Benicarló: entrevistem al seu president\nEntrevista a Xavier Rodríguez, President del Club Natació Benicarló:\n“En la reunió (amb l’ajuntament) certament va quedar clara una cosa: que no nadarem a Benicarló.”\nText i fotos: Jesús Maestro\nLa Piscina Municipal torna a ser notícia després de l’anunci de l’Ajuntament que s’invertirà un milió d’euros per a obrir aquesta instal·lació. Parlem amb Xavier Rodríguez, President del Club Natació Benicarló, que fa una valoració d’aquest anunci i ens informa de quina és la situació d’aquesta veterana entitat esportiva.\n-Quina és la situació actual de l’entitat Club Natació Benicarló?\nDifícil d’explicar, però ho intentarem: la situació econòmica, dins de la precarietat en la qual estem, anem aguantant perquè en el seu moment el club va fer la seua feina i hem aconseguit, per una banda, mantenir una quota de socis mínima, malgrat que pel camí el club ha perdut vora 200 nadadors (no hi ha piscina… no hi ha nadadors, com podria passar si no hi hauria camp de futbol… no hi hauria futbolistes, o si no hi hauria camp de bàsquet… no hi hauria basquetbolistes…, simple i clar), i per l’altra que en el seu moment vam saber fer veure que érem, dins dels clubs que reben subvencions a Benicarló, l’únic club que pagava per l’ús d’instal·lacions municipals. Per això (després de molt de lluitar) vam aconseguir subvencions corresponents al període del 2018-2019, que van ser els 30.000 euros dels quals tant agrada parlar-ne a alguns, però que no diuen que nosaltres ja havíem hagut de pagar-ne més de 50.000 €, el 2018, i més de 36.000 € el 2019 per utilitzar la piscina municipal (sí, una instal·lació pública, igualet que la resta de clubs de Benicarló, no?), i com si amb això estigués tot arreglat (també ja podem dir que més de 20.000 € el 2020. Sí, l’any de la pandèmia). Per eixa raó i gestionant molt bé eixe recurs monetari hem aconseguit aguantar fins ara, encara que portem un any i un mes sense poder nadar a la piscina de Benicarló, amb la pèrdua de nadadors i ingressos que això ens ha comportat. Açò últim està fent-nos les coses molt difícils, però ha acabat sent, indirectament, un èxit importantíssim de la nostra gestió, en la que segueix sent la nostra “Travessia dels sense aigua”, molt dura, que no li la desitgem a ningú. Una travessia que ens va portar a nadar a la mar durant molts mesos l’any passat, després a la piscina d’Alcanar, va tancar la piscina d’Alcanar i vam anar a la piscina de Torreblanca, van tancar la piscina de Torreblanca i hem tornat a la piscina d’Alcanar i allí continuem (cal reconéixer que la piscina d’Alcanar ens està fent un tracte molt correcte i estem agraïts perquè ens estan donant un gran suport). I sense comptar ací els costos del temps dels desplaçaments, un altre hàndicap a afegir, que sembla que també se’ls oblida a alguns. I per últim, aguantem perquè la Junta directiva, tot i estar en precari en haver acabat el seu mandat l’any passat, i no haver-se pogut celebrar noves eleccions per culpa de la pandèmia, va decidir que valia la pena lluitar pels nostres nadadors i socis que han volgut continuar en el Club. Si no fos per tots ells, segurament el Club haguera hagut de plegar.\n-Trobeu que és indispensable la piscina per a la supervivència del Club?\nIndispensable no hi ha res, però no és el mateix tindre una piscina municipal a casa teua, en la qual tu vas a nadar com qualsevol altra entitat esportiva pot fer ús d’una instal·lació municipal, gratis, que buscar-te la vida en altre lloc, ja pot ser ací o a la Cotxinxina, que és el que estem fent nosaltres en la que ja podem dir que és la nostra primera travessia de la pandèmia, sense aigua i a casa nostra. Una travessia en la qual els pares per una banda i els nedadors per l’altra han hagut de ficar de la seua part, diners de la seua butxaca, a banda dels que ha ficat el Club també, perquè aquests nedadors puguem anar a les piscines de fora de Benicarló. Òbviament no és el mateix nadar ací que a trenta o quaranta quilòmetres. Des d’una perspectiva de futur, quina és la viabilitat del club si no té piscina…? Només queda buscar una solució alternativa si volem continuar. Però resulta evident que un altre any d’aquesta manera és quasi impossible que el puguem aguantar.\n-L’Ajuntament ha proposat recentment una solució a la piscina. Aquesta solució li podria facilitar al Club la supervivència?\nEl que ha proposat l’Ajuntament de Benicarló és… un brindis al sol? Què a un any vista des que es va tancar la piscina en el seu moment per la pandèmia, allargat per tot el procés de la licitació, i després per la seua fallida, que diga ara que proposa una solució que va pel mateix camí, donant un milió a l’empresa privada que se l’emporte, doncs… com que és difícil d’entendre. Sí, molt difícil d’entendre. Siguem realistes, i nosaltres ho hem repetit fins a l’avorriment, després de dues empreses gestores fallides, que han desembocat en aquesta situació, ¿tornen a entropessar una altra vegada en la mateixa pedra? Una tercera empresa privada? Sí, senyors, segurament la pedra, amb el milió, serà una pedra més beneficiosa i totes les empreses es tiraran de cap a aconseguir-la. Esperem no passe com anteriorment, quan la primera empresa havia de fer la inversió del gimnàs i no el va fer (la inversió tampoc)… i ens ha quedat la carpa d’entrada, al que queda de piscina, com a monument a la inoperància. Això és el que volen altra volta? Aleshores només es va perdre el gimnàs i la piscina tancada… ara seria amb un milió més. Per tant, dubtem molt que açò ens ajude a sobreviure per a res.\n-I els problemes abans de la pandèmia?\nLa pandèmia l’únic que ha fet és agreujar els problemes que ja tenia aquesta instal·lació. Se suposava que l’Ajuntament havia de controlar que es complien les condicions que corresponia des del primer moment. El que no es pot fer és tirar cap enrere el rellotge fins a l’època de l’inici, per ficar un exemple, i dir només que els problemes vénen d’allà: òbviament que els problemes vénen d’allà, però durant tot eixe temps s’ha governat en diferents equips de govern i cap ha fet la seua feina, inclòs el que està en aquests moments. El club el que vol és nadar, i res més, tot i que si ha de gestionar ho farà, si volen. Els xiquets que han sortit cada setmana dient que volen nadar al seu poble, per cert, amb vídeos gravats pels seus propis pares, tenen els mateixos drets que tota la resta d’esportistes i usuaris a dir la seua sense que ningú tinga la gosadia de dir-los que açò és fer un ús indegut de la imatge dels mateixos xiquets. Ja n’hi ha prou d’hipocresia. Si no nadem a casa nostra és perquè algú, en un moment determinat, ha dit que no vol que nadem ací. I res més.\n-Per què no es pot nadar a la piscina?\nTrobareu la resta de l’entrevista en exclusiva, a la revista 7dies actualitat de Benicarló d’aquesta setmana al vostre quiosc. No us ho perdeu!\nArticle anteriorSanitat informa de ‘Bulo’ sobre les noves restriccions\nArticle següentEntrevista a Esther Querol (avance)


Els tassons... al fems\n27 gener 2020 04:33\nEls concessionaris dels bars de Felanitx es queixen que han gastat molt amb els tassons reciclables i que els han haguts de tirar, perquè no tenien mitjans per fer-los nets\nJ. Socies | 26 agost 2009\nDe reciclar els tassons, res de res. Alguns dels responsables dels bars que hi ha dins el recinte del parc de la Torre de Felanitx, on des del passat dia 21 i fins dia 29 se celebren les conegudes revetles de les festes de Sant Agustí, culpen l'Ajuntament de no poder reutilitzar els vasos reciclables, perquè no els podien netejar tot i l'ordre de la Conselleria de Salut.\nEn una carta a la Sala, el departament que dirigeix Vicenç Thomàs recomanà extremar-hi la higiene en prevenció del contagi de malalties infeccioses. Els establiments, però, denuncien que no tenien mitjans per fer-los nets i que, per tant, els han haguts de tirar al fems i hi han perdut molts de doblers. La guerra és oberta, perquè el Consistori sosté que "els bars ja havien decidit, abans de qualsevol notificació del departament de Salut, no cobrar ni reutilitzar els tassons".\nLes concessions per a les revetles ja començaren amb polèmica i així ho denunciaren, en una carta al setmanari El Felanitxer, dues persones que hi signaven com "Dos exvotants del règim". Hi acusaven la Sala de tornar a treure un bar concret en un concurs al qual s'havien presentat diferents licitadors.\nA la mateixa carta, els qui regenten aquests establiments també assenyalen que "l'Ajuntament ha imposat els tassons, ens digueren ‘heu d'encarregar-los a aquesta empresa' i ara resulta que els hem de regalar, quan els hem comprats nosaltres i cada local n'ha comanats devers 10.000", assenyala un responsable d'un dels vuit bars de les revetles.\nSegons els afectats, els vasos dels altres anys els costaven entre 7 i 8 cèntims i els d'enguany n'han valgut 20 cada un. El batle, Biel Tauler, assegura que l'empresa que els havia de subministrar en principi els feia pagar a 80 cèntims "i nosaltres en trobàrem una per internet que els tenia a 20 cèntims i, al final, els han sortit per 15".\nTauler afirma que els bars no han volgut mai tassons reciclables i que sempre han rebutjat aquesta opció. Així, manifesta que el plec de condicions n'incloïa la neteja a càrrec seu i "ens digueren que s'estimaven més regalar-los".\nEl que molta gent no enten és perquè Felanitx no funciona com la resta de pobles on es fa aquesta iniciativa. La idea inicial és bona però crec que la manera triada falla, falla perquè ningú no enten es què.\nPer què no es torna un euro quan es torna un tassó?\nPer què l'ajuntament obliga als bars a estampar el logo de les festes i de l'ajuntament i no paga els tassons?\nPerò si una cosa està clara és que a Felanitx les coses mai van ni aniran com als altres pobles.\nPerò be, Salut i alegria que són verbenes!!\nPer mc, fa mes de 10 anys\ni no sera resaca Juan??????????\nNo puc aguantar, no puc suportar que bavis, es meu gin-tonic deia una canço d'Ossifar...\nIdò...hi ha molta gent de Felanitx, d'entre els quals un servidor, que esteim malalts d'ençà que varem anar a les dues primeres verbenes, (25 persones amb 2 llinatges cada una... de moment que jo sapiga) maldament pugui ser casualitat, tu diràs mala sort, començam a tenir moltes manies dels tassons d'enguany, i no tenim tan clar que tots els bars les tirin (perque els tassons valen qualque cosa).\nNo sabem si es Gripe A, però tots hem tengut febre, qualcún vomits, tossina seca, i un parell de dies de no estar fi de tot. Supós que ho "surarem", però d'aqui vull enviar una salutació a sa persona que va tenir la gran idea d'es tassons, que supós que no era metge, perque per una vegada a l'any que feim festa, haver-mos de posar malalts, trob que ja es massa. Hi ha tassons reciclables! Però esque aquests són reutilitzables! NO ÉS LO MATEIX anonim companyero!\nDe totes maneres, mirarem de poder anar a ses darreres verbenes si esteim bons, i convidaré a pegar un glop de ron barceló (d'es meu tassó) a n'es que va tenir sa brillant idea d'es recipients reutilitzables amb plena pandemia. Salut a tothom!


L'Albero Maestro Borgofranco Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 6 allotjaments a Borgofranco.\nVia Torazza 18, Borgofranco d' Ivrea, Borgofranco, Itàlia, 10013 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre L'Albero Maestro\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Tavagnasco, L'Albero Maestro és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nL'Albero Maestro també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Tavagnasco. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, bany compartit per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, L'Albero Maestro no troba competidors en cap categoria.


«Els nens i adolescents necessiten dues coses: sentir-se estimats i sentir que la vida val la pena. Qui s’apassiona per un QUÈ és molt probable que acabi trobant un COM» ―Eva Bach―\nDes de Innovació creiem que això és possible i per això crearem espais i formes per…\n… facilitar més eines de planificació i d’avaluació en relació a les pràctiques innovadores, per tal que aquestes es duguin a terme i la innovació no sigui un fet extraordinari sinó quelcom habitual, i es vagi fent cultura innovadora al centre: paletes i projectes de comprensió, cultura de pensament, intel·ligències múltiples, Design For Change.\n… seguir potenciant la reflexió i la formació mitjançant:\nreunions amb el claustre de professors i professores\nespais i moments per compartir i evidenciar tot el que anem fent.\n… animar a fer servir diferents metodologies que hem anat coneixent en els darrers cursos i formar-nos en d’altres, per tal d’arribar a totes i a tots els alumnes i fer-les i fer-los competents per a la vida.\nÉs per això que, en aquest curs, ens proposem els següents objectius:\nDonar continuitat a l'escola d'idiomes.\nParticipar en l'oferta dels concursos relacionats amb l'àrea de llengües estrangeres que van arribant al llarg del curs.\nContinuar reflexionant i prenent les mesures adients de millora en l'àrea de llengua anglesa pel que fa als resultats de les proves externes realitzades aquest curs.\nOferir unes colònies en llengua anglesa de caire voluntari a l'etapa d'Educació Primària.\nAnalitzar les necessitats del centre per plantejar un projecte i sol.licitar una beca Erasmus +.\nRetolació dels espais de l'escola en llengua anglesa.\nCreiem en les capacitats dels nostres alumnes per millorar i crear una escola multilingüe oberta al món.\nCom ja és costum a l'escola, des de fa ja 9 anys, el projecte Integratic, s'ha encarregat de dinamitzar l'escola digitalment, per tal de ser una de les escoles més modernes i innovadores en aquest camp digital.\nÉs un camí llarg i sense fi, en el qual van apareixent diferents metodologies en el camp de l’aprenentatge. La nostra escola no pot romandre passiva davant d’aquests canvis, i per això, per aquest curs, ens plantegem els següents objectius:\nPosar en funcionament el Mòdul de Comunicació amb les famílies de la plataforma EDUCAMOS.\nConsolidar l’ús del TWITTER i la Plana Web com a eina immediata d’informació de les activitats de l’escola.\nContinuar la recerca dels millors continguts digitals per als nostres alumnes.\nMillorar la dotació de hardware TIC de l’escola amb les següents inversions:\nNou sistema de projecció 2nA\nNova PDI 6è de primària.\nInici de la implementació d'un nou projecte de robòtica a l'Etapa de Primària.\nAdquisició de nous portàtils per l’equip docent d’ESO i CF\nAdquisició d’IPADS per complementar els ja existents a EI i EP.\nDurant el Curs 17-18 ... Volem ser CREADORS D’OPORTUNITATS per a tothom! Treballant perquè cadascú amb les seves característiques i possibilitats descobrim les potencialitats que tenim i que ens fan únics i úniques.\nElaborar un pla d’actuació amb les necessitats dels/les nostres alumnes intentant atendre’ls de manera més personalitzada. Planificar bé les hores d’atenció a la diversitat.\nTreballar amb el claustre la concreció de metodologies, activitats i material a fer amb els i les alumnes d’altes capacitats\nFer un seguiment i acompanyament més acurat dels i les alumnes amb NEE recolzant més els tutors i tutores i oferint diverses estratègies.\nSistematitzar el pla de prevenció dels alumnes amb altes capacitats.\nEn concret, en els Departaments de Llengües (Catalana i Castellana) i Matemàtiques, aquest curs 2017-18 ens proposem els següents objectius i línies de treball:\nContinuar utilitzant les noves tecnologies, descobrint nous recursos digitals per tal d’aplicar-los a les aules i utilitzant el Classroom com a eina de comunicació i aprenentatge dels alumnes.\nSeguir treballant les Competències Bàsiques i els continguts claus, per tal de millorar els resultats acadèmics dels nostres alumnes\nTreballar la comprensió d’enunciats de problemes, el raonament i l’argumentació com a eines d’aprenentatge.\nReforçar la geometria per tal d’aplicar-la a situacions reals i properes als alumnes, tant des de la Complementària com de la matèria comuna.\nA l’àrea de llengua, donar més èmfasi a la comprensió lectora i a l’expressió escrita. Treballar amb els alumnes la importància de llegir comprensivament i d’escriure adequadament.\nParticipar en el nou projecte PAL Premi Menjallibres, amb l’objectiu de fomentar la lectura i els hàbits lectors de l’alumnat de 1r i 2n d’ESO.\nReorganitzar la metodologia de lectura i treball en l’hora de la Complementària de Llengua a tots els cursos de Secundària.\nAplicar a l’aula les metodologies innovadores pedagògiques (cultura de pensament, projectes de comprensió,...) i implicar més els alumnes en aquest nou sistema de treball i aprenentatge.\nTransmetre a l’alumnat la importància d’aprendre una llengua i la matemàtica a partir de la seva pràctica: s’aprèn allò que es fa.\nʽʽAmb aquests objectius, CREIEM que el nostre alumnat pugui CREAR el seu propi procés d’aprenentatgeʼʼ.\nDurant aquest curs 2017/18 ens marquem també aquests objectius:\nDinamitzar la biblioteca realitzant activitats per reforçar les festes de Santa Teresa, Sant Enric i Jocs Florals.\nFer-ne un ús de l’espai per realitzar activitats relacionades amb la lectura (complementàries, llengües, hora del conte, Projectes…) en les diferents etapes i àrees o matèries.\nElaborar un horari per tal de sistematitzar el seu ús i el treball concret a fer en aquest espai (un horari fix i un horari per a les activitats relacionades amb celebracions).\nFer petites exposicions de llibres relacionats amb les festivitats de Santa Teresa i Sant Enric.\nCrear una mascota per fomentar la lectura a l’escola.\nCelebrar el I Aniversari de la biblioteca portant un autor per a la presentació d’alguna de les seves obres.\nRealitzar activitats teatrals per fomentar la lectura lúdica per mitjà del projecte impulsat pels pares El Castell Màgic.\nHem d'aconseguir que la cura del nostre medi ambient sigui una actitud quaotidiana tant a la nostra escola, com a casa nostra, com a qualsevol lloc on ens trobem.\nAmb el lema PENSA GLOBALMENT, ACTUA LOCALMENT, l'escola vol promoure una sèrie d'accions que millorin la vida i el medi ambient. Demanem una implicació profunda per part de tota la comunitat educativa, per tal que aquest projecte s'integri plenament en el nostre fer diari i no es tracti només d'una activitat aïllada.\nParticipar i col·laborar en les iniciatives que es proposin des del grup organitzador d'Agenda 21 de Vilanova i la Geltrú.\nCrear una campanya de sensibilització visual per creure en les capacitats de la comunitat educativa per mantenir l'entorn escolar i el proper el més sostenible possible.\nTenir cura del petit jardí/hort de l'escola i mantenir viu el Racó Verd de cada classe.\nCreure que podem crear un món millor i per qixò dedicarem, conjuntament amb la Pastoral del Centre, un quart d'hora de pregària al mes a reflexionar sobre el lema: LA TERRA ÉS CASA NOSTRA.\nRevisar la utilització dels contenidors Claki.\nContinuar gestionant la resolució de conflictes de manera positiva i educativa.\nAplicar una metodologia d’acció-reflexió-acció en el procés de resolució de conflictes\nTreballar coordinadament direcció-mediador-tutors/es formant un equip i anant tots a una.\nAprofitar el conflicte com una possibilitat de millora i d’ajuda en el procés educatiu que ens fa ser millors persones i ens fa créixer tant a nivell individual com a nivell de grup.\nUtilitzar metodologies basades en la intel·ligència emocional i espiritual en el procés de resolució de conflictes i de mediació per tal de fer reflexionar, argumentar i trobar la solució als conflictes plantejats amb el convenciment que són un aspecte més de la nostra vida i saber gestionar-los és una manera d’aprendre que ens fa créixer i ser més feliços.\nDonar a conèixer a les famílies, en línies generals, el nostre projecte de mediació, buscant així, una major implicació i col·laboració per part seva.\nUn dels reptes d’aquest curs és:\n“CREIEM en les possibilitats dels alumnes per saber gestionar els conflictes i així poder CREAR una millor convivència”\nPer sisè any consecutiu, les accions de voluntariat estaran de nou presents aquest curs al nostre centre mitjançant el projecte "Amb el llibre sota el braç", el qual ens arriba de mans de la FECC (Fundació d'Escoles Cristianes de Catalunya) amb la col·laboració de LEXCIT (Lectura per a l'èxit educatiu) de la Fundació Jaume Bofill.


Budapest Tourist Apartments - Práter Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPrater utca 29A, 08. Józsefváros, Budapest, Hongria, 1083 - Veure al mapa\nMés informació sobre Budapest Tourist Apartments - Práter\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Budapest Tourist Apartments - Práter és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Budapest. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Budapest Tourist Apartments - Práter asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, despertador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Budapest Tourist Apartments - Práter.


Nom del projecte: Vilarenc Zenit\nData d’enviament de la proposta: 11/10/2016\nNom de l’empresa, entitat o persona emprenedora:Vilarenc Zenit. Ajuntament de Calafell\nResponsable del projecte: Jezabel Ruiz i Mestres\nAdreça de correu: jruiz@calafell.org\nEspai físic i online pel foment de l'emprenedoria, el networking, la innovació i la transferència de coneixements entre emprenedors, empreses i altres agents locals, en l'àmbit del Baix Penedés.\nFacilitar la creació d'iniciatives empresarials, oferint espais i recursos als emprenedors locals en condicions aventatjoses, especialment en projectes de caire innovador i/o lligats al territori. Promoció i foment de l'emprenedoria innovadora, posant especial èmfasi en la millora i desenvolupament de competències lligades a l'emprenedoria innovadora.\nFoment de l'emprenedoria innovadora. Entrenament en competències d'emprenedoria i innovació. Espais i recursos per a nous projectes empresarials.\nEmprenedors i empreses amb projectes innovadors.\nBaix Penedés, però sense cap limitació a cobrir altres territoris.\nCoaching d'innovació. Entrenament i foment de competències lligades a la emprenedoria innovadora.\nObjectius 2017 Empreses creades 12 Formació empresarial 160 persones Assessorament personalitzats 90 persones


Willa Pod Sabałówką Zakopane Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStare Krzeptowki 12c, Krzeptowk, Zakopane, Polònia - Veure al mapa\nMés informació sobre Willa Pod Sabałówką\nConvenientment situat a Zakopane, Willa Pod Sabałówką és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Museu Karol Szymanowski, Esglèsia Vella, Museu Tatra són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zakopane. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nL'ambient de Willa Pod Sabałówką es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Willa Pod Sabałówką és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Zakopane.\nCal que informeu el Willa Pod Sabałówką de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Recomanacions en l'atenció de pacients amb Hidradenitis Supurativa en consultes de dermatologia especialitzada - Antares Consulting\nRecomanacions en l’atenció de pacients amb Hidradenitis Supurativa en consultes de dermatologia especialitzada\nDocument elaborat per Antares Consulting per a AbbVie.\nEs tracta d’un estudi que té com a objectiu principal presentar elements de suport i recomanacions per incrementar la capacitat resolutiva de les consultes de dermatologia especialitzades en hidradenitis supurativa.\nAixò s’ha realitzat mitjançant l’anàlisi de l’itinerari actual del pacient amb hidradenitis supurativa i identificant diferències entre les consultes (que hem anomenat “varia-bilitats”) i activitats que es poden dur a terme per altres professionals o es poden organitzar d’una altra manera.\nL’informe presenta, a més, una proposta de l’itinerari òptim del pacient amb hidradenitis per incrementar el valor aportat a les consultes de dermatologia especialitzades en aquesta patologia.\nAutors: Antares Consulting, AbbVie\nLa pandèmia del COVID-19. Implicacions i reflexions Dimecres, 01 abril 2020


Als pobles maies, es casen les persones o les famílies?\nDels rituals matrimonials maies precristians gairebé no comptem amb literatura. Alguns cronistes, hostes dels invasors, van deixar fluir entre les seves narratives descriptives algunes referències sobre els rituals "pagans" practicats en aquests pobles.\nNo obstant això, en l'actualitat, observant els processos matrimonials comunitaris "clandestins" en algunes comunitats indígenes, podem traçar algunes característiques peculiars dels processos matrimonials maies. El que descriuré a continuació és el que vaig presenciar, a la fi del 2014, en la costa sud de Guatemala, entre dues famílies extenses d'origen maia quiché.\nAmb canastres de pans i xocolates es realitza la invitació per l'emplaço\nEll i Ella es van conèixer i es van encantar mútuament. Després d'un temps de freqüentar-se, ell va demanar als seus pares que visitessin a la família d'Ella a "demanar a la noia". Els pares del noi visiten a la família de la noia, a la tarda/nit, amb previ avís, portant amb si suficients begudes. Els pares de la jove accepten la petició, i en la mateixa visita consensuan la data per al segon acte del procés del matrimoni, l'emplaçament.\nAbans de l'acte de l'emplaçament, que regularment se celebra en el termini d'un mes, a partir de la "comanda de la noia", els pares del jove preparar diverses canastres de pans i xocolates (6, 12 o més canastres, depenent de la capacitat econòmica), i les ties i germanes majors del noi porten aquests regals als pares de la noia. Els qui, al seu torn, distribueixen aquests presents als seus parents més propers anunciant i convidant-los a l'acte de l'emplaçaments. Simultàniament, les germanes del jove distribueixen pans i xocolates als seus parents més propers convidant-los a aquest acte.\nNo són els nuvis els qui es casen, sinó són les famílies els qui es comprometen\nL'emplaçament consisteix en una reunió de les dues famílies a la casa dels pares de la jove per formalitzar la relació dels nuvis i l'afinitat entre ambdues famílies. Ho realitzen a la nit (en altres comunitats, per la matinada).\nArribada la data fixada, els parents més propers del jove, es congreguen, al capvespre, a la casa dels pares d'aquest per consensuar les propostes que el testimoni plantejarà als pares de la jove en l'acte de l'emplaçament. Els punts a consensuar en l'emplaçament són: ratificació de la relació de festeig dels joves, la data per a la celebració del matrimoni civil i religiós, el tipus de relació o tracte entre ambdues famílies, i la freqüència/modalitat de la visita del nuvi a la núvia fins al dia de l'acte del matrimoni civil i religiós.\nAixí, precedits per un ancià com a testimoni, els pares i parents del jove visiten novament a la família de la jove, portant amb si flors, candeles (vés-les) i abundant begudes. Ambdues famílies (avis, pares, oncles i germans/as majors dels nuvis), al voltant d'una taula principal, adornada amb flors i il·luminada amb candeles, representades cadascuna pels seus respectius testimonis, exposen i consensuan els acords.\nEl diàleg és pràcticament una negociació diplomàtica entre els dos testimonis asseguts cara a cara, en presència de tota l'assemblea present. Els parents intervenen excepte quan els testimonis no aconsegueixen posar-se d'acord. Els nuvis gairebé no intervenen perquè ja van expressar les seves voluntats en les reunions familiars prèvies a l'acte de l'emplaçament.\nEn el cas observat, el diàleg de l'emplaçament es va realitzar en l'idioma castellà perquè els pares de la núvia, també d'origen maya quiché, no parla l'idioma quiché. Van aconseguir consensuar la data per a la celebració del matrimoni en un termini de 6 mesos. Els pares i avis dels nuvis van acordar denominar-se mútuament com consuegros/as. També es va acordar que el nuvi visitarà a la núvia tots els diumenges primerenc per portar-la a la missa dominical.\nSi hi ha consens favorable en la reunió de l'emplaçament, llavors, els pares del nuvi, en l'acte, conviden abundant cervesa, rom i refrescs a tots els presents. Deixant en la taula principal 12 o múltiples d'aquest de totes les begudes sense destapar per als pares de la núvia. Simultàniament els pares de la núvia conviden menjar a tots els presents. Així, l'emplaçament es torna una festa alegre. Però, els pares del nuvi, i el seu testimoni, es retiren tan aviat com poden de la festa, no només per cuidar la seva imatge d'hostes concedits, sinó perquè seran ells els amfitrions a la festa central, el matrimoni.\nL'acte del matrimoni civil i religiós/catòlic és el tercer acte del procés matrimonial al món indomestizo maya. Transcorregut el termini establert en l'emplaço, els pares del nuvi preparen una festa gran convidant a tota la família ampliada. Després de l'acte contractual i sacramental, la celebració matrimonial es converteix en una "demostració" del poder econòmic per part d'ambdues famílies. Regals, menjars, begudes i balls es van alternant al ritme de la marimba o orquestra. Aquest acte comunitari no dura setmanes, com ocorre en algunes comunitats andines, però sí és una festa que atorga o fixa estatus socioeconòmic en les comunitats.\nEl matrimoni en les comunitats mayas no és un acte, sinó un procés comunitari\nA diferència del matrimoni romà (acte contractual entre nuvis) i cristià (aliança amb Déu), la unió de la parella al món maya és un procés de convivència i compromís comunitari que involucra a les famílies ampliades dels nuvis, i a aquests entre si. L'èxit o el fracàs del procés matrimonial no depenen només dels nuvis, sinó d'ambdues famílies ampliades. Per això els actors en els diferents moments del procés matrimonial són els avis/as, els pares/mares, les ties/oncles, els germans/us majors.\nPel que sembla, la finalitat del matrimoni no és la "realització" individual de les persones o la procreació, sinó el fiançament de la cohesió comunitària sobre la base del consens aconseguit i la paraula donada en comunitat. El procés matrimonial maya no uneix o lliga a persones, sinó a famílies. Dins d'aquest horitzó es concep la plenitud de la vida en parella i el procés de la procreació.\nEl procés matrimonial comunitari maya és pragmàticament intercultural. Incorpora en dita processo ritus externs com el contracte romà (matrimoni civil) i l'aliança cristiana (matrimoni religiós), tots dos centrats en els individus (nuvis), per resignificar el sentit comunitari de la vida de parella. Tenen sentit el contracte i l'aliança, però dins de l'horitzó del compromís comunitari.\nAquest procés matrimonial és tremendament patriarcal, no només perquè és el nuvi i la seva família els qui prenen la iniciativa de començar amb el procés, i "portar-se" amb si a la nova esposa, sinó perquè actes com el "lliurament d'un chompipe (gall dindi) als pares de la núvia en 'recanvi' per la filla" evidencien que aquest procés aferma la subalternización de la dona al món indígena maya.\nAquest procés, especialment en els seus dues primeres etapes, encara contínua sent clandestí en el democràtic Estat laic de Guatemala. Per això se celebra de nit o en la matinada. Però, la seva "clandestinitat" també es deu al fet que molt poc o gens s'ha escrit sobre aquest procés matrimonial que podria no només resignificar, en els fets, l'esquizofrènia moral i cultural que cada vegada més pateixen els matrimonis romà-cristians, sinó també podria constituir-se en un baluard per cohesionar a les famílies/societats guatemalenques que, ara, es desintegren violentament davant l'absència d'un projecte de vida comunitària.