Suurendades munn harjutused\nLae video harjutused Et hajutada müüt Gruusia seksuaalse gigantismi suurendada Tavakasutaja\nNotice: Ma olen 13 aastat vana soovivad laiendada oma peenist\nmaxifal kohal suurendada\nKakkim top viis suurematena liige\nKui palju maksab operatsioon, et suurendada peenise Moskvas\nKuidas suurendada treeningu chelen kortinkah\nEttevalmistus kasv liige\nKuidas suurendada oma peenist ja masturbeerid enam\nKuidas suurendada oma peenise operatsiooni\nKUIDAS udlinits chelen\nHiina enesehoolduse harjutused pakuvad paljusid neist hüvedest, kuid loovad ka tervist ja pikaealisust, suurendades lihaste, kõõluste, ligamentide, liigeste, selgroo ja närvide, sise-.Hier sollte eine Beschreibung angezeigt werden, diese Seite lässt dies jedoch nicht.Kuigi uuringud näitavad tulemused, et kaalu-laager aeroobsed harjutused, kell ise valitud intensiivsus, mis kutsub esile kõrgeima energiakulu, mitu muud kaalutlused on arutatud valimise kasutamise režiim. Kuna suur mitmekesisus aeroobsed harjutused seadmed praegu saadaval, rohkem ja rohkem kasutada entusiastid eelistavad nüüd rist-rongi.Harjutused reie sees aitavad teil oma puhkust hästi ette valmistada! Paljud tüdrukud, kes klubis spordid teevad või harjutused ise, seisavad varem või hiljem silmitsi sisemise rea ebapiisava treenimisega. Traditsiooniliselt on suurem osa harjutusi jalgade ja puusade jaoks, rõhk on esi- või tagapinnal. Reie sisemine osa, kui see on välja.kuidas saada põhimõtteliselt tasuta peenist suurendada? Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida ja pidevalt kõvasutda.Hingamise harjutused Qigong parandab hingamisteid, tagades pideva vahetamise hapniku ja süsihappegaasi, parandada vereringet, aitab säilitada füüsilist vormi, rahulik ja selge mõtlemine. Võimlemis Qigong harjutusi on kohustuslik kombinatsioon füüsilist tegevust sügavalt sisse, "kõht" (diafragma hingamine).See haigus esineb haiguste või füüsiliste probleemide tagajärjel - näiteks lihaskoe lihaste toonuse vähenemise tõttu ülekaalulise massi tõttu. Selle sümptomi leevendamiseks toodab farmaatsia suure hulga erinevaid ravimeid. Samuti luuakse spetsiaalsed harjutused, mis aitavad sellest vabaneda või intensiivsust vähendada.Põlveliigese artroskoopia Patsiendi info Käesolevainfoleheeesmärkontutvustadapatsiendilepõlveliigese artroskoopilistoperatsiooni. Artroskoopia.Warm-up ei saa tähelepanuta jätta, sest see valmistab südame stress, millele järgneb järk-järgult suurendades südame löögisageduse. Puudumine soojenduseks võib põhjustada vigastusi. Aastal protsessi samm aeroobika tunnid, vaheldumisi kiire ja aeglane samme. Rütmiline kükid, jala tõstmist ja lunges võib lisada ka koolitusprogrammi.Local 254-829-0004: Toll Free 888-850-7437: Fax 254-829-0006: 557 N. Connally Dr. Elm Mott, Tx 76640.suurendades kindlustunnet) Vaagnapõhjalihaste harjutused Õiged lihased Esmalt 1- 2 sekundit pingutust ja siis lõdvestus. Lõdvestamisel hinga välja! Pikendada kuni 10 sekundini ja 10 kokkutõmmet Tee ka mõned kiired kokkutõmbed KOHE EI SAAVUTATA TULEMUSI!!! Vaagnapõhjalihaste harjutused 100 pingutust päevas 1 päev nädalas vaba. Veel nõustamisest Nahahooldus ,haavahooldus Eriarsti.\nKuidas suurendada pikkus Polovova liikme kodus\nNagu liige Tiibeti mungad tõusu Get piisavalt Harjutused. Harjutus võib suurendada oma immuunsüsteemi suurendades oma ringlust ja leevendab stressi. Suurenenud ringlusse võimaldab antikehade reisida kogu oma vereringesse kiiremini, mistõttu on lihtsam oma immuunsüsteemi tõrjuma haigus. Harjutus võib samuti suurendada oma immuunsüsteemi poolt leevendab stressi.\nKuidas suurendada rõdu pindala või ehitada see vastavalt seadusele? Kasutades lihtsaid domineerimise, mis koosneb lihtsad harjutused, mida saab paremini teavad ise. Usaldus on sündinud teadmisi oma võimeid ja iseenesest. Koolituseesmärk uurida ning teavad ise, ise parandada, suurendades isiklikku ja tööalast arengut, eneseavastamise ja ravi, paljastades oma kasutamata potentsiaali. Eesmärgid koolitus.\nEttevalmistused potentsi suurendades Kasutades lihtsaid domineerimise, mis koosneb lihtsad harjutused, mida saab teada ise parem. Usaldus on sündinud teadmisi oma võimete ja ise. Koolituseesmärk avastada ja tean ise, ise parandamine, suurendades isiklikku ja tööalast arengut, eneseavastamise ja ravi, paljastades oma kasutamata potentsiaali. Koolituse eesmärkidest.\nHarjutused kõhukinnisuse vastu võitlemiseks istuv eluviis, liiga sageli viib moodustamine fekaalse praht ja sageli muutub peamine põhjus määratud probleem nii edukalt ületada kõhukinnisus kodus saab kasutada ainult siis, kui dieediga on dubleeritud kehtestades mõned kasutamise. Asjad, mida teha: Hommikune laadimine.See harjutus tõmbab ja venitab ka koobas keha, suurendades survet. Selleks võtame liige kogu pinnaga peopesa, teeme pakkimine, hoidke vähemalt kümme sekundit. Kui käsi ei kata kogu pinda "kangelased", on lubatud kasutada teise. Kokkusurutavad ilma fanatismi, et mitte kahjustada veresooni ja haigutav struktuure. Pärsivad liige on eespool.Harjutused osteoartroosi õlaliigese on tüüpiline näide harjutuste kompleksi liigeste, ja enamikul juhtudel sobivad igasuguste ennetamise ja rehabilitatsiooni haiguste ja vigastustest. Esialgu siis tuleks alustada koolutamine sõrmed nii kaua, kuni on olemas materiaalne liigesevalu või mitte rohkem kui 10-15 korda järjest.koormusega, viimast järk-järgult suurendades. RAVIVÕIMLEMISE SOOVITUSED Harjutustega tuleks võimalusel alustada füsiotera peudi juhen damisel ning jätkata kodus iseseisvalt, koormust järk-järgult suurendades. Harjutustega kaasneb alati tea-tav valuaisting (nn „pinge“), mis rahuolekus taandub. Kui valu jääb pärast harjutuste sooritamist tundideks püsima, süveneb või tekib.Ristsfitti alustaja harjutused aitavad kohandada seisundit ja õppida põhilisi liikumisi, mis on aja jooksul enamikku selle mooduli harjutustest vaja. Vaadake, mis neil on ja kuidas seda õigesti.Paljud tavalised pilastee harjutused pole osteoporoosiga inimestele ohutud, kuna nad painavad või avaldavad survet selgroole. Uurige, mida Pilates liigub vältimiseks ja mis aitab parandada luutihedust, lihasjõudu ja tasakaalu.Harjutused aeroobika - ainus viis, et eemaldada rasva reite kuidas ja teiste kehaosadega. Paljud harjutused kaasa õhuke ja toon sisemine ja välimine pind reite ja tuharate, kuid ei aita vabaneda katva rasva, kui see hakkab täitma alates aeroobika. Ainus võimalus määrata hip - ühendada harjutamiseks aeroobsed harjutused selle jõu liikuda.Harjutused tuleb teha iga päev, 2 korda päevas, mitte rohkem kui kaks minutit lähenemist. Muide, arengu põlveliigese pärast kahju käigus viiakse läbi need harjutused, kui nad ei põhjusta valu. Oluline on meeles pidada, et kõige tähtsam pärast kahju põlveliigese areng nõuab kannatlikkust ja regulaarne koormusi.Ometi aitavad harjutused kiiresti taastada toonust, jõudu ning nõtkust. Harjutuste kompleks sobib igale naisele, kuna tegevus algab väga väikesest koormusest, harjutused on ohutud ning neid on kerge.Puusaluu valu harjutused tuleb regulaarselt läbi viia, suurendades koormust järk-järgult. See aitab lõplikult konsolideerida tekkivaid tervendavaid mõjusid. Võimlemine on kõige lihtsam ja ligipääsetavam meetod puusaliigeste haiguste raviks. Lihaskoe perioodiline lõõgastus ja venitamine kahjustatud piirkonda aitab tugevdada lihaseid.Naistele Iga kolmas naine kogeb oma eluajal uriinipidamatust, kuna seda esineb naistel ligikaudu kaks korda enam kui meestel. Inkontinentsuse all kannatavate naiste arv suureneb sünnituste arvuga. Nii esineb 10% naistest, kes on sünnitanud kolm last, uriinipidamatus ning neli last sünnitanud […].\nHarjutused on kasulikud ainult nende õige täitmise korral. Kõigepealt ärge alustage oma klassi, konsulteerige arstiga. Mõningatel juhtudel (rasked valud, kleepumised, liigeste deformatsioonid jne) on suurenenud füüsiline aktiivsus komplikatsioonide riski tõttu vastunäidustatud, kuid sellistest patsientidest võib soovitada terapeutilist harjutust selja säästmiseks ja lihaste.Harjutused selja lihaste jaoks on vajalikud peaaegu kõigile, sest selja taga on kogu keha hoidmine. Kuid samal ajal on tagakülg kõige haavatavam struktuur, mis on üsna lihtne kahjustada, seega on selja lihaste jaoks oluline pöörata erilist tähelepanu.Aeroobsed ja anaeroobsed harjutused erinevad oma intensiivsuse poolest. Kerge ja mõõduka tempoga jooksutreening on aeroobne ning kiire tempo ja tugeva pingutusega jooks on anaeroobne. Tervise tugevdamiseks ja säilitamiseks anaeroobne tegevus ei sobi. Aeroobse ja anaeroobse ainevahetuse võrdlus (Jalak, 2006).22.5k Followers, 6 Following, 2,664 Posts - See Instagram photos and videos from MÜNN_official (@munnseoul).Harjutused, mis aitavad norskamisele lõpu teha. PM Tervis. Norskamisest lahti saamiseks on vaja väikest treeningut. FOTO: PantherMedia/Scanpix. Kui kaaslane hommikuti kurdab, et ei saanud jälle sõba silmale ja ähvardab teise tuppa või suisa kodust välja kolida, proovi järgmisi harjutusi, mis sind ristiretkel norskamise vastu tõenäoliselt aitavad. Uuringute järgi aitab teatud.Kodused harjutused peenise viimastel aastatel on asuda esikohal viise ilma investeeringuid, kuid arvelt investeerida oma aega. Seda meetodit on kasutatud juba aastaid, kuid alles meie ajal on võimalik hinnata mõjutada seda, kas treening funktsionaalsust ja suureneb peenise lõpuks. Kaasaegsed meditsiinilised katsed on tõestanud tõhusust.See on üsna sarnane tavalisele keha treenimisele jõusaalis. Te lõhute kiud ja täidate membraanid ja rakud suurema hulga verega kui tavaliselt. Seejärel taastub keha une ajal ja muutub suuremaks ja laiemaks. Harjutus toimib, suurendades peenise erektsioonikudede veremahutavust ning seega, suurendades peenise mõõtmeid järsult. Rakud.Neerude tõstmise harjutused viiakse läbi aeglaselt, ilma ootamatute liigutusteta. Nad ei tohi põhjustada ebamugavust ega põhjustada alaselja valu. Laiendage lubatud koormuse astet järk-järgult, suurendades laadimist ja laadimist iga 2-3 päeva järel. Selle ravimeetodi mõju tundmiseks ärge unustage füüsilise teraapia harjutusi:.Lisaks on Vaikuseminutite harjutused ka väärtuskasvatuse osaks, suunates lapsi väärtustama ennast, teisi ja maailma tervikuna. Muutused ühiskonnas ja koolis toovad kaasa õpetajate stressitaseme tõusu. Ka siin saavad Vaikuseminutite harjutused abiks olla, suurendades õpetaja töörõõmu ja vähendades stressi. Väited harjutuste mõju.Harjutused kätele, et naised teevad oma изящными ja ilus. Ilus maastik – see on harjutused kätele naistele On levinud arvamus, et harjutused ilusad käed rohkem huvitatud mehed ja naised pööravad oma talje ja бедрам.Munn is a catchy folk rock band with a unique indie vibe from Austin Texas. Layered harmonies, upbeat melodies, and sing-along chorusus create the band's dynamic sound, and MUNN delivers it through a lens of love, science, compassion, and humor in a way that is somehow both whimsical and deeply.\n0 thoughts on “Suurendades munn harjutused”\nliige suurenemine Kamenski-Uralsky\nSuurem pea peenise meestel foto\nPeenise suurendamine Extender\nKuidas suurendada suurus peenis kodus\nsuurendada liikme ilma operatsioonita Internetis\nKuidas suurendada peenise koju\nkuidas suurendada peenise igavesti kodus Sitemap xml


Tuulelohe lend 2009 | Tõnis Kõiv\n15. veebr. 2009 toniskoiv\tLisa kommentaar\nTööandjate keskliidu korraldatud majandusfoorum toimus 13 ja reedel Swissotelis. Foorumi ajakava oli ambitsioonikalt meditsiiniline: diagnoos, ravi ja uuestisünd. Tervishoius küll tavaliselt keegi uuesti ei sünni, pigem saab jälle terveks ehk endiseks.\nVeel enne diagnoosi panekut sai sõna EV President Toomas H.Ilves. Ta rääkis selgelt ja otse, esmapilgul isegi valusalt öeldes. Näiteks miks süüdistavad ettevõtjad kinnisvaramullis riiki ja valitsust, kui näiteks 2007 a andmetel investeerisid Eesti ettevõtjad 30% investeeringute kogumahust kinnisvarasse. Võrdluseks kõrvutades, et innovatsiooni investeeritud raha tuleb põhiliselt riigilt, mitte ettevõtjatelt. Või teise näitena, et kui ettevõtjad kutsuvad valitsust üles abistama neid raskel ajal ehk siis kahjumeid kinni maksma, kas see tähendab sama-aegset üleskutset kasumi jaotusele ehk siis ettevõtete tulumaksu taastamisele?! Protektsionism ja enesessesulgumine ei ole lahendus. President Ilves kutsus üles rohkem mõtlema võimalustele ning vähem aega kulutama häda ja huku kuulutamisele.\nDIAGNOOSijate osas rõhutas eurovolinik Siim Kallase kabinetiülem Henrik Hololei, et praegusel majanduskriisil on mitmeid sarnasusi 1929 a kriisiga. Mitmetes riikides on kalduvus protektsionismi, mis tõi kolmekümnendatel kaasa ka poliitilise äärmusluse. EK prognoosid näitavad Eesti majandusele väikest tõusu juba 2010 aastal.\nEesti Panga asepresident Andres Suti sõnade kohaselt on meie lahenduseks majanduse ümberstruktureerimine. Seda toetavad Euroopa ja USA intresside alandamine ja fiskaalstiimulid. Uut majanduskasvu on loota otse-investeeringutelt, mitte enam laenukasvult. Iga ettevõtja peaks koostama äriplaani, kus arvestab, et kriis kestab üle kahe aasta. Siis on lootust, et tegelikult kestab vähem. Parim riigi tugi ettevõtjale on usaldusväärne majanduspoliitika – madal inflatsioon, eelarvedefitsiit 3 % piirides ja kindel krooni kurss. Nordea panga juht Vahur Kraft soovitas igal ettevõtjal vähendada kasumiootust, kärpida kulusid, hoida likviidsust ning valmistuda uueks tõusuks. Investeerimispankur Veikko Maripuu sõnul algas majanduskriis USA-st ja lahendus peab samuti sealt tulema. Ehk siis kui Ameerika majandus hakkab uuesti vedama, on ka teiste riikide majandustel lootust kasvule. Kuna suurimat langust oodatakse Kesk-ja Ida-Euroopast, siis siia ei julge keegi investeerida. Raha liigub projektidesse, kus on vähemalt osaliseltki taga riigi garantii, sest siis on risk väiksem. Eesti riigi eelisteks on varasemalt kogutud reservid, poliitiline stabiilsus ning praktiliselt olematu poliitiline korruptsioon. Sellest tuleb aga rääkida ja rääkida, eriti Londonis ja Frankfurdis, aga ka teistes finantskeskustes.\nRAVI Minister Parts toob tervitusi Tourestilt ning soovitab kõigil puhata Eestis. Rõhutab kolme asja: riik kohanema muutunud olukorraga; poliitika peab olema arengule suunatud ja Eestisse saada rohkem investeeringuid kui konkurentidest naabritel.\nRichard Rockwood tutvustas tootmisprotsessi optimeerimise võimalusi ABB näitel. Esmapilgul tundus, et lihtsalt tutvustab oma ettevõtet. Asetades aga Rockwoodi ettekande kogu päeva konteksti, tekkis hoopis uus tähendus. Ta rääkis sellest, kuidas alandada tootmis-ja hoolduskulusid ehk tõsta efektiivsust ning kutsus üles investeerima tööjõudu, et olla jätkuvalt konkurentsivõimeline muutuvas maailmas. Teame ju kõik, et võrreldes meie töö tulemuslikkust näiteks põhjanaabrite omaga, jääme kõvasti alla. Et saada paremaks ehk konkurentsivõimelisemaks, tuleb rohkem aju kasutada. Mõelda kõik protsessid läbi, kasutada innovatsiooni ehk teistmoodi tegemist. Elcoteqi Tallinna peadirektor Heikki Mäki soovitas ettevõtjatel peeglisse vaadata. Ainult palkade kärpimine on liiga lihtne, see ei tööta. Ettevõtetes vaja kõik asjad üle vaadata, kusjuures see ei ole ainult tippjuhi ülesanne vaid kogu töötajaskond peab olema kaasatud. Nii sünnivad innovatiivsed lahendused. ABB Balti riikide juht Bo Henrikkson lisas, et ärme anna välja negatiivseid sõnumeid kulude kärpimise kohta ettevõtetes. Ütleme parem, et kohandume muutunud oludega, anname positiivseid sõnumeid. Loome kindlust klientide ees, et me suudame ka muutunud oludes edukalt toime tulla.\nKõige eeltoodu taustal rääkis Tööandjate Keskliidu volikogu esimees sellest, mida riik peaks tegema… Aga sellest, mida ettevõtjad peaks/võiks teha, ei poolt sõnagi?!\nUUESTISÜND Euroopa Komisjoni energiavoliniku Andris Piebalgsi kabinetiülem tegi sissejuhatuse sellest, kuidas näeb komisjon energia tulevikku sh Balti regioonis. Läbivad teemad varustuskindlus, energia allikad ja infrastruktuur.\nEesti Energia juhi Sandor Liivelt saime teada, et Eestil on kõik eeldused saada põlevkivi töötlemise alal juhtivaks riigiks. EE-l on kogemused põlevkivist elektri ja õli tootmisel ning selle vastu on huvi. Jordaania projekt käib ja huvilisi on veel teistestki riikidest, näiteks USA-st. Muuhulgas teab EE lahendusi ka sellele, kuidas tulevikuski Eesti tarbijaid elektriga varustada. 4 vana põlevkiviplokki saavad väävlifiltrid ja töötavad edasi ka peale 2016 aastat. Kui seadus ära muuta, saab Narva Elektrijaam bioelektri tootjaks. Tuumaenergiat on loota EE tootmisportfelli alates aastast 2020+. Baltikum on osa Põhjala elektriturust, eriti peale Estlink2 ning Läti (või Leedu) ja Rootsi vahelise kaabli valmimist. Eesti elektrihind on täna odavam kui Põhjala elektribörsi Nord Pooli keskmine hind, viimane omakorda odavaim elekter Euroopas. Seega elektri hinna tõusust pole pikemas perspektiivis pääsu.\nBriti Suursaadik Peter Carter rääkis sellest, kuidas UK majandus muutub seoses kliimamuutuste vastu võitlemisega. Nad on seadnud omale eesmärgiks muuta briti majandus vähe süsinikdioksiidi emiteerivaks. Selleks on loodud pika-ajaline õiguslik raamistik, innovatsioonitoetuste mehhanismid ning peetakse tähtsaks partnerlust valitsuse ja ettevõtjate vahel. Näiteks on plaanis hakata avalikes hangetes eelistama ettevõtjaid, kes on „rohelised“ ehk energiasäästlikud. Britid peavad tähtsaks valmistada ettevõtjaid ette ajaks, kus konkurentsieeliseks saab energiasäästlikkus ja roheline mõtteviis.\nKell hakkas viis saama ning kümnest hommikul alanud foorum hakkas lõppema. Foorumi kestel toimus kolm mobiilhääletust, mille tulemusel saime teada, et saalisistujad ei toeta ettevõtete tulumaksu taaskehtestamist, arvavad, et majanduskriis kestab üle kahe aasta ning et Eesti vajab tuumajaama. Fotolt näha, et A-vastajad pooldasid tuumajaama, B-d olid vastu ja C-d ei omanud selget seisukohta.\nTänan huvitava foorumi korraldamise eest tööandjate keskliitu ning võimaluse eest seal osaleda. Sain kinnitust olemasolevale teadmisele, aga ka uut infot, lähenemisi ja vaatenurki. Loodan, et eelkõige ettevõtjad/tööandjad said juurde kindlust oma ettevõtetes muudatuste läbiviimiseks, et muutunud oludes ellu jääda, edasi areneda ning edaspidigi olla tööandjad/maksumaksjad.\nEelmine postitusELIL-i tänuüritus ToompealJärgmine postitusVenib-ei veni, venib-ei veni


Privaat ja apartemendid Vitanová - Roháče | LIMBA\nMajutamine Slovakkias > Privaat ja apartemendid Slovakkias > Privaat ja apartemendid Roháče > Privaat ja apartemendid Vitanová\nPrivaat ja apartemendid Vitanová - Privaat ja apartemendid Roháče\nMajutamine perepansionis suusakeskuses. Koosviibimisruum TV-SAT-ga, kööginurk (elektriahi kahe plaadiga, külmik, mikrolaine ahi, elektriveekann), biljard, mängumaja, aias istumine, kiik, tuleplats. Võimalus lapse lisavoodile. Kahe lisavoodi võimalus. Kalastamisvõimalus.


Nõmme Kevade noorte tänavakorvpalliturniir ootab osalejaid - news\n3x3 korvpalli mängitakse ühe korvi all, mänguaega on 10 minutit. Osalema oodatakse kuni 26-aastaste mängijate neljaliikmelisi võistkondi (kolm väljakumängijat, üks vahetusmängija).\nNõmme Kevade noorte tänavakorvpalliturniir ootab osalejaid\nJärgmisel laupäeval, 25. mail kell 13 korraldatakse Nõmme Kevade raames toimuval perepäeval noorte tänavakorvpalliturniir, mida mängitakse 3x3 korvpallireeglite järgi. Võistlema pääsevad kaheksa esimesena registreerunud võistkonda. Üritus toimub Pääsküla kooli hoovis (Vikerkaare 10).\nNõmmel on võimalik korvpalli mängida üheksal erineval avalikul väljakul, mida noored aktiivselt kasutavad. Nõmme linnaosa vanema Grete Šillise sõnul tekkiski sellest idee korraldada perepäeva osana korvpalliturniir noortele. "Nõmmel on tänavakorvpalliturniire korraldatud varemgi. Näiteks eelmisel suvel toimus üks 3x3 tänavakorvpalli meistrivõistluste sarja etappidest just Nõmmel," rääkis Šillis.\n"Ka eeloleval suvel saavad nõmmekad tänavakorvpallile kaasa elada, sest 4. augustil selgitatakse taaskord Nõmmel välja meeskond, kes pääseb Tallinn Open’ile. Kuna meistrivõistluste sarja etapil on ainult üks vanuseklass, siis Nõmme Kevade perepäeval toimuv tänavakorvpalliturniir annab noortele võimaluse mõõtu võtta omavanuste seas," lisas Šillis.\nNõmme Kevade noorte tänavakorvpalliturniiril on osalemine tasuta. Vajalik on eelregistreerimine siin.


[tsitaat][i]Algne postitaja: Hiirekas[/i] Kui kerge on siis tegelikult sind haavata? Kas näitad seda välja? Kas ütled seda vestluspartnerile? Kuidas käitud, kui lähedlane/sõber sind haavab? [/tsitaat]\n23 päringut, mis võtsid aega 0.0190639 sekundit


David Vseviov, aja peataja ja pajataja ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nLOOD, MIS TAASTAVAD MINEVIKKU JA NÄITAVAD TULEVIKKU: Ajaloolane (või nagu ta ise räägib: ajaloo seletaja) David Vseviov tähistas äsja oma 70. sünnipäeva. Enamik meist tunneb teda kui raadiohäält, õppejõudu ning kirjutajat. Ja ilmselt ei ole kedagi teist, kes suudaks Vsevioviga võrdväärsel tasemel aega peatada. Kui David räägib, siis aeg seisab. Juku-Kalle Raid kutsus Vseviovi, kes on niikuinii kohviku-inimene kohvikusse juttu veeretama.\nÜle tuhande saate „Müstiline Venemaa“, seda on hoomamatu hulk. David Vseviov on seda saadet Vikerraadios teinud 1997. aastast, igal pühapäeval, vankumatul sammul ning teeb muudkui edasi. Lisaks on ta kirjutanud kaasautoritega raamatuid Venemaast ning nõukogude perioodist, hiljuti lisandus ka „Elulugu. Kaks esimest nädalat“, mis on üks igati vahva teos, kus David on omatahtsi sidunud fantaasia aja ning omaenda elu kahe esimese nädalaga. Davidiga kohtumist Kuku klubis saadab muhe iroonia. Nagu ikka.\nJuku-Kalle Raid (J-K.R): David, sa oled korduvalt öelnud, et ei pea ennast ajaloolaseks, vaid ajaloo tõlgendajaks või seletajaks. Aga pisik on ikkagi küljes.\nDavid Vseviov (D.V): (Hakkab naerma) Pisiku saanud inimene on ju haige. (Enesekindlalt) Vaatamata kõrgele eale mina omaarust haige ei ole. Ja üldse, mida aeg edasi, seda keerulisemaks läheb vastamine lihtsatele küsimustele. Kunagi paarkümmend aastat tagasi oleks kindlasti midagi öelnud ära ühe-kahe lausega, aga nüüd eeldaks see ligi pooletunnist sissejuhatust, millele järgneks veel tunnine mõtisklus sellel teemal. Neid tegureid, miks inimesest saab keegi, on ilmselt päris palju, alates tohutust valdkondade loetelust, kus sul puuduvad igasugused võimed. Ja siis ülejäänud valdkondadest, kust võiks mingisuguseid valikuid teha. Näiteks vanemad ja kool on meie elus mänginud ikka mingisugust rolli. Ma käisin Tallinna 6. keskkoolis, mis on vene kool, kus meie reaalainete õpetajad olid reeglina nõukogude ohvitseride abikaasad. Nad tegid õpetajatööd selle auväärse kohustuse kõrvalt ning nende teadmised olid seetõttu küsitavad.\nJ-K.R: Mis tähendab, et reaalained välistasid need õpetajad juba ise.\nD.V: Vaata, reaalained on sellised, et kui sa ei ole selles vallas eriti andekas, siis sa vajad ikkagi juhendajat. Humanitaarias võid tegutseda kuidagi iseenesest. Ma ei tea, mul on tunne, et humanitaarias saan hakkama ilma kõrvalise abita.\nJ-K.R: Mõnikord on valikute tegemine inimestele äärmiselt lihtne, näiteks Aleksei Turovski pajatas, et teadis juba 6-aastasest saati, et kõige tähtsam on loom! Ta mäletabki esimese asjana putukaid.\nD.V: (Väikese etteheitega) Sa ei saa, Juku-Kalle, võrrelda putukaid inimkonna ajalooga. Kuigi putukaid on tohutult palju. (Pugistab naerda) Ja igal putukal on oma ajalugu kindlasti. (Rõhuga) Ent! Inimene on mind alati huvitanud. Miks inimesed teatud situatsioonides toimivad just nii. No miks näiteks ükskord ise riidleb ja siis ta jälle ei riidle. Sama asja peale. Aga kui sind huvitavad inimesed ja sa tahad neile ligi pääseda, siis ongi võimalus seda teha ainult minevikus, sest olevikus mõnelt riigijuhilt käest kinni võtta ja midagi küsida on küllaltki keeruline. Aga võtta Katariina II käest kinni ei ole mingi probleem. Siseneda tema magamistuppa ja vaadata, mis seal toimub, on vaba voli! Tänaste riigijuhtide magamistuppa ju ei pääse.\nJ-K.R: Mis see ajalugu siis on? Juhuslike valikute jada inimeste poolt?\nD.V: Osa arvab, et nii on. Kui minu äratuskella vedru oleks aastal 1966 katki läinud ja kell poleks helisenud, siis ma poleks jõudnud Tallinnast väljuvale Minski rongile – Tšaikale – ja poleks sisseastumiseksamitele jõudnud. Mis siis oleks saanud, tont teab. See on ju jada sündmusi, milles on mingi juhuslikkuse element sees. Me elu võib ju juhuse tõttu katkeda ühe hetke pärast.\nJ-K.R: Teisalt on inimesi, kes võtavad seda kõike väga fatalistlikult, et nii peavadki asjad minema.\nD.V: (Mõtlikult) Jah, nad peavadki minema. Aga kui me jääme siia klubinurka istuma ja ei välju siit ruumist enam, siis ei lähe need asjad mitte kuskile.\nJ-K.R: Ajaloo tõlgendamine on väga populaarne žanr, nii raamatutes kui ka saadetes. Mõistetavatel põhjustel ka. Me oleme ajaloole kõvasti jalgu jäänud ja see paneb mõtisklema. Eriti populaarne on muidugi arutleda, mis saanuks, kui „ajalugu läinuks teisiti“. Selleteemalisi raamatuid ei jaksa keegi kokku lugeda.\nD.V: Aga mängida saab mõtteliselt! Ma väga austan neid inimesi, kes valmistavad endale rüüd ja mõõgad ja siis kuskil väljadel nuhtlevad üksteist või korraldavad viikingilaagreid, aga sellised asjad mind absoluutselt ei huvita. Mulle pakuvad huvi mõttelennud. See ongi ajaloo võlu ja valu, et meie, erinevalt neist, kes olid mingite sündmuste vahetud osavõtjad, teame, kuidas läks. Me võime ju arutleda selle üle, kas Päts ja Laidoner toimisid 39. aastal õigesti. Aga me ei saa kunagi lahti sellest teadmisest, mis järgnes – ja mis neil ju puudus. Seega, mitte kunagi ei saa arutleda ajaloo üle nii, nagu nemad tegid seda olevikus, teadmata tulevikku.\nMa vaatan vana fotot, nad istuvad, naeratavad seal, kuid tulevikust ei tea nad midagi. Aga mina tean nende tulevikust peaaegu kõike.\nJ-K.R: Kirjandus ja ka teadus on alati mänginud ajas rändamise teemaga. Seda mõtet ei ole inimkond mitte kunagi maha matnud. Iga paari aasta pärast tuleb välja jälle grupp täiesti tõsiseid teadlasi, me ei räägi mingitest vandenõuteoreetikutest, kes arutavad ajarännu võimalikkust.\nD.V: (Nõustub sekundiga) Mõned asjad kusjuures on täiesti piiri peal. Mul on meeles üks dokfilm, kus keegi füüsik toimetab kuskil Inglismaal, paneb keldris asju ringi. Järsku tunneb selja tagant midagi ja keerab pilgu ning nagu läbi udu liigub seal Rooma leegion. Mingisugune pilt, võibolla paar sekundit. Ja mida ta siis jutustab teistele – et ta on mingi hetk ajaauku sattunud ja näinud mingit pilti 2000 aasta tagusest ajast. Ta mainib, et neil olid käes ümmargused kilbid. See tekitab ajaloolastes muidugi tohutut skepsist: kui inimene blufib, oleks võinud enne vähemalt vaadata, millised on roomlaste kilbid. Selge, vend mõtles loo välja. Aga möödus teatud aeg ja keegi ajaloolastest sattus mingite materjalide peale, et sealkandis teeniski üks leegion, mille koosseis oli palgatud – kellel olidki ümmargused kilbid. Aga sellist teavet ei olnud varem kellelgi. Mida see siis tähendab? Kas aeg tilgub läbi? Kas me seda lugu usume või ei usu? Või lood, mida kogu aeg kuuleme ufodest kui külalistest teisest ruumist. Aga võibolla on nad külalised teisest ajast? (Muigab) Kui me tahame siin olla lõbusad.\nJ-K.R: Füüsikud ju pajatavadki, et kui anda endale valguskiirgusest kiirem kiirendus, siis on täiesti tõenäoline, et satud tulevikku. Aga, kuidas minevikku sattuda, seda ei ole nad veel teada saanud.\nD.V: (Rõõmsalt) Teises suunas siis ilmselt!\nJ-K.R: Oletame, et sinul on mõni selline äge aparaat olemas…\nD.V: (Kiirelt vahele) Ei ole! Ja ei ole valikulist aega, pigem tahaks omada seda võimet minna suvalisse aega. Just siis, kui on vaja minna. (Narritavalt) Vahel võib tekkida, isegi minu vanuses, soov vaadata, et kas Marie Antoinette oli ikka nii lummavalt kaunis.\nJ-K.R: Kuigi need iluideaalid on väga muutunud. Praegusele inimesele tunduks ta ilmselt paraja lummutisena.\nD.V: Jah, vaadates 1930. aastate misse, on küsitav, kas nad tänapäeval oleks finaali jõudnud. Kujutada ennast ette, see on olnud võimalik. Aga kujuta ette praegust tegelast aastal 75 – kui Kolosseum oli juba olemas – sattumas siit miljonilinna Rooma. Mäletan ehk sarnast tunnet, kui ma esimest korda sattusin läände ja otse põmdi! New Yorki. Ma väljusin lennukist ja uskumatu tunne oli, täiesti šokk. Ja mida ma tabasin ennast tegemas – ma lugesin reklaame! Sest ma tulin ühiskonnast, kus ei olnud vaja lugeda punaseid silte, sest need kutsusid täitma kongressi otsuseid. Aga teised sildid olid ju kõik informatiivsed. Näiteks et pooleliitriseid pudeleid vastu ei võeta, õlut ei ole ega tule jne. Aga USAs ajasid just sildid kõigepealt peakese sassi! Sa olid midagi kuskil näinud, kas fotodena või mingite dokumentaalfilmidena, kuidas neegreid piinatakse Ameerika Ühendriikides ja muud sihukest, aga siis oli korraga su silme all hoopis mingi teine asi!\nJ-K.R: See oli paralleelmaailm, mis siin ikka!\nD.V: (Hasardiga) Just! See oli paralleelmaailm, millest meil oli mingisugune informatsioon, mis vastas tõele ainult murdosalt. Kõverpeeglis, aga ta oli olemas. Nüüd kujutada ette inimest, see on täiesti võimalik, kes – kasvõi müüduna, lõpuks orjana sattumas siitkandist Rooma selsamal 75. aastal – vaat seda tahaks küll pealt näha, tahaks ta silmi näha!\nJ-K.R: See oleks päris jõhker, sest toonane ühiskond lugupeetud kodanikku väga ei hellitanud.\nD.V: Me võime võtta ju tinglikult, läheme Rocca al Maresse ja kujutame elukest ette. Või võtame „Tõe ja õiguse“. Aga siit läheme veel 2000 aastat tagasi. Paneme ta sinna. Vot see oli kontrast, tohutu kultuurišokk. Ja selle tulemus ongi allaheitlikkus Roomale aastaid, aastaid pärast seda. Selle miraaži najal elab Bütsants veel sajandeid.\nJ-K.R: Sa oled kirjutanud ka Narva rahvastikust.\nD.V: See oli minu kandidaaditöö. Aga doktoritöö puudutas ka Ida-Virumaad. Kuidas see rahvastiku kujunemine seal toimus; muidugi võtmerolli mängis Sillamäe. Paar aastat oli Sillamäe Nõukogude Liidu üks salajasemaid objekte – nagu ka veel teisi uraani kaevandamise kohti – ja sinna planeeriti hiiglaslikku uraanitehast. Plaanis oli üldse kogu see piirkond puhastada vanast elanikkonnast. Kuskil 1948 õnneks olid aga juba teised leiukohad ning Sillamäe senine strateegiline tähtsus kadus. Eristaatusest olidki huvitatud kohalikud juhid, sest see tähendas ju erivarustatust. Paremaid kaupu kauplustes.\nJ-K.R: Võttes ette sellised nüansid, võib täitsa rahulikult öelda, et ajalugu on ilukirjandust täis.\nD.V: (Noogutab) Muidugi, seal on väga palju väga huvitavaid asju.\nJ-K.R: Aegajalt ilmusid ka Eesti meedias uudised mingitest 147-aastastest Kaukaasia kolhoosnikest; ühe sihukese nimi oli Mahmud Eivazov, kelle kohta kirjutati 1955. aastal, et töötab Komsomoli kolhoosis, mille rajas ise oma vanemate poegadega, ja kelle vanim tütar on parasjagu 120-aastane! Vot sihukesed anomaaliad!\nD.V: (Hasardiga) Ära unusta, et Lenini mausoleumi all oli ju terve suur instituut, mis tegeles gerontoloogiaga ja see oli Stalini isikliku tähelepanu all, sest loodeti elada ju igavesti. Kui 1953. aastal hakkas peale see juudi arstide arreteerimisprotsess, siis seda meditsiinivaldkonda, mis tegeles vananemise vältimise teemaga, ei puudutanud enam mitte kedagi.\nJ-K.R: See igavesti elamine oli selline tore utopistlik mõte, eriti entusiastlikud oldi just nimelt 1920ndatel.\nD.V: 19. sajandi lõpp, 1920ndate algus, see on murranguline aeg, mida ei anna üldse võrrelda viimase sajandi murrangutega. See on ajajärk, kus täitusid inimkonna mütoloogilised unistused. Äkki osati lennata, näha nähtamatuid asju, siis suudeti fotoga aega peatada – mis on ju surematus. Vot siis oli niisugune tunne, et tehnika lahendab kõik küsimused.\nJ-K.R: …Ja igavene elu on käegakatsutav.\nD.V: (Rõõmsalt) Ja igavene elu on käegakatsutav. Oma saates „Müstiline Venemaa“ rääkisin kunagi professor Ivanovi katsetest. Üritati inimahvidelt inimestele organeid ümber istutada. Ja siis ilmusid samuti artiklid, kuidas keegi haige 80-aastane vanamees sai mõne uue organi ja ronis jälle vihinal mäetippu, sest sai äkki nooreks tagasi! (Naerab) Ja vot siis – väga paljude lihtinimeste jaoks – ei olnud mausoleum mingi koht laiba hoidmiseks, kus käid surnud seltsimees Leninit kiikamas, vaid see oli ajutine panipaik. Pravdas kirjutati, et noh, millal te rahvaste juhi ükskord ellu äratate, juba pool aastat surmast möödas! (Naerab jälle)\nJ-K.R: Need olid muidugi huvitavad ajad, sellist inimlikku optimismi eksisteeris tänasest kindlasti märksa rohkem. Ja ma ei räägi ainult Pravda lugejast, kes arvas, et kohe äratatakse üles Lenin, vaid ka teadlastest. Neid katseid tehti ju tõsimeeli!\nD.V: Neid katseid tehti tõsimeeli jah! Ja seal on ka selline vahe, et kui läänes räägiti eetikast, kuidas midagi ei sobi, siis Nõukogudemaal sellist asja ei olnud. Nad korraldasid ka ekspeditsioone Aafrikasse, kuna saadi aru, et isegi nõukogude inimene, vaatamata tema patriootilisele meelestatusele, ei ole nõus heitma paari inimahviga, et inimsugu tugevamaks vormida. Aga kohalik õnnestub võibolla ära veenda. See oli ikka päris jabur. Ja selliseid artikleid ilmub ju tänase päevani, ikka leitakse kusagilt Gagra lähedalt alatasa mingeid inimese ja ahvi hübriide.\nJ-K.R: Kaukaasia peaaheliku legendid väidavad jah, et osa pani putku. Hulguvad seal mägedes siiamaani ringi suured karvased tegelased.\nD.V: See on üks selge pilt, et niisugune kinnine ideoloogia on alati väga küüniline.\nJ-K.R: Sinu kõige kuulsam projekt ongi saatesari „Müstiline Venemaa“, mida sa teed 1997. aastast.\nD.V: Peaks olema kokku ligi 1000 saadet tehtud. Ma ka pendeldan ajas siia-sinna. Seal on väga erinevaid plokikesi. (Mõtiskleb, siis elavnedes) Kui ma praegu meenutan, siis üks plokk kandis tinglikku pealkirja „viin“. Mis viis meid kindlasti varasemasse, Peeter I aegsesse aega ning tuli Gorbatšovini välja.\nJ-K.R: Nõukogude aeg oli küll jõle, aga ka põnev, ega suurt osa sellest ei ole ju adekvaatselt dokumenteeritud. Näiteks seltsimees Stalin ei armastanud endast üldse dokumente maha jätta. See annab juba tõlgendusvõimalusi ühele ajaloolasele. Ühes normaalses riigis jääb igast aktist mingi eel- või järeldokument maha ja sa suudad selle panna lineaarsele ajale. Aga mitte Nõukogude Liidust, mõnikord vaid Stalini punase pliiatsiga tehtud lakooniline märkus. Ja saa siis aru.\nD.V: Autoritaarne ühiskond on nakatunud hirmuga. Miks pole seal käske ja pabereid vaja? Seepärast, et nendes maailmades püütakse Suure Juhi soove ära aimata ja toimida mitte nüüd käsust lähtudes, vaid mõistatades, mida juht võiks parajasti tahta. Ma olen kogu aeg rääkinud, et kommunism kui ideoloogia tuleks hukka mõista. (Näppu tõstes) Aga tegelikult seda ideoloogiat pole olemas! Sest kui on ideoloogia, siis võib lähtuda selle ideoloogia reeglistikust või põhimõtetest – ja siis inimesed ei peaks kartma. Aga nende süsteemide jaoks on tunduvalt olulisem see, et inimesed kardavad. Vahel saadeti Siberisse kunstnik, kes maalis ainult Leninit. Ja jäi saatmata see, kes maalis lillekesi.\nJ-K.R: Absurd külvab teadmatust ja teadmatus külvab hirmu.\nD.V: Just nimelt. Seepärast ei leia ka väga paljusid Stalini otsuseid. See ongi pidev hirmu atmosfäär. Võtame kasvõi need kuulsad vene filmid, mis tulevad 1930ndate keskel: „Volga-Volga“, „Tsirkus“ jne. Kui ilmutati esimene komöödia, midagi lõbusat, siis kino juhtkond oli paanikas: nad ei taha seda üldse Stalinile näidata. Sest enne vändati ainult patriootilisi filme. Ja siis Stalini lause, mida ta möödaminnes mainib stahhaanovlaste kongressil, et „elu on läinud paremaks, elu on läinud lõbusamaks“ – see annab kohe märku, mida tuleb teha. Sellest lausest loetakse välja, et käes on aeg teha üks nõukogude komöödia! Stalin ületab selles suhtes kõiki neid Mussolinisid ja Hitlereid. (Teeb pausi) Muuseas! Pärast sõda ju ei ole Stalinit enam ka demonstratsioonidel ja paraadidel. Tada füüsiliselt inimesena ei ole enam, ta on nagu astraalkeha. Teda on tuhandetes portreedes, mida kantakse. Aga reaalselt, see on juba teine tasand, ta ei ole inimene. See on omaette nähtus.\nJ-K.R: See on nagu kiriklik nähtus. Õigeusu ruumile sobib see hästi.\nD.V: Just! Ta on jumal! Ja jumalat ju kujutada ei tohi. Muhamedist rääkimata.\nJ-K.R: Tuleme korraks toonasest vilkast sotsialismi ehitamisest tänasesse sotsialismi ehitamisse. Ega see isu ei ole ju kuhugi kadunud.\nD.V: Jah! Kusagilt tekkis see loll idee, et on mingisugune alternatiivne inimnäoline sotsialism. Ei loobutud ideest, vaid leiti, et see nõukogude variant on selle püha idee mingi moonutus ja idee oli hea. (Kehitab nõutult õlgu)\nJ-K.R: See mõte ei kipu siiani lahkuma. See on umbes sama hea, kui ma ütleks, et on olemas hea fašism ja halb fašism. Ma saaksin kohe noomida.\nD.V: Jah, näiteks, et fašismis oli palju head, nagu siin üks meie poliitikutest mõista andis – et ehitati teid. No Stalini ajal ehitati tehaseid meeletul arvul. Kui me võtame mingisuguse ühe näite süsteemivälisena, siis me jõuame täielikku absurdi. Imelik, kuidas siis ikkagi on nii, et inimesed ei kipu ajaloo õppetundidega arvestama, näeme seda praegu ja ilmselt ka kauges tulevikus. Ja neid näiteid on ju lõputult. Minu jaoks on kummastav, et kui Esimene maailmasõda lõppes, siis polnud Saksamaal perekonda, kus poleks mustas raamis isa poja või venna pilti. Möödub vaevalt 15 aastat ja tuleb keegi ning ütleb „lähme jälle!“ ja enamus ongi nõus minema. Mis meiega toimub?\nNeed vanad kommunistid, kes istusid vangilaagrites, keda süüdistati trotskismis, mõtlesid, et saaks ainult Stalinile kirjutada, Stalin lööks korra majja! Sest tõelised trotskistid ümbritsevad Stalinit ja nad on ausate kommunistide kohta rääkinud, et nemad on trotskistid!\nJ-K.R: Mulle aitab sellest Stalinist. Ütle parem, millal sa käisid viimati Ennu Ratta diskol?\nD.V: (Mõtlikult) Ma isegi ei tea, mis asi on Ennu Ratta disko. Võibolla olen seal käinud. Vahel käid ju kuskil ja ei saa arugi, kus sa käid.\nJ-K.R: Nii et olevikust pole sul aimugi.\nD.V: (Nördinult) Mis sa räägid! Ma ei jäta vahele peaaegu ühtegi Kroonika numbrit, ma ju tahan teada, mis ühiskonnas toimub.\nJ-K.R: Sa õpetad EKAs juba aastaid. Ma tunnen päris paljusid inimesi, kes läbi aegade on su loengutes käinud, nad kõik ütlevad, et oled väga hea stroryteller.\nD.V: Kuna rumalukesi on Kunstiakadeemias vähe, siis see väga palju aega ei võta. Tegelikult, nende lugude jutustamise taga on ka suurem mõte, nende lugude kaudu tahan ma inimesed viia kuskile aega. Vahel noored inimesed ütlevad, et neid poliitika ei huvita, et nemad tegelevad kunstiga. (Muigab) Ja siis ma pean neile läbi selle pika loengu selgeks tegema, et nad ei pääse.\n(Mõtleb) Loen meeleldi, käin päris palju teatris. Mulle meeldib inimestega suhelda. Ma eelistan helistada, mitte sõnumeid saata. Ja ma olen ka kohvikuinimene. Minu päevaplaanidesse kuulub alati ka pool tunnikest kohvi ja ajalehtede taga.\nJ-K.R: Mis kohvikust sind leida võib?\nD.V: (Lustlikult) Ma istun kohvikus enne seda, kui lähen raadiosaadet tegema. Vaatan märkmeid ja mõtlen, millest räägin. Ja lugemisest! Ma mitte ainult ei loe, vaid ka kirjutasin raamatu! Just äsja! Asi on jõudnud nii kaugele!\n(Pugistab naerda) Ja lugemisest veel! Mul on hästi meeles need kaks aastat nõukogude armees, kus ma ammendasin teatud kirjanduse äärest äärde, seinast seina! Ja saabudes kodumaale, oli uhke tunne. Ma olin läbi lugenud kogu itaalia kirjanduse kohalikus raamatukogus, kogu prantsuse kirjanduse, kogu saksa kirjanduse. Kõik need olid esindatud seitsme-kaheksa raamatuga. See oligi riiul, millele oli peale kirjutatud „italianskaja literatura“ ja siis oli kolm raamatut. Ja siis oli süda rahul, et sellega on nüüd ühel pool!


MIMOSA EEST HOOLITSEMINE | NAHK 2022\nTa on valiv, kiiresti libises ja meeldib liialdatud liialdusega reageerida: Tundlik nahk ei ole üks kõige keerulisemaid kaaslasi. Ja siiski kaasneb sellega üha rohkem inimesi elu läbi. Eriti naised. Hamburgi ülikooli kosmeetika- ja isikliku hoolduse osakonna poolt eelmisel suvel läbi viidud uuringus teatas 44 protsenti naistest, et neil esines sügelus, pinge, punetus või kihelus sagedamini, võrreldes ainult 30 protsendiga meestest. Sarnased andmed on kättesaadavad ka Inglismaa ja USA kohta. "See võib olla sellepärast, et meeste epidermis on natuke paksem ja seega vähem tundlik," selgitab Nils Krüger Hamburgi Ülikoolist. "Kuigi hormonaalsed erinevused võivad samuti mängida rolli, on palju öelda, et mehed on vähem tundlikud oma tundlikkusele."\nSamuti pole veel selge, miks suureneb tundliku nahaga inimeste arv. Meie muutunud elustiili tõttu puutume kokku rohkemate aktiivsete koostisosadega. Näiteks terve rida kosmeetikaid. Meie vannitoa kapis on üheksa kuni kakskümmend toodet. Mõnikord kuni 80 koostisosa ühe purgi või toru kohta annab tulemuseks muljetavaldava hulga aineid, mis puutuvad nahaga sageli kokku iga päev. Enamik neist on ohutud, Saksamaal on kosmeetika läbinud ranged kokkusobivuse ja ohutuse testid.\nTundlik nahk protesteerib kohe ja see toimib mõnikord nagu allergia\nKuid põhimõtteliselt võib iga aine nahka ärritada - isegi puhast vett. Dr Halle-Wittenbergi Martin Lutheri ülikooli dermatoloog Johannes Wohlrab näeb seetõttu kosmeetikatoodete valesti käitlemisel väga olulist tegurit nahaprobleemide suurenemisel. Eelkõige püsib uute toodete proovimine tundlikule nahale koormust. "Kui sa suudad toodet hästi käsitseda, peate selle juurde jääma." See kehtib eriti näo kohta. Lõppude lõpuks on naha loomulik kaitsetõke palju õhem kui ülejäänud keha.\nTeine põhjus, miks naha tundlikud kahtlustavad teadlasi meie vananevas ühiskonnas. Täiskasvanud nahk on tavaliselt kuivem, mistõttu see on ärritavate ainete suhtes vastuvõtlikum kui noortel. Üleminek kuivalt nahalt tundlikule on vedelik. Nahaärrituse tõenäosus suureneb seetõttu koos vanusega. Mida kiiremini see kihutab või kiireneb, seda kiiremini saate allergiat põhjendada. See ilmneb sageli vaid mõne päeva pärast. "Ainult" tundlik nahk protesteerib selle vastu kohe. Tugevdamine, sügelus, punetus - segadust tekitavad need on sarnased allergia sümptomid. Seetõttu peaks igaüks, kes ei ole kindel, testima allergiaga koolitatud dermatoloogiga. Kuigi see ei anna alati kindlat kindlust, võib see vähemalt aidata ärritavate ainete jälgi otsida. Ja need, kes teavad, suudavad tundlikule nahale paremini toime tulla. Tegelikult aitab ainult tõestatud toitev triaad: aitab kaitsta, vältida, leevendada.\nHappekindel hoiab nahka tervena\nNiikaua kui meie nahk on kahjustamata ja niisutatud, ei ole sissetungijatel mingit võimalust: happe mantel neutraliseerib bakterid ja keskkonnamürgid. Horny kiht pakub peaaegu läbitungimatu raku, vee ja lipiidide (= rasvade), mis samal ajal takistab liiga palju niiskust väljastpoolt aurustumise eest. See hoiab naha pingul ja kaitsev tasakaal tasakaalus.\nKuid mõlemad kaitsemehhanismid on haavatavad. Näiteks sagedase pesemise või kuuma veega pesemise teel. See avab poorid ja loputab rasvad nahast välja. Kaitsekiht saab tühjaks. Tooner või alkoholi sisaldavate deodorantide toime on sarnane. Samuti võivad olla kahjulikud vahtpuhastusvahendid või seebid: neis sisalduvad pindaktiivsed ained (vahustajad) hävitavad happe mantli. Nii nagu puhastamine - kas nad on keemiliselt (nt puuviljahappega) või mehaaniliselt (nt liivaga). Need, kellel on tundlik nahk, peaksid kõige paremini tegema ilma selliste rituaalide ja toodetega ning pöörduma naha hooldusliinide poole, mis ravivad tähelepanelikku jumala lapse kindaid ja toetavad kaitset.\nSoovitatav on naha enda pH väärtusega 5,5 losjoonid, šampoonid või deodorandid. Nad ei riku happe mantlit. Vastupidi, uuringud on näidanud, et nad võivad isegi aidata üles ehitada hornykihi alumise kaitseraja. Samuti teevad seda ulatuslikud kreemid ja kehavõi: nendes sisalduvad rasvad (nt tseramiidid) on omavahel interleeritud üksikute horny-kihtide rakkude vahel, välditakse naha kuivamist ja taastatakse keha enda kaitsev tasakaal. Mitte nii hea kuivas nahas, aga on liiga kerged niisutajad. Kuigi nad neelavad kiiremini ja jahedamalt, kuid horny kiht võib vett eemaldada.Tulemus: Nahk ajab rohkem kui varem. Kuid mitte ainult rasvad aitavad hoida vett nahas. Tõestatud niiskuse sideaine on uurea (uurea), mida on kasutatud horny kihi loodusliku koostisosana aastakümneid kreemides. Uus on kehakreem, mis toob karbamiidi eriti hästi nahale. Alles siis saab ta ehitada stabiilse barjääri. Glütserool või hüaluroonhape on vett siduv. Dexpantenool toetab ka uute lipiidide moodustumist. Kui nahk on tõsiselt kahjustatud, võib-olla isegi avada, ilmnevad looduslikes biopolümeerides (= molekulaarsed ahelad) miljöö, kus naharakud saavad ennast uuendada.\nHea on hooldus nii vähe koostisosi kui võimalik\nPõhimõtteliselt: nii vähe materjale kui võimalik! Nii lihtsalt peske oma nägu õhtul kerge puhastava kreemiga - kuid ainult siis, kui olete eelnevalt kasutanud make-upi. Vastasel juhul on piisavalt leige vett. Need, kes isegi ärritusega pehmetele puhastusvahenditele reageerivad, suudavad koos piimaga või õliga õliga, kuid eriti tundliku silmaala vältimiseks. Kosmeetikatooted jaoturites on sobivamad kui torud: serval olevad kreemijäägid võivad nahka ärritada. Samuti peaksite olema ettevaatlikud, et kasutada kosmeetikavahendeid nii vähe koostisosi kui võimalik. 26 lõhna, mis põhjustavad allergiat väga sageli, on eriti ettevaatlik. Alates 2003. aastast tuleb need pakendile märkida, loetelu on siin. Neile, kes tahavad olla turvalisel poolel, on parem osta tooteid, millele on lisatud "lõhnavaba" (erinevalt "lõhna-neutraalsest"). Mõned säilitusained (nt parabeenid) võivad samuti põhjustada probleeme, nagu ka puuviljad või salitsüülhapped (nt koorides), salvi aluse propüleenglükool või toimeaine retinool (nt vananemisvastastes kreemides). Oluline: mitte iga sellist ainet sisaldav kreem peab olema tundlikule nahale tabu. Otsustav on kontsentratsioon ja kogu segu. Kui te võtate proove enne ostmist, saate proovida rahulikult ja vaikselt, kas saate uue toote käsitseda.\nLamineerimine make-upiga on lubatud, kuid spetsiaalsete toodetega\nKui nahk on juba ärritunud, võivad leevendavad tooted rahustavate ainetega nagu termiline vesi või bisabolool. Licochalcone, Hiina lagritsajuure ekstrakt, pärsib põletikku. Ja ekstraktid teatud tüüpi roosidest ja Aafrika Moringa puust neutraliseerivad neurotransmitterid, mis vastutavad stressiga seotud nahaärrituste eest. Brasiilia sophoriinipõõsaste teatud molekulid võivad samuti aidata reguleerida naha ülereageerimist. Punetust saab maskida maskiga - muidu ei ole tundlikule nahale tehtud meik tabu. Kuid tundlikule nahale tuleks kindlasti kasutada spetsiaalseid tooteid. Need sisaldavad ainult väikest kogust pulbrit, mis kuivab nahast välja, vabastades lõhnadest ja säilitusainetest. Nad on rikastatud rahustavate ja niisutavate ainetega - kogu päeva nahahooldusega. Need, kellel on tundlikud silmad või kontaktläätsed, on paremad, kui väldivad sädemeid sädemeosakestega ja kasutavad ripsmetuša, mis sobib otseselt kontaktläätsede kandjatele ja ei murene. Ükskõik kui õrn meik on, on kõige olulisem reegel, et kõik peab õhtul minema. Loomulikult on näiteks väga ettevaatlik kasutada pehmet puhastavat piima, mis ei sisalda tugevaid emulgaatoreid. Silmade jaoks on make-up eemaldajad, mis ei sisalda lõhna või värvaineid ja on kohandatud pisarvedeliku pH-ga.\nHow to Make The Best Mimosa Recipe - Classic Mimosa Cocktail (Juuli 2022).\nNahk, hooldus, hooliv, kosmeetika, Inglismaa, USA, Saksamaa, nahk, tundlikud, nahaprobleemid, hooldus, nahahooldus, tundlikud\nKristina Yantsen: Nii tegeleb ta Chethrin Schulze petmisega\nDonald Trump: Tema välimus koos kuninganna pahandas võrku\nNüüd on aeg vikerkaar maniküür!\nKas see peab olema? TV-vormingus "Sündinud looduses" on elusündinud looduses\nToidustamata: kõike kurkidest\nKarm! Ema fotod sünnivad oma lapse\nArmukadedus: Sa oled minu!\nRetseptid vastumeelsuse vastu\nSüdamepekslemine ja ajujooksud: tööintervjuu\nPatrick J. Adams: Nii armas ta teatab oma tütre sünnist\nBeatrice Egli: Šveitsil on pärast murdmist positiivne suhtumine\nMarianne Faithfull: Muusika legend räägib minevikust\nJutta Kammann naaseb selle episoodi juurde\nRistiõde põgenike lastele - kuidas kahekordne ema Hejer aitab algkoolis


Suuliselt vastatav küsimus O-000096/2016\nTeema: Põllumajandusloomade transport Türki\nMitmed loomakaitseorganisatsioonid on viie aasta jooksul kogunud andmeid ning avaldanud šokeeriva video, et astuda välja tuhandete kõlbmatutes tingimustes reisivate loomade väärkohtlemise vastu.\nAastatel 2010–2014 eksporditi kogu Euroopa Liidust Türki 1,5 miljonit lammast ja veist. 2015. aastal saadeti Prantsusmaalt Türki edasiseks nuumamiseks või tapmiseks 80 000 veist, misläbi Prantsusmaast sai Euroopa suurim eksportija.\nLäbiviidud uuring näitab, et loomad on mõnikord läbinud 4000 km ilma joomata ja söömata. Pealegi rikkuvat transportijad ka määrust (EÜ) nr 1/2005, mille kohaselt tuleb loomad korrapäraste ajavahemike tagant maha laadida, et nad saaksid puhata. Uuringust selgub, et 2015. aastal kontrollitud 38 veokist rikkus 89% eeskirju.\nEuroopa Liidu Kohus kinnitas isegi 2015. aasta aprillis, et ELi õigusnormid kehtivad ka transportimisel, isegi kui see toimub väljapoole liidu piire.\nKas komisjon on sellest CIWF ja teiste organisatsioonide poolt läbi viidud uuringust teadlik? Milliseid meetmeid võib komisjon võtta selleks, et tagada õigusnormide järgimise ja kontrollida tõhusamalt elusloomade transportimist?


Üks suurpank lubab eilsetest maksehäiretest tekkinud kahjud korvata, teine soovitab sularaha kaasas kanda - kommentaare 1-20\nEt siis iga kord,\nkui kodust välja lähed,pead enne läbi uurima kõigi võimalike asjaosaliste kodulehed?\nesindaja lihtsalt valetab, jaanuaris läks neil üks spetsiifiline proovimakse (summas 5€, hea kohe suurt makset ei teinud!) saksa panka kaduma, st ei jõudnud kohale, kuna sebi süsteem ei võimaldanud viitenr ja selgituse üheaegset lisamist. 2 kuud nõudsin neilt selgitusi ja 5€ tasumist, vastu tuli ainult mingit läma- sõna otseses mõtte läma! panin sebis kontod kinni...\npean tunnistama, et SEB on tüki maad inimlikuma ja viisakama suhtumisega klientidesse kui Swed. Olin kunagi Swedi klient nüüd aastaid juba SEB-s ja seega ütlen omast küll: vahe on vägagi märgatav.\nKuidas LHV on, kui sinna kolida, seda ma ei tea ja hinnanguid pole lugenud- kui ka neid on olnud?\nSEPA makse puhul teise EU riiki sa ei saagi viitenumbrit kasutada, vaid invoice no. selgitusse ja piste\nKas loete ka kuidas avaldate uudiseid? Mitmed kirjavead....\nNo võiks ikka osata eesti keelt küll! Sellest oleneb, kas saame üheselt aru, millest räägitakse.\nKuid kaardimaksetega on selline lugu, et pank(+'nets'?) kasseerib müüjalt igalt tehingult päris suure osa (ja me maksame, loomulikult, selle osa kauba hinnas lisaks - pankade aastatulemid ei ole üldse ju pisikesed?). Mis tähendab, et pangad(+'nets') peaks olema väga huvitatud, et neist miski mööda ei läheks. Mis tähendab, et ulatuslikuma rikke tekkimine tähendab, et need tegelased on hoidnud milleltki kokku mitteasjalikul määral. Seega: häbi, te neetud ahnurid!\nMina pole mitte Netsi vaid Swedbanki klient. Seega kui ma saaks mingit kahju siis on mul õigus kahjunõue ainult Swedbankile esitada. Swedbank võib selle hiljem omakorda Netsilt sisse nõuda, see on nende omavaheline asi ning nendevahelises lepingus ka ehk kajastatud.\nsviidbängi ilmne suuvoodri vihje oma vastusega oli-\noma viga, et meie pangas oma raha hoiate...\nsweedikaardiga sai sweedinutumüürist vähemalt raha kätte. vähemalt jorss ei heietanud sebi tibina kombel ja soovitas tiba sulli kaasas kanda. väiksemaid tõrkeid esineb pidevalt aga kui sula on kaasas ei pea juhmi näoga molo olema.\nkui lennufirmad maksavad kahjutasusid klientidele siis mis imeloomad ned eesti pangad on et nad ei peaks hüvitama asjatut sõitu, ootamist jne.\nAlles oli jutt, et sularaha tuleb ära kaotada, nüüd soovitab pank, et kandke sularaha kaasas.\nKas sa usud kõike, mida reklaamitakse? Oma mõistust tuleb kasutada.\nMis reklaamimisest sa sonid, ma räägin sellest, kuidas üks räägib teisele vastu.\nReklaamist, mis soovitas kaardiga maksta. Mis selles siis erilist on, et inimestel on erinevad seisukohad? Üks soovitab kaardimakset, teine soovitab rohkem sula, kolmas pooldab mõlemat. Üks reklaamib, ostke meie viina. Teine ütleb, et alkohol rikub tervist, ärge jooge.\nZularaha ja krüpto on palju stabiilsemad\nEga nett maas ei olnud, lammas. Mingi sitane eesti kaardimakseid vahendav server oli rivist väljas (vähemalt nii tundub, Nets Estonia pole suutnud siiani adekvaatset selgitust anda, mis on pehmelt öeldes väga kummaline.)\njärgmine kord mäkis sööd ja kaardimakse ei tööta, maksa krüptos\njajah, vahepeal on nett maas,\npole sellist kino enne kuulnud et internet ära kaoks.\nsee et sul ruuteris netti pole ei tähenda et nett kadunud on. mis sul on nutitelefon ka kaabliga kodu netis või? oled juhtund nägema kunagi olukorda et kodus pole netti ja mobiilipakkuja nett ka ei tööta või ?\nnii lammas ka olla ei saa. nett on maas. sa oled nagu laar jutuga et facebooki sein sai otsa. samasugused arvavad et leib ei tule põllul vaid poest, ja et pruunid lehmad annavad kakaod\nEi pannud mingit häiret tähelegi sest kasutan juba mitu aastat võimalikult palju sulas arveldamist. Pangakonto on vaid palga laekumiseks ning vajalike arvete maksmiseks. Riigil pole mingit vajadust tegelike sissetulekute või väljaminekute kohta vaja teada.\nKui pangad kuuluvad\nvõõrriigile, siis kellele kuulub riik, mille elanikke need pangad lüpsavad?\nUsud panka või kirikut - ühtviisi oled petta saanud. Mõlemad on valede ja väljamõeldiste soo peale üles ehitatud.\nKõik õige, lisaks veel vaid, et sularaha ei tasu välja võtta kasiinode lähedusest, muidu võivad needsamad meie armsad pangad ja ka nuhkivad riigiametnikud teha põhjendamatuid kuid põhjapanevaid järeldusi...ja mitte sinu kasuks\nmõelda vaid, järgmine poolaasta ei saagi 100 miljonit kasumit. saab ainult 99.9 miljonit. ei tohi midagi korvata!\nTahab keegi veel sullivabast rääkida???\nKui järgmine kord sularahavabast ühiskonnast juttu tuleb, siis kasutagem selle juures Ege Raadmetsa nime kindlasti\nSaan aru, et see tõrge tuli pankadest mitteolenevatel põhjustel, kuid siiski võiksid nad klientidele vastu tulla ja kasvõi selle kuu kaardi hooldustasu poole võrra soodsamaks teha (ja soovi korral see tagasi nõuda sellest Netsilt vms), aga ei, isegi nii paljugi ei hoolita oma klientidest.\nSiiski ei peagi sellest mingist Netsist või asjast teadma, sellised tõrked ilmselgelt kahjustavad enamus klientide vaates panga mainet. Aga nagu ikka, Eestis tegutsevatel pankadel sellest suht savi.\nMuidugi pole see 32 senti, ega ka euro, kuu lõikes suur summa, kuid põhimõte on selles, et vähemalt kliendi silmis panga maine tõuseb, kuna see on piisav sõnum selleks, et pank hoolib kliendist ja mõnes mõttes vastutab selle eest, et klient ei saanud teenust kasutada.\nKas arvad, et pangal pole juristi, kes ütleks: süüdlane on see ja temale esitame kahjunõude! Aga ... et klient saab 'hooldustasu' osaliselt tagasi, seda pakkumist nüüd küll ei tule!\nma targutaks edasi. Mul oli siin ükspäev ligi viis tundi elekter ära. Kas minu lugupidamine Eesti Energia vastu tõuseks kui nad mul järgmise kuu elektriarvet mõnekümne sendi võrra vähendaks selle kiviajas istumise eest? Pigem teeb hinge täis. Kui tahavad kahju korvata - siis korvaku kahju ja ärgu narrigu.\nMul tuli kunagi Nets juhatusega tööalaselt suhelda. Ülbemat seltskonda\npole mina oma eluajal veel kohanud. Siis juhtis seda kampa Raivo Tinn.\nJu sa oled siis poisike.\nSwedbankist hoiab meie pere ammu eeemale, aastaid juba! Ülbemat ja vastikumat teenindust andis leida. Nagu näha, siis pole tänaseks mitte midagi muutunud. Jälk!\nsveedi ülbe teenindus ei ole kuhugi kadunud. kontode sulgemisel hoidis teenindaja ükskõiksuse teeninduslippu kõrgel.\nkolisime perega lhv-sse üle.\nSee on kapitalistlik igand. Varsti pannakse kõigile kiibid, siis on elu mureta. NWO mehed teevad selle kähku ära.\npee kannikas ei tea ja teine kannikas teab millal urust tuul välja lasti, imelik?\nAga välispankade kaardid ei läinud ka läbi. Müük jäi seetõttu ära. Kes selle kaupmehele kompenseerib??\nkaotame sularaha käibelt - ma tahan näha, kes seda poliitiliselt julgeb ellu viia.\nmina olin just Järve Keskuses, kui see jama pihta hakkas. ma olin üks esimestest, kelle pealt aru saadi, et mingi laiem viga on :) kui ma koju sularaha järele läksin, siis mõtlesin kahte asja: kes korvab kaupmehele saamata jäänud tulu, sest inimesed pidid ostukärud lihtsalt sinna jätma ja ära minema; need, kes parasjagu olid restoranis söönud kõhu täis ja hakkasid maksma kaardiga ... no mida sa teed? tagasi pole nagu midagi anda, toode on tarbitud, tasuda ei saa.\nJäin eile poes täitsa häbisse. Kas tõesti enne igat poekülastust pean netis surfama ja kontrollima ega häireid ei ole? Tore oli vaadata kuidas ainult swedpanga kliendid makstud said. Ja siis räägime sularaha vabast ühiskonnast.\nTahaks teada, kes siia miinuse pani?\nkaks tundi ikaldust kaardimaksetes ja selline hala. mis siis teete kui lumi veel maha tuleb? hirmus keeruline on pisut sularaha kaasas kanda?\nEestis tehakse enim euroopa riikidest kaardimakseid, aga need on nii väikesed summad, et teised imestavad. Pisut tobe on vaadata, kuidas isegi paari eurost makset meil tehakse kaardi või moblaga.\nKuule paari eurost makset on igal juhul mugavam kaardiga teha, kui näiteks 10 eurost makset, no lihtsalt ei viitsi nende müntidega jännata ja ikka üpris tüütu on, kui kuskil pikas järjekorras võtab keegi hunniku münte välja ja hakkab neid seal lugema (vahest ka punaseid), ja pealegi mis vahet saab sinul olla, kas ma maksan 2 eurise või 100 eurise arve kaardiga?\nKindlaim pamk Eestis..\n.on Türisalu pank.


Alar Karis: keda vajab tulevik? - Arvamus\nAlar Karis: keda vajab tulevik?\n8. juuni 2011, 16:02\nÜlikooliharidust ei saa suruda üksi praeguse tööjõuturu vajaduse raamidesse – akadeemiline haridus peab andma laiema maailmapildi, kirjutab Tartu Ülikooli rektor Alar Karis.\nKas vajame tulevikus rohkem arste? Õpetajaid? Või siiski jätkuvalt juriste? Või on sellised elukutsed üldse ajast ja arust? Varsti olevat maailmas puudus intelligentsete avataride moderaatoritest, vertikaalfarmeritest, nanomeedikutest, inimese kehaosade valmistajatest ja geeninõustajatest. Kui natukene veebis ringi surfata, leidub selliste vajalike ametite loetelusid veelgi.\nTavaliselt noor inimene aastakümneid ette ei vaata ja oma tulevikku täpselt ei planeeri. Ja kui heidetaksegi pilk veidike kaugemale, vajavad tulevikuplaanid ikkagi otsuseid praegu.\nKa tänavu saabub aeg, mil gümnaasiumilõpetajatel on eksamid õiendatud, kirjandihinded teada ning ees otsustamine. Kas õppida edasi või vaadata enne maailmas ringi? Ja kui edasi õppida, siis mida ja kus? Küsimusi on terve hulk ja õpetajatel, vanematel, sõpradel-sõbrannadel on raske nõu anda. Arter (PM, 28.05) arvutas välja, mida ei tasu ülikooli tudeerima minna, kui tahta tulevikus tööd ja head palka saada. Kas artiklis toodud tabel aitab elus valikuid teha? Mõnel ehk kindlasti.\nKuid pöörakem küsimus ringi ja proovigem leida vastust, milliseid inimesi vajab tulevikus Eesti ja milliseid maailm. Kuigi kontoriametnikud, põllumehed ja kalurid muutuvad tulevikus haruldaseks, leidub Euroopa Kutsehariduse Keskuse (Cedefop) andmetel ainuüksi Euroopas järgneval kümnendil miljoneid uusi töökohti teenindussfääris, kuid need on vaid kõrgelt haritud ja oskustega tööjõule.\nMillised need oskused peaksid olema? Ja kas haridussüsteem suudab tagada selliste oskustega spetsialistide ettevalmistuse, et neid kohti täita? Selget vastust kahjuks pole.\nViimasel ajal on järjest rohkem hakanud kostma seisukohti, et meil Eestis on vajaka kvalifitseeritud tööjõust ning et ülikoolilõpetajatel ei ole piisavalt praktilisi kogemusi. Ka hiljutisel riikliku koolitustellimuse komisjoni istungil sobitas riik kõrgharidust tööjõuturu vajadustega ning Eesti haridusstrateegia 2020 avalikul arutelul kõlas ekspertide suust soov siduda haridus tööturuga.\nPraktiline kogemus kulub alati marjaks ära, kuid mida sisuliselt tähendab tööjõuturu vajadus, eriti tulevikku ja ülikooliharidust silmas pidades, pole selge. Ikkagi jääb üles küsimus, kas ülikoolid peavad kohanduma majanduse praeguste vajadustega või on ülikoolid siiski tulevikku vaatavad institutsioonid.\nSelle küsimuse taustal tekitab kõhedust EASi tellitud uuringu tulemus, kust selgub, et meie ettevõtete suurem osa plaane on koostatud suhteliselt lühikest ajahorisonti silmas pidades ja enam kui kolme aasta pikkusega plaane on vähe. Ühel uuringu koostajal, professor Maaja Vadil on täielik õigus küsida, kuidas need ettevõtted oma vajadusi teavad, kui neil plaane pole ja suunda seatakse tagasivaatepeegli järgi.\nKas meil on selliseid tulevikku vaatavaid ettevõtete juhte nagu üks tasuta globaalse maksevahendi PayPal asutajaid Peter Thiel, kes andis hiljuti 20-le alla 20 aasta vanusele noorele igaühele kaheks aastaks 100 000 dollari suuruse stipendiumi, et nad oma ideid ettevõtluses ellu rakendaksid, vaoshoitud tööstust raputaksid ning maailma muudaksid.\nOlen sügavalt veendunud, et ülikooliharidust ei saa suruda üksi praeguse tööjõuturu vajaduse raamidesse. Akadeemiline haridus peab andma laiema maailmapildi. Tööjõuturu praegused vajadused on eelkõige kutse- ja rakendushariduse pärusmaa.\nKui palju vajab Eesti akadeemilist ja rakenduslikku haridust, on iseküsimus. Õppekavade rohkuse ja dubleerimise üle võib lõputult diskuteerida, kuid põhiküsimus on siiski nende õppekavade sisus. Ülikoolid on aastaid võidurelvastunud uusi õppekavasid välja töötades. On olnud ambitsioon tekitada akadeemilisi õppekavu, kuigi nende sisu ja nimetus viitab selgelt rakenduslikule või isegi kutseõppele.\nKui varem oli akadeemilise poole kallutatud otsuste põhjuseks rahastamismudel, siis praegu saavad ülikoolid raha võrdselt, sõltumata sellest, kas tegemist on rakendusliku või akadeemilise õppekavaga.\nKriitiliselt õppekavu üle vaadates võib tõesti tekkida kahtlus, kas see akadeemiline osa, mis pärast analüüsi järele jääb, on piisav, et ülikooli nimetust välja kanda. See, et maailma ülikoolides võib leida tuulelohe lennutamise ja muid ajaviite magistriõppekavu, ei tohiks anda õigustust niisuguste rumalustega kaasa minna.\nArusaadavalt on ka meie ülikoolidel arenemisruumi, et liikuda sajanditagusest industriaalühiskonnale orienteeritud õpetamise ja õppimise mudelilt uutele, oskustele ja mõtlemisele suunatud meetoditele, mitte aga keskenduda Eestis vähese teaduse ja teadmistevajadusega ettevõtete vajadustele.\nKuid millised on need oskused, milleta 21. sajandil hakkama ei saa? Nende hulka kuuluvad koostööoskused, suutlikkus analüüsida ja sünteesida ning anda hinnanguid. Aga samuti loogiline, kriitiline ja loominguline mõtlemine, terve hulk uusi kommunikatiivseid oskusi, millest juba praegu arvatakse meie lõpetajatel vajaka olevat. Lisaks muidugi professionaalsed oskused ja interdistsiplinaarsed teadmised. Ei saaks ju ükski geeninõustaja hakkama ilma bioteaduste, sotsiaalteaduste ja eetikaalaste teadmiste kombineerimiseta.\nKas ülikooliharidus tagab tulevikus hea töökoha? Rahvusvaheline statistika näitab, et ülikooli lõpetanud vahetavad oma elu jooksul töökohta neli kuni kuus korda. Arvatakse, et 65 protsenti töökohtadest muutub kaheksa aasta jooksul, see tähendab, et töökohad, mis on olemas, kui noor inimene gümnaasiumi astub, on selleks ajaks kadunud, kui ta ülikooli lõpetab. Pealegi ei ole tänapäeval karjäär lineaarne ja lõplik, veel vähem on see ettearvatav.\nMõne aasta taguse uuringu põhjal ilmnes, et haridusvalikud on suurel määral seotud hilisema edukusega töös. Kõrgema haridustasemega kaasnesid nii parem palk kui ka suurem tõenäosus õpingute järel tööd leida.\nOmetigi oleme silmitsi olukorraga, kus vaid 62 protsenti Eesti seadusandjatest, kõrgematest ametnikest ja juhtidest on kõrgharidusega, samas on kõrgharidusega üsna suur osa müüjaid ja lihttöölisi.\nMe muretseme välismaa parimates ülikoolides hariduse saanud noorte tagasituleku pärast, õigemini nende mittetuleku pärast. Kuid vaadakem tõele näkku – meil ei ole piisavalt ettevõtteid ja asutusi, kes vajaksid selliseid kõrgelt haritud inimesi.\nRaske on ette kujutada, et Oxfordis või Harvardis magistrikraadi saanut rahuldaks hüpermarketi müüja staatus, vaatamata sellele, et kaubanduskett on maailmas tuntud ja kauplus asub meie väikeriigi pealinnas. Ka Tartu Ülikooli lõpetanu ei pea istuma poekassas või tegema konveieritööd.\nKuid tulgem tagasi noorte praeguste valikute juurde. Mida siis ikkagi õppida? Vastus on lihtne, kuid vajab pidevat ülekordamist. Vaatamata tulevikuerialade virvarrile ja ülikoolides pakutavate õppekavade nimetuste atraktiivsusele, tuleb õppida eelkõige seda, mis huvitab ja milleks tundub võimeid ja motivatsiooni olevat.\nSamuti võib kindel olla, et arste ja õpetajaid läheb lähikümnenditel endiselt vaja. Samas on need ametid, mis eeldavad tõelist kutsumust. Ja mis veelgi tähtsam, tulevik vajab järjest rohkem iseseisvalt mõtlevaid inimesi.\nIndrek Lepik: käsulapsed vabariigile (1) Loe artiklit\nJuhtkiri: Greta ajastu peaminister (2) Loe artiklit


JUULIKUU AIAKALENDER: kasta hoolega, rohi jõudumööda ning naudi valmivaid vilju! - Uudis.net\n63 koht 7\n314 JUULIKUU AIAKALENDER: kasta hoolega, rohi jõudumööda ning naudi valmivaid vilju!\nTherese-Liise Aasma, Mailis Vinogradov; Nipiraamat @ Õhtuleht · 01.07.2020 11:48\nJuulis on aed oma lopsakusega täies ilus. Aastati on see veidi erinev, kuid enamasti on juulis põhiline aiatöö kastmine. Kindlasti ka rohi jõudumööda, et umbrohud ei võtaks su taimedelt ära toitaineid. Hoolitsuse eest pakub aed sulle vastu valmivaid marju ja köögivilju.


Kursi koolkond �Maalil�\nNäitus �Maal �99. Kursi koolkond� Raatuse galeriis kuni 18. VII.\nKui Kursi koolkond 1988. aastal loodi, manifesteerisid kunstnikud oma liidu eesmärgina korraldada ühiselt näitusi ja jagada galeriipindu, mitte ideoloogiat ja loomepõhimõtteid. Seetõttu on ka Raatuse väljapanek nüüd, 11 aastat hiljem, kui kunstnikud on oma loomingus kasvanud ja edasi liikunud, rohkem mehaaniline kui orgaaniline tervik.\nVaatamata suureformaadilistele teostele, mis kohati (üle)pingestavad galeriiruume, on näitus siiski oma iselooomult hajuv ja fragmentaarne. Rühmitus kui kompaktne mehhanism ei toimi enam nii, nagu see oli paar aastat tagasi. Tekkinud madalseis ei väljendu autorite nõrkuses: iga autor ajab juba sedavõrd oma isikupärast joont, et paralleelide tõmbamine pole enam võimalik ega vajalikki.\nIlmar Kruusamäe on oma produktiivsuses ainus kunstnik kogu suurnäitusel, kes esineb ka Kunstihoones ja Rotermanni soolalaos. Kruusamäe loob Raatuse monumentaalse maaliga �Joona lõks� pühaliku ja sakraalse õhkkonna. Hiiglasliku Joona figuuri kaudu lahkab kunstnik tuntud Vana Testamendi lugu, integreerides sellesse uudseid lähenemisnurki ja -võimalusi. Graafikamagister Reiu Tüür eksponeerib Linnagalerii isiknäituselt (vt. eelmine Sirp) tuttavlikke teoseid, mille intellektuaalne ja emotsionaalne allikas on taevas. Maalil �Ristid, sauad ja Mihkel� kohtuvad astroloogilist kaarti meenutavad pinnad rahvapärimuslike legendidega. Tüür loob kontakti taeva müstilisuse ja inimkeha lihalikkuse vahel, ta personifitseerib ja erotiseerib oma kujutamisobjekti, seades kahtluse alla tavapärased konventsionaalsed arusaamad taevast ja tähtedest kui millestki kaugest ja kättesaamatust. Imat Suumanni maalide �Saar� ja �Poolpäev� aineseks on maastik, mida kunstnik julgelt interpreteerib, saavutades lõppresultaadiks Turneri-laadsed ekspressiivsed värvimängud. Priit Pangsepa teosed kujutavad stiliseeritud, end ekshibitsioneerivaid inimkehasid. Albert Gulki on haaranud putukamaania. Gulgi maalidel �Punase sipelga meenutused enne...� ja �...ja nüüd� avaneb sinises koloriidis muinasmaa, täis kõige erinevamaid pisilasi. Äärmiselt tagasihoidlikult ja minimalistlikult esineb Marko Mäetamm, pakkudes välja väikeseformaadilise �Jumala ja Vanakuradi dialoogi�. Ta toob publikuni kahe vastandliku jõu, Jumala ja Kuradi kõneluse, kusjuures ühe osapoole sõnad peab vaataja ise välja mõtlema. Mäetamme töö on ainuke kogu suurnäitusel, mis kaasab publiku aktiivsesse teose loomeprotsessi, oodates temalt verbaalset osalust lünkade täitjana.\nKogu kursikate näitus, mis mõjub temaatikalt ja vormilt üldiselt positiivsena, tõstatab küsimuse rühmituste võimalikkusest ja funktsioonist. Suudab ju suurem osa Raatuses eksponeerivaist kunstnikest end iseseisvalt oma loominguga õigustada. On näha, et nende vägivaldselt ühte ruumi surumine lõhub, mitte ei võimenda maalide iseloomu.


Soome luterliku kiriku kogudused aitavad aktiivselt varjupaiga taotlejaid | K&T\nToimetus ⋅ 21. aprill 2016\nKiriku uurimiskeskuse küsitluse tulemustest selgub, et 2015. aastal panustas soome luterlikest kogudustest peaaegu üheksa kogudust kümnest (88%) varjupaigataotlejate toetamisse ja vastuvõtmisse.\n2015. aasta lõpus oli Soomes 32 000 varjupaiga taotlejat, aasta varem oli neid vaid kümnendik praegusest arvust.\nKirikuvalitsuse pagulas- ja ümberasujatetöö spetsialist Marja-Liisa Laihi tõdeb rõõmuga, et kogudused on asunud aktiivselt ja kiiresti tegelema varjupaigataotlejate vastuvõtmisega ning edendanud selleteemalist dialoogi kohalike elanikega. Koguduste asjatundlikkus ja kogemused selles valdkonnas on leidnud äramärkimist.\n2015. aasta lõpus loodi Soome erinevates piirkondades üle 180 uue vastuvõtukeskuse. Iga kümnes kogudus andis oma ruume hädamajutuse korraldamiseks.\nSuur osa kogudustest (60%) toetas varjupaigataotlejaid eluks vajalike asjade ja riiete annetamisega. Veidi enam kui pooltes kogudustes (53%) korraldati varjupaigataotlejate toetuseks eraldi korjandus. Majanduslikku toetust pagulaskriisi leevendamiseks andis iga kümnes kogudus.\nPaljud kogudused (38%) korraldasid pagulastele kohtumisi ja erinevaid üritusi. Kolmandik kogudustest kutsus pagulasi ja varjupaigataotlejaid koguduse vaimulikele sündmustele. Neljandik (26%) kogudustest korraldas neile toitlustamist, spordiüritusi või muid ühisüritusi. Iga kuues kogudus (17%) pakkus tugiisiku teenust.\nKüsitlus saadeti kõigile 412 kogudusele, kes tegutses 2015. aastal, küsitlusele vastas 409 kogudust.\nKolmainu Jumal, misjon ja kirik (nr 131/ 13.6.2014)\nEluvee allikad (nr 484/ 19.3.2021)


ADW: Agelaius tricolor: TEAVE - Linnud\nAutor Carolina Fernandez\nVärvilised musträstad (Agelaius tricolor) leidub Põhja-Ameerika läänerannikus. Nende emakeel on Californias ning Oregonis, Washingtonis ja Nevadas. Suurim kontsentratsioon on Californias Kesk- ja San Joaquini orgudes ning rannikualadel.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise juhised”, 1997; Hamilton, 1998)\nKolmevärvilisi musträstasi leidub veealadel, näiteks soodes, rohumaades ja märgalades. Nad vajavad pesade ehitamiseks läheduses mingit substraati. See substraat on sageli veetaimestiku kujul. Nad vajavad ka söödakohti, mis võivad koosneda rohumaadest või põllumajanduslikest karjamaadest, näiteks riisist, teraviljast või lutsernist.(Beedy ja Hamilton, 1999; Orians, 1960)\nKolmevärvilised musträstad avaldavad seksuaalset dimorfismi. Isased on emasloomadest suuremad ja neil on tumepunased õlalapid, mille tiibadel on keskmised valge kattekiht, mis annavad liigile nime. Isastel on sügisel pruun sulestik. Emased on halli varjundiga, heledama halli kurguga. Üks viis nende eristamiseks naissoost punatiivalised musträstad on see, et need kipuvad olema tumedamad, neil on teravamad tiibade otsad ja peenemad arved. Nende pikkus on umbes 22 cm, tiibade siruulatus on 35,5 cm. Nende kaal on ligikaudu 59,5 grammi.(Beedy ja Hamilton, 1999; Orians, 1960; Sibley, 2007)\nMehed meelitavad naisi laulma ja kurameerima. Liigil on polügeenia, üks isane võib paljuneda 1–4 emasega.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise suunised”, 1997; Beedy ja Hamilton, 1999; Hamilton, 1998; Orians, 1960)\nKolmevärvilised musträstad paljunevad nii kevadel kui ka sügisel. Kolmevärvilistel mustrindudel on rändaretus, mis tähendab, et nad pesitsevad kaks korda aastas kahes eraldi kohas. Kevadine aretus toimub märtsi keskpaigast aprilli lõpuni. Aretus kolooniad, mis koosnevad kuni 200 000 pesast. Siduri suurused jäid mõlemal pesitsushooajal vahemikku üks kuni neli. Siduri kõige tavalisem suurus on kolm. Inkubatsioon kestab 11–14 päeva. Emased ehitavad pesa ja munevad umbes ühe nädalaga. Noored inkubeerivad ka emased. Poegimine toimub umbes 9 päeva pärast tibude sündi. Veel umbes 15 päeva on vaja selleks, et noored elaksid vanematest eemal. Isased hakkavad paljunema kaheaastasena. Emased on võimelised paljunema üheaastasena.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise suunised”, 1997; Orians, 1960)\nAretusintervalle ei esitata.\nAretus võib toimuda kevadel ja sügisel.\n11 kuni 14 päeva\nMehed ja naised hoolitsevad noorte eest. Emased jäävad munade inkubeerimiseks päeval pesadesse. Isased hoolitsevad noorte pärast koorumist. Pesapoegadele toidu hankimiseks on nende pikkus kuni 6,5 km.(Hamilton, 1998; Orians, 1960)\nVähevärvilise taastumise tõttu ei ole kolmevärviliste musträstaste eluea kohta palju teada. Nad võivad elada kuni 13 aastat. Kisklus ja karmid ilmastikutingimused moodustavad suurema osa suremusest. Tuleb läbi viia täiendavad uuringud ellujäämise kohta.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise juhised”, 1997)\nKolmevärvilised musträstad on kõige kolonialistlikumad liigid kõigist Põhja-Ameerika passeriinidest. Nad kogunevad suurtes parvedes väljaspool pesitsusperioodi ja rändavad hooajaliselt eri piirkondade vahel.(Hamilton, 1998; Orians, 1960)\nIsastel on territoriaalsus. Üldiselt on iga territoorium umbes 10,7 ruutmeetrit ja sisaldab mitmeid pesasid. Toitumine toimub nende pesadest kaugel.(Hamilton, 1998; Orians, 1960)\nKolmevärvilistel musträstastel on nina-oo-grreee-kõne, mis algab valjult ja muutub järk-järgult pehmemaks. Nad väljastavad ka “drdodrp” kõne. Nende kõned on madalama helikõrgusega kui punatiivaliste musträstaste ( Agelaius phoeniceus ). Emased kipuvad inkubatsiooni ajal vaikima.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise juhised”, 1997; Sibley, 2007)\nKolmevärvilised musträstad on kõigesööjad, toituvad nii loomsest kui ka taimsest ainest. Nende toitumine sõltub piirkonnast, kus nad elavad, ja sellest, milliseid kultuure või putukaid on kõige rohkem. Putukasaak sisaldab rohutirtsud , mardikad , koid ja kärbsevastsed . Nende dieet sisaldab ka teravilju, seemneid, riisi ja muid kultuure. Pesakondi söödetakse peamiselt putukatega.(Orians, 1960; Skorupa jt, 1980)\nKolmevärvilisi mustlinde röövivad mitmesugused liigid. Kiskjate hulka kuuluvad imetajad, näiteks hall rebased (Urocyon cinereoargentus) ja skunksid ( Mefiidi mefiit ). Suuremad linnud, näiteks tavalised rongad ( Corvus corax ), mustade kroonidega öösid ( Nycticorax nycticorax ), põhjaharjad ( Tsirkus cyaneus ) ja Cooperi kullid ( Accipiter cooperii ) röövib ka kolmevärvilisi mustlinde. Linnades on metsikud kassid ( Kass ) saak pesadele. Kolmevärvilised musträstad ei võitle kiskjate vastu tagasi ja kipuvad olema vähem agressiivsed kui punatiivalised musträstad .(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise juhised”, 1997)\nhallid rebased (Urocyon cinereoargentus)\nskunks ( Mefiidi mefiit )\nmustkroonitud ööhaigrud ( Nycticorax nycticorax )\nPaljud kolmevärvilised musträstad sõltuvad California keskosas asuvatest riisikasvatuspõldudest ja pardijahi piirkondadest. Nende populatsioonid muutuvad vastusena putukate arvukusele. Nad on ökoloogiliselt sõltuvad putukate puhkemisest toiduks. Seega aitavad need hoida ohjeldamatut putukapopulatsiooni kontrolli all.(Beedy ja Hamilton, 1999)\nKolmevärvilised musträstad aitavad hallata põllukultuure kahjustavaid putukapopulatsioone. Need on eriti olulised putukate puhkemise aastatel, kus putukaid, näiteks rohutirtse, on palju. Põllumajanduslikult kahjulike putukate toitmisega võib saada suuremat saaki.(Skorupa jt, 1980)\nKolmevärvilisi mustlinde peetakse ka põllumajanduskahjuriteks, kuna nad toovad sageli toitu lähedal asuvatel põllumaadel. Nad saavad toituda noortest riisiteradest, kaerast ja odrast.(Skorupa jt, 1980)\nKolmevärvilised musträstad on föderaalselt kaitstud 1918. aasta rändlindude lepingu seaduse alusel. Nad on loetletud Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liidu (IUCN) punasesse nimekirja kuuluvate ohustatud liikide hulka. California kalade ja ulukite osakond loetleb erivajadustega liikidena kolmevärvilised musträstad. Rahvastiku vähenemine on tingitud märgalade elupaikade kadumisest, linnade laienemisest ja põllumajanduse vajadustest. Selle tulemuseks on toitumis- ja aretusalade märkimisväärne vähenemine. Selle liigi säilitamiseks on käimas mitu kaitsepüüki. Kolmevärviline musträsta elupaikade areng avalikul maal ja kolooniate säilitamine võivad aidata populatsioone ergutada. Haridus ja teavitustegevus on olulised maaomanike koolitamiseks õigete viiside kohta koos kolmevärviliste musträstastega. Jätkuv jälgimine aitab teadlastel mõista selle liigi aretus- ja rändekäitumist, et saaks teha täpsemaid kaitsekavasid.(„Värviliste Blackbirdi oleku värskendamine ja haldamise juhised”, 1997; Hamilton, 1998)\nCarolina Fernandez (autor), Florida Riiklik Ülikool, Emily DuVal (toimetaja), Florida Riiklik Ülikool, Tanya Dewey (toimetaja), Michigani Ülikool-Ann Arbor.\nSciurus variegatoideskirju orav\nLoe Sciurus variegatoides'ist (kirju orav) loomaagentidest\nPangolin Manis crassicaudataIndia\nLoe Manis crassicaudata (India pangoliin) kohta loomaagentidest\nLoe Vicugna vicugna (vicugna) kohta loomaagentide kohta\nLoe Cephalophus niger (must duiker) kohta loomaagentidest\nOphisaurus attenuatus - õhuke klaasist sisalik\nLoe Ophisaurus attenuatusest (õhuke klaasist sisalik) loomaagentide kohta\nkui suureks saavad tavalised haaravad kilpkonnad\nAmeerika punase orava faktid\nidapiimamadu lampropeltis triangulum triangulum\ntee jõehobusid paariks kogu eluks\nkui suur kaiman saab


Kas Levadial ei jätkunud püssirohtu, sest see kulus Kalju vastu ära? - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n03. DETS 2020, 00:15\nFCI Levadia kaotas Premium liiga järele peetud 22. vooru kohtumises FC Florale 0:2. Levadia langes kohtumise alguses surve alla, aga vaheajaks oli seis 0:0. Vaheaja järel keeras Flora aga mängu enda kasuks.\n"Initsiatiivi me alguses teadlikult ei loovutanud. Tahtsime seda ikka enda kätte saada. Esimene poolaeg polnud tegelikult kõige hullem. Flora sai initsiatiivi ja teenis palju standardolukordasid, aga need polnud ülemäära ohtlikud. Suurt muret polnud, meil oli paar päris head momenti. Kes teab, mis oleks saanud, kui Gando oleks peaga ära löönud.\nAga teine poolaeg tuleb küll üle vaadata, et miks see meie vaatevinklist selliseks kujunes. Ei oskagi öelda, mis täpselt valesti läks. Puhkame, rahuneme ja vaatame mängu üle. Füüsiliselt oli võib-olla raske, aga sellises mängus on esimene värav nii suure kaaluga ja täna see otsustaski kõik ära," rääkis Levadia äärekaitsja Markus Jürgenson.\nKaotus tähendas Levadiale hõbedašansi haihtumist. Teine koht ja eurosarjapääse kuuluvad nüüd Paidele, Levadia peab eurokohta püüdma läbi karikasarja. Jürgenson viitas, et pühapäevane raske 2:0 võit Nõmme Kalju kulutas ära hulga (vaimu)jõudu ja see võis täna Flora vastu tunda anda.\n"Teadsime ju enne mängu, et kõik meist endist 100% ei sõltu. Näha oli, et pühapäeval Kalju vastu (2:0 võit – O. J.) panime välja kõik, mis panna oli, et täita miinimumeesmärk ja kindlustada ära kolmas koht," sõnas Jürgenson.\nFloraga mängib Levadia uuesti juba pühapäeval, kui tänavune Premium liiga lõpuni jõuab. "Tahaks hooaja lõpetada positiivsema noodiga. Üritame teha kõik endast oleneva, et pühapäeval oleks meie tuju lõbusam kui praegu," lausus kogenud äärekaitsja.


Kultuurikomisjon arutas õpetajahariduse teemasid haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksooga - Riigikogu\nKultuurikomisjon arutas õpetajahariduse teemasid haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksooga\n09.11.2012 / Komisjonide teated, Kultuurikomisjon\nKultuurikomisjoni 5. novembri 2012 istungil arutati koos haridus- ja teadusministri Jaak Aaviksoo ja SA Innove juhatuse liikme Silja Kimmeliga, milline on Haridus- ja Teadusministeeriumi suunad ja tegevus õpetajahariduse edendamisel.\nÕpetajaharidust annavad Eestis kaks omavahel sisulist koostööd tegevat ülikooli – Tallinna Ülikool ja Tartu Ülikool. Õpetajahariduse strateegilist poolt suunab Haridus- ja Teadusministeerium läbi Eesti õpetajahariduse strateegia ja õpetajate koolituse raamnõuete. Aaviksoo sõnul näitavad uuringud, et Eesti õpetajate ettevalmistus tänapäevasest pedagoogikast on väga heal tasemel, kuid olemasolevaid teadmisi ei rakendata praktikas. Ministri sõnul on üheks olulisemaks küsimuseks mõista, mis takistab heal tasemel õpetajahariduse teadmiste rakendamist igapäevatöös, miks puudub õpetajatel motivatsioon oma potentsiaali avada. Siinkohal on väga oluline analüüsida koolijuhi rolli.\nSeoses kehtiva õpetajahariduse strateegia lõpptähtaja saabumisega 2013. aastal, on ministeeriumi asunud ette valmistama elukestva õppe strateegia koostamist, mille ühe osana tuleb läbi töötada ka õpetajahariduse põhimõttelised alused. Arutamist vajab õpetaja kutse küsimus laiemalt – kas jääda õpetajale kehtestatud formaalhariduslike nõuete juurde või kaaluda pedagoogilise ettevalmistuseta kõrgharidusega inimeste kaasamist õpetajaametisse. Viimasel juhul tuleb lisaks pedagoogilise hariduse olemasolule hinnata ja tunnustada kutsekeskse praktilise kompetentsi olemasolu. Teine oluline küsimus on leida õpetajahariduses tasakaalupunkt erialase akadeemilise pädevuse ning õpilase õpetamisele keskendunud kompetentsi andmise vahel.\nKimmel tutvustas SA Innove rakendatavaid ESFi üldhariduse programme õpetajate ja koolijuhtide toetamiseks, mille raames koostatakse juhend- ja õppematerjale, viiakse läbi teabepäevi, arendatakse tunnustussüsteeme, toetatakse kutse- ja erialaseid võrgustikke ning antakse sisendit täiendkoolituse pakkumiseks.\nKomisjoni liikmed toetasid kavatsust töötada välja hariduspoliitilised põhialused selliselt, et vastuvõetavad strateegiad oleksid selgete seisukohtadega, rakendatavad dokumendid. Arutati, millised võiksid olla õpetajakutse omandamise alternatiivid tasemeõppe kõrval ning kas õpetajakoolitus arvestab struktuurseid muudatusi (koolivõrku). Ministri sõnul võiks kaaluda elukestva õppe raames õpetajakutse omandamise võimaluse väljatöötamist kutsesüsteemis. Lisaks ei arvesta tänane õpetajakoolitus olemasolevat koolivõrku ja tegelikke õppetegevuse koormusi. Paindlikkuse suurendamiseks võiks kaaluda õpetajakoolituse ümberkujundamist õpilase õpetamise keskseks, millele on täiendkoolituse korras võimalik erinevaid pädevusi juurde omandada. Küsimusele, millisena tuleks vaadelda õpetaja suutlikkust e-õppe rakendamisel leidis minister, et e-õppe osas võiks õpetaja pädevus seisneda eelkõige õpilase suunamises, kuidas internetikeskkonnas olevat infot kasutada, olulist ebaolulisest eristada, süstematiseerida jne.\nKomisjoni liikmed pidasid oluliseks õpetajahariduse kajastamist kõrghariduse rahastamisel kõrgkoolidega sõlmitavates tulemuslepingutes ning õpetajahariduse tudengite toetamist erialastipendiumidega.\nArutelu oli üks parlamentaarsete kuulamiste reas, mille eesmärk on ette valmistada õpetajahariduse oluliselt tähtsa riikliku küsimuse arutelu Riigikogu täiskogus 22.novembril 2012.\nEesti õpetajahariduse strateegia 2009-2013; ülevaade strateegia täitmisest;\nSA Innove tegevus õpetajahariduse edendamisel\n18.10: Kultuurikomisjon tutvus õpetajaharidusega Tallinna Ülikoolis\n09.10: Kultuurikomisjon tutvus õpetajahariduse praktika tõhustamise võimalike stsenaariumidega


Nagu Pariisis: Kärdlas sõidab ringi saiapoiss - Maaleht\nTasub teada 21. juuli 2017\nNagu Pariisis: Kärdlas sõidab ringi saiapoiss\nEile tabas paljusid Kärdlas töötavaid inimesi meeldiv üllatus. Hommikul, just töölejõudmise ajal sõitis nii mõnegi kontori ukse ette jalgrattur huvitaval jalgrattal ja pakkus muusika saatel värskeid saiakesi.\nFoto on illustratiivne. Foto: Priit Simson\nHiiumaa Coopi töötaja Arno Kuusk oli pannud ette Hiiumaa maitsete aasta põlle ja pähe soni, tellinud kauba jaoks esikäru ja kellaga jalgratta, võtnud Hiiu Pagarist peale värsked saiakesed ja vedas neid mööda linna laiali.\n“See, et teenus tuleb tarbijani on ju aina tavalisem,” selgitas Kuusk. “Näiteks mõnel pool tullakse koju isegi autot pesema, mitte ei pea enam pesulasse sõitma.”\nSaiakesed, mida ta pakkus, oli tõeline klassika: võiroosid, viini ehk Moskva saiad, singi-juustupirukad ja õuna-rosinatäidisega saiakesed – kõik kenasti korvides ja linase kangaga kaetud.\nAjastukohast, Pariisi tänavakohvikute muusikat tegi kanga alla peidetud väike tahvlike.