Страница: 4. Контрольная по теме Верховный Суд США.\nСуд відбирає близько 170 найсерйозніших випадків. Повноваження Верховного суду на судовий перегляд робить його роль у нашому врядуванні ще істотнішою. Судовий перегляд - це повноваження суду, розв'язуючи певну справу, заявити, що закон, вида¬ний законодавчим органом або та чи та дія виконавчої влади неправо¬мочні, бо вони несумісні з Конституцією.\nНезважаючи на те, що окружні, апеляційні і штатні суди також мають право на судовий перегляд, їхні постанови завжди теж можуть переглядатися за апеляцією Верховним судом. Але якщо якийсь закон оголосить неконституційним Верховний суд, ця ухвала може бути скасована лише наступною ухвалою Верховного суду або доданою поправкою до Конституції. Сім із 26 поправок до Конституції скасовують ухвали Верховного суду.\nІ все ж більшість поста¬нов Верховного суду стосуються не конституційності законів, а швидше інтерпретації законів, що видані Конгресом і штатами. Під час сесії суд ви¬слуховує усну аргументацію протягом тижня, а під кінець його на закритій нараді обговорює справи, ухвалює постанови й починає готувати загальні висновки. Жодна сентенція не висловлюється, поки не оголо¬шено постанов - здебільшого під кінець весни або на початку літа.\nНайважливіші постанови Верховного суду наводяться й обговорюються у всеамериканських засобах масової інформації. Постанови Верховного суду впливають на життя мільйонів людей - від заарештованого, який має право не відповідати на запитання в поліції, але якого слід поінформувати про це право, і до редактора журналу, який силкується з'ясувати, чи публікація компрометуючої стат¬ті на відому людину буде порушенням закону. Широкий діапазон впливу деяких справ викликає жваве обговорення в засобах масової інформації.\nДекотрі з цих спірних питань так ніколи й не знаходять остаточного розв'язання. 1 все-таки якщо справу заслуховує вже Верховний суд, усі докази кожної зі сторін всебічно виважуються. Навіть більше - поста¬нови Верховного суду видаються остаточними з того погляду, що їх не може скасувати жоден суд.\nЯкі ж найприкметніші факти та поняття, що .


На Франківщині відроджують карпатську популяцію бджіл - новини Еспресо TV | Україна\nEspreso.tvЖиттяНа Франківщині відроджують карпатську популяцію бджіл\nНа Франківщині відроджують карпатську популяцію бджіл\n11 вересня, 2020, 11:03\nНезвична пасіка є в селищі Войнилів Калуського району. Тут займаються відродженням і збереженням карпатської популяції бджіл — Apis mellifera carnica Pollman, 1879 (ecotypes-carpatica).\nПро це пише "Фіртка" з посиланням на "Голос України".\nНа пасіці Ярослава Мухи можна ходити без остраху. Бджоли літають та гудуть, але не жалять. Цим відмінні ці комахи місцевої карпатської породи. Господар каже, що так само реагує більшість відвідувачів. Щоб переконати, запрошує сміливців устромити руку до вулика.\nЯрослав Муха викладав на кафедрі декоративно-прикладного мистецтва Прикарпатського національного університету, опісля за фахом багато років працював у Греції. Там познайомився із місцевими ченцями, де й здобув знання з апітерапії та бджолярства. Після повернення на Батьківщину переключився на селекційну роботу.\n"Татова пасіка на той час занепала, тож разом із дружиною починали заново. Наталя за фахом художник-педагог, та в усьому допомагає. Створили сільськогосподарський обслуговуючий кооператив "Селекціонер". Придбали місце під пасіку, збудували майстерню. Виготовляємо вулики та рамки, втілюємо в життя творчі задуми.\nТепер тут велике господарство із 356 бджолосімей, більшість — сім’ї-виховательки. Є й стартери, донори, тестові групи із селекційним та племінним матеріалом, а також весільні вулики-нуклеуси, за допомогою яких облітуємо наших бджоломаток на карпатських трутнях. Щоб добитися чистопородності, дарував бджоломатки власної селекції місцевим пасічникам і так досягав ізольованої від чужого трутня зони", — розповідає Ярослав Муха.\nЗ часом його методи бджільництва почали запозичувати навіть за межами країни. Приміром, утеплення сімей у вуликах не на зиму, а на літо, жодної стимуляції, правильна вентиляція та українська рамка. Такі умови зимівлі дають здорові сім’ї на весну.\nЯрослав Муха зареєстрований у міжнародній селекційній програмі BeeBreed, де є вся інформація про його селекційну лінію Carpatica line № 24 — Yaroslav Mukha. У складі Об’єднання маткарів України — ведучий у селекції Карпатських бджіл. Тож ця порода має шанс на збереження.\nНагадаємо, раніше в "Еспресо.Захід" повідомляли про проєкт, створений за грантові кошти ЄС, який розповідає про історію місцевого пасічництва й унікальну карпатську бджолу.


Подружжя і його гроші.\nПодружжя і його гроші\nНаші любі й кохані схильні навішувати на нас ярлики: «Ти – нікудишня господиня і марнотратка! Так ми ніколи не назбираємо гроші на омріяний автомобіль!». Ну не може чоловік зрозуміти, що жодні твої черевички не пасують до нової сукні, а в цьому сезоні в моді купальні костюми зі вставками-сіточками!\nХТО ГОЛОВНИЙ МАРНОТРАТ?\nОтже, витрачають гроші лише жінки, а чоловіки, тим часом, світу білого не бачать, все працюють з ранку до ночі. А хто ж ходить за покупками в магазини? Звісно, жінки. У нещасної володарки скромної чоловікової зарплати просто-таки в голові клацає калькулятор: вибудовує складні пропорції «економ-пропозиція: більший об’єм за менші гроші», вираховує, чи вистачить тих грошей, що залишилися від зарплати, щоб зробити на завтра домашнім бутерброди, і зрештою, чи можна буде купити зволожувальну чи суперстійку помаду, яка зробить спокусливими губи (як обіцяли у рекламі).\nІ дарма розповідати, що всі оті господарські дрібниці (пральний порошок, засіб для миття унітаза, зубна паста, шампунь, памперси, не кажучи вже про труси та шкарпетки для чоловіка) «з’їдають» силу-силенну грошей. Усі члени сім’ї наївно впевнені, що ці буденні речі самостійно з’являються вдома, та ще й не коштують нічого.\nА ремонт взуття, а кишенькові гроші дітям? Знову розкішна шуба існуватиме лише в твоїх мріях, а не на плечах. А життя таке коротке...\nКілька порад заміжнім жінкам. Як не різко це звучить, але споживацьке ставлення до чоловіків міцно сидить у наших гарненьких голівоньках. Чоловік повинен забезпечувати сім’ю, казали наша мама й бабуся. Але в наш час усе не так. Зрештою, тобі ніхто нічого не винен.\nНамагайся побудувати у своїй сім’ї фінансові стосунки, які влаштовували б вас із чоловіком. Ти цілком можеш заробити «на шпильки» самостійно, навіть виховуючи вдома дитину. Більш-менш стабільний заробіток навчить розраховувати на власні сили та певною мірою застрахує тебе і твоїх дітей від можливих життєвих негараздів.\nУ розпорядженні грошима виявляє справжні дива стратегії. Саме чоловік ініціює відкладання коштів на великі покупки. Купуючи техніку, насамперед керується її функціональністю. Взявши гроші на черевики, чоловік неодмінно витратить їх за призначенням. Попри все, не шкодує грошей на хобі (риболовля, полювання, колекціонування тощо).\nУ бізнесі віддає перевагу руху дрібними кроками і з невеликим бюджетом, ставить перед собою не глобальні, проте цілком реальні цілі. Щиро намагається планувати сімейний бюджет, але через спонтанні витрати на дрібниці часто зазнає поразки у шляхетній справі збереження та примноження родинних коштів. Схильна до нападів шопоголії.\nНіколи не дорікай чоловіку, що він погано заробляє – тим самим ти закладеш під фундамент вашого подружнього життя бомбу уповільненої дії. Якщо ти категорично не згодна з думкою чоловіка про видатки, відстоюй свою думку, але роби це вкрай дипломатично.


Публічне обговорення заяв на вступ/Архів 2017-2019 — Вікімедіа Україна\nПублічне обговорення заяв на вступ/Архів 2017-2019\n1 Юрій Градовський\n1.2 Коло інтересів\n2 Борис Ткчаук\n2.2 Коло інтересів\n3 Волкова Олена\n3.2 Коло інтересів\n4 Марина Лютинська\n4.2 Коло інтересів\n5.2 Коло інтересів\n6 Olga Loboda 0806\n6.1 Може бути корисною\n6.2 Коло інтересів\n7.1 Може бути корисним\n7.2 Коло інтересів\n8 Олександр Гаврик\n8.1 Може бути корисним\n8.2 Коло інтересів\n9.2 Коло інтересів\n10 Шутов Ілля Якимович\n10.2 Коло інтересів\n11 Ганна Онкович\n11.1 Обговорення Ганна Онкович\n12 Наталія Ластовець\n15 Василюк Олексій\n16 Педагог Світлана\n16.1 Обговорення Педагог Світлана\n17.1 Обговорення Aced\n18.1 Обговорення Mrkotmatroskin\n19.1 Обговорення JTs\n20.1 Обговорення Tohaomg\n21.1 Обговорення Antonyahu\n22.1 Обговорення Вальдимар\n23 Oleg Kushch\n23.1 Обговорення Oleg Kushch\n24 Андрій Гриценко\n24.1 Обговорення Андрій Гриценко\nБудь-ласка, поділіться вашим внеском у Вікіпедії. Що саме вважаєте найбільшим своїм внеском? --Олександр Гаврик (обговорення) 19:13, 28 грудня 2019 (UTC)\nВнесок тут та ось. Найпотрібнішим внеском вважаю створені статті про учасників боротьби за незалежність України в 20 ст. --Юрій Градовський (обговорення) 08:26, 29 грудня 2019 (UTC)\nРедактор Вікіпедії повинен знати, що "будь ласка" пишеться без дефісу( --Валентина Кодола (обговорення) 13:50, 1 січня 2020 (UTC)\nНаразі схиляюся до позитивного рішення в питанні про прийом Вас до організації. Звідки дізналися про Вікімедіа Україна? Чи маєте досвід громадської діяльності? В чому бачите користь організації для Вас і Вас для організації? Які на Ваш погляд найбільші проблеми української Вікіпедії? Чи доцільне, на Ваш погляд, існування сторінки w:uk:Вікіпедія:Добрі справи? --Perohanych (обговорення) 09:03, 29 грудня 2019 (UTC)\nЯвляюсь активним допитливим користувачем інтернету, тому дізнатись про ГО було нескладно. Маю досвід активної громадської діяльности, дійсний член ГО "Просвіта" та ОУН, хоча, від активних справ там відійшов. Чим корисним? Мета організації й моя мета співпадають, тому бути стороннім прихильником не в моїх правилах. Проблеми укрвікі - це її скочування у прірву толерантности, якоїсь безхребетности, догідливости, хоча саме Укрвікі має бути тим потужним українським джерелом інформації та пропаганди. Сторінка "добрі справи" має залишитись, відписався там, дякую за інформацію. Взагалі, вкрай негативно ставлюсь до огульного видалянства всього підряд, що набуло широкого розмаху останнім часом. --Юрій Градовський (обговорення) 09:32, 29 грудня 2019 (UTC)\nВітаю! Завжді раді активним членам вікі-спільноти. Авторське право певним чином впливає на нашу активність. Можна дізнатися, що саме з діяльності організації Вам ближче та яке Ваше відношення до авторського права? Дякую за відповідь. --Vlasenko D (обговорення) 09:41, 29 грудня 2019 (UTC)\nВітаю. Дякую. Яке може бути відношення до авторського права? Нормальне, це право в статусі закону України. Важливо, щоб це право не переходило меж, було дійсно правом автора, а не правом першого реєстратора. Ближче заохочувальні проєкти вікі, що розвивають її саму: конкурси та тематичні тижні/місяці --Юрій Градовський (обговорення) 10:47, 29 грудня 2019 (UTC)\nНа мою думку, ідея про те, що українська Вікіпедія має бути інструментом пропаганди, суперечить Стратегії організації, та й самій Вікіпедії... --Юрій Булка (обговорення) 10:41, 29 грудня 2019 (UTC)\nЧудово, дякую за Вашу думку. У Вас хибне поняття пропаганди, бо кожна вікі є пропагандою своєї країни, і тільки українська є пропагандою московської --Юрій Градовський (обговорення) 10:49, 29 грудня 2019 (UTC)\nНаші погляди справді відрізняються. Можете навести приклад того, як українська Вікіпедія є московською пропагандою? І приклад того, як українська (або інша) Вікіпедія є пропагандою своєї країни? --Юрій Булка (обговорення) 11:57, 29 грудня 2019 (UTC)\nЯкщо укрвікі пише щось на кшталт "Велика вітчизняна війна" чи "Жовтнева революція" - це є московською пропагандою. Як і терміни "визволення від нацистів/німців/фашистів", "встановлення радянської влади" тощо --Юрій Градовський (обговорення) 13:00, 29 грудня 2019 (UTC)\nЯ не впевнений, що розумію, що саме ви маєте на увазі. Ось, наприклад, як описано поняття «Велика Вітчизняна» в українській Вікіпедії: «Вели́ка Вітчизня́на війна́ (рос. Великая Отечественная война, англ. Great Patriotic War) — термін, що вживався в радянській історіографії та використовується Росією та низкою країн СНД для окреслення німецького-радянського фронту 1941–1945 років у рамках Другої світової війни. У новітній українській історіографії воно було замінено терміном німецько-радянська війна. Поза межами колишнього СРСР «Велика Вітчизняна війна» практично не використовується. В англомовних країнах її замінює Німецько-радянська війна (англ. German-Soviet war) як складова Східного фронту (англ. Eastern Front); у німецькій історіографії — Німецько-радянська війна (нім. Deutsch-Sowjetischer Krieg), Російський похід (нім. Russlandfeldzug), Східний похід (нім. Ostfeldzug)». Хіба це можна назвати московською пропагандою? --Юрій Булка (обговорення) 22:14, 29 грудня 2019 (UTC)\nЯк розумію, йдеться про те, що цей термін ще вживається в деяких статтях, як, наприклад, отут w:uk:Церква Андрія Стратилата--Perohanych (обговорення) 09:10, 30 грудня 2019 (UTC)\nЯ ж не маю витрачати час на розлогі пояснення аксіоматичних речей? Дякую. І не тільки цей термін, статті кишать звільненнями від німців/створеннями колгоспів та партійних осередків. Пам'ятаю статтю про Дубровицький заколот, котру з великими труднощами вдалось переінакшити. Величезну масу уславлень савєцкіх альош зі статей про адміністративно-територіяльний устрій почистив користувач Слобожанин, але роботи ще вистачає і в цьому напрямкови --Юрій Градовський (обговорення) 09:27, 30 грудня 2019 (UTC)\nЗа Суджу за внеском і відповідями. --Perohanych (обговорення) 20:51, 29 грудня 2019 (UTC)\nВ яких "офлайнових" проектах ГО "Вікімедіа Україна" брали участь і в якій ролі? В яких хотіли б брати участь? --Олександр Гаврик (обговорення) 10:36, 30 грудня 2019 (UTC)\nЩо таке "офлайнові" проєкти? --Юрій Градовський (обговорення) 14:18, 30 грудня 2019 (UTC)\nЧи Ви знаєте про Політику дружнього простору і чи готові її додержуватися? Також Вам відомо, що деякі дописувачі Вікіпедії дуже негативно ставляться до членів організації і чи Ви готові до немотивованої агресії у свій бік від них? --Venzz (обговорення) 10:52, 30 грудня 2019 (UTC)\nДо вмотивованої/невмотивованої агресії мені не звикати - я байдужий до цього --Юрій Градовський (обговорення) 14:18, 30 грудня 2019 (UTC)\nА як щодо Політики дружнього простору? --Venzz (обговорення) 15:35, 30 грудня 2019 (UTC)\nЯкщо цей "дружній простір" не переходить меж, зазначених в ККУ --Юрій Градовський (обговорення) 15:58, 30 грудня 2019 (UTC)\n@Юрій Градовський: чи ви могли б уточнити, про які межі Кримінального кодексу йдеться і яким чином політика дружнього простору може за них виходити? --Юрій Булка (обговорення) 13:48, 1 січня 2020 (UTC)\nИнколи цей "дружній простір" межує зі статтею 111 ККУ, як сьогоднішній виступ нинішнього президента--Юрій Градовський (обговорення) 14:05, 1 січня 2020 (UTC)\nДякую за відповідь. Мушу визнати, що не не погоджуюся з вами, і вважаю, що в Організації ми не повинні так легковажити звинуваченнями одне одного в «Державній зраді», особиво в ситуації, коли ми є волонтерами і робимо те, що робимо, з добрими намірами. Якщо ви вважаєте, що цінності організації є настільки неприйнятними для вас, то не повинні в неї вступати. --Юрій Булка (обговорення) 14:43, 1 січня 2020 (UTC)\nТа не не погоджуйтесь Ваша справа. Організуйте вишкіл "Крим - це Росія", або "Вбивства мирних денеерівців та еленерівців ЗСУ", Політика дружнього простору ж це дозволяє. Це про добрі справи говорити заборонено, а виступати публічно проти державности - це дружній простір --Юрій Градовський (обговорення) 14:57, 1 січня 2020 (UTC) Не з добрими Ви, товаришу, намірами до мене підходите, аж дивно --Юрій Градовський (обговорення) 18:01, 1 січня 2020 (UTC)\nНе можу зрозуміти, чому прості правила взаємоповаги, зафіксовані в політиці дружнього простору, асоціюються у вас із якоюсь ніби-то проросійською позицією. Я не організовував і не збираюся організовувати вишколу з такою назвою (натомість робив багато іншого), і я не знаю про жодну подію, організовану ВМУА, де така позиція фігурувала б, але ви пишете так, начебто тут хтось «виступає проти державности». --Юрій Булка (обговорення) 18:04, 1 січня 2020 (UTC)\nЯ пишу, що Ви не підтримуєте політику дружнього простору щодо мене, одразу визначивши нас як людей з різними поглядами. І, схоже, у Вас проблеми з українською - я надавав Вам приклади, де цей "дружній простір" обмежується законодавством України --Юрій Градовський (обговорення) 20:18, 1 січня 2020 (UTC)\nДружній простір якраз передбачає можливість для людей з різними поглядами цивілізовано спілкуватися. Але закиди про «проблеми з українською» не вважаю цивілізованим спілкуванням. --Юрій Булка (обговорення) 21:56, 1 січня 2020 (UTC)\nТак, перші слова про "різні погляди" не є дружніми та цивілізованими і вказують щось на кшталт "ти тут чужий". Це були Ваші перші слова. --Юрій Градовський (обговорення) 21:59, 1 січня 2020 (UTC)\nМоя репліка про те, що наші погляди відрізняються, була відповіддю на ваші слова про мої «хибні уявлення». Я навпаки намагався бути ввічливим. --Юрій Булка (обговорення) 20:30, 3 січня 2020 (UTC)\nНе надто Вам то вийшло, я зустрів тут недружність та упередженість якусь. Замість допомогти та підказати вийшла якась атака. Схоже, що це закритий клуб і хтось його закритість дуже оберігає. --Юрій Градовський (обговорення) 21:15, 3 січня 2020 (UTC)\nТакож Ви уважно читали пункт 3.3 статуту і чи згодні з ним? Діяльність організації не вичерпується виключно україномовними розділами.--Venzz (обговорення) 15:36, 30 грудня 2019 (UTC)\nПеріодично працюю в иньшомовних розділах, але нечасто й несистемно --Юрій Градовський (обговорення) 15:58, 30 грудня 2019 (UTC)\nЧи знаєте Ви, що Вікімедіа Україна впливає на контент Вікіпедії дуже опосередковано через проведення конкурсів, тренінгів із залучення користувачів, співпрацю із культурно-освітніми закладами чи підтримку ініціатив дописувачів Вікіпедії, як-от тематичні тижні, співпрацю із органами влади, незалежно від того хто при владі? Проте, мушу зауважити, підняті Вами проблеми контенту української Вікіпедії поза межами прямого впливу і компетенції ВМ УА чи навіть Фонду Вікімедіа і є суто компетенцією спільноти української Вікіпедії і лише її. Це означає, що ми не можемо жодним чином вплинути на атмосферу, яка панує в укр-вікі чи вказати дописувачам укр-вікі як правильно писати ті чи інші поняття, проте ми можемо підтримати якийсь тематичний тиждень чи провести навчальні тренінги для охочих навчитись редагувати Вікіпедію. То скажіть, будь ласка, якими з напрямів діяльности (проєктів) Ви готові займатися чи які відповідно до Стратегії 2020-2022 готові ініціювати і ними займатися? (мабуть, не треба пояснювати, що у громадській роботі ініціатор має не лише запропонувати, але й втілити власну ідею у життя, бо ідеї без натхненника-реалізатора у ВМ УА ніхто без нього не реалізує) --Kharkivian (обговорення) 13:57, 30 грудня 2019 (UTC)\nОпосередковано, але впливає, і, саме, через проведення вишколів скеровувати написання в правильне русло. До надактивної діяльности не готовий через брак часу. Наразі стовідсотково готовий сплачувати внески --Юрій Градовський (обговорення) 14:18, 30 грудня 2019 (UTC)\n@Юрій Градовський: Що означає у Вашому розумінні "скеровування у правильне русло"? І ще одне запитання: чи особисто Ви мали досвід залучення нових дописувачів чи пояснення новачкам в оффлайні (поза інтернетом, при особистій зустрічі - для групи чи тет-а-тет) основні правила редагування Вікіпедії? --Kharkivian (обговорення) 14:27, 30 грудня 2019 (UTC)\nПравильне - в цьому випадку "українське". Досвіду не мав --Юрій Градовський (обговорення) 14:30, 30 грудня 2019 (UTC)\n@Юрій Градовський: Тоді поясню, що з власного досвіду проведення багатьох тренінгів можу сказати, що ті, хто не має патріотичного стержня або не приходять на такі тренінги, або після них більше не редагують укр-вікі, бо "не цікаво". Приміром, я багато разів виправляв новачків щодо "вєлікой апчєствєннай", проте це саме, певен, робили і інші тренери вікі-заходів. І я, і вони це робили "буденно", без будь-якого патосу і биття в себе груди щодо патріотизму та добрих справ. Більше того, мушу зауважити, що ВМ УА керується не лише українським законодавством і патріотичними переконаннями (не патріотів серед членів немає), але й принципами Фонду Вікімедіа, від якого щороку отримує грант на провадження діяльности. Не треба наголошувати на своїй патріотичности чи українськости, бо найкращим її доказом будуть реальні справи в організації і реалізації проєктів ВМ УА. --Kharkivian (обговорення) 15:36, 30 грудня 2019 (UTC)\nІ? Я ж не перераховую скільки чого й коли я зробив? До чого це тут? --Юрій Градовський (обговорення) 15:58, 30 грудня 2019 (UTC) Хоча, все ж треба перераховувати, бо вже маса людей приписала собі мою роботу) --Юрій Градовський (обговорення) 16:01, 30 грудня 2019 (UTC)\nПоясню з власного досвіду, що необхідно наголошувати на власній патріотичности, аби затьмарити патріотів Московщини, аби показати, що бути українцем зовсім не соромно. Скоріш за все, Ви десь в иньшому світі живете, в українському, де не існує загроз; мені ж щоденна публічна комунікація переходить у "війну" за український простір. Любити Україну тихенько, аби не заважати иньшим любити Московію - це меншовартість. Тоді треба обирати й владу тихенько, буденно, на кухні. Щодо законодавства, то в кожній країні передумова діяльности кожної організації - дотримання законодавства цієї країни. --Юрій Градовський (обговорення) 09:30, 31 грудня 2019 (UTC)\nМи зараз не обговорюємо світ, в якому я живу. Я живу у Харкові, і у громадському русі давно, і тут бути патріотом завжди означало вирізнитися із маси. Проте у ВМ УА, як в організації (а я в ній вже понад 9 років) трошки інші принципи: ми не воюємо ані з реальним, ані з уявним ворогом - ми є типовою культурницькою організацією, яка поширює і сіємо добре, розумне, вічне - в тому сенсі, що ми навчаємо людей редагувати українську Вікіпедію (а не московську; принаймні щодо тренінгів з її редагування до нас ніколи не звертались), залучаємо нові знання і медіафайли на засадах вільних ліцензій до вікіпроєктів, а також пропагуємо ідеї вільних ліцензій і свободи панорами. Проте, якби до нас звернулась якась з національних меншин (напр., угорська чи польська) для проведення тренінгів - то ми мали би провести цей тренінг для них. Інша річ, що нам би прийшлося багато аспектів цього тренінгу узгоджувати. --Kharkivian (обговорення) 08:17, 3 січня 2020 (UTC)\nТа ніхто до вас не звернеться, навіть московська етнічна спільнота, бо ви творите закритий клуб, а не ГО. Я, до речі, представник польської меншини--Юрій Градовський (обговорення) 11:27, 3 січня 2020 (UTC)\nЧи знайомі ви з Стратегією 2020-2022 організації? Які стратегічні напрями та цілі готові допомагати реалізовувати якщо станете членом організації? --Олександр Гаврик (обговорення) 10:39, 31 грудня 2019 (UTC)\nВи не підписались. Це питання було вище, я не знаю, як буде з часом в реалі--Юрій Градовський (обговорення) 08:18, 31 грудня 2019 (UTC)\nДякую за відповідь --Олександр Гаврик (обговорення) 10:39, 31 грудня 2019 (UTC)\nЮрій Градовський Ви написали вище, що можете бути корисним «Не менше за иньших членів організації», але я не розумію, що це значить. сам факт сплати членських внесків не виглядає достатньою причиною ні для прийняття до організації, ні для вступу до неї — Ви завжди можете просто вносити пожертви на рахунки. якщо Ви не готові пообіцяти чим саме Ви могли б займатися точно (через брак часу), то розпишіть, будь ласка, чим саме Ви могли б займатися саме у ВМУА, відповідно до Стратегії 2020-2022, якщо б у Вас цей час був: які проєкти ВМУА Вам цікаві, які напрями, і що саме по цих проєктах Ви могли б робити. про всяк випадок уточню, що редагування у вікіпроєктах до цього не належить, хоча і є (загалом) корисним для вікімедійців --アンタナナ 02:21, 3 січня 2020 (UTC)\nСтійке відчуття, що втрапив у потойбіччя. Тут мене переконують, що Вікіпедія зовсім не стосується до ГО Вікімедія, попереджають про "дружній простір", починаючи словами "ми маємо різні погляди". Чийсь закритий клюб? Чудово. --Юрій Градовський (обговорення) 11:27, 3 січня 2020 (UTC)\nОдразу видно, що зі статутом ви навіть не намагалися знаймитись. Пункт 1.2. "Організація є самоврядною неприбутковою організацією, що об'єднує на добровільних засадах осіб, які зацікавлені в досягненні мети, визначеної цим Статутом.". Мета Організації: "Метою Організації є сприяння формуванню і розвитку можливостей для всіх створювати інформацію і знання, мати до них доступ, користуватися й обмінюватися ними, даючи змогу окремим особам і громадам повною мірою реалізувати свій потенціал." Жодного слову про Вікіпедію, Вікісховище, Вікіцитати та інші проекти Фонду Вікімедіа тут не сказано. Бажаєте займатись тільки Вікіпедією? Балотуйтесь у патрульні та адміністратори Вікіпедії. --Олександр Гаврик (обговорення) 16:17, 4 січня 2020 (UTC)\nОдразу видно, що Ви не читали розділ 3 «Завдання організації». До речі, чому Ви настільки недружній? Ви не підтримуєте політику дружнього простору?--Юрій Градовський (обговорення) 17:01, 4 січня 2020 (UTC)\nІ органзіація називається «Вікімедіа Україна», остання літера в першому слові а, походить від слова медіа.--Ahonc (обговорення) 11:50, 5 січня 2020 (UTC)\nСтійке відчуття потойбіччя не полишає мене) --Юрій Градовський (обговорення) 14:11, 5 січня 2020 (UTC)\nПроти Продивився діяльність користувача. Дуже він конфліктний. Багатьох людей цькує у Фейсбуці і вкрай нечемний у Вікіпедії до других користувачів. Можливо він і був би корисним, але конфліктогенні особи нам непотрібні. Вони тільки відволікають від діяльності. --Venzz (обговорення) 13:59, 5 січня 2020 (UTC)\nПрошу факти про нечемність у Вікіпедії та визначення "чемність у Вікіпедії". Крім того, мене переконали тут, що Вікіпедія не має нічого спільного з ГО "Вікімедія Україна", але Ви переконуєте в зворотньому. Про Фейсбук. Звідки Вам відомо про мій акаунт в мережі Фейсбук? Ви займаєтесь збором інформації про мене? --Юрій Градовський (обговорення) 15:40, 5 січня 2020 (UTC)\nВи самі у приватному повідомленні у Фейсбук-месенджері підтвердили, що це Ваш акаунт у Фейсбук. У тій самій розмові, де Ви мене планктоном назвали. --Venzz (обговорення) 13:20, 6 січня 2020 (UTC)\nЩо за вигадки? Я Вас не знаю--Юрій Градовський (обговорення) 19:30, 6 січня 2020 (UTC)\nНе брешіть. --Venzz (обговорення) 12:41, 7 січня 2020 (UTC)\nО, персональні образи пішли --Юрій Градовський (обговорення) 14:02, 7 січня 2020 (UTC)\nНа мою думку, пан Юрій поки не готовий до вступу до організації. Користувач не розуміє принципів функціонування Вікіпедії та займається просовуванням особистої точки зору у статтях, при цьому вилучаючи інформацію з посиланнями, яка йому не подобається. Можливо, з часом пан Юрій отримає більше досвіду та розуміння щодо мети створення енциклопедії, і моя думка зміниться. Крім того, мене не вразили відповіді на запитання щодо роботи у ГО «Вікімедіа Україна». Як я розумію, пан Юрій має небагато вільного часу і сам поки не визначився з тим, чим може бути корисним для організації. Тут я можу порадити лише проявляти активність у діяльності організації та залучатися до різних подій. А поки, моя думка про вступ користувача є скептичною ( Проти), втім, буду радий в майбутньому мати привід змінити свою думку. --Ліонкінг (обговорення) 06:30, 7 січня 2020 (UTC)\nА до чого тут Вікіпедія??? Тут всі мене переконують, що вікіпедія не має жодного відношення до ГО Вікімедія. --Юрій Градовський (обговорення) 10:27, 7 січня 2020 (UTC)\nГО Вікімедія не існує, є ГО «Вікімедіа Україна» вона займається популяризацією проектів Фонду Вікімедіа, але ГО не відповідає за контент у цих проектах. --Venzz (обговорення) 12:41, 7 січня 2020 (UTC)\nТобто, Вікіпедія таки має стосунок до Вікімедії?--Юрій Градовський (обговорення) 14:02, 7 січня 2020 (UTC)\nПункт 3.3 Статуту: «3.3. Популяризація і сприяння діяльності Інтернет-проектів Вікіпедія, Вікісловник, Вікіцитати, Вікіновини, Вікіпідручник, Вікіджерела, Віківерситет, Віківиди, Вікісховище, та інших, започаткованих Wikimedia Foundation, Inc., що далі звуться «проектами Вікімедіа», особливо українською мовою, а також усіма іншими мовами, які вживаються етнічними групами, що традиційно проживають на теренах України». Тобто Вікімедіа Україна сприяє Вікіпедії, але не контролює її. --Юрій Булка (обговорення) 20:14, 7 січня 2020 (UTC)\nТобто, має стосунок. А мене тут дурили, що жодного стосунку...--Юрій Градовський (обговорення) 23:08, 7 січня 2020 (UTC)\nБачу, що людям із виразною проукраїнською позицією теперішнє правління не раде. @Юрій Градовський: відчуваю, що навряд чи Вас приймуть. Мабуть у цьому є й моя вина, яка полягає в тому, що підтримав Вашу кандидатуру, хоча з Вами й не знайомий особисто. Маю тільки побажання — приходьте на загальні збори, зазвичай вони відкриті, реєструйтеся для участі у вікіконференціях (слідкуйте за оголошеннями на цьому сайті). Нехай відмова в прийомі цього разу не зупинить Вас. --Perohanych (обговорення) 13:43, 12 січня 2020 (UTC)\nПане Perohanych, дякую за підтримку. Не переймайтесь, для мене вступ - не самоціль. Я після перших запитань вже знав результат, ще до Вашого голосування. Я вмію дивитись в майбутнє і з цим нічого не поробиш. На жаль, Українська Вікіпедія потрапила до рук кабінетних інтриганів та прихованої вати - мені було б дуже некомфортно знаходитись такому середовищі --Юрій Градовський (обговорення) 17:52, 13 січня 2020 (UTC)\nНе перебільшуйте роль Вікімедіа Україна, оскільки поки, сподіваюся Українська Вікіпедія в руках спільноти редакторів. Щодо кабінетних інтриганів, вати та комфорту то тут один рецепт: борімося — поборемо. В організації є різні люди. --Perohanych (обговорення) 07:49, 14 січня 2020 (UTC)\nТам ситуація не краща, якщо три дні треба боротись за вислів «учасник національно-визвольної боротьби» --Юрій Градовський (обговорення) 14:01, 15 січня 2020 (UTC)\n- Чим ви плануєте займатись в організації "Вікімедіа Україна"? Коло ваших інтересів не відповідає напрямкам діяльності організації. Які напрямки діяльності організації вас цікавлять? --Олександр Гаврик (обговорення) 22:43, 19 липня 2019 (UTC)\nІ\_/. * У Вас всього десять редагувать у Вікіпедії і всі вони у Вашому особистому просторі. У мене є сумніви, чи Ви розумієте що таке Вікіпедія і як вона функціонує.--Venzz (обговорення) 05:54, 20 липня 2019 (UTC)\nВітаю, @Волкова Олена: дякую за цікавість до нашої організації! Наша ціль – сприяти розвитку вікіпроектів не тільки власним внеском. Чи цікаво було б вам допомагати на тренінгах, організовувати події/консурси? Або займатись більш стратегічними речами, урядуванням? Я розумію, що можливо нараз ви не маєте необхідних знань, але всьому можна навчитись . До речі, у нас ще є такі щотижневі зустрічі під назвою вікічетвер, де можна поговорити з вікіпедистами наживо. --JTs (обговорення) 22:34, 16 травня 2019 (UTC)\n@Волкова Олена: які саме терміни ви просите не відкидати? хоч кілька прикладів наведіть, будь ласка. Де саме вам треба вказувати символіку? Якої статті про чати, на ваш погляд, бракує у Вікіпедії? --Anntinomy (обговорення) 11:55, 21 травня 2019 (UTC)\nУтримаюсь від відповіді на останнє питання, бо це не обговорення Вікіпедії. Мої питання були просто для уточнення, про що була мова вище. Будь ласка, поділіться з нами ще міркуваннями про те, чим ви не зможете займатись без членства у Вікімедіа Україна?--Anntinomy (обговорення) 20:51, 22 травня 2019 (UTC)\nви писали лише про плани редагувати Вікіпедію. Членство Вікімедіа ніяких привілеїв в цій роботі не додає. Який проект організації вам імпонує? Що цікаво з того чим займаємось? Про це ви поки нічого не написали.--Anntinomy (обговорення) 06:12, 23 травня 2019 (UTC)\n@Волкова Олена: По-перше, рух називається не "Вікімедія", а "Вікімедіа". Наша організація "Вікімедіа Україна" не займається контентом, а лише сприяє його наповненню через організацію тренінгів, конкурсів чи публічних заходів, під час яких популяризують наповнення Вікіпедії. Ці заходи і організовують члени Організації. А от контент - то Вікіпедія, у контент ми як Організація не втручаємось і можемо цього робити, оскільки цим займається спільнота Вікіпедії. Так, члени Організації всі до неї належать, але спільнота складається в основному з людей, які не є членами Організації. І саме спільнота відповідає за правилами та контент. Тому, як на мене, у Вас базове не розуміння відмінності між Вікіпедією як онлайн-енциклопедією, відкритим для участі проектом, та ГО "Вікімедіа Україна" як організацією, яка займається проведенням заходів, на яких популяризується ідея наповнення не лише Вікіпедії, а й інших проектів Фонду Вікімедіа, зокрема, через проведення навчальних тренінгів як правильно це робити. І ця діяльність в рамках Організації вона є суто волонтерською, тобто безоплатною і у вільний від роботи час. Тому поясність, що означає "допомагати у тренінгах" і "вносити пропозиції" (до речі, у тренінгах і вносять інколи цікаві пропозиції нам і не члени Організації)? Чи знаєте Ви добре правила Вікіпедії і різницю між Вікіпедією та Вікімедіа (адже, приймаючи Вас у лави Організації, Організація несе за Вас відповідальність перед третіми особами)? --Kharkivian (обговорення) 11:53, 23 травня 2019 (UTC)\nВ яких проектах Вікімедіа брали або берете участь? Які статті найбільш цікаві з редагованих вами менше ніж за місяць після реєстрації у Вікіпедії? В яких проектах та програмах "Вікімедіа Україна" брали участь або бажаєте брати участь? --Олександр Гаврик (обговорення) 17:05, 23 травня 2019 (UTC)\nВодночас користувачка станом на вечір 23 травня має в основному просторі укр-вікі 72 редагування, але станом на день подання заяви (16 травня) у неї було лише 60 редагувань. Обидві цифри не відповідають запропонованому Ревізійною комісією кількісному визначенню внеску. Тож як колишній член Ревізійної комісії та член Організації, я би прохав Правління враховувати під час ухвалення цього рішення цю рекомендацію РК. Як варіант, я би розглядав пропозицію користувачці продовжити активне редагування Вікіпедії та взяти участь як волонтер не член Організації у кількох наших заходах. --Kharkivian (обговорення) 19:08, 23 травня 2019 (UTC)\nІз заяви: На даний момент, більше працювала з Вікісховищем, але у Вікіпедії теж. Активно беру участь в «Освітній програмі Вікімедіа Україна». Так в рамках «Вікімарафону 2018 року» була місцевим співкоординатором тренінгів в м. Гайворон, с.Солгутове, що на Кіровоградщині. Активно ділюсь ідеями, власними напрацюваннямив напрямку впровадження та інтеграції IT та Вікіпедії, проектів Вікімедіа в освітній процес в рамках тренінгу для освітян на весні 2018 року (координатор Валентина Кодола) та засідання освітянської сесії на міжнародній конференції СEE Meeting2018. Маю подяки та сертифікати від ВМУА. Можу бути корисна для ГО «Вікімедіа Україна» популяризацією Вікіпедії та проектів ГО «Вікімедіа Україна» серед освітян, учнівства та батьківської громадськості, планую активну діяльність в рамках «Освітньої програми» так, як являюсь сертифікованим тренером Microsoft, визнана учителем-новатором та активно співпрацюю із закладами загальної середньої освіти та ВНЗ, де є нагальна потреба в популяризації Вікіпедії, проведенні тематичних заходів, в цьому вбачаю одну із ключових ролей. Можу створювати освітній контент для організації дистанційних курсів на платформі Moodle, можу сприяти запуску та розробці контенту для відкриття масового онлайнового курсу на платформі EdEra. На даний момент, виграла соціальний грант від USAID на відеозйомку соціального ролика, який має на меті популяризацію Вікіпедії та проектів «Вікімедіа Україна» в освітньому середовищі в рамках співпраці з ТРК «Україна». Можу завантажувати світлини до Вікісховища, як робила і раніше, писати статті, допомагати в оргпитаннях, підтримувати наявні проекти та ініціювати нові. Я є активною учасницею руху EdCamp Ukraine, тому можу популяризувати проекти Wikimedia на даних заходах, певна варто залучати нових редакторів Вікіпедії та учасників сестринських проектів. Відкрита до співпраці, вмію працювати в команді, легко навчаюсь новому, тому хочу долучитися до когорти творчих та небайдужих людей, які розбудовують інформаційний простір. Інформація про мій глобальний обліковий запис дивитись https://ua.wikimedia.org/wiki/Спеціальна:CentralAuth/Марина_Лютинська --Марина Лютинська (обговорення) 16:50, 24 листопада 2018 (UTC)\nOсвітні та педагогічні науки,інформаційно-комунікаційні технології, хмаро орієнтовані технології, інновації в сфері IT та освіти. Література та мистецтво. Робота над модернізацією "Освітньої програми Вікімедіа Україна"--Марина Лютинська (обговорення) 16:51, 24 листопада 2018 (UTC)\nДоволі активна діячка, ініціативна. Єдине, що побажати - продовжувати писати і статті до Вікіпедії! --Андрій Гриценко (обговорення) 16:03, 24 листопада 2018 (UTC)\nДякую за схвальний відгук, високо ціную вашу думку, а щодо написання статей цілком та повністю погоджуюсь з вами і продовжуватиму їх писати, через підвищену професійну зайнятість більше працювала із Вікісховищем. Дякую за розуміння та підтримку)--Марина Лютинська (обговорення) 17:02, 24 листопада 2018 (UTC)\nспілкувався на вікіконференції та CEEMeeting, позитивна, ініціативна учасниця, з ідеями до реалізації --Ilya (обговорення) 09:44, 25 листопада 2018 (UTC)\nДякую за добрі слова, я високо ціную сказане вами та буду старатись виправдати вашу довіру, ще раз дякую за підтримку)--Марина Лютинська (обговорення) 13:49, 25 листопада 2018 (UTC)\nАктивна адекватна діячка. Може принести користь організації. --Олександр Гаврик (обговорення) 17:22, 15 грудня 2018 (UTC)\n@Nadiya_Li: Який з напрямів діяльності чи проектів, запланованованих на наступний рік Вас цікавить? --JTs (обговорення) 08:48, 24 листопада 2018 (UTC)\nБажала би брати участь у Віківишколах, які провадять харківські користувачі, Kharkivian та інші. Найбільше цікавить фотографування об'єктів архітектури й природи, розміщення фото у Вікісховище. Це те, що я робила й досі, що ви можете побачити на моїй сторінці.--Nadiya Li (обговорення) 20:52, 24 листопада 2018 (UTC)\nЗа Організація потребує активних діячів, тим більше учителів - для розвитку Освітньої програми --Андрій Гриценко (обговорення) 07:38, 12 листопада 2018 (UTC)\nЗа. Неодноразово допомагав проводити заходи у Луганській та Донецькій областях. --Ліонкінг (обговорення) 11:43, 1 листопада 2018 (UTC)\nЗа Дуже активний і досвідчений вікіпедист --Андрій Гриценко (обговорення) 12:39, 1 листопада 2018 (UTC)\nЗа Значний внесок, уже рік як бере участь у заходах організації. --Oleh Kushch (обговорення) 19:02, 1 листопада 2018 (UTC)\nЗа Однозначно підтримую, оскільки користувач дуже корисний та активний у вікі-ініціативах у спільноті, а тому такі активні та ініціативні нам потрібні! Брати руками і ногами!! --Kharkivian (обговорення) 19:09, 1 листопада 2018 (UTC)\nЗа Звісно ж За, інакше не може й бути. --Вальдимар (обговорення) 06:20, 2 листопада 2018 (UTC)\nЗа. Ідейний, письменний, дружній, ініціативний... --Antonyahu (обговорення) 10:07, 2 листопада 2018 (UTC)\nЗа підтримую сказане вище. --Visem (обговорення) 10:59, 2 листопада 2018 (UTC)\nМаю широке коло інтересів. Від спорту до історії та техніки, але свою найбільшу місію у Вікіпедії вбачаю в розширенні та збереженні на шпальтах проектів Вікімедіа інформацію про Слобожанщину та Сіверщину. Головна ціль в моєму житті - набувати знань та ділитись ними з іншими. --Олександр Гаврик (обговорення) 19:19, 10 вересня 2018 (UTC)\nПідтримую! --Visem (обговорення) 14:40, 10 вересня 2018 (UTC)\n+1. --Nickispeaki (обговорення) 17:54, 10 вересня 2018 (UTC)\nПідтримую) --Учитель (обговорення) 19:30, 10 вересня 2018 (UTC)\n+ --Standin.GLHF (обговорення) 17:43, 11 вересня 2018 (UTC)\nПідтримую. Активний і як дописувач, і як учасник вікізаходів. --Vlasenko D (обговорення) 13:50, 10 вересня 2018 (UTC)\n+1.--Nickispeaki (обговорення) 17:54, 10 вересня 2018 (UTC)\n+ --Standin.GLHF (обговорення) 17:44, 11 вересня 2018 (UTC)\nЗа --Antonyahu (обговорення) 10:04, 13 вересня 2018 (UTC)\nДумаю, юрист, який працював у Верховній Раді, організації не завадить.--Ahonc (обговорення) 19:59, 14 серпня 2018 (UTC)\n@Шутов Ілля Якимович: Чи знаєте ви про законопроекти 1677 і 7539 (VIII скликання ВРУ)? Які ви могли б запропонувати правки до них? Які дії для того, щоб їх прийняли в потрібній нам редакції?--Ahonc (обговорення) 20:21, 14 серпня 2018 (UTC)\nДякую. --Kharkivian (обговорення) 08:36, 15 серпня 2018 (UTC)\n@Шутов Ілля Якимович: Який досвід роботи в громадському секторі (громадських організаціях, зокрема аналітичних) Ви маєте? Чи працювали по грантових програмах, в Україні, за кордоном?--Білецький В.С. (обговорення) 19:08, 15 серпня 2018 (UTC)\nШутов Ілля Якимович (обговорення ) 22:49, 15 серпня 2018 (UTC)\nЯ за. --Nickispeaki (обговорення) 17:59, 10 вересня 2018 (UTC)\n8 редагувань у Вікіпедії і 9 у Вікісховищі… Імхо дуже мало.--Ahonc (обговорення) 16:47, 17 грудня 2017 (UTC)\nЗгоден, 17 редагувань це дуже мало для вступу. Це по суті новачок, який ще нічого не знає про проекти Вікімедії. Хай повертається коли буде хоча б тисяча редагувань. --Tohaomg (обговорення) 18:05, 17 грудня 2017 (UTC)\nПанні Ганна досить активна волонтерка вікіпедійного руху і досвідчений науковець - член групи з написання науково-практичного збірника "Як редагувати Вікіпедію". Дійсно вона бере участь майже в усіх заходах. Щодо малої кількості редагувань - це не основний показник при активності в русі. До того ж власне бажання бути членом організації треба підтримувати. --Андрій Гриценко (обговорення) 18:17, 17 грудня 2017 (UTC)\nБачив активність номінантки. Що мало редагувань - це так, але є багато енергії для поширення знань про Вікіпедію, а це вкрай потрібний аспект роботи організації. --Antonyahu (обговорення) 20:35, 17 грудня 2017 (UTC)\nУтримаюся. Головна причина - мало редагувань. Я особисто знав кілька активістів, які під якийсь вікі-захід були досить активними, але тільки це проходило, то й активність проходила. Тому я і вагаюся. Якщо буде активність ще хоча б пів-року (і бажано таки вікі-активність!), то можна подати заявку через пів-року.--Nickispeaki (обговорення) 22:43, 17 грудня 2017 (UTC)\nПрофесор Ганна Онкович засновниця напрямку досліджень з Вікідидактики в Україні. Виступала з цієї тематики 2017 року у Франції на міжнародній конференції, де знайомила, зокрема, світову наукову громадськість з проектами Вікімедіа Україна. Індекс Гірша за Google Scholar h= 12. Відомий український вчений у галузі МЕДІА, ПЕДАГОГІКИ, УКРАЇНІСТИЦІ.--Білецький В.С. (обговорення) 10:37, 18 грудня 2017 (UTC)\nОх, шановні «укровікімедійці», ви вже визначтесь: ВМУА — це клуб «заслужених вікіпедиків», чи ГО яка «сприяє розвитку Вікіпедії — вільної енциклопедії, найвідомішого проекту Фонду Вікімедіа, та інших проектів Фонду Вікімедіа через розвиток спільноти редакторів, сприяння публікації матеріалів на умовах вільних ліцензій, співпрацю з партнерами». Та яка різниця для членства у вікімедійному русі, скільки редагувань людина в статтях вікіпедії зробила, якщо вона за рік зробила для популяризації вікі в науковому середовищі вдесятеро більше ніж який-небудь Ahonc за десять років? --Pavlo1 (обговорення) 15:31, 18 грудня 2017 (UTC)\nАбсолютно правильний підхід пана Павла! У мене, наприклад, 15 000 редагувань, але працювати у Вікімедії я не можу, то ж і вийшов з ГО. А тут людина хоче працювати, а ви їй тичете кількість редагувань в українському мовному розділі Вікіпедії. Старі опортуністи... Дайте бажаючим робити справу! --Ejensyd (обговорення) 15:48, 18 грудня 2017 (UTC)\nЗавдання, які стоять перед «Вікімедіа Україна»: «популяризація самої ідеї роботи у вільних проектах Фонду», «установлення партнерських відносин з … вищими навчальними закладами». Можливо, наразі пані Ганна - найактивніший популяризатор Вікіпедії серед наукової спільноти. Треба цінувати це, тим більше, що серед науковців переважає скептичне відношення (сам стикався не раз). Тому – за. --Oleh Kushch (обговорення) 17:49, 18 грудня 2017 (UTC)\n@Ганна Онкович, Онкович Ганна: Може ви все ж визначитеся з ніком у вікіпроектах і будете використовувати один?--Ahonc (обговорення) 20:41, 18 грудня 2017 (UTC) - Дякую, визначусь... Як друзі порадять - так і буде :)\nНе стільки до теми вступу у ВМУА, скільки до теми популяризації Вікіпедії поза Вікіпедією. Мені здається, що пані Ганні варто все ж трохи більше заглибитися в специфіку Вікіпедії «зсередини», спробувати написати кілька статей, ознайомитися з основними правилами, «пропустити їх через себе», випробувати на практиці, щоб краще розуміти її особливості. Наприклад, те, що пані Ганна написала вище: «Розумію, що треба написати статті до Вікіпедії про мої (авторські) терміни, але конче бракує часу» свідчить про те, що пані Ганна на цьому етапі ще не зовсім добре орієнтується в деяких аспектах Вікіпедії, зокрема забороні оригінальних досліджень. Її цікавить розробка нових авторських термінів, але Вікіпедія не є платформою для цього. І якщо популяризувати Вікіпедію, потрібно це брати до уваги (тобто враховувати і комунікувати особливості Вікіпедії, зокрема заборону оригінальних досліджень). --Юрій Булка (обговорення) 12:51, 19 грудня 2017 (UTC)\n- ВІДПОВІДь ПАНУ ЮРІЮ ЩЕЗЛА... Коротко поновлюю. Але головне - не йдеться про мої оригінальні дослідження. Йдеться про терміни, які вже живуть самостійним життям, вони породжені українським досвідом і їх треба ширити - як "народжене в Україні". Світлин я завантажу багато, бо у мене їх чимало з різних країн і з різних регіонів України. Статті теж мають бути, але мені бракує темпу в їх завантаженні. А автоматизувати, прискорити мої дійства треба - маю пояснювати людям, як писати і редагувати Вікіпедію. Вони це робитимуть краще за мене, ім треба тільки пояснити. Я зараз у Миколаєві (тут працюю) на дуууже поганому компі або на смартфоні. Як тільки буду там, де живу, - в Києві (в суботу-неділю), поставлю бодай світлини, у мене там більш-менш нормальний комп і гарний навчитель :) . Підтримую вступ пані Ганни до ВМУА, єдине вважаю що рішення має прийняти новообране Правління. Сподіваюсь, що це також позитивно вплине і на редагування Вікіпедії. --Visem (обговорення) 20:59, 19 грудня 2017 (UTC) - Дякую, колего. Мені вже нема куди "відступати"... Те, що я робила, роблю і робитиму не залежить від того, чи приймуть мене до ГО чи ні... Вам буде цікаво... Стежте за нашою сторінкою "Вікідидактика". Успіхів! І - можливо - до зустрічі в Києві в суботу :)\nТому наразі ні - замалий внесок у проекти Вікімедіа, невідповідність п. 4.1.2. Статуту Організації. --Kharkivian (обговорення) 15:50, 21 грудня 2017 (UTC)\nВ чому затримка? Аргументи Kharkivian на поточний момент нерелевантні: пані Ганна має на сьогодні >550 редагувань в Українській Вікіпедії (у т.ч. нею створено 22 статті). Бере участь у вікізаходах — останнє WikiGap 2018. Волонтер-викладач курсу (epinstructor) освітньої програми. Може досить дурня валяти? --93.126.95.15 14:47, 18 березня 2018 (UTC)\nДодам, що проф. Ганна Онкович представляла в 2017 р. у Франції на Міжнародній конференції (5-а Європейська конференція з інформаційної грамотності в Сен-Мало, Франція) доробок Українськкої Вікіпедії в плані його використання в навчальному процесі. Може дійсно вистачить більш ніж пів року для Обговорення?--Білецький В.С. (обговорення) 18:34, 15 серпня 2018 (UTC)\nТам зазначено, що In May 2009, the public organization “Wikimedia Ukraine” was created. ... Since its adoption, “Wikimedia Ukraine” has added 677,000 articles and its pages are viewed by 50 million users per month. — Тобто, що з травня 2009 року Вікімедіа Україна написала 677 тисяч статей. --Ilya (обговорення) 18:46, 15 серпня 2018 (UTC)\nісторія України, Українська революція 1917—1921 рр., історія дипломатії, історія міжнародних відносин, філософія (особливо філософія емоцій), вишивка, Вікіпедія. --Наталія Ластовець (обговорення) 17:25, 11 липня 2018 (UTC)\nКористувачка брала участь як тренерка під час проведення 3-х віківиколів у Харкові протягом 2018 року (працювала з новачками, допомагала створювати статті), бере участь у Вікісередах, дуже відповідальна і вже стала незамінною членкинею харківської вікікоманди, має чимало планів з популяризації Вікіпедії. На мій погляд, вона буде вельми корисною для організації. Та й забувати про політику Фонду щодо руху WikiWoman не варто. --Kharkivian (обговорення) 10:09, 12 липня 2018 (UTC)\nПідтримую вступ. Приймає активну участь у вікі-заходах.--Vlasenko D (обговорення) 17:22, 8 липня 2018 (UTC)\nНасправді пан Venzz вже брав участь в організації та проведенні 5-ти вікізаходів протягом кінця 2017-2018 років. Лише цього року він взяв участь у чотирьох подібних заходах як тренер (працює з новачками під час віківишколів), а отже він справді буде корисним для організації. Відзначу і його відповідальність, оскільки у дні вікізаходів він бере вихідні. --Kharkivian (обговорення) 12:13, 11 липня 2018 (UTC)\nДив. вище --Standin.GLHF (обговорення) 19:20, 11 квітня 2018 (UTC)\nЗа Активний учасник освітніх курсів. Також узяв участь у двох останніх Вікімарафонах. У Вікіпедії отримав права патрульного. Є бажання долучитися до роботи організації, тому підтримую. --Oleh Kushch (обговорення) 17:53, 17 квітня 2018 (UTC)\nЗа по факту користувач давно долучається до проєктів ВМУА, зокрема ВЛЗ --アンタナナ 14:57, 18 березня 2018 (UTC)\nЗа --Ilya Korniiko (WMUA) (обговорення) 16:08, 25 березня 2018 (UTC)\nДавно пора. --Visem (обговорення) 21:05, 25 березня 2018 (UTC)\nПодивилась створені Вами сторінки і редагування в Українській ВІкіпедії. Круто, що Ви пишете про українців, але я побачила проблему — інколи неясна значимість. Це пов'язано з малим розміром статті, відсутністю джерел, їх оформлення чи посиланням на первинні джерела. Для координування роботи і навчання людей, я би порадила розширити Ваші знання в цій сфері, а саме: почитати ВП:БІО (ВП:БЖЛ), ВП:ПД та похідні. Якщо потрібна допомога — звертайтесь. А загалом, я За і завжди рада зацікавленню працівників освіти вікіпроектами. --JTs (обговорення) 12:02, 14 лютого 2018 (UTC)\nЗа Світлана багато робить для впровадження Освітньої програми та взагалі популяризації Вікіпедії, залучає нових редакторів, активна та ініціативна. Як раз такі люди потрібні організації! --Андрій Гриценко (обговорення) 15:45, 14 лютого 2018 (UTC)\nЗа Потужна участь в місяці Тернополя минулого року! --Звірі (обговорення) 07:26, 15 лютого 2018 (UTC)\nПідтримую! На Тернопільщині у нас багато цікавих дописувачів, а от у ВМУА здається ще немає представників. --Visem (обговорення) 15:57, 15 лютого 2018 (UTC)\nЗа Давно вже пора --Нестеренко Оля (обговорення) 15:42, 26 листопада 2017 (UTC)\nЗа (я думала, Aced давно вже як....) --Helixitta (обг.) 15:57, 26 листопада 2017 (UTC)\nМожна було і без обговорення приймати ;)--Ahonc (обговорення) 16:03, 26 листопада 2017 (UTC)\nЗа Такого досвідченого редактора давно вже можна було прийняти. Це лише на користь організації! --Андрій Гриценко (обговорення) 16:08, 26 листопада 2017 (UTC)\nЗвісно я обома руками підтримую кандидатуру Aced'а, але не підтримую процес "масового" включення нових членів саме напередодні Загальних зборів. --Visem (обговорення) 19:06, 26 листопада 2017 (UTC)\nЗа це ж супер! п.с. мене особисто прийняли в Організацію у 2012 році за 13 днів до Загальних зборів, а тут попереду — ще майже місяць --アンタナナ 07:17, 27 листопада 2017 (UTC)\nЗа --Nickispeaki (обговорення) 17:15, 29 листопада 2017 (UTC)\nПроти націоналіст --37.229.123.27 15:24, 2 грудня 2017 (UTC)\nХоч особисто я вважаю це аргументом "за", після наступної такої заяви ви будете заблоковані на цьому сайті. --Звірі (обговорення) 18:37, 2 грудня 2017 (UTC)\nДосить уже обговорювати, час голосувати ;) --Ahonc (обговорення) 19:25, 2 грудня 2017 (UTC)\n@Mrkotmatroskin: а можете розказати трохи більше про себе, коло своїх інтересів? у Вас досить мало редагувань, щоб скласти про це думку. а ще підкажіть, яким чином Ви дізналися про Вікімедіа Україна? і чим вступ до Організації може бути корисний Вам у Вашій вікімедійній діяльності? дякую! --アンタナナ 08:06, 15 листопада 2017 (UTC) - Відповідаю: Я додала\n@Mrkotmatroskin:, круто, було б цікаво якби була змога організувати вишколи для арабськомовних студентів (або й взагалі для тих хто вивчає іноземні мови) з метою перекладу статей. --Visem (обговорення) 17:57, 19 листопада 2017 (UTC)\n@Mrkotmatroskin:, до ГО «Вікімедіа Україна» (ВМУА) можна звернутися. Якщо є можливість домовитися з університетом чи іншим закладом про проведення тренінгу, то ВМУА могла б надати все необхідне сприяння. --Visem (обговорення) 19:22, 20 листопада 2017 (UTC)\n@Mrkotmatroskin: звучить дуже цікаво! а Ви могли б прийти на вікічетвер? тут записуватися: Вікіпедія:Вікізустрічі/Вікічетвер --アンタナナ 02:02, 22 листопада 2017 (UTC)\n@antanana: на жаль, не зміг прийти у цей четвер через навчання, але наступного зустрінемось! -- Mrkotmatroskin 12:39, 25 листопада 2017 (UTC)\n@Mrkotmatroskin: домовилися :) --アンタナナ 08:43, 26 листопада 2017 (UTC)\n@Mrkotmatroskin:, для того щоб бути активним у Вікіпедії та брати участь у різних заходах не обов'язково одразу вступати до організації. Може Вам спочатку відвідати віківишколи, вікітренінги, вікізустрічі? (їх у Києві проводять частенько). А вже потім можна говорити про вступ до ГО, а також можна спробувати налагодити (наприклад) співпрацю «Вікімедіа Україна» з музеєм, у якому Ви працюєте. --Нестеренко Оля (обговорення) 19:37, 20 листопада 2017 (UTC)\nПриходив на Вікічетвер, справив гарне враження. --Visem (обговорення) 21:05, 1 грудня 2017 (UTC)\nЗа per Visem: до речі, користувач зареєструвався у вікіпроєктах у результаті віківишколу Ліонкінг-а у Маріуполі :) --アンタナナ 16:56, 2 грудня 2017 (UTC)\nЗа як вісем і антанана. --Nickispeaki (обговорення) 22:03, 6 грудня 2017 (UTC)\nЗа Бачив деякі фото і статті.--Nickispeaki (обговорення) 13:06, 16 листопада 2017 (UTC)\nБуде корисною, тому підтримую, тільки не розумію чому так пізно подала заяву на вступ. --Visem (обговорення) 14:10, 16 листопада 2017 (UTC)\nтут можу пояснити — не думаю, що це могло статися раніше, аніж після Вікіконфи у Херсоні, й певна, що Звірі працював над цим питанням :) цілком нормально, коли людина придивляється хоча б місяців два до Організації та людей, що її формують --アンタナナ 16:49, 16 листопада 2017 (UTC)\nЗа для мене фото та статті не мають такого великого значення для вікімедійної діяльності, але користувачка взялася (й дотримує слова) обробити наші аудіозаписи з конфи; допомагала із таблицями на конкурс CEE Spring; має проєкт, який хотіла б реалізувати у 2018 році — це вже більше, аніж третина членів Організації робили у ВМУА цього року --アンタナナ 16:49, 16 листопада 2017 (UTC)\nЗа Дуже добре, коли людина розуміє для чого їй вступати до організації. Я впевнена, що її запланований проект у 2018 році буде успішно реалізований. --Нестеренко Оля (обговорення) 19:16, 20 листопада 2017 (UTC)\nЗа вступ до ВМУа. JTs є активисткою, а нам такі потрібні. --Antonyahu (обговорення) 21:24, 23 листопада 2017 (UTC)\nЗа. Вважаю цей користувач потрібен в нашій організації, яка втратила 1/6 свого складу на початку року. Він як мінімум допомагатиме з заходами в Києві, а також буде хорошим технічним спеціалістом у ВМУА.--Звірі (обговорення) 07:01, 4 вересня 2017 (UTC)\n@Tohaomg: а Ти зараз у Києві? у мене чомусь склалося враження, що Ти не у Києві перебуваєш останнім часом… --アンタナナ 08:21, 4 вересня 2017 (UTC)\nВ Києві звісно. Якщо хочеш, буду приходити і казати "ось, я тут" . --Tohaomg (обговорення) 10:45, 4 вересня 2017 (UTC)\nЗа Думаю, що для ВМУА це хороше поповнення! --Visem (обговорення) 20:14, 4 вересня 2017 (UTC)\nМоже вже досить обговорювати, раз більше ніхто не бажає висловитись. Пора би і рішення приймати! --Visem (обговорення) 18:33, 7 вересня 2017 (UTC)\nЗа у нас мало людей, які дійсно хочуть робити проєкти, волонтерити, а не тільки говорити про це та генерувати ідеї. імхо, це буде хороше поповнення --アンタナナ 19:10, 9 вересня 2017 (UTC)\nЗа Багато допомагав із проектами ВМУ. --Nickispeaki (обговорення) 20:32, 11 вересня 2017 (UTC)\nЗа. Бачиться як перспективний товариш для ВМУА, як що шо! --Antonyahu (обговорення) 09:32, 13 вересня 2017 (UTC)\nбрав участь у тренінгу для просування вікіпроєктів у соцмережах, займається цим. активний вікіпедист: Користувач:Antonyahu --アンタナナ 17:03, 7 лютого 2017 (UTC)\nдоповню більше: Antonyahu прийшов на минулорічний Вікімарафон у Харкові і провів на ньому 2 дні і вже тоді трохи допомагав у дрібних оргсправах і відразу долучився до вікізустрічей. Активний учасник вікізустрічей/Вікісеред у Харкові. Цього року брав участь як помічник для новачків під Вікімарафону у Харкові. Відповідальний та готовий допомагати. Одним словом, такі люди у Харкові на вагу золота, і взагалі будуть дуже корисні для ВМ УА. --Kharkivian (обговорення) 21:28, 7 лютого 2017 (UTC)\nЗа півтора роки у проектах ФВМ встиг заробити два довічних блокування. Та й в українській Вікіпедії відзначився суперечливими діями.--Ahonc (обговорення) 19:56, 8 лютого 2017 (UTC)\nAhonc, пропоную розрізняти вікі-редагування і громадську активність. Я так не правильний вікпедист, якщо що (скільки конфліктів зі спільнотою було у мене у свій час - краще не згадувати) ))) --Kharkivian (обговорення) 22:26, 8 лютого 2017 (UTC)\nНу тут же публічне обговорення. Наскільки я зрозумів, суть у тому, що кожен може висловитися. І висловлювання можуть бути не лише позитивними, але й негативними. Який тоді сенс від цих обговорень, якщо тут будуть тільки вихваляти користувача?--Ahonc (обговорення) 22:42, 8 лютого 2017 (UTC)\nПідтримую Харківяна. В мене досі є конфлікти з іншими вікіпедистами, а особисте ворогування з тобою, Агонче :), на момент вступу не завадило мені вступити в ВМУА. Так що цей твоє зауваження ні про що. --Звірі (обговорення) 13:05, 13 лютого 2017 (UTC)\nАктивний, вважаю доцільним підтримати заявку. --Visem (обговорення) 22:02, 13 лютого 2017 (UTC)\nшироке, ви й так усі знаєте --Pavlo1 (обговорення) 11:08, 8 лютого 2017 (UTC)\nБез питань. Давно чекаю. Будемо працювати --Pavlo1 (обговорення) 11:08, 8 лютого 2017 (UTC)\n+1. ;-) --Nickispeaki (обговорення) 13:06, 8 лютого 2017 (UTC)\nнеправильний вікіпедист… усі посилання з малої літери пише…--Ahonc (обговорення) 19:57, 8 лютого 2017 (UTC)\nА тут «правильні» вікіпедисти й не потрібні. «Правильні» сидять вдома і ніфіга крім компа не бачать і бачити не хочуть. А в громадській організації якраз «неправильні» потрібні — такі щоб і самі готові були працювати і інших за собою повели. Вальдимар таким себе давно показав --Pavlo1 (обговорення) 21:13, 9 лютого 2017 (UTC)\nвсе Вам, Ahonc, "не так". Ви, часом, у 2006 не голосували за гОппоблок "Не так"? Бо дуже вже схожі ідеї... --Kharkivian (обговорення) 22:35, 8 лютого 2017 (UTC)\nМи голосували за блок «Ми», а ви?--Ahonc (обговорення) 22:40, 8 лютого 2017 (UTC)\nНу так Баба Яга завжди проти :)--Учитель (обговорення) 11:39, 12 лютого 2017 (UTC)\nО, Боже!!! Хрін за редьку не солодший... --Kharkivian (обговорення) 22:42, 8 лютого 2017 (UTC)\nЗауваження по суті підтримую, але це по-перше, не має впливу на якість статей, і по-друге, тим більше не є причиною для відмови користувачу у вступі. --Visem (обговорення) 22:01, 13 лютого 2017 (UTC)\nактивні вікіпедисти, які можуть посилити громадську активність Організації в обласних центрах нам дуже потрібні! --Kharkivian (обговорення) 22:35, 8 лютого 2017 (UTC)\nАктивний учасник "Освітньої програми", яка нині тред, та ін. проектів. --Учитель (обговорення) 11:33, 12 лютого 2017 (UTC)\nДавно пора! --Visem (обговорення) 22:01, 13 лютого 2017 (UTC)\nшироке; освітня програма, зокрема --Pavlo1 (обговорення) 18:24, 8 лютого 2017 (UTC)\nАктивно (дуже) працює. Значно активніше ніж 50% вікімедійців. Підтримую. Дякую за рішення приєднатись ;) --Pavlo1 (обговорення) 18:24, 8 лютого 2017 (UTC)\nМабуть, один з найкращих випускників тренінгу для педагогів. Відразу перейшов до дій. Організував вікітренінг у Кременчуку. Видно, що має багато ідей та може значну частину з них реалізувати. --Kharkivian (обговорення) 22:41, 8 лютого 2017 (UTC)\nЗнала Олега, як талановитого вчителя, тепер бачу, що він "народжений" вікіпедистом. Тому такі в організації нам потрібні!--Учитель (обговорення) 11:35, 12 лютого 2017 (UTC)\nОсобисто ще не знаю, але почитавши відгуки - ЗА. --Nickispeaki (обговорення) 22:07, 12 лютого 2017 (UTC)\nНе знайомий з користувачем, але вважаю що буде корисним для організації (+ per Nickispeaki). --Visem (обговорення) 22:04, 13 лютого 2017 (UTC)\nшироке; освітня програма, зокрема ----Pavlo1 (обговорення) 21:05, 9 лютого 2017 (UTC)\nАктивний учасник освітньої програми. І дописувач теж --Pavlo1 (обговорення) 21:06, 9 лютого 2017 (UTC)\nЦе оцей Андрій Гриценко?--Ahonc (обговорення) 15:25, 12 лютого 2017 (UTC)\nЗа! Бачив статті і редагування. Читав про заходи в Сумській області.--Nickispeaki (обговорення) 22:06, 12 лютого 2017 (UTC)\nОднозначно за! --Visem (обговорення) 22:04, 13 лютого 2017 (UTC)\nОтримано з https://ua.wikimedia.org/w/index.php?title=Публічне_обговорення_заяв_на_вступ/Архів_2017-2019&oldid=66069\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 16:42, 15 січня 2020.


Сандея Аделаджу можуть посадити на 12 років з конфіскацією | Новини на Gazeta.ua\nСандея Аделаджу можуть посадити на 12 років з конфіскацією\nЧетвер, 21 жовтня 2010 08:00\nПотерпілим вкладникам компанії "Кінґз кепітал" цього тижня дозволили ознайомитися із матеріалами кримінальної справи. Досудове слідство триватиме до 5 грудня. Потім справу передадуть у прокуратуру. Її обсяг — 100 томів. Розгляд у суді може розпочатися в січні 2011-го.\n"Кінґз кепітал" збанкрутувала 2009 року. Її керівники Олександр Бандурченко та Олександр Сафонов другий рік у слідчому ізоляторі.\n— Їм світить до 12 років із конфіскацією майна за шахрайство в особливо великих розмірах, створення злочинної структури та підробку документів, — каже адвокат Іван Боднарук, 37 років. Він представляє інтереси декого з потерпілих. Загалом їх 618. Переважно колишні віряни релігійної організації "Посольство Боже".\nПастор Сандей Аделаджа, якого вважають натхненником та організатором кількох фінансових пірамід, досі на волі.\n— Аделаджа — чоловік неглупий. Він ніколи не давав прихожанам прямої вказівки нести гроші в "Кінґз кепітал", — уточнює Сергій Тютюнник, 39 років. Він був пастором дочірньої церкви "Посольства Божого" в Донецьку до 2009-го. — Але пастор дозволяв Бандурченку, Сафонову та іншим розповідати про цей проект із кафедри церкви. Прихожани моєї церкви вклали у різні проекти, що рекламувалися в "Посольстві", більше ніж 500 тисяч доларів. Тепер не можуть їх повернути. Духовний актив донецької церкви їздив у Київ. Хотіли поговорити з Сандеєм, дізнатися, коли бізнесмени з його "Клубу 1000 мільйонерів" зможуть повернути їхні гроші. У тому клубі були й Бандурченко із Сафоновим. Пастор не знайшов для них часу.\nСергій Тютюнник вкладав у "Кінґз кепітал" і власні кошти. Продав квартиру в Києві.\n— Якось 2007-го до мене підійшов Роман Романов, теж давній вірянин Сандея. Він працював менеджером "Кінґз кепітал". Застеріг, що в компанії негаразди. Тобто про них було відомо значно раніше, ніж про це заговорили в пресі та церкві. Сандей не міг не знати про це. Я свої гроші забрав одразу. Вклав у бізнес-проект Романова. Він теж член "Клубу 1000 мільйонерів". Але цей бізнесмен торік зник. Невідомо, де тепер він і мої гроші.\nСергій покаявся перед своїми вірянами з кафедри церкви. Його усунули від пасторства. Колишній киянин із дружиною та сином живе в Донецьку. Працює менеджером у фаст-фуді. Щомісяця віддає по 1 тис. грн потерпілим вірянам.\n— Це кощунство з боку Сандея — заявляти про свою непричетність до "Кінґз кепітал". Адже він дозволяв рекламувати цю структуру в церкві, — говорить.\nАделаджа, громадянин Нігерії, спонукав вірян брати кредити під заставу житла. Тепер більше тисячі людей можуть утратити квартири та будинки. Банки можуть забрати їх за борги.\n— Сандей постійно про це говорив — брати кредити під заставу квартир. Я сам чув. Тих, хто так не робив, Сандей висміював: не береш кредит — ну й сиди в своїх стінах. Ставив за приклад тих, хто зважився на ризик. Щочетверга проповідував на бізнес-теми, — додає киянин Павло Федоров, 46 років. — Для вірян Сандей зайняв місце Бога. Його бачення не обговорювали і не критикували. Я ставлю завдання — ви виконуйте. Дозволяли лише надихати і спонукати одне одного до виконання одкровень пастора.\nПавло Федоров безробітний. До 2009 року був членом духовної ради "Посольства" і вірянином Сандея 16 років. Через Аделаджу позбувся житла. Його дружина та п'ятеро дітей живуть по знайомих.\nОтримати коментар пастора Сандея Аделаджі не вдалося: його прес-секретар Жанна Кобелинська не відповідає на дзвінки.\nАделаджа будує гігантську церкву з рестораном і фітнес-центром 3 Переглядів: 1575\nФанатики Аделаджі заважали Тимошенко говорити про науку (ФОТО) 1 Переглядів: 2124\nЗараз ви читаєте новину «Сандея Аделаджу можуть посадити на 12 років з конфіскацією». Вас також можуть зацікавити свіжі новини України та світу на Gazeta.ua


Серенгеті - унікальна порода кішок. Сталася вона від орієнтальної і бенгальської. Серенгеті - кішка напівдика, її характер і багато повадки притаманні тільки цій породі. При її виведенні заводчики мали на меті створити щось на зразок одомашненої сервала. І навіть названа порода в честь парку в Танзанії, в якому проживає цей хижак.\nЦі кішки середнього розміру, міцної статури. Тіло тварини кілька розтягнуто, має форму труби. Ноги надзвичайно довгі, м'язисті і сильні. Завдяки таким кінцівкам кішка може стрибати з місця на відстань двох метрів. Товстий хвіст має звуження до кінчика. Довжина його може бути як короткою, так і середньої. Голова клиноподібна, здається маленькою через великих вух. Профіль кішки прямий, який утворює куточок в зоні надбровий.\nЩоки Серенгеті слабо розвинені, практично невиступають. Довжина вух така ж, як довжина голови. Підстава вух широке, раковина глибока. Вуха високо і прямо розташовані. Очі розставлені досить широко, круглі і великі. Більшість кішок має темні очі, в основному мідного кольору. В тоні допускається жовтизна, але все ж вона є небажаною.\nОпис породи кішок включає в себе і м'яку,ніжну, коротку шерсть. Забарвлення плямисте. Форма плям кругла або кілька витягнута по горизонталі. Витягування по вертикалі не допускається. Особливою ознакою породи є доріжки від внутрішніх куточків очей вгору.\nПорода кішок Серенгеті досить нова, досіне визнана деякими асоціаціями заводчиків. Незважаючи на її штучне походження, володіє диким характером. При цьому Серенгеті - кішка добра, любляча грати. Для цих тварин практично байдуже, з ким саме вони граються, аби це тривало довго. Цікава особливість цієї породи, помічена фахівцями під час розведення, - дивовижна балакучість кішок. Серенгеті не просто нявкають, але ще і відтворюють інші звуки, намагаючись знайти спільну мову з господарем. Вони дуже до нього прив'язуються.\nЯкщо в будинку є інші тварини, годі йсумніватися, що чільну роль буде грати Серенгеті. Справа в тому, що прагнення до лідерства закладено в генах, тому для кішки не важливо, чи згодні інші з її роллю. Вона в будь-якому випадку доб'ється свого, покаравши всіх супротивників. До людей кішки дуже ласкаві й добрі. Найчастіше їх ніжність набуває нав'язливий характер, що також є проявом їх лідерських якостей.\nПеред придбанням Серенгеті потрібно зважити всіфактори. Велика частина звичок залишилася в кішці від диких предків. Тому характер Серенгеті дикий, вони витривалі і відрізняються міцним здоров'ям. У породи є генетичне захворювання - сечокам'яна хвороба, але в наш час цю проблему легко вирішити за допомогою медикаментів. Однак, для того щоб попередити цю недугу, необхідно після придбання тваринного проконсультуватися з ветеринаром, який допоможе підібрати для вихованця відповідну дієту.\nСеренгеті - кішка досить невибаглива в догляді,тому від господаря не потрібно особливих умінь або спеціальних знань. Головне, про що потрібно піклуватися, - чистота вовни. Оскільки волоски досить короткі, розчісування плямиста шубка не потребує. Але ж під час даної процедури не тільки видаляються забруднення. Це ще і прекрасний масаж, який позитивно впливає на самопочуття кішки і дуже їй подобається. Тому розчісувати улюбленицю все ж потрібно. Для цього варто вибирати або щітки з гумовими зубами, або ж замшеве тканину. Вуха і очі тварини чистять звичайними засобами гігієни.\nОскільки Серенгеті - кішка практично дика, їйнеобхідно багато рухатися. Якщо в квартирі робити це можливості немає, то кішку потрібно вигулювати. Але не можна випускати її на вулицю одну, так як в хвилини небезпеки Серенгеті не стане тікати, адже вона досить войовнича. Щоб уберегти чужих вихованців від її характеру і не дати постраждати своїй кішці, необхідно стежити за нею під час прогулянки або ж виводити її на довгому повідку.\nКупувати тварина необхідно у заводчиків, вклубах любителів кішок або в розплідниках. Тільки при такій покупці можна бути абсолютно впевненим, що вам продадуть саме Серенгеті. Кішка, ціна на яку коливається від 18 до 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, стає все більш популярною. Вартість залежить від родоводу батьків, наявних у них звань і регалій. Як і у інших тварин, ціна перспективної самки вище, ніж вартість котика того ж рівня.\nНавіть якщо ви ніколи не мали кішок, ця породапідходить для того, щоб стати першою, так як ніяких особливих умінь або знань від своїх власників ця кішка не вимагає. Досить її просто любити і надати їй можливість бути самою собою - гордим і прекрасним сервали в вашому домі.


У сучасних соціально-економічних умовах, коли доходи різних соціальних верств населення суттєво різняться, вказаний порядок є неприйнятним. На утримання дитини за рішенням суду в одних випадках направляються мізерні суми, а в інших - нерозмірні потребам дитини. Подальше збереження в сімейному законодавстві чітко фіксованих часток входило врозріз із цілями аліментування.\nАпеляційний суд вирішив стягнути аліменти в розмірі 1/5 заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця до досягнення дочкою повноліття. Зобов'язання з утримання, у яких розмір стягуваних аліментів визначається за рішенням суду не у твердій грошовій сумі, а в частці від заробітку (доходу), в юридичній літературі розглядаються в системі ризикових (алеаторних) зобов'язань2. Для зазначених зобов'язань закономірною є невизначеність розміру періодичних аліментних платежів на момент виконання обов'язку, а також коливання сум, які надаються на утримання дитини, оскільки зобов'язання з утримання в цілому відрізняються триваючим характером.\nИнформация, релевантная "Стаття 183. Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини"\nстатті закріплено порядок визначення судом розміру аліментів на утримання батьків. За загальним правилом аліменти присуджуються у частці від заробітку (доходу) повнолітніх дочки, сина. В окремих випадках (платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі тощо) розмір аліментів визначається судом у твердій грошовій сумі. Суд може застосувати змішаний порядок,\nстатті не позбавлені ряду недоліків. Зокрема, частина перша ст. 272 СК України містить правило щодо визначення розміру аліментів, що стягуються з інших членів сім'ї та родичів на дітей і непрацездатних повнолітніх осіб, які потребують матеріальної допомоги у частці від заробітку (доходу) або у твердій грошовій сумі. За такого формулювання стягнення аліментів одночасно і в частці від заробітку\nстаттею 184 цього Кодексу. 1. У СК України закріплені принципово нові правила щодо визначення судом розміру аліментів на дитину. Свого часу це питання визначалося в законі однозначно. Кодекс про шлюб та сім'ю України 1969 р. (ч. 1 ст. 82) передбачав, що аліменти на неповнолітніх дітей з їхніх батьків стягуються в розмірі: на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох


Розмовний клуб польської мови в Києві – Освіта.UA\nРозмовний клуб польської мови в Києві\nЖиве спілкування з носіями польської мови, ігри, конкурси та навчання від компанії "EUROSTUDY"\nВсім, хто бажає в теплій дружній атмосфері вдосконалити свої знання польської, познайомитись із цікавими людьми і отримати неповторний досвід живого спілкування з носіями польської мови, освітня компанія "EUROSTUDY" пропонує стати одним з учасників Розмовного клубу польської мови в Києві.\nМабуть, кожен, хто прагне оволодіти іноземною мовою, стикався зі смішними і в той же час прикрими ситуаціями, коли під час спілкування з іноземцем чомусь раптом пропадав дар мови і всі набуті теоретичні знання й хороший словниковий запас залишалися зовсім недоступними. Або ж розмовні навички, відточені у класі, в реальній ситуації виявлялися слабкими і викликали лише почуття розчарування.\nСпеціально, щоб допомогти розслабитися під час спілкування польською мовою, подолати мовний бар'єр і набути впевненості, відчуття легкості, комфорту і задоволення від власних можливостей підтримувати бесіду з носіями мови, в компанії "EUROSTUDY" функціонує новий «Розмовний клуб польської мови», який відкриває набір до нової групи в Києві вже 18 червня.\nЗахоплюючі щотижневі 2-хгодинні заняття у веселій і невимушеній атмосфері за чашкою чаю або кави допоможуть з легкістю засвоїти нові знання та закріпити отримані навички польської мови. І все це, як і ваша правильна вимова і грамотність мовлення, будуть контролюватися носієм польської мови.\nУчасть у «Розмовному клубі польської мови» передбачає 10 занять щочетверга. Також є можливість «кругового навчання», яке дозволить приєднатися до будь-якого заняття в зручний для вас час і, нарівні з усіма іншими слухачами, пройти курс з 10-ти занять.\nПрограма клубу, крім основних складових, відкрита для внесення різноманітних доповнень і корекції з урахуванням пропозицій і побажань кожного з учасників. Ось лише частина того, що ви отримаєте для себе ставши членом «Розмовного клубу польської мови»:\nспілкування та цікаві теми з обговоренням різних життєвих ситуацій;\nперегляд класичних і сучасних польських фільмів;\nбагато цікавих і пізнавальних ігор;\nпрослуховування і виконання польських пісень різних стилів і напрямків;\nрізноманітні конкурси за участю всіх слухачів розмовного клубу;\nтестування для визначення рівня володіння польською мовою;\nдля бажаючих навчатися в Польщі - знайомство з програмами навчання в польських вишах, а також цікаві історії з життя студентів, які навчалися в Польщі.\nРозмовний клуб польської мови стартує 18 червня 2015 року о 15:30.\nВартість складає 1600 грн за 10 занять, для студентів курсів польської мови "EUROSTUDY" - 1300 грн. Є можливість оплачувати кожне заняття окремо.\nБільш детальну інформацію про заняття в Розмовному клубі польської мови в Києві, а також консультацію з питань навчання в університетах Польщі, отримання польської візи і карти поляка, вивчення польської мови в Україні та Польщі, ви можете за телефоном компанії "EUROSTUDY" - (044) 200-28-40.


Як пов’язати ялинку гачком |ЯкПросто\nЯлинка, пов’язана гачком, стане прекрасним подарунком для ваших друзів або колег до Нового року або Різдва. В’яжеться вона просто і швидко. З подібною роботою впораються навіть новачки у в’язанні гачком, а також зв’язати її цілком під силу і дитині.\n— 50 г пряжі «Ірис» зеленого кольору;\nЯлинку в’яжіть у вигляді конуса зверху вниз. Для цього зручно буде скористатися предметом конусоподібної форми як шаблон і обв’язати його стовпчиками з накидом. Проте якщо у вас такого предмета немає, просто дотримуйтесь даної інструкції, і у вас все вийде.\nЗробіть ланцюжок з п’яти повітряних петель. Замкніть їх у коло з’єднувальним стовпчиком.\nУ другому ряду в’яжіть 3 повітряні петлі підйому і стовпчики з накидом в кожну петлю попереднього ряду без надбавок.\nУ третьому ряду додайте 2 стовпчики з накидом. З 4-го по 9-й в кожному ряду додайте по 4 стовпчика. Десятий ряд в’яжіть без надбавок.\nДалі додайте в кожному третьому ряду 3 рази по 4 стовпчики, потім по 4 стовпчика 2 рази в кожному другому ряду і по 4 стовпчика 3 рази в кожному ряду. В результаті у вас повинно вийти приблизно 80 стовпчиків. Пров’яжіть ще 7 рядів фантазійним візерунком. Їх можна пов’язати з різнокольорової пряжі.\nЩоб ялинка не втратила форму, замочіть її в розчині желатину. Замочіть одну столову ложку желатину в холодній воді. Коли він набубнявіє, додайте води, щоб вийшов стакан розчину. Нагрійте, щоб желатин повністю розчинився. Покладіть в розчин конус. Одягніть на форму і залиште до повного висихання.\nПоки ялинка сохне, зв’яжіть «ялинкові іграшки». Зробіть ланцюжок з трьох повітряних петель і зв’яжіть маленькі кружки стовпчиками без накида.\nНа ялинку приклейте в’язані іграшки, бусинки і маленькі бантики з атласної стрічки. Щоб ялинка сяяла, побризкати на неї лаком для волосся з блискітками.\nЯкщо ви хочете, щоб в’язана ялинка була «пухнастої», обшийте її по колу мереживом зеленого або білого кольору або присборить атласну стрічку і нашейте на в’язаний конус.\nЩоб у в’язаній гачком ялинки вийшли голочки, як у справжньої, зв’яжіть її з пряжі «Травка».


Що об'єднує фільм "Армагедон" і космонавта Каденюка: ТОП історій про українців, які підкорювали Всесвіт\nКосмос відкриті джерела\nГімн України і "Дивлюсь я на небо...", а ще картини львівського художника – українська культура сягнула космосу в буквальному сенсі слова. Чому першим космонавтом незалежної України не стала жінка? І чому першою людиною в космосі став саме Гагарін, хоча претендентів на політ було троє? Ми зібрали для вас кілька фактів, які допоможуть зрозуміти усі "чому"\nЯк українець ледь не став першою людиною в космосі\nПершим українцем, який побував у космосі – ще до здобуття Україною незалежності – був Павло Попович. Його політ відбувся в серпні 1962 року. Політика радянської верхівки не дозволила йому стати першою людиною в космосі:\n"Нас готували до першого польоту нарівні з Юрою Гагаріним. Правда, ми з Ніколаєвим (ще один кандидат на політ у космос – ред.) знали, що ні я, ні він першими не полетимо. Піонером у космосі, згідно з тодішньою політикою, повинен бути росіянин. Від цього нікуди не дінешся", – згадував він.\nВідома історія про те, як Попович виконував у космосі українську пісню. 24 роки прожив в Україні генеральний конструктор Сергій Корольов, однією з улюблених пісень якого була "Дивлюсь я на небо…". Так ось будучи на борту корабля, Попович виконав цю пісню. Він знав, що в Центрі управління польотами під час сеансу радіозв'язку присутній Корольов. Причому другу фразу Попович перефразував: "…ось я сокіл, і ось я літаю!" – замість "Чому я не сокіл, чому не літаю?".\nДругий раз Попович літав у космос через 12 років – в липні 1974-го. За кожен із польотів українець отримав звання Героя Радянського Союзу.\nКосмонавт Павло Поповичвідкриті джерела\nСпочатку Корольову ламали пальці на руках, а потім... поховали у Кремлівській стіні\nПід керівництвом Сергія Корольова 4 жовтня 1957 р. СРСР вивів на навколоземну орбіту перший штучний супутник Землі.\nЗавдяки науковцю в космосі побували перша тварина і перший екіпаж, а ще – відбувся перший радіозв'язок між двома пілотованими кораблями. У космос полетіли собаки Білка та Стрілка.\n12 квітня 1961 р. вперше у світі в космос полетіла людина. Полетівши старшим лейтенантом, Юрій Гагарін приземлився вже майором. Політ Гагаріна тривав 109 хвилин, – і при цьому Сергій Павлович Корольов постійно залишався в тіні.\nСергій Корольоввідкриті джерела\nУ 1938 році Сергій Корольов був заарештований за звинуваченням у завданні шкоди розвитку військової техніки. Причиною арешту став донос "доброзичливців". Спочатку покарання вiдбував на Колимi. Під час допитів НКВСники кілька разів ламали йому пальці і зламали щелепу – пізніше ця травма не дозволить врятувати життя Корольова... Для усвідомлення цинізму варто зазначити, що після смерті урну з його прахом встановили на Червонiй площi, в Кремлiвськiй стiнi.\nУ воєнний час тоді ще заарештований Корольов під керівництвом Туполєва в тилу будував літаки та ракети, а в липні 1944 року конструктора звільнили.\nУлюбленими українськими піснями Корольова були "Дивлюсь я на небо…" та "Реве та стогне Дніпр широкий". До слова, саме пісня "Дивлюсь я на небо…" стала одним зі стимулів, що привели Корольова до захоплення космосом. А український космонавт Павло Попович зробив своєму головному конструктору справді неземний подарунок: заспівав Корольову його улюблену пісню… із космосу!\nНога людини ступила на Місяці – завдяки українцю\nЗавдяки українцю став можливим політ на Місяць американця Ніла Армстронга. Цей українець – Олександр Шаргей, більше відомий як Юрій Кондратюк.\nУ своїй першій книжці "Тим, хто буде читати, щоб будувати" (1919) він вивів основне рівняння руху ракети, навів схему та опис чотириступінчастої ракети на кисневоводневому паливі, камери згоряння ракетного двигуна з різними комбінаціями розташування форсунок окисника й пального, параболоїдного сопла й багато іншого. Запропонував використовувати опір атмосфери для гальмування ракети під час її спуску з метою економії палива, під час польотів до інших планет виводити корабель на орбіту штучного супутника, а для посадки на них людини й повернення на корабель застосувати компактний злітнопосадочний модуль (реалізовано американським агентством NASA у програмі Apollo), використовувати гравітаційне поле небесних тіл для додаткового розгону або гальмування космічного апарата для польотів у Сонячній системі ("пертурбаційний маневр"), розглянув можливість використання сонячної енергії для живлення бортових систем космічних апаратів і розміщення на навколоземній орбіті великих дзеркал для освітлення поверхні Землі.\n1928 р. Олександр Шаргей за власний кошт опублікував роботу "Завоювання міжпланетних просторів" – більшовиків не цікавив космос, щоб виділяти гроші на такі "дурниці".\nЮрій Кондратюк http://na-skryzhalyah.blogspot.com\nВін запропонував оптимальний шлях ракети після її старту ("траса Кондратюка"), а саме: вертикальний підйом крізь щільні шари атмосфери, а далі на орбіту за певною траєкторією. Він розглянув питання теплового захисту космічних апаратів під час руху в атмосфері. Але найголовнішою пропозицією стали проміжні міжпланетні бази із запасами всього необхідного для тривалого польоту. Він підкреслював необхідність створення постійної космічної бази на орбіті навколо Місяця, куди вантажі доставлятимуть автоматичні вантажні ракети, а міжпланетні кораблі зможуть поповнити запаси й продовжити шлях до Марса, Венери або Меркурія.\nУ Головному управлінні пілотованих польотів NASA під час підготовки програми "Аполлон" через ідеї Шаргея навіть посперечалися. Група керівника програми "Аполлон" Джона Губолта пропонувала вивести корабель на навколомісячну орбіту, потім відокремити і спустити на Місяць спеціальну кабіну. Саме цю ідею, з якою згодом погодилися всі розробники, американець узяв із книги Шаргея, яка дивом опинилася в Бібліотеці Конгресу США.\nГуболт згадував, що коли в 1968 році спостерігав за стартом ракети, яка повинна була понести корабель "Аполлон-9" в напрямку до Місяця, то думав про українця, який розрахував трасу, по якій повинні були летіти троє астронавтів.\nКоли в СРСР з візитом приїхав Ніл Армстронг, який став першою людиною на Місяці, то біля будинку в Новосибірську, де примхами долі колись опинився Кондратюк, астронавт зачерпнув жменю землі і забрав із собою.\nНароджені в Північній Америці – з українською кров'ю\nРоберта Лінн Бондар народилася в Онтаріо в родині етнічних українців. Вона стала першою канадською жінкою-астронавтом і першим лікарем-невропатологом, який побував у космосі – і там мала конкретне завдання: досліджувати вплив невагомості на людину та рослини. Її політ відбувся в січні 1992 року – через 8 років після зарахування Бондар до загону астронавтів. На її честь у Канаді названо 4 школи.\nРоберта Лінн добре засвоїла українську мову, хоча на Батьківщині батька не була жодного разу. Є почесним доктором понад 20 університетів США й Канади, членом Конгресу українців Канади.\nРоберта Лінн Бондар із командоюvolyn.com.ua\nА доля космонавтки Джудіт Резнік свідчить, наскільки небезпечними є космічні польоти. Дочка єврейських емігрантів з України, в січні 1978 року вона була відібрана в кандидати на політ, який став для неї перший. І який успішно відбувся наприкінці серпня 1984 року – на борту корабля "Діскавері.\nОднак її наступна експедиція в космос 1986-го стала для Джудіт останньою. Під час старту космічного корабля Challenger загинули всі семеро членів екіпажу, включно із нею.\nКосмонавтка Джудіт Резніквідкриті джерела\nБатьки Гайдемарі Стефанишин-Пайпер емігрували в США із Західної України. Астронавт полетіла в космос в 2006 році. У січні 2007 року американка прилетіла в Україну, де відвідала рідне село батька, де живуть 16 двоюрідних братів і сестер Стефанишин-Пайпер. До речі, саме її Леонід Каденюк вибрав як людину, яка повинна була повідомити його сім'ю, якби він загинув під час польоту в 1997 році.\n"Коли відчуваєш поштовх від двох ракетних двигунів, як вони запалюються і ракета піднімається – це величезне хвилювання. Ти знаєш, що це просто неймовірна сила, яка намагається виштовхнути нас у повітря. Це неймовірно. При цьому ти сидиш у кріслі, прив'язаний. І ти дійсно відчуваєш цю неймовірну силу. Все, про що я думала – вау, я зараз буду в космосі! Це насправді сталося – я в космосі", – згадувала вона свій перший політ.\nАстронавтка Гайдемарі Стефанишин-Пайпер 5 канал\nШатл із фільму "Армагедон" – і українські космонавти\nПоліт першого космонавта незалежної України Леоніда Каденюка у складі міжнародної експедиції відбувся 1997 р. і тривав 17 днів.\nУкраїнець летів на тому самому шатлі, який у 2003 році згорить, повертаючись на Землю. Цей самий корабель використовували для зйомок у фільмі "Армагеддон" із Брюсом Віллісом і Беном Аффлеком. Згаданий фільм знімали саме тоді, коли Каденюк тренувався в NASA.\n"Армагеддон" знімався у мене на очах, коли я проходив підготовку в США. Одного разу ми приїхали на мис Канаверал, на чергове тренування, і там проходять зйомки. Наш корабель "Колумбія" був живою декорацією в цьому фільмі. Сама ідея фільму дуже хороша і актуальна. Але сам фільм я сприймав дуже погано. Там було багато вибухів, а такого не буває", – згадував перший космонавт незалежної України.\nЕкіпаж "Колумбії", Леонід Каденюквідкриті джерела\nЛеонід Каденюк мріяв вирушити в космос, відколи дізнався про політ Юрія Гагаріна. Тоді майбутньому українському космонавту було 10 років.\nУ 1976 році його відібрали до загону радянських космонавтів. Мрію життя вдалося здійснити через 21 рік.\nУ космосі Каденюк досліджував вплив невагомості на три види рослин – ріпу, сою і мох.\nДля пробудження космонавтів на кораблі зазвичай використовуються мелодії, обрані самими учасниками програми. Каденюк собі на "будильник" поставив гімн України. Тому двічі за час його перебування в космосі учасники міжнародного екіпажу прокидалися під музику Михайла Вербицького.\nПерший космонавт України Леонід Каденюк пішов із життя в січні 2018 року.\nУ СРСР цю трагедію старанно замовчували\nДуже мало відомо про трагічну історію молодого українського космонавта – учасника першого загону космонавтів, відібраних для перших польотів у космос. Поруч із Гагаріним, Леоновим і Поповичем був і 23-річний Валентин Бондаренко з Харкова.\nЗ 31 травня 1960 року він проходив підготовку до польоту на космічному кораблі Восток.\nПід час одного з тренувань Бондаренку довелося 10 днів пробути в суднокамері – це було випробування тишею і самотою. У кінці він зняв з тіла датчики, протер їх спиртом, але необережно кинув вату на спіраль розжареної електроплитки. В умовах чистого кисню вогонь поширився по камері, яку неможливо було швидко відкрити.\nЛікарі 8 годин боролися за життя Бондаренка. Група космонавтів на чолі з Гагаріним кілька годин провела в лікарні.\nЗагиблий космонавт Валентин Бондаренкоdiit.cz\nЧерез 19 днів після загибелі молодого харків'янина перша людина полетіла в космос.\nУ Радянському Союзі про його смерть ніде не повідомлялося. Перші згадки про цю історію з'явилися на Заході аж 1980 році, а в СРСР аж у 1986 році – через 25 років після його смерті.\nПершою в незалежній Україні в космос могла полетіти жінка\nБув також великий шанс в української жінки стати космонавтом. Нею ледь не стала Надія Адамчук, яка у 1990-х була співробітницею Інституту ботаніки імені Холодного Національної академії наук України.\nУ 1996 році її включили до складу групи космонавтів України для проходження підготовки до польотів на кораблях системи Space Shuttle (крім Адамчук, там були Каденюк, В'ячеслав Мейтарчан і Ярослав Пустовий). У листопаді 1996 року вона прибула в США для проходження передпольотної підготовки. Однак незабаром перервала підготовку і повернулася в Україну.\nАмериканські психологи вважали негативом те, що Адамчук не мала досвіду боротьби зі шкідливими звичками. Зрештою, у космос від України відібрали Каденюка, який більше 20 років готувався до цієї події.\nНадія Адамчуквідкриті джерела\nАдамчук згодом обробляла і перевіряла результати експериментів із рослинами, які проводив у космосі український астронавт. А в 2003 році отримала премію президента України за роботу "Гравічутливість рослин на клітинному і молекулярному рівнях".\nУкраїнські художники – у космосі\nНа першій в історії художній виставці в космосі були представлені роботи львівського художника Ігоря Подольчака. Проходила вона на російській орбітальній станції "Мир" 25 січня 1993 року. У межах виставки були представлені два офорти, які розглядали двоє російських космонавтів – Сергій Авдєєв і Анатолій Соловйов. Для підтвердження проведення заходу, вони зняли процес на відео.\n"Твори мистецтва живуть не тільки на Землі, але й у космосі. Це необхідність, оскільки, коли людина потрапляє в космічний простір, працює в екстремальних умовах, то виникає потреба в мистецтві, можливо, навіть в незвичайному мистецтві", – говорили космонавти, знімаючи відео.\nХудожня виставка Ігоря Подольчака в космосіgazeta.ua\nВиставка стала частиною проєкту "Мистецтво в космосі". Цей проєкт вперше представляв Україну на Бієнале мистецтва в Сан-Паулу (Бразилія) в 1994 році.\nКосмонавти повернули офорти на землю, поставивши на них бортову печатку.\nУ 2014 році Подольчак, який починав як художник і куратор сучасного мистецтва, за рейтингом видання Forbes був визнаний одним з 10 найбільш видатних кінорежисерів України.\nІнформацію взято з відкритих джерел\nЧитайте також: "Визнаючи благородний характер української нації": як 101 рік тому Ватикан підтримав незалежність УНР\nІменем Володимира Великого: який вигляд у 2020-му має місце хрещення русичів і який шедевр князя досі прикрашає Київ\nЧим метеорит із Закарпаття зацікавив Чарльза Дарвіна: факти і вигадки про "гостей із космосу", що впали в Україні\nУ світі діагностували рекордну кількість нових випадків COVID-19 – на коронавірус захворів президент Гондурасу\n"Відсиди за Томос": як російська пропаганда працює проти Порошенка і ПЦУ\nЮрій Кондратюк космос наука Леонід Каденюк Сергій Корольов