Venemaal või Kasahstanis toimus septembris radioaktiivne õnnetus, saaste kandus Soomeni - eestinen\nVenemaal või Kasahstanis toimus septembris radioaktiivne õnnetus, saaste kandus Soomeni\nPrantsuse radiatsioonikeskus IRSN avaldas täna info, mille kohaselt toimus septembrikuus radioaktiivne õnnetus kas Venemaal või Kasahstanis.\nTegemist võis olla tuumakütuse lekke, meditsiinis kasutatava radioaktiivse aine eraldumise või Maale kukkunud satelliidiga, vahendab Iltalehti.\nViimane variant on siiski ümber lükatud, kuna teadaolevalt ei kukkunud sel perioodil Maale ühtegi ruteeniumi sisaldavat satelliiti. Samuti polnud tegemist õnnetusega tuumajaamas, kuna siis oleks eraldunud teistsuguseid nukliide.\nLekkest pärit ruteeniumi isotoopi 106 täheldati kõikjal Euroopas, kaasa arvatud Soomes. Soomes tuvastati leke septembri ja oktoobri vahel, Prantsusmaal alates 27. septembrist kuni 13. oktoobrini.\nRadioaktiivse kiirguse tase pole nii kõrge, et sellest sünniks kahju inimestele või ümbritsevale keskkonnale. IRSN-i andmetel oli tegemist siiski arvestatava lekkega. Kui midagi säärast oleks juhtunud Prantsusmaal, oleks inimesed mitme kilomeetri ulatuses evakueeritud ning toiduainete radiatsiooni taset oleks kontrollitud kümne kilomeetri raadiuses.\nÕnnetus toimus tõenäoliselt Venemaal või Kasahstanis. Vene ametnikud on teatanud, et nemad pole õnnetusest teadlikud. Kasahstanist pole olnud võimalik ametlikku infot saada.\nRuteeniumi isotoopi 106 kasutatakse vähiravis.\nVenäjällä tai Kazakstanissa salattiin syyskuussa säteilyonnettomuus – radioaktiivinen saaste kantautui Suomeenkin\nOnnettomuus on aiheuttanut vaaran joidenkin kilometrien säteellä tapahtumapaikasta.\n24. jaanuar 2022, 08:30


EESTI SEENIORISPORDI JA SPORDIVETERANIDE LIIDU 53. SPORDIMÄNGUDE juhend - TartuSVK\nEESTI SEENIORISPORDI JA SPORDIVETERANIDE LIIDU\nSpordimängude eesmärgiks on propageerida sporti ja tervislikku eluviisi, pakkuda veteransportlastele võistlusvõimalusi. Edendada sõprussidemeid liikmeskonna ühenduste vahel. Selgitada spordimängude võitjad ja parimad võistkonnad kavas olevatel spordialadel: kergejõustikus, võrkpallis, tänavakorvpallis, mälumängus, petankis ja discgolfis\nESL 53. Spordimängud viiakse läbi 8.-9. augustil 2020.a. Võru linna ja Võru valla spordiväljakutel.\n8.30 – 9.30 Infomaterjalide kättesaamine Võru Spordikeskus\n9.30 Esindajate koosolek Võru Spordikeskus\n10.30 Kogunemine rongkäiguks Võru Spordikeskus\n11.00 Spordimängude avamine Võru Spordikeskuse staadion\n11.45 Pendelteatejooks Võru Spordikeskuse staadion\n12.00 Kergejõustik Võru Spordikeskuse staadion\n12.30 Võrkpall Võru Võrkpalliklubi välisväljakud\nPetank SK Küti petankiväljak Roosi tänaval\n13.00 Korvpall Parksepa Keskkooli välisväljak/Kreutzwaldi Kooli välisväljak\n20.00 Võru abilinnapea ja Võru Valla\nvolikogu esimehe vastuvõtt Võru\n21.00 Puhkeõhtu Võru Kreutzwaldi Kooli aula\n10.00 Kergejõustik Võru Spordikeskuse staadion\nVõrkpall Võru Võrkpalliklubi välisväljakud\nMälumäng Võru Kreutzwaldi Kooli aula\n11.00 Discgolf Võru-Kubija discgolfirada\n16.00 Spordimängude lõpetamine Võru Spordikeskuse staadion\nSpordimänge korraldab Eesti Seeniorispordi ja Spordiveteranide Liit koostöös Võru Spordiveteranide Koondise, Võrumaa Spordiliidu, Võru Vallavalitsuse ja Võru Linnavalitsusega.\nMängudel võivad osaleda kõik veteransportlased, kes on sündinud 1985. aastal ja varem.\nKergejõustiku vanusegruppi kuulumist arvestatakse sünnikuupäeva järgi.\nPiirkondlikel organisatsioonidel lähevad arvesse kõik mängude kavas olevate spordialade võistkondlikud kohapunktid. Meeste ja naiste võrkpalli ning meeste ja naiste korvpalli piirkondlik paremusjärjestus selgitatakse 3 parema võistkonna kohapunktide liitmise teel. Punktide võrdsuse korral on määravaks suurem esi- või paremate kohtade arv.\nSpordialade kohapunktide arvestus: I koht – 30 punkti; II koht – 27 punkti; III koht – 25 punkti; IV koht – 24 punkti, jne.. Punktide võrdsuse korral on määravaks kõrgemate kohtade arv. Kui ka siis on seis võrdne, saab määravaks parem koht kergejõustikus.\nTallinna SVK Järvamaa SL\nTartu SVK Läänemaa SL\nLääne –Virumaa SVK Jõgeva SVK\nIda –Virumaa SVÜ Valgamaa SVS\nPärnumaa SVK Rapla SVK\nNarva SVK Saaremaa SL\nViljandi SVK Võru SVK\nSpordialade kava Toimumiskoht\n- Kergejõustik Võru Spordikeskuse staadion\n- Korvpall naised Võru Kreutzwaldi Kooli välisväljak\n- Korvpall mehed Parksepa Keskkooli välisväljak\n- Võrkpall naised Võru Võrkpalliklubi võrkpalliplatsid, Kreutzwaldi tn 16\n- Võrkpall mehed Võru Võrkpalliklubi võrkpalliplatsid, Kreutzwaldi tn 16\n- Mälumäng Võru Kreutzwaldi Kooli aula\n- Petank SK Küti petankiväljakud (Roosi tänav)\n- Discgolf Võru-Kubija discgolfirada\nVõistkonna suurus on piiramatu. Võisteldakse 11 vanusegrupis. Vanusegrupp määratakse sünnikuupäeva järgi.\nNaised: 35, 40, 45, 50, 55, 60, 65, 70, 75, 80, 85, 90+\nMehed: 35, 40, 45, 50, 55, 60, 65, 70, 75, 80, 85, 90+\nVÕISTLUSALAD NAISED MEHED\n60m 60,65,70,75,80,85,90+ 60,65,70,75,80,85,90+\n100m 35,40,45,50,55 35,40,45,50,55\nPaigalt kaugushüpe 60,65,70,75,80,85,90+ 60,65,70,75,80,85,90+\nKaugushüpe 35,40,45,50,55 35,40,45,50,55\nKuulitõuge Kõik vanusegrupid Kõik vanusegrupid\nKettaheide Kõik vanusegrupid Kõik vanusegrupid\nOdavise Kõik vanusegrupid Kõik vanusegrupid\nKaugushüppes ja heitealadel on igal võistlejal 4 katset.\nPendelteatejooksu võistkonna koosseis: 5 naist (35,40,45,50,55) ja 5 meest (35,40,45,50,55). Vanema vanusegrupi võistleja võib võistelda nooremas vanusegrupis. Jooksu alustavad noorima vanusegrupi naisjooksjad ning lõpetavad vanima vanusegrupi meesjooksjad. Pendelteatejooks toimub staadionimurul (ilma naelkingadeta) pärast avamist.\nVõistkondlik paremusjärjestuse selgitamiseks:\nliidetakse 40 parema tulemuse ja pendelteatejooksu kohapunktid. Ühel võistlejal võib võistkonna arvestusse minna kuni 4 paremat tulemust, mis eelregistreerimisel on ära märgitud.\nKohapunktid iga vanusegrupi kõikidelt aladelt: I koht 14 punkti, II koht 12 punkti, III koht 10 punkti, IV koht 9 punkti, jne… 12. koht ja järgnevad kohad annavad 1 punkti. Pendelteatejooksus on koefitsiendiks 2.\nPunktide võrduse korral on määravaks parem koht pendelteatejooksus.\nPeakohtunik Helju Rakaselg\nVõistlused toimuvad kahes vanusegrupis meestele ja naistele.\nNaised: I grupp N35+ (sündinud 1985 ja varem); II grupp N50+ (sündinud 1970 ja varem)\nMehed: I grupp M35+ (sündinud 1985 ja varem); II grupp M55+ (sündinud 1965 ja varem)\nIga esindus võib võistelda ühe võistkonnaga vanuseklassi kohta (kokku 4 võistkonda). Piirkondlik järjestus selgitatakse 3 parema võistkonna kohapunktide liitmise teel. Iga vanusegrupi võitja saab 14 punkti, II koht 12 punkti, III koht 10 punkti, IV koht 9 punkti, jne.. Punktide võrdsuse korral on määravaks kõigi osalenud võistkondade suurem esi- või paremate kohtade arv.\nVõistkonna suuruseks on 8 mängijat + treener.\nVõistluste läbiviimise süsteem otsustatakse pärast eelregistreerimist. Kui vanusegruppi registreerub vähem kui 3 võistkonda, siis vanusegrupid liidetakse või võistlust ei toimu.\nMängitakse parem 3-st geimist 25 punktini, 3. geim 15 punktini (2 punktise vahega).\nVõit annab 2, kaotus 1 ja loobumine 0 punkti. Punktide võrdsuse korral otsustab paremuse üldine geimide suhe, selle võrdsuse korral üldine geimipunktide suhe. Võistlused viiakse läbi vastavalt Eesti kehtivatele võistlusmäärustele. Võistluspalliks on FIVB poolt tunnustatud saali võrkpall. Vihmase ilma korral mängitakse rannavõrkpalli pallidega. Kohamängud toimuvad teisel võistluspäeval (selgub pärast registreerimist!)\nPeakohtunik Triin Ojasoo\nSegatrio, võistkonna suurus kuni 4 mängijat (3+1 varumängija); korraga väljakul 3 mängijat, nendest 1 naine. Lubatud on üks vahetus mängus.\nIga maakond võib välja panna kuni kaks võistkonda, kusjuures arvesse läheb parema võistkonna tulemus. Arvesse mitteminevad võistkonnad hoiavad kohad ja punktid kinni. Võistlussüsteem selgub peale võistkondade eelregistreerimist.\nPeakohtunik Jaan Lüitsepp\n4. Tänavakorvpall (3x3)\nNaised: I grupp N35+ (sündinud 1985 ja varem); II grupp N45+ (sündinud 1975 ja varem)\nMehed: I grupp M35+ (sündinud 1985 ja varem); II grupp M50+ (sündinud 1970 ja varem)\nIga esindus võib võistelda kahe naiskonna ja kahe meeskonnaga (kokku 4 võistkonda). Piirkondlik järjestus selgitatakse 3 parema võistkonna kohapunktide liitmise teel. Iga vanusegrupi võitja saab 14 punkti, II koht 12 punkti, III koht 10 punkti, IV koht 9 punkti, jne.. Punktide võrdsuse korral on määravaks kõigi osalenud võistkondade suurem esi- või paremate kohtade arv.\nVõistkonna suuruseks on 4 mängijat.\nVõistluste läbiviimise süsteem otsustatakse pärast eelregistreerimist. Kui vanusegruppi registreerub vähem kui 3 võistkonda, siis vanusegrupid liidetakse.\nVõit annab 2 punkti, kaotus 1 punkti, loobumine 0 punkti. Viigilise tulemuse korral mängitakse lisaaeg. Võistkondade paremusjärjestus selgitatakse vastavalt võistlus-määrustele. Kahe võistkonna võrdsete punktide korral otsustab paremuse omavaheline mäng. Kolme ja enama võistkonna võrdsete punktide korral otsustab paremuse omavahelistes mängudes kogutud punktide summa, seejärel omavahelistes mängudes visatud ja endale visata lastud korvide keskmine punktisuhe, selle võrdsuse korral turniiril saavutatud keskmine punktisuhe kõiki mänge arvestades.\nMängud toimuvad Võru Kreutzwaldi Kooli välisväljakutel ja Parksepa Keskkooli välisväljakutel. Vihmase ilma korral võimlas.\nPeakohtunik Alar Kõiv\nIga piirkondlik esindus võib võistelda ühe võistkonnaga.\nVõistkonna suuruseks on 4 seeniorsportlast, kellest vähemalt üks on naisvõistleja. Mängitakse üks võistlusring 18 korviga rajal. Võistlused viiakse läbi eraldi individuaalvõistlusena meestele ja naistele. Täpsem võistlussüsteem selgub pärast eelregistreerimist, ka korvide arv!\nDiscgolfi kettad on igal mängijal endal.\nVõistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks liidetakse kahe parema mehe ja parima naise tulemuste kohapunktid. Arvesse mitteminevad võistlejad hoiavad kohad ja punktid kinni. Paremusjärjestuse selgitamiseks saavad võistlejad punkte alljärgnevalt: I koht - 30 punkti, II - 28 punkti, III - 26 punkti, IV koht. – 25 punkti, jne… 28. koht ja järgnevad kohad annavad 1 punkti. Kohapunktid: I koht 14 punkti, II koht 12 punkti, III koht 10 punkti, IV koht 9 punkti jne.. Punktide võrdsuse korral on määravaks suurem esi- või paremate kohtade arv.\nPeakohtunik Rivo Kuusik\nMälumängus esitatakse võistkondadele 40 küsimust, mis antakse lauda kirjalikult 5 kaupa. Küsimused on jaotatud kaheks suureks alateemaks: 25 küsimust spordist ja 15 küsimust varia - teemadel. Vastamisaega 5 küsimusele on 7 minutit. Vastused esitatakse kirjalikult. Vaheaeg tehakse mängus peale 20-ndat küsimust. Vastuste punktiskaala on 2, 1, 0. Kui 40 küsimust ei selgita paremusjärjestust I – III kohani, esitatakse 3 lisaküsimust. Kui ka siis ei selgu paremusjärjestus, jätkatakse küsimuste ühekaupa esitamist.\nPeakohtunik Ülar Lauk\nProtestid ja muud sanktsioonid\nProtesti esitamisega tasutakse 20 EUR, mis protesti rahuldamise korral tagastatakse. Protesti lahendab žürii, kuhu kuuluvad spordimängude peakohtunik, ala peakohtunik ning sportmängude peasekretär. Žürii otsus edasikaebamisele ei kuulu!\nSpordialadel esikohale tulnud võistkondi autasustatakse ESL-i rändauhinnaga ja diplomiga, II ja III kohale tulnud võistkondi diplomiga.\nSpordialadel esikolmikusse tulnud võistlejaid autasustatakse medaliga.\nSpordimängudel osalemine eeldab eelregistreerimist. Eelregistreerimine alade kaupa tuleb teha elektrooniliselt hiljemalt 20. juuliks 2020.a. ette antud vormil e-posti aadressile: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nNimeline registreerimine tuleb teha etteantud vormil võistkonna esindaja poolt hiljemalt\n31. juuliks 2020.a. e-posti aadressile: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nRegistreerimislehel märkida ära kindlasti võistleja sünniaasta (kergejõustikus ka sünnikuupäev) ning võistkonna esindaja nimi, e-posti aadress ja kontakttelefon.\nSportmängude osalustasu on 8.00 eurot ühe võistleja kohta, mis tuleb tasuda Võru Spordiveteranide Koondise arveldusarvele 4. augustiks 2020.a. esitatud arve alusel.\nAlates 5. augustist on osalustasu 10 eurot. Võistluspäeva (8. august) hommikul registreerunutele on osalustasu 12.00 eurot, mis tuleb tasuda sularahas sekretariaati.\nOsalustasu mitte tasunud võistkondi ja sportlasi võistlema ei lubata. Sportmängudest osavõtjate transpordi, toitlustuse ja majutuse kulud tasub lähetav organisatsioon.\nToitlustab Jaagumäe Toidukeskus. Lõuna tuuakse staadionile, õhtu ja hommikusöök toimub Jaagumäe Toidukeskuses , Koidula 7, järgmistel aegadel ja hinnaga:\n8.08 13.30 - 16.00 lõunasöök 3,90 EUR\n8.08. 18.00 - 20.00 õhtusöök 3,90 EUR\n9.08. 07.30 - 9.00 hommikusöök 3,90 EUR\nToidukeskuses on võimalik söömas käia ka pühapäeva lõuna ajal kella 16-ni.\nToitlustamise tellimisel tuleb arvuliselt ära märkida sööjate arv etteantud vormi alusel.\nKontaktisik: Meelis Hüvato e-mail: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nTel 5273 874\nPõrandamajutus Võru Kreutzwaldi Koolis eelregistreerimisel oma magamisvarustusega 3.00 eurot öö.\nKontaktisik: Meelis Hüvato, e-mail: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nInfo muude majutusvõimaluste kohta http://www.voru.ee/et/turismiinfo\nVõistluste sekretariaat asub Võru Spordikeskuses\nVõistkondade esindajatele antakse kätte sportmängude materjalid 8. augustil kell 8.30 – 9.30 sekretariaadis.\nKõik antud juhendis määratlemata küsimused lahendab Võru Spordiveteranide Koondis koos suvemängude peakohtuniku ja spordialade peakohtunikega.\nInformatsiooni spordimängude kohta saab koduleheküljel ja Ülle Rauk 56622576\nESL peasekretär Ain Sepp – telefon 58119342\nVõru Spordiveteranide Koondise juhatuse aseesimees\nMeelis Hüvato (peakohtunik) – telefon 5273 874


Elutegevu | Sõnu seletav sõnastik\nElutegevus on mõeldav vaid mõnesentimeetrilises pindmises kihis, mis soojeneb mõrie kraadi võrra üle 0'. Taimekooslused esinevad pisimätta-, pisivalli- või pärjakujuliste fragmentidena, mis katavad kuni 1/3 (harva 1/2) maapinnast.\nElutegevu - -da on isegi rohkem kui k6iki teisi anorgaanilisi ja orgaanilisi aineid\nElutegevusest - tööst. • Veres olevad vabad rasvhapped (FFA) allutatakse beeta-oksüdatsioonile ca 50%-liselt. • 50% rasvhappetest esterifitseeritakse ning pakitakse lipoproteiinide koostisesse (High Density Lipotrotein). • Erinevalt lihtmaolistest loomadest ei sünteesi mäletseja maks piisavalt lipoproteiinide moodustamiseks vajalikku valku.\nElutegevuskiht - inimesed on elanud seal kunagi Arheoloogiline kultuur- sarnaste iseloomulike tunnusjoonte kogum, mis iseloomustab mingis piirkonnas piiritletud ajaperioodist pärinevaid arheoloogilisi leide.\nMuinasaja arengujärgud ja mõisted\nElutegevuses on tähtis kohteluprotsessidega kohanemisel, seda hõlbustavad kaasasündinud refleksid.\nElutegevu - sest.Juuretis on rikkalikult mikroobe sisaldav käärinud aine,millega kutsutakse\nElutegevuse mõjutamisele on reostunud vesi probleemiks ka adru liikide kasvamisele.\nElutegevuse käigus - igasuguse tarbimise käigus tekib mingi hulk jäätmed.\nElutegevuse tulemusena on kümned hektarid metsa üle ujutatud.\nElutegevusprotsessides on mikroelement räni osalus küsitav.\nElutegevuse saadused on orgaanilised happed.\nElutegevus - Inimesed tahavad mullaomadusi parandada kuivendades, niisutades ja väetades muldi.\ntüüpilised kemolitotroofid on nitrifitseerijad, sulfaatijad ning raua- ja vesinikubakterid.


Soovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #06:04 20.08.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nArmas teise klassi õpilane!\nKoolini on jäänud vaid loetud päevad ning sul on aega vaadata, et kõik vajalikud vahendid oleksid olemas. Mida on meil 2. klassis vaja?1. 2 abijoontega joonelist vihikut (kõik vihikud jooni 1 cm siseservast, juhul kui need pole juba poest ostetult joonitud);2. #06:26 19.08.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #03:56 14.07.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #05:27 10.07.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nTänu Kuremammile, jõudu emmele-issile,vastupidavust pisipõnnidele,rõõmu ja tublidust "suurtele" õdedele-vendadele!Sületäis suuri õnnesoove MELISSA perele väikeste vennakeste Luukase ja Markuse sünni puhul! #08:02 02.07.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #04:28 22.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nArmas RASMUS! Palju õnne sünnipäevaks!\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #04:19 19.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nArmsad sõbrad!Esimene õppeaasta ongi läbi saanud. Mul on väga hea meel, et te kõik olite väga tublid ja andsite endast õppimises parima. Harjutamine teeb meistriks. Seda oli näha ka tunnistustest ja kiituskirjadest. #08:37 04.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSUVISED KODUÜLESNDED =)\n1. SÖÖ PALJU MAASIKAID!2. TEE SPORTI!3. HARJUTA UJUMIST, AGA PÄIKESEVÕTMISEGA PEA PIIRI!4. MÄNGI PALJU ÕUES!5. NAUDI SUVIST LOODUST!6. MINE PEREGA MATKAMA!7. SEIKLE PÕNEVATES KOHTADES! 8. AVASTA MAAILMA! 9. #08:37 04.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #05:20 03.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\n#04:17 01.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nSoovivad klassikaaslased, õpetaja Marju ja õpetaja Astrida. #04:12 01.06.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Teema "Nutu-Leenu ja vastandsõnad" 2.\nTere, armas õpilane!Siin selle õppeaasta viimased õppeülesanded. Jätkame "Nutu-Leenu" looga. Loe läbi loo 3. osa eesti keele õpikust leheküljelt 72:Täida töövihikust lehekülg 38:Matemaatika töövihikus jätks töövihiku täitmist. Võid valida need ülesanded, mis meeldivad. #04:32 26.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nMeie toredad visketopsid\nHetkel väga populaarsetele kendamadele vahelduseks meisterdasime omale visketopsid =) #11:39 25.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Teema "Nutu-Leenu ja vastandsõnad"\nTere, armas õpilane! Veel natukene-natukene pingutamist ja suvevaheaeg on kohe käes! Loodan sinuga veel enne vaheajale minekut kohtuda, sest igatsen teid kõiki juba väga-väga!Sel nädalal hakkame esimesele klassile joont alla tõmbama. Enamus hindeid on juba õpetajal välja pandud. #05:21 25.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Teema "Sama tähendusega sõnad"\nTere, armas õpilane!Täna kordame ja harjutame sama tähendusega sõnu. Seda on tore teha õppemänge mängides. #04:59 22.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Üldõpetus teemal "Ilm ja temperatuur"\nTere, armas õpilane!Täna õpime termomeetrit. Selleks vaata kõigepealt videot:Matemaatika töövihikust leiad termomeetri kohta ülesandeid. Tee ära leheküljed 106, 108 ja 109:Olgu ilm milline tahes on ikka tore mängida vahva visketopsiga. Meisterda endalegi selline. #04:23 21.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Teema "Ruubert, lohe ja laevapoisid" 3.\nTere, armas õpilane!1. Täna jätkame Ruuberti looga. Loe oma eesti keele õpikust läbi loo 3. ja 4. osa lehekülgedel 64, 66: 2. Sa oled nüüd mitu päeva tutvunud sama tähendusega sõnadega. Täida eesti keele töövihikust leheküljed 34-35. 3. Matemaatika töövihikus harjuta liitmist 100 piires. #04:20 20.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole\nKodukool. Teema "Ruubert, lohe ja laevapoisid" 2.\nTere, armas õpilane!1. Täna jätkame toreda loo "Ruubert, lohe ja laevapoisid" lugemist. Loe läbi jutukese teine osa eesti keele õpikust leheküljelt 62. Vasta õpiku lõpus olevatele küsimustele. 2. Leia õpikust leheküljelt 63 sama tähendusega sõnu:3. #05:59 19.05.2020 kanalilt Samm-sammult tarkuse poole


RochestersMovieFest - jah, keskmisele on hinnatud r ja isegi hinnangute kirjeldused on graafilised - cinemablend\nJah, Midsommar on hinnatud R-ga ja isegi reitingute kirjeldused on graafilised\nEelmisel suvel pakkus Ari Aster uskumatult meeldejääva režissööridebüüdi koos häiriva ja kriitikute poolt kiidetud. Aga kui arvate, et isegi õudusdraama on kõige suuremsaab teid ette valmistada selleks, mis tema teise õppeaastal ees ootab, Jaanipäev, mõtle uuesti.\nNäib, et indie-tootmisettevõte A24 teab täiesti hästi, et Ari Asteri uskumatult perverssed stiilid on osa tema viimase väljaande ümber käivast hoogust. A24 on uhkelt jaganud JaanipäevAmetlik R-reiting ja üsna paljud hirmutavad põhjused, miks. Vaata:\nLõpuks jõudsin MPAA-ga kokkuleppele :) # Jaanipäev pic.twitter.com/FVk28f8T1g\n- A24 (@ A24) 25. juuni 2019\nSee on ohutu öelda Jaanipäevkaldub tugevalt oma R-reitingusse, kuna see paneb toime peaaegu kõik raamatus sisalduvad õiguserikkumised, kuna see sisaldab: „häiriv rituaalne vägivald, õudsed pildid, tugev seksuaalne sisu, graafiline alastus, narkootikumide tarvitamine ja keel”. The Twitter postitus tekitab mulje, nagu oleks film olnud lähedal NC-17 territooriumile, kuid Ameerika Kinofilmide Assotsiatsiooniga saavutatud kokkulepe on R - ehkki kõva R.\nPärilikvõrdlusena näeb see peaaegu välja nagu jalutuskäik pargis. MPAA R-reitingu saamiseks on see põhjus: õudusevägivald, häirivad pildid, keel, narkootikumide tarvitamine ja lühike graafiline alastus. Võib-olla on kahe filmi polaarne vastupidine esteetika. Kuigi paljud PärilikÕudused peituvad filmi tumedates toonides, Jaanipäevtoimub suvel Rootsi festivalil, kus päike loojub vaid umbes kaks tundi päevas.\nNii et olge valmis täiusliku heledusega piltide jaoks! Kao väljaja Meiefilmitegija Jordan Peele oli üks esimesi, kes filmi üle vaatas, öeldes, et sellel on üks”Oli ta kunagi ekraanil näinud. Samuti kiitis ta filmi väga, nimetades seda 'kõigi aegade kõige idüllilisemaks õudusfilmiks'. Vaadake, mida Peele veel Asterile rääkis Jaanipäevsaavutus:\nOlete võtnud Stepfordi naisedja purustas selle filmi atraktiivsuse sellega. Juba see on saavutus. Lisaks on seal mõned ilmsed kompsid, kuid see film on lihtsalt nii ainulaadne. Seda pole veel olemas olnud ja midagi hiljem Jaanipäevpeab sellega võitlema. Ma mõtlen, et see anastab Punutud meeskui kõige ikoonilisem paganlik film, millele viidatakse.\nSee on reivteiselt õuduseprojektilt! Ta pole ainus. Praegu on filmil a 96% skoor lehel Rotten Tomatoes, mille kohta on esitatud peaaegu 50 arvustust.\nKui esimesed publikud Jaanipäevavaldasid oma esimesed reaktsioonid filmile, paljud ei saanud aidata, kuid pakkusid välja ka R-kategooria vastuse. Reaktsioonide hulka kuulusid akõigist variatsioonidest koos esimeste arvustustega, mis väljendavad õudusfilmi sõnadega “mida kuradit”, “kuradima hakkan” ja “täiesti perses”.\nSee võib olla ainus sõna, mille peale tunnistajana võite mõelda Jaanipäev. Film peaosas, Jack Reynor, William Jackson Harper, Will Poulter ja Vilhelm Blomgran jälgivad suvepuhkusel sõpruskonda valesti, kui rituaalid ja pidustused hägustavad neid ümbritsevaid kauneid lillekroone ja päikesepaiste. Jaanipäevjõuab kinodesse 3. juulil.\nHBO Maxi rohelise laterna telesaade: kõik, mida peate teadma peamiste smaragdirüütlite kohta\ndr kurja miljon dollarit\nethan hawke surnud luuletajate ühiskond\nKõik, mida peate enne Flash-filmi Flashpointist teadma\nKas Thanos on kättemaksjates tugevam kui Hulk: lõpmatuse sõda? Siin on see, mida Russos ütleb\nHarley Quinn saab juba Spinoffi filmi, millel on oluline keerdus


Ujumine 1984. aasta suveolümpiamängudel toimus Los Angeleses 29. juulist 4. augustini. 1984. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 29 distantsil. Mehed võistlesid 15 alal ja naised 14 alal. Võistlustel osales 67 riiki 494 sportlasega. Meeste a ...\nUjumine 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis toimus 18.–23. juulil. Montréali olümpiamängudel oli ujumise programmis 26 ala 13 meestele ja 13 naistele. Ujumisvõistlused toimusid Montréali olümpiapargis selleks puhuks ehitatud olümpia ujulas ...\nUjumine 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas toimus 20. kuni 27. juulini. 1980. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 26 distantsil. Mehed ja naised võistlesid 13 alal. Ujumisvõistlustel püstitati 7 uut maailmarekordit. Meeste ujumises domi ...\nUjumine 1988. aasta suveolümpiamängudel Soulis toimus 18. kuni 25. septembrini. 1988. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 31 distantsil. Mehed võistlesid 16 ja naised 15 alal. Ujumisvõistlustel püstitati 7 uut maailmarekordit. Võistlustel do ...\nUjumine 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokios toimub 25. juulist kuni 2. augustini. Naiste 10 km avaveemaraton peetakse 5. augustil, meeste võistlus toimub päev hiljem 6. augustil Odaiba merepargis. Ujumine on üks spordialasid, mis kuulub Tokyos ...\nUjumine 1896. aasta suveolümpiamängudel Kõik alad toimusid ilma eelujumisteta 11. aprillil Zéa lahes Pireuse lähedal. Veetemperatuur oli 13 °C nagu aprilli algupoole ikka. See on üks põhjusi, miks paljud loobusid võistlemast. 100 m vabaujumine ma ...\nUjumine 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis toimusid pühapäevast 13. juulist kuni pühapäevani 20. juulini. Võisteldi 11 alal, millest meestel oli 6 ja naistel 5 ala. 1924. aasta suveolümpiamängudel ujumises osales 23 riiki 169 sportlasega. O ...\nUjumine 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis toimus 27. juulist kuni 2. augustini. 1952. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 11 alal. Meestel oli kavas 6 ja naistel 5 ala. Võistlus toimus Helsingi ujumistaadionil ja Hämeenlinna välibass ...\nUjumine 1968. aasta suveolümpiamängudel Mexicos 17.– 26. oktoobrini. Ujumisvõistlustel oli kavas 29 distantsi, 15 ala meestele ja 14 ala naistele. Eelmiste Tokio olümpiamängudega võrreldes lisandus lausa 11 uut distantsi olümpiaprogrammi. Uuteks ...\nUjumine 1992. aasta suveolümpiamängudel toimus 26.–31. juulini. Olümpiamängude ujumisvõistlused Barcelona mängudel 1992. aastal võib pidada ajalooliseks, sest siit alustas Aleksandr Popov oma valitsemisaega. Flegmaatiline venelane võitis nii 50 k ...\nUjumine 1996. aasta suveolümpiamängudel toimus 20.–26. juulini. 1996. aasta suveolümpiamängude ujumisvõistlused peeti Georgia Tehnoloogiainstituudi veekeskuses Atlantas, Ameerika Ühendriikides. Võistlustel osales 762 sportlast 117 riigist. See ol ...\nUjumine 2000. aasta suveolümpiamängudel toimus 16 23. septembril. Ujumisvõistlused Sydney 2000. aasta suveolümpiamängudel toimusid Sydney rahvusvahelises veekeskuses Homebush Bay lahes. Ujumises võisteldi 32 alal 16 meestele ja 16 naistele ja kok ...\nUjumine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–21. augustini. Kõige edukam ujuja oli Ateena OM-il 19-aastane ameeriklane Michael Phelps, kes võitis kuus kuld- ja kaks pronksmedalit. Edukamad riigid oli USA, Austraalia ja Jaapan. Püstitati 8 m ...\nUjumine 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis toimus 9.–21. augustini. Võisteldi 34 alal, millest võrdselt 17 ala oli nii meestel kui naistel. Kõik ujumise alad peeti Pekingi Riiklikus Veekeskuses. Edukaim sportlane oli Michael Phelps, kes või ...\nUjumine 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis toimus 28. juulist 4. augustini ja 9.–10. augustini. Võisteldi 34 alal, millest võrdselt 17 ala oli nii meestel kui naistel. Kõik ujumise alad peeti Londoni Veekeskuses. Pikamaaujumises võisteldi H ...\nUjumine 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–13. augustini Olümpia veestaadionil, avaveeujumine toimus 15.–16. augustil Fort Copacabanal. Võisteldi 34 alal, millest võrdselt 17 ala oli nii meestel kui naistel. Eesti sportlast ...\nUjumine on olnud suveolümpiamängude programmis alates kaasaegsete olümpiamängude esmakordsest toimumisest 1896. aastal. Kergejõustiku kõrval on see ala, kus antakse välja kõige rohkem medaleid. See on ka ala, kus kergejõustiku kõrval on kõige roh ...\nUjula on spordirajatis, kus saab tegeleda ujumise ja muude veespordialadega. Siseujula on ruum, hoone või hoonetekompleks ujumisbasseinide ja muu sisustusega. Väliujula võib olla rajatud looduslikule veekogule või tehislike basseinidega.\nSiseujula on ruum, hoone või hoonetekompleks ühe või mitme basseini ja muu sisustusega. Tavaliselt on seal ka riietus- ja pesemisruumid. Siseujulas võib olla mitu basseini. Suurem on sel juhul tavaliselt sügavam ja jagatud radadeks. Suur bassein ...\nBatman on kunstnik Bob Kanei ja kirjanik Bill Fingeri loodud DC Comicsi koomiksi kangelane, kes ilmus esimest korda avalikkuse ette 1939. aastal koomiksi "Detective Comics" mainumbris. Batmani tegelaskuju on ilmunud lisaks koomiksitele ka anima- ...\nBud Grace ehk Bo Grace on USA koomiksiautor, kes on loonud koomiksisarja "Ernie", hilisema nimega "Piraaja Klubi". Grace võitis "Ernie" koomiksiga 1993. aastal ka hinnatud National Cartoonists Society auhinna. Bud Grace omandas 1971. aastal Flori ...\nArt Spiegelman on USA koomiksikunstnik ja toimetaja. Tema tuntuim teos on kaheköiteline holokaustiteemaline koomiks "Maus" eesti keeles "Maus: ühe ellujäänu lugu" 2018, tlk Tiina Aro. Ta on töötanud toimetajana koomiksiajakirjades Arcade ja Raw, ...\nAlbert Uderzo oli prantsuse koomiksikunstnik. Alustas kunstnikukarjääri 1945. aastal Pariisis. Ta oli koos René Goscinnyga koomiksisarja "Asterix" autor.\nVíctor José Arriagada Ríos oli Tšiili koomiksikunstnik. Ta õppis Tšiili tehnikaülikoolis elektroonikainseneriks. Vicar alustas kunstnikukärjääri õpingute ajal poliitiliste karikatuuride tegijana. Kunstnikunime moodustas ta eesnime kolmest esimese ...\nWilliam B. "Bill" Watterson II on ameerika koomiksikunstnik. Bill Watterson on tuntud eeskätt tänu ülipopulaarsele ribakoomiksisarjale Calvin ja Hobbes ", mille esimene osa ilmus 18. novembril 1985. Sari räägib kuueaastasest mürgise huumori ja er ...\nDeadpool on Fabian Nicieza ja Rob Liefeldi loodud antikangelane, kes ilmus esmakordselt Marveli koomiksites 1991. aasta veebruaris. Deadpool on Wade Winston Wilsoni alter ego. Deadpool lõhub pidevalt neljandat seina ja räägib otseselt koomiksi lu ...\nDoktor Hukatus on fiktiivne kurikael Marveli koomiksites. Tegelaskuju lõid Stan Lee ja Jack Kirby ning ta figureerib peamiselt Fantastilise neliku koomiksites ja filmides. Victor Von Doom oli briljantne teadlane ja ka sõber Reed Richardsile. Kui ...\nKobra Komandör on tegelane ja ühtlasi ka peamine antagonist G.I. Joe seeriast. Tema juuri ega ka pärisnime pole teada. Teada on vaid, et ta asutas kuritegeliku organisatsiooni Kobra ja on ka selle peamine juht, kuid tema positsiooni on tahtud üle ...\nMiki Hiir on Ub Iwerksi ja Walt Disney loodud koomiksi- ja multifilmitegelaskuju. Esmakordselt ilmus ta ekraanile 15. mail 1928 multifilmis "Plane Crazy", kuid sai kuulsaks sama aasta 18. novembril esilinastunud multifilmiga "Steamboat Willie". K ...\nPiilupart Donald on Walt Disney loodud koomiksi- ja multifilmitegelaskuju. Esmakordselt on teda mainitud raamatus 1931. aastal, ekraanile ilmus ta aga 9. juunil 1934 multifilmis "The Wise Little Hen".\nPluuto on Walt Disney loodud multifilmi- ja koomiksitegelane. Kõige sagedamini on teda kujutatud Miki Hiire koerana, ehkki vahel on tema peremeheks ka Piilupart Donald ja mõnikord Kupi. Pluuto on Disney tegelaste seas ebatavaline selle poolest, e ...\nPopeye on Elzie Crisler Segari loodud koomiksi- ja multifilmitegelane. Esimest korda on teda mainitud 17. jaanuaril 1929 koomiksisarjas "Thimble Theater", ekraanile ilmus ta aga 1933 mustvalges Betty Boopi multifilmisarja osas "Popeye the Sailor" ...\nPunane Kolp, pärisnimega Johann Schmidt, on tegelane Marveli koomiksites ja peamine antagonist Kapten Ameerika omadest. Ta ilmus esimesena aastal 1941 ja on loodud Stan Lee, Jack Kirby ja Steve Ditko poolt. Teda on mänginud Hugo Weaving aastal 20 ...\nRoheline Paharet on Ämblikmehe üks tuntumatest ja peamistest vaenlastest. Ta on Ämblikmehe alter ego Peteri parima sõbra Harry Osborni isa Norman Osborn. Norman oli firma Oscorpi asutaja ja tegevjuht, kuni juhtus laboriõnnetus, mis muutis Normani ...\nShredder on peamine antagonist teismeliste ninja kilpkonnade koomiksites ja teistes samasse frantsiisi kuuluvates teostes. Shredderi pärisnimi on Oroku Saki ja ta oli kunagi Hamato Yoshi lähedane sõber, kelle Saki hiljem kadedusest oskuste pärast ...\nSuperman on koomiksi- ja filmikangelane, kelle tegelaskuju lõid 1933. aastal kirjanik Jerry Siegel ja kunstnik Joe Shuster. Supermanist on ilmunud koomikseid, raadiosaatesarju, telesaateid, filme ja videomänge. Superman on pärit planeedilt Krypto ...\nThanos on kurikaelast tegelane Marveli koomiksites. Võimuahne titaani eesmärk on koguda igavikukindale kokku kõik igavikukivid, et nende abil kogu universum endale allutada. Ka Marveli filmides esineb ta üsnagi tähtsas rollis. Esimest korda võis ...\nWill Vandom on väljamõeldud koomiksitegelane. Ta on 15-aastane Heaterfieldi tüdruk. Ta on sündinud 19.jaanuaril Faddenhillsis. Sealt kolis ta Heaterfieldi, kus ta hakkas seal koolis käima. Tolles linnas sai ta sõpradeks Irma Lairiga, Taranee Cook ...\nWonder Woman on väljamõeldud superkangelane, kelle koomikseid annab välja DC Comics. Wonder Womani looja on ameerika psühholoog ja jutukirjutaja William Moulton Marston. Marston tahtis luua samasuguste võimetega superkangelase, kes on mees, aga t ...\nÄmblikmees on Stan Lee ja Steve Ditko loodud koomiksikangelane. Esmakordselt ilmus Ämblikmees 1962. aasta augustis Marvel Comicsi koomiksisarja "Amazing Fantasy" 15. väljaandes. Enne koomiksi "Ämblikmees" ilmumist olid teismelised koomiksites pea ...\nXHal on George Pérezi loodud tegelane DC Comicsi universumis. Ta esineb esimest korda sarjas "New Teen Titans", kd 1, nr 24. XHal oli planeedi Okaara valitsejanna Veega tähesüsteemis. Reptiilidest psiionid röövisid XHali ning tegid temaga brutaal ...\nIg Nobeli auhind on Nobeli auhinna paroodiline variant, mis antakse mõneti naljakate, kuid samas mõtlemapanevate teadussaavutuste eest. Ig Nobel on sõnamäng ingliskeelse sõna ignoble vääritu teemal. Auhind antakse "saavutuste eest, mis panevad in ...\nGeipomm on Ameerika Ühendriikide õhuväe uurimislaboris välja mõeldud hüpoteetiline mittesurmav psühhokeemiline relv, mis peaks aktiveerumisel käivitama vastaspoole sõjaväelaste hulgas homoseksuaalse käitumise, häirimaks nende distsipliini ja mora ...\nBa Jin); sünninimi Li Yaotang); viisakusnimega Li Feigan ; 25. november 1904 Sichuan, praegune Chengdu Shi – 17. oktoober 2005 Shanghai) oli hiina kirjanik ja anarhist, üks olulisemaid ja loetumaid 20. sajandi hiina kirjanikke. Kirjanikunimi arva ...\nMihhail Aleksandrovitš Bakunin oli vene anarhist, revolutsionäär ja filosoof, keda peetakse sageli ka anarhismi isaks.\nTeresa Claramunt oli tekstiilivabriku tööline. Ta rajas Sabadellis anarhistliku rühma, mida mõjutas Fernando Tarrida de Mármol. Rühm osales 1883. aastal seitsmenädalases streigis, millega nõuti tööpäeva lühendamist vähemalt kümnetunniseks. 1884. ...\nAndrea Rita Dworkin oli ameerika radikaalfeminist ja kirjanik. Ta on tuntud pornograafia kriitikuna, mida ta pidas vägistamisele kaasaaitajaks ja naistevastase vägivalla õhutajaks. 1960. aastatel oli ta sõjavastane aktivist, abordi legaliseerimis ...\nEmma Goldman oli Venemaa Keisririigi haldusüksuse Kaunase kubermangu juudi perekonnast pärit anarhist-kommunist. Ta oli esimese laine feminist, kes oli tuntud oma anarhistlike kirjutiste ja kõnede poolest. Ta on tuntud ka nimega Punane Emma Red E ...\nDavid Rolfe Graeber oli Ameerika antropoloog, anarhist ja aktivist, Londoni Majanduskooli antropoloogiaprofessor, kes uuris majandusliku väärtuse teooriat ja sotsiaalteooriat. Graeber oli ka ühiskondlik ja poliitiline aktivist. Muuhulgas osales t ...\nGermaine Greer on Austraalia publitsist, keda on peetud üheks olulisemaks 20. sajandi feministiks. Ta oli inglise keele ja kirjanduse professor Warwicki Ülikoolis Inglismaal ning mitme tunnustatud raamatu autor. Greeri raamatust "Naissoost Eunuhh ...


Mercki aktsia kukkus 28% - Äripäev\nMercki aktsia kukkus 28%\nUSA suuruselt teise farmaatsiakompanii Merck & Co aktsia hind kukkus eile esimeste kauplemistundidega rohkem kui 28 protsenti, sest kompanii oli sunnitud müügilt ära korjama valuvaigisti Vioxx. Dow Jonesi tööstuskeskmise komponendi turuväärtus langes hoobilt 28 miljardi dollari võrra (356 miljardit krooni) ehk tuulde lendas kolme aasta Eesti sisemajanduse kogutoodang. Selgus, et kompaniile möödunud aastal 2,5 miljardit dollarit käivet genereerinud ravim põhjustab kõrvalmõjuna südamehäireid ja isegi atakke.\nVioxx koos Pfizeri Celebrexiga on uue generatsiooni valuvaigistid, mis peaks maole vähem mõju avaldama. Mercki aktsia sattus juba mõned nädalad tagasi surve alla, kui uuringute tulemusena selgus, et kompanii müügihitist, kolesteroolivastasest ravimist Zocor ei ole abi juhul, kui patsiendil on olnud südameatakk. Ühendriikide suurima ravimitootja Pfizeri aktsia hind kerkis aga 0,76 protsenti, 30,41 dollarini.\nDow Jonesi tööstuskeskmine alustas eile 0,9protsendilise kukkumisega pärast väikest hinnarallit kolmapäeval.\nSuuremad tõusjad olid kolmapäeval tehnoloogiasektori ettevõtted, nagu Intel ning Texas Instruments, sest investorid liikusid kuumast energeetikasektoritest uutele jahimaadele. ?Meil on nafta hinnad tipule väga lähedal ning aktsiate hinnad põhjale väga lähedal,? kommenteeris uudisteagentuurile Bloomberg olukorda finantsturgudel investeerimisfirma Shaker Investments fondijuht Rick Campaga. ?Majandus on endiselt tugev ja selle kasv kiireneb 2005. aastal.? Mercki aktsia põrumine Nasdaqile suurt mõju ei avaldanud.


P2ni - 2 õppematerjali - Annaabi.ee\n"p2ni" - 2 õppematerjali\nsoojushulgaks. Tähistatakse Q- [J]. q=QM [Jkg]. vähenemine ja töö sooritatakse osaliselt gaasi Tehniline töö. Tehnilist tööd sooritab materiaalselt avatud td siseenergia vähenemise ja osa välissoojuse arvel. süst. Tehniline töö lt avaldatakse keha 1kg-le: lt=-p1stp2ni• III – protsessides töö sooritatakse ainult gaasi vdp [Jkg]. kus p1 ja p2 on vastavalt keha rõhk süsteemi siseenergia vähenemise arvelt ja temperatuur sisenemisel ja süsteemist väljumisel. Tehniline töö kui väheneb ning väljast soojust juurde ei lisata. protsessifunktsioon sõltub keha algolekust lõppolekusse ülemineku tingimustest. Tehniline töö loet...\ntööks. Tehnilist tööd sooritab materiaalselt avatud td süst.Tähistades td keha rõhu ja erimahu süsteemis sisenemisel p1 ja v1, avaldub sisenemistöö ls=p1v1, väljumistöö lv=-p2v2. Mehaaniline töö on l=v1∫ v2ni pdv. Tehes vastavad asendused, saame: lt= p1v1+( v1∫ v2ni pdv)- p2v2. Tehniline töö lt avaldatase keha 1kg-le: lt=-p1stp2ni• vdp [Jkg]. kus p1 ja p2 on vastavalt keha rõhk süsteemi sisenemisel ja süsteemist väljumisel. Tehniline töö kui protsessifunktsioon sõltub keha algolekust lõppolekusse ülemineku tingimustest. Tehniline töö loetakse positiivseks td keha rõhu vähenemisel ning negatiivseks rõhu suurenemisel. Siseenergia. Td kehas sisalduvat energia hulka nim. siseenergiaks, mis on keha osakeste kulg -ja pöörlemisliikumiseenergia, osakeste omavahe...


Parimad Tegevused teie lähedal. Veebibroneering - Evendo\nBroneerige oma läheduses olevad Tegevused\nOtsige kohe, et näha veebipõhiseks broneerimiseks saadaval olevaid tegevusi Tegevused\nKõige populaarsemad Tegevused\nKuva kõik (457)\nLocated in an old wooden building in the heart of Tartu’s Ol …\nHinnad alates6 € / isik\nHinnad alates11 € / person\nEvendol on 457 toote vahel, mida valida Tegevused.\nKoos tegevuse tegemine annab suurepärase võimaluse jääda aktiivseks, lõbutseda ja proovida midagi uut. Olgu see siis pidu nagu poissmeesteõhtu või juubel - või ettevõttega seotud ürituste jaoks, näiteks meeskonna loomine - tegevus võiks olla lahendus.\nPõnevuse otsijad on põnevil sõidukogemused nagu Supercari sõit, kardisõit ja segwayd. Saadaval on ka laskmistegevused, näiteks paintball, savituvist laskmine ja lasertag. Võistkondlikud spordialad, nagu jalgpall, mullijalgpall ja kriket, sobivad suurepäraselt meeskonna loomiseks. Või õppige uut spordiala, kus on palju võimalusi, sealhulgas vibulaskmine või ronimine.\nVäljakutseid on mitmel kujul alates siseruumides toimuvatest tegevustest, näiteks põgenemistubadest ja virtuaalsetest mängudest, kuni võimaluste proovile panna end väljas õues meeskonnapüüdjajahiga. .\nNeed, kellel on õnne olla veekogu lähedal või kes ei pahanda transporti, armastavad kajakisõitu, surfamist ja aerulauaga sõitmist. Minge taevasse kuumaõhupalliga või sõites kopteriga, et maailma uue nurga alt vaadata.\nHaridustegevust otsivatel inimestel on hea meel leida ideid nagu kokandustunnid, kunsti ja käsitöö või bushcraft oskused.\nÜkskõik, kas koos sõprade või kolleegidega, meeldib kõigile veeta degusteerimise või viktoriiniõhtu veetmine. Kasutage võimalust luua laulutunnis sotsiaalsed suhted ja salvestage võib-olla oma versioon laulust, kujundage oma tants viimase hitt-singli järgi või külastage lihtsalt piiritusetehast, et džinnivalmistamist õppida.\nBoost oma heaolu paljude erinevate kursustega, sealhulgas jooga, pilatese ja toitumistöökodadega. Isegi kõige passiivsemad rühmad on huvitatud päevareisidest, võimalusest külastada mõnda kuulsat vaatamisväärsust või kultuuriüritusi, näiteks muusikale ja teatrit.\nEvendol on tegevust, mis sobib kõigile rühmadele alates väikestest intiimsetest koosviibimistest kuni kogu ettevõttes toimuvad üritused ja olenemata sellest, kas teie üritus on lühike või kestab terve päeva, leiate palju võimalusi broneerimiseks ja nautimiseks.\nMillised populaarsed Tegevused kestavad tunni või vähem?\nMõned meie ühe tunni jooksul kõige populaarsemad Tegevused hõlmavad järgmist:\nSkywheel of Tallinn MUMM VIP private experience\nMillised on kõige populaarsemad Tegevused?\nSiin on mõned Tegevused, mis on praegu kõige populaarsemad:\nMillised Tegevused sobivad väikestele rühmadele?\nNeed populaarsed Tegevused sobivad väikesele rühmale:\nMillised on minu ürituse jaoks kõige populaarsemad taskukohased Tegevused?\nNeed Tegevused sobivad hästi väiksemate eelarvete jaoks:\nMilliseid populaarseid Tegevused on võimalik virtuaalselt teha?\nNeed on mõned ainulaadsetest Tegevused, mida saab praktiliselt teha:\nDigital Detective Game - 999 - Police Emergency\nMillised on kõige populaarsemad Tegevused, mida saab teha hommikul?\nHommikused kõige populaarsemad Tegevused hõlmavad järgmist:\n161Virtuaalne tegevus Tooted\n91Mängud ja võistlused Tooted\nVirtuaalse reaalsuse kogemused\n53Söök ja jook Tooted\nKokteili valmistamise kogemus\nKokteilide ja jookide degusteerimine\nKunsti ja käsitöö tegevus\nLoomade elamuste päev\n3Püssist laskmine Tooted\n19Sportlik tegevus Tooted\n12Veespordiga seotud tegevused Tooted\nRafting valge veega\nSüstamatka ja kanuusõidu kogemus\n49Heaolu kogemused Tooted\nEksootiliste tantsude tund\nHiphopi tantsimise tund\nArt & Graffiti tuur\nJalgratta- ja Segway-ringreis\nPoe- ja moetuurid\nPubi ja baari ekskursioon\nKultuuri ja kunsti piletid\n4Kultuuri ja kunsti piletid Tooted\nVaatamisväärsuste ja teemaparkide piletid\n9Vaatamisväärsuste ja teemaparkide piletid Tooted\nTegevused asukoha järgi\nTegevused <gtr_locationInSitu> Londonis </gtr_locationInSitu>(1)\nSarnased Tegevused võivad teile huvi pakkuda\nMängud ja võistlused(84)\nSöök ja jook(51)


Ajalugu | Eesti Vabadusvõitluse Muuseum\ntel: +372 56 913 933 E-post: info@vabadusvoitlus.ee\nLagedil, Pirita jõekäärus olevas Külma pargis asub antud hetkel Eestis ainuke sõjamuuseum, kus eksponeeritakse nii eelmistes sõdades kui Teises Maailmasõjas kasutusel olnud sõjatehnikat, relvi, sõjaväevorme ning palju muud. Muuseumi omanikuks on mittetulundusühing, mille juhatajaks on muuseumi asutaja Johannes Tõrs.\nMuusemi rajamise mõte sai alguse 1988. aastal, mille kohta Johannes Tõrs ise on jutustanud järgmist:\n“Selle maatüki siin ostis kunagi endale presidendi vend Voldemar Päts. Ta ostis ära ka vene suurvürsti suvila Narva-Jõesuus, võttis selle lahti, tõi rongiga siia ja ehitas uuesti üles. Kuna Voldemar Päts oli kunstilembeline, siis olid siin igal suvel koos noored skulptorid ja maalijad ja see koht kujunes noorte kunstnike koduks.\nVoldemar Päts oli Konstantin Pätsi vendadest ainuke, kes pääses 1944.a. vabasse maa- ilma. Ta läks Austriasse ja oli seal Eesti-Austria Sõprusühingu esimees. Austriast läks ta Rootsi ja elas mõnda aega Göteborgis. Seejärel siirdus Voldemar Päts Kanadasse, kus ta 81 aastaselt elektri- rongis südamerabandusse suri.\n1988.a. 20. oktoobril, kusagil kella viie paiku öösel – oli see kas Vana-Jumal ise, või olid need mingid tundmatud jõud, mis panid mulle peale kohustuse – rajada siia muuseum. Järgmisel hommikul ütlesin abikaasale: “Läheme otsime selle koha üles”.\n,,Oli külm oktoobri kuu, kui me esimest korda perega siia tulime. Mul oli süles väike tütar ja me leidsimegi selle koha üles, liigirohke dendropark oli täiesti risustatud, maja varemete vahel kasvas kokku 48 puud, pargis kasvasid võsa ja nõgesed, suur osa vundamendikividest oli laiali tassitud, naine ütles mulle: “Läheme siit ruttu minema, siin kasvavad ju ainult nõgesed.”\n,,Kuid kahe nädala pärast oli mul selge, mida ma tegema pean. Sel ajal elas siin veel 83 aastane pargi endine hooldaja, kelle käest ma sain selle maja esimese foto. Maja oli nõukogude ajal maha põlenud ja sellest olid järel vaid vundamendi jäänused. Mõõtsime ära vundamendi ja selle suuruseks oli 18,5 x 22,5 meetrit.\nMõtlesin siis – kui see peab sündima, siis sündigu! Panin siia kogu oma energia. Pargi hooldaja Reinkopi juhendamisel võtsime kõigepealt käsile pargi korrastamise. Siin kasvas 146 erinevat puu ja põõsaliiki. Mati Pätsi abiga saime Kanadast Voldemar Pätsi tütardelt mõned maja pildid, mille järgi Urmas Arike tegi maja projekti. Muuseumi hoone sai nurgakivi 1. juulil 1989. “Tõmbasime sinimustvalge masti ja kuulutasime saare Nõukogude võimu alt vabaks,” mäletab Tõrs. “Seega on saar kaks aastat kauem iseseisev kui Eesti riik.”Seejärel alustasime maja ehitamisega. 1991. aastal valmis rippsild ja Soomepoiste JR-200 ülemaailmsel kokkutulekul, mis toimus 1994. aasta Võidupühal, avasime siin muuseumi.\n1999. aasta suvel ehitasime siia need sillamajakesed, mis sümboliseerivad vana eestlaste linnust. Sel aastal paigaldasime siia ka igavese tule. See süüdatakse kõigil Vabariigi tähtpäevadel.”


Terasest Tugevdamine » Omadused, Rakendused Ja Palju Muud - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardTugevdav teras: omadused ja rakendused\nTerase omaduste tugevdamine\nSaagikuse tugevus ja Youngi moodul\nTugevdusklassid tugevdavas terases\nRibid tugevdavatel teraselementidel\nTugevdatud teras on raudbetoonist teras - see on ilmne. Millised omadused seda tüüpi terasest iseloomustavad, millistes konstruktsioonides on rebareid ja mille kohaselt on terasest elementide tugevdamise väärtused klassifitseeritud, saate selles artiklis üksikasjalikult lugeda.\nRaudbetooni tugevdamiseks kasutatakse tugevdavat terast. Tugevdavad vardad võivad olla erinevates vormides:\nBetoonlagede ja võrgupõhiste elementide puhul võib kasutada. Erirakenduste jaoks on võimalik ka nn Gewindestahlelemente, lisaks Erdanker ja Verpresspfähle. Ehkki tugevdavate teraselementide kujundused võivad olla üsna erinevad, on omadused üsna järjekindlad. Saksamaal reguleerivad neid DIN 488, samas kui Euroopas kehtib DIN 10080.\nKõigil betooniterastel on ühine saagise tugevus 500 N / mm². Betoonteraste elastsusmoodul on alati vahemikus 200 000 kuni 210 000 N / mm². Need kaks omadust on muutumatud.\nTugevdavate teraste vastupanu erinevused on märgatavad ainult nn. Tugevdamine on jaotatud klassidesse A-C, sõltuvalt terasest pikenemisest. Kanduvus tähendab teraselemendi deformeerumist enne purunemist. A-klassi rebarteras võib deformeerida vähemalt 2,5% (nn terasest venitus), klassis B 5%. Vastupidiselt sellele on terasest C-terasest minimaalne plastsus 8%, kuid saagise tugevus väheneb 500 N / mm²-lt 450 N / mm²-ni.\nTugevdavate teraselementide ribid on mõeldud parema jõuülekande saavutamiseks betooni ja teraseelemendi vahel. Kõrgus ja kaugus on standardiseeritud. Ühest otsast on võimalik ka ribide elementide arvul lugeda tugevduselemendi tootmisriiki kahe tugevdatud ribi vahel.\nPõhimõtteliselt on võimalik tugevdada terasest elementide korrosioonikaitset. Tavaliselt tehakse seda passiivselt, kas epoksüüdkattega või tugevdades terasest elemente. Ainult suuremates hoonetes, näiteks sildades, kasutatakse aktiivse korrosioonikaitse aktiivset tugevdamist, milles kasutatakse ka võõrvõimsust.\nTugevdavate elementide asukoht, tugevus, arv ja paigutus on väga kõrge staatilise tähtsusega. Seetõttu tuleb alati täpselt ja täpselt järgida ehitusinseneri tugevduskava.


Galerii: Colonna Kinnisvara esitles Milanos kõrgtasemel Eesti moedisaini - Ilu & mood - sõbranna.ee\n22. juuni 2015, 13:22\nMöödunud neljapäeval, 18. juuni õhtupoolikul võõrustas Colonna Kinnisvara Milaano EXPO-l Eesti äriellu panustanud välisinvestoreid. Meeleoluka õhtu raames esitlesid Embassy of Fashion moesaadikud spetsiaalselt Colonna Kinnisvarale loodud erikollektsiooni. Tunnustatud disainerite käsitööna valminud rõivaid kandsid Milanos töötavad Eesti modellid.\nEXPO on üks olulisemaid maailmasündmusi, mida külastab kakssada miljonit inimest ning mida meedia ja interneti kaudu jälgivad sajad miljonid inimesed. Milanos selle aasta 1. maist kuni 31.oktoobrini toimuv maailmanäitus on Eesti jaoks olümpiamängude kõrval teine oluline maailmasündmus. Kui eeldada, et Eesti paviljoni tuleb vaatama 10 protsenti EXPO külastajatest, siis teeb see kokku kaks miljonit inimest.


Kommentaarid: Piiskop Philippe Jourdan: Eesti inimesed on praegu vaimsete väärtuste otsinguil\nAnna kannatust/ 1. aprill 2018 15:55\nSee piiskop pildil võiks ennast ka üles otsida selle täis topitud usu kookonist.\nNüüd jääbki tema unistused teoks tegemata.ehk oleks temast saanud tisler ,bussijuht,õpetaja jne.\nAga ta andis oma sõrme jumalale ja see võttis ta üleni,nagu abielus paar.\nJa ta saigi mis tahtis,aga kas ta ka õnnelik on on väga küsitav.\noled sa kindel, et Jumalale?/ 1. aprill 2018 16:26\nJumal ega Jeesus pole palunud kedagi vägisi värvata.\nnii ongi/ 1. aprill 2018 12:27\nÜks komm soovitas lugeda Opus Deist,nii ongi.\nKui lasta endale usu kookon ümber mässida,nii et õhku enam hingata ei ole,siis juhtubki nii nagu kirja pandud loos.Inimese kesta näevad kõik aga seda mida talle pähe topitud ,see muudab tundmatuseni.Sellest võrgustikust välja rabeleda on üsna keeruline.\nseda nimetatakse/ 1. aprill 2018 13:14\nvaimu allutamiseks. Religioon pakub katust inimesele kellel endal on nõrk vaim.\n1. aprill 2018 17:35\nDefineeri: nõrk vaim.\nnõrga vaimuga/ 1. aprill 2018 22:18\ninimesel on vaja hirmu kas jumala või seaduste ees. Tal puudub sisemine majakas mis ei laseks tal alluda erinevatele egregoridele. Iga egregor vastutab mingi valdkonna eest. Näiteks alkohol, tubakas, seks jne. Kui inimene on nõrga vaimuga saab temast sõltlane ja sõltuvused ja instinktid juhivad teda mitte tema ise ei valitse oma käitumise üle.\nhea uudis / 31. märts 2018 20:02\nKas olete kuulnud, et järgmise aasta oktoobris, on Roomas piiskopite sinod, kus arutatakse rooma katoliku preestrite abiellumise ôigust, sest Franciskus on mures, et liialt palju on skandaale ja preestrite järelkasvu jääb üha vähemaks. Nii et, hoiame pöialt. Muuseas, Lähis Ida katoliiklaste preestritel on abiellumisôigus.\nEnanus/ 31. märts 2018 19:57\nusklikud on satanistid.\nHuvitav mõte/ 31. märts 2018 21:25\ntõepoolest, põrgusse tema juurde minna ei taha, siis tuleb sellega kogu aeg arvestada. Ai\nInimesed on otsinguil/ 31. märts 2018 16:52\nMina arvam et inimesed on praegu soodsa hinnaga või otsinguil, eriti pärast hinnatõusu mil või hind tõusis ootamatult isegi 11 euroni kilost ja pärast seda kui isegi osades supermarketites mitmete kuude eest võiriiulid tühjad olid.\nPraegu saab võid jaekaubansusest väga heade sooduspakkumiste ajal 7,95€ kilost ja vahest\nsoodsamaltki, kuid või kilohind jääb jaekaubansuses tavapäraselt siiski 9 euro kanti, mis on ikagi oluliselt-oluliselt enam kui aasta eest.\nIlmikvend/ 31. märts 2018 16:49\nOn küll väärtuste otsingul, aga leiavad hoopis valeprohveteid, UFO-sid, horoskoope ja New Age'sid.\nTo olgu selle usuga kuidas on, Uunult/ 31. märts 2018 12:06\nSee, et sa sihilikult pole halba teinud on hea. Tahtmata teeb aga iga inimene halba. Tavaliselt kõige rohkem kurja teevadki need, kes end ideaalinimeseks peavad, sest sellisel juhul tuleb pahandus ju ainult teiste läbi.\nolgu selle usuga kuidas on,/ 31. märts 2018 11:26\naga ma ei saa sellest aru, miks peaksin end aina patusena tundma ja muudkui palvetama, kui ma pole kuritööd teinud ega kellelegi sihilikult ka halba.\nühiskassa/ 31. märts 2018 16:54\nsest muidu ei tekiks sul sisemist sundust teha annetusi ja kümnist maksta.\ntõsi/ 31. märts 2018 07:35\ninimesed peavad tsölibaati kohutavaks õnnetuseks. Õnn on siis ilmselt suhe, mis pakub seksi.\nAbielu , kooselu, vaba-seksi elu peaks andma õnne. Kas seks teeb õnnelikuks? Ja tunned , et see pakub kõike, mida eluks vaja?\nMiks siis inimesed halavad kommentaariumides oma õnnetutest suhetest, abieludest, mis sisaldavad ometi küllaldaselt seksi? Kuid toovad kaasa ometi reaalseid kannatusi.\nKõik algab peast. Aga pead ei peeta tähtsaks, kui on lootus , et seks ületab kõik.\nto tõsi/ 31. märts 2018 10:12\nkõik algab hingest mitte peast. Inimesi juhivad instinktid mitte inimesed ei juhi instinkte.Pea ehk inimese vaim on nõder ja hing närune kui ta on kiima orjuses\nMe veel ei tea/ 31. märts 2018 11:58\nPiibel räägib, et mingil hetkel kukkus inimese eluiga 900 aasta pealt mõnekümnele. Aga ei räägi, et selles oli süüdi igasuguse seksilõbu ärakeelamine. Paljude inimeste elu sõltub seksist, mehed näiteks on väga õrnad ja surevad niisamagi une pealt, kui üle piiride kuival olema peavad.\nteame teame/ 31. märts 2018 13:17\nSa ikka aru, et inimene peab oma instinkte juhtima mitte instinktid ei tohiks juhtida inimest. Muidu inimene tapab, varastab ja on õnnetu seksita jne. Selleks, et valgustuda pole vaja olla sunniviisiliselt kuival vaid sinu elu ei saa sõltuda seksis hulgast ja mammonast. Võib elada ka vähesega ja olla õnnelik.\ntomm/ 31. märts 2018 01:15\nEestlastele meeldivad eufemismid. Näiteks rääkida kinnisasjadest kui kinnisVARAST.\nOleks eestlased tõepoolsest oma vaimse kvaliteedi pärast mures, ei tarbiks nad tõejärgse meedia infopahna ega kuulaks pappide kihutuskõnesid.\nKevad/ 30. märts 2018 23:30\nArvan, et Eestlased saavad oma hingetugevuse esivanematelt, nende eeskujust ja isakodust. See, et vanemad muretsesid toidu lauale palehigis, korjasid metsaande, tänasid metsahaldjaid, käisid allikal ja hiietes, et hingejôudu saada, ei tee neist nôidu. Me esivanemad olid sôltuvad esmajärjekorras maast, loodusest ja see side oli tugev, mida meiegi endas edasi kanname. Mida paremini me tunneme loodust, seda rikkamad me oleme hingelt, kus jätkub kohta ka Jumalale ja Ülestôusmispühale. Arvan, et ma pole ainuke selline.\nUunu/ 30. märts 2018 20:34\nKommentaaridest kajab vastu totaalne usuline ja hingeline harimatus.\nSeda küll/ 30. märts 2018 23:06\naga Eestis praegu töötava kiriku sektide Opus Dei ja neokatehumenaadi ohvriks minna pole ka mõtet.\nMis/ 31. märts 2018 00:52\nsee Opus Dei on? pole kuulnudki\nlugesin selle raamatu läbi, jube. Aga sedasi käitutakse ka praegu, samasugune värbamine./ 31. märts 2018 14:56\npaljud ei saa aru, mis on kirik ja mis on sekt. Tegelt tegutseb nii mõnigi sekt kiriku hõlma all - Opus Dei.\n31. märts 2018 16:56\nAga sõiduautost Opel või oopiumist oled kuulnud?\nMis-ile! / 31. märts 2018 16:58\nJah/ 31. märts 2018 19:54\nja biitlitel oli veel laul obladii obladaa\nNo vaata Opuse poisid ametis/ 30. märts 2018 20:05\npanin kommentaari Opus Dei sekti paljastavale raamatule, kohe kadus. Panen siis uuesti: http://opsisewaade.blogspot.de/\nVaim/ 30. märts 2018 20:39\nei vaja katust ehk kirikut kui ta on tugev ja hing puhas.\nOh jah/ 30. märts 2018 23:02\nkui sind palja porgandina metsa pandaks, et võta kätte ja jää elama, siis räägiksid teistsugust juttu.\nto oh jah/ 31. märts 2018 09:22\nparadiisi aeg on ammu läbi.\noleme jah/ 30. märts 2018 19:50\npaganad ja ei oota sealt ülevalt 55 kraadis külma käes vaevlevalt jumalalt abi! Teeme rasket tööd, et omal oleks leib laual, toetame lapsi ja lapselapsi..\nPole lugu/ 30. märts 2018 23:04\nabi tuleb altpoolt, sarvedega tegelaselt 5000 soojakraadi seest.\net siis/ 30. märts 2018 18:30\nkurgid sulle,raha mulle!Materiaalsed väärtused on kõige paremini kaitstud piiskoppide pangaarvetel,sest sinna ei julge saatan tulla ahvatlema!\n30. märts 2018 18:29\n30. märts 2018 17:09\nteaduslik kommunism/ 31. märts 2018 17:03\nToodi nii, et opakas Kalevipoeg, kes seni oli suutnud ristiusu sissetungi tagasi tõrjuda sajatas iseenda mõõga ära ja see lõikas Kalevojal jalad alt, mistõttu Kalevipoeg kaotas mobiilsuse ja agiilsuse nimg ühtlasi ka võitlusvõime iseenda vaimunõtruse tõttu.\nJulius/ 30. märts 2018 16:51\nHuvitav kui palju on neid eestlasi, kes otsivad alati, ka igas heas, halba ning sellega uhkeldavad?\nMis on hea ja mis on halb, on paljudele inimeste jaoks väga erinev. Isegi budistlikul maal püüab usklik veekogust beebiangerjaid, paneb nad kausivette õhku ahmima ning läheb turule et neid müüma, et omale raha teenida. Kuid arva ära mis eesmärgil ta neid müüb? Ta teeb ju halba, et piinab neid angerjaid tirides nad loomulikust keskkonnast välja, kuid samas arvab, et las ostja ise mängib head, ostaks mõned beebiangerjad ning laseks head tehes nad loomulikku keskkonda tagasi, tema asi on omale sellise trikiga omale raha teenida. Huvitaval kombel see usklik ise ei mõista et ta teeb sellise teguviisiga hoopis halba ja külastab oma pühakohti edasi arvates et ta teeb head, sest ta on ju usin palvetaja.\nto julius/ 30. märts 2018 19:27\naastaid tagasi olin väga keerulises olukorras ja hakkasin otsima Jumalat. päris tõsiselt.\nnüüdseks võin öelda, et sellist silmakirjalikkust ja valet näeb kristlaste seas rohkem, kui tavainimeste. muidugi on ka kristlaste seas ääretult toredaid ja südamega inimesi.\nTore,/ 30. märts 2018 23:05\ntäitsa usuinimene siis oled kohe, Hakkasid otsima Jumalat, leidsid kuradi.\n30. märts 2018 15:35\nMaskeering/ 30. märts 2018 15:55\nOlen kuulnud, et kirikutegelaste rüüsse on peitunud ka neid, kes tahavad varjata oma homoseksuaalsust.\n30. märts 2018 15:31\n"me avastame, et Jumal on armastuse jumal. Sest ei ole suuremat armastuse märki, kui anda oma elu nende eest, keda armastatakse nagu Kristus seda tegi."\nMidagi sarnast lugesin ma ka ühe idamaise jutlustaja FB lehelt, kus mainiti et ta on nõus andma oma elu isegi metskiskjatele, sest nemad saavad oma kõhu täis. Kuid veidi ennem näidati pilti kuidas ta istub oma naise ja väikese lapsega rollel, omal kiiver peas, kuid naisel ja väikesel lapsel kiivrit ei ole.\n30. märts 2018 16:20\nOngi väga silmakirjalik, kus ühelt poolt kutsutakse üles oma elu kasvõi metskiskjatele andma, kuid ise hoolitsevad oma elu eest, et liiklusõnnetuses nende pea terveks jääks, tühja sellest naisest ja väikesest lapsest. Minu jaoks oli väga ebameeldiv seda pilti näha, sest seesama suurmees kaotas oma esimese lapse liiklusõnnetuses ja elas seda ise väga raskelt üle. Kuid elust õppunud pole midagi, ikka need kaunid sõnad, millega saab teistele ajupesu teha.\nadventist olen/ 30. märts 2018 15:21\nRahvas peab teadma kes on antikristus ja antikristus on paavstlus.\nEi / 30. märts 2018 23:08\nhoopis teie jumal on tegelikult kurat, keda te teenite sel nädalapäeval, laupäeval mil Jeesus oli kogu päeva surnud.\nadventist olen/ 31. märts 2018 09:26\nKahju et te nii kergesti olete valmis nii põhjatult eksima,10 käsku ja laupäev on muutmatud,laupäev asendati kunstlikult pühapäevaga ja paavstlus ei varjagi seda,vaid lausa kiitleb sellega.\nPaistab, et oled jah/ 31. märts 2018 18:54\ntäiesti põmmpäine adventist. Sinu arust on tõesti nii, et kala süüa pea ees on õige aga saba ees vale?! Kas pole see ükskõik? Või arvad, et Jumal on lihtsalt üks väiklane raamatupidaja?\n30. märts 2018 14:54\nMaiste ihade ja pattuseta/ 30. märts 2018 15:00\nTal pole naist ja ta üldse ta ei seksigi. Tema elu on vaid jumalale pühendumine!\nhmm/ 30. märts 2018 14:35\n":....Kuid paljud on vaimseid väärtusi otsimas ja leidmas nõiandusest, mitte kirikust...." Selles osas võiks lugupeetavad kirikujuhid ikka lõpuks aru saada, et kui kirik ei paku enam absoluutselt mittemidagi peale tühjade argumentide, kombetalituse ja mõttetu mulina, siis pole tänasest kirikust abi otsida mõtet. Kui olukord peaks muutuma ja tänane kirik omandadama natukenegi seda nägu, mis ta tegelikult olema peaks, siis küllap tuleks ka inimesed sealt abi otsima.\nPeale jumalasõna kuulutamise ja rahva manitsemise ei pakugi ta ju mitte midagi. Kõik kiriklikud kontserdid on ju esinejate poolt tasuta ehk nad ei saa esinemise eest raha. Vaeste söögid tulevad ka vaid annetajatelt, mitte kiriku enda poolt.\nhmm/ 30. märts 2018 15:55\nMiinuste järgi on aru saada, et isegi tõde välja öeldes pole teatud seltskond piisavalt eneskriitiline ja aus tõdemaks, et tänane kirik on surnud vaimses mõttes ja millest on mul kahju. Vaadake ometi peeglisse, st piiblisse, sealt leiate elava, normaalse koguduse näite...aga ei, selle asemel leitakse 100 vabandust, mis asjad peavad olema just nii nagu nad hetkel on.\nvaikne nädal/ 30. märts 2018 14:24\nNagu absoluutne tôde kôlab ajakirjaniku Sirje Presnali sulest ja suust arvamus Eesti rahva kohta\n"Kuid paljud on vaimseid väärtusi otsimas ja leidmas nõiandusest, mitte kirikust. Eestlased on rohkem ikka nõiarahvas". Nôidadega hirmutati lapsi, avati nôiajaht neile, kes tundsid rohtusid ja ravisid inimesi, pôletati tuleriidal. Armastada loodust, olla talle ähedane, austada selle ilu ja kulgu, on takseeritud nôidusena, musta maagiaga. Kas pole loodus Looja looming, mille kesklel me elame?\nKahju katoliiklaste preestritest, sest nende kapsaaeda kukuvad kivid laste pilastamisest. Abielluda vôivad rabid, imaamid, batjuskad, protestandid, luterlased ja neil ei ole vastuolu Jumala sôna kuulutada. Ka katoliiklastel oli ôigus abielluda 9, 10 sajandil, aga pärandiôiguse tôttu see muudeti. Ah, uurige ise, netis kôik olemas. Tôesti kahju neist preestritest. Täna on Suur reede. Häid Ülestôusmise pühi.\naja lugu/ 30. märts 2018 22:15\nKatoliiklikud väärtused: Nôidadega hirmutati lapsi, avati nôiajaht neile, kes tundsid rohtusid ja ravisid inimesi, pôletati tuleriidal. Armastada loodust, olla talle ähedane, austada selle ilu ja kulgu, on takseeritud nôidusena, musta maagiaga.\nSellepärast polegi ristikirikul meie maal tulevikku, et teda saadab selline minevik. Eestlased ei korraldanud nõiajahti, seda tegid kirikumehed.\nNoh/ 30. märts 2018 23:29\nsina jälle pead nüüd normaalsetele inimestele nõiajahti neid homofoobideks tembeldades ja arvad, et sinul on tulevikku?\nbaphomet/ 31. märts 2018 11:34\nSiin peab ütlema, et nõiajaht algas pihta reformatsiooniga. Keskajal katoliiklased tegelesid rohkem erinevate hereesiate väljajuurimisega.\nMiskipärast tekib tunne, et ketseritejahti õhutas is la mi teke ja levik.\naja lugu/ 31. märts 2018 12:33\nÄra selgeltnägija elukutset küll proovi, ma ise olengi see homofoob :)\n1. aprill 2018 20:04\nKõik ei ole nii must-valge. Kloostrites olid aednikud, kes samamoodi looduses näppupidi sees olid. Samas on nii usklike kui ka nõidade hulgas musti lambaid olnud ja on ilmselt ka tulevikus.\nHäid Ülestôusmise pühi soovitakse esimesel pühal, mitte Jeesuse kannatuste ajal/ 31. märts 2018 19:51\nNagu Terevisioonis tibi juba esmaspäeval saatekülalisele hõikas - head pühade algust!\nKülaline oli pisut kohmetu, aga tänas.\nSina oled nüüd see kõige targem/ 30. märts 2018 14:12\nInimene ,kes teab mida eesti inimene otsib .sa ole parem oma jumalaga voodis ja jäga temaga .\nN./ 30. märts 2018 14:04\nAinult Kristuses me leiame oma alguse, oma identiteedi, oma sisu, oma eesmärgi, oma tähtsuse ja oma saatuse. Kõik muud teed viivad ummikusse.\nmaali/ 30. märts 2018 13:12\nkindlasti kohe, miks nad muidu karjana oma rahakotis kinni ja lastest ei hooli\nMuinajutusugemetega müüt/ 30. märts 2018 12:55\nMiks jumal üldse suurtel õnnetustel juhtuda laseb? Ei näinud ka Estonia laevakatastroofi puhul seda, kuidas Jumal päästetöödel aitab. Nii nagu lubatakse tervenemispalveid Kanal 7 "Taevas kuuleb" saates, kus korduvalt hädalised kaebavad, et palve ei ole aidanud ja ootavad uut palvet, et haigusest terveks saada.\nvalik/ 30. märts 2018 13:03\nTahad- usud. Ei taha - ei usu. Ega jumal ole guvernant, kes kasvatab ja õigesti toimima õpetab.\nto valik/ 30. märts 2018 13:39\n'Vahel tõesti kehtib sinu ütlus, õige.\nAga milles sajad süütud Estonial hukkunud noored süüdi olid ?\nto: to valik/ 30. märts 2018 13:53\nMiks? Ju siis kellegi süü oli noorte süütusest suurem!\nVaba tahe/ 30. märts 2018 15:52\nJumalalt küsiti: kui Sa olemas oled, miks on nii palju röövimist, tapmist, vägivalda? Jumal vastas: aga miks Te röövite, tapate, vägivallatsete?\nto vaba tahe/ 30. märts 2018 21:36\nehk et siis Jumal lõi inimese enda järgi.\n+/ 30. märts 2018 14:22\n... kus korduvalt hädalised kaebavad, et palve ei ole aidanud ja ootavad uut palvet, et haigusest terveks saada....\nKõik saab alguse peale sündi. Laps tuleb ristida. See peab toimuma juba põlvkondade kaupa... Ristige õigeusku (ka katoliku), sest sellega annate oma tervise kõrgema (vaimse) jõu hoole alla. Minge kirikusse ja pange küünal Kristusega risti alla ja paluge Kristuselt tervenemist. Kes usub, seda aidatakse...Kõik on muidugi aastakümnete pikkune protsess...\npalvetamine ei aita/ 31. märts 2018 15:19\nKäid kirikus ja palvetad, aga tuled kirikust välja kadetsed, valetad jne. ja arvad, et oled parem kui mitte ristitu , tühjagi.\n,,A,,/ 30. märts 2018 12:49\nEnamus meist, kaasaarvatud mina, oleme selles poliitilises virrvarris, lootusetult ära eksitatud!\nwiimne rolloreliikwia/ 30. märts 2018 12:57\njumalale sobib su lootusetu eksitee,,,,\nlambuke ullike otsigu pihtapandud väärtusi,sellal kui pulmapidu käib.\n30. märts 2018 12:38\nj/ 30. märts 2018 14:24\nKüsimus on energiates. Kristusesse jõudmine nõuab tsölibaati...\nto j/ 30. märts 2018 20:55\nmõni jälle kummardab lingamit et omale kristuse energiat kätte saada.\nkõik hoo..../ 31. märts 2018 09:59\nSee ongi suurim eksitus. Lugege muinasjutte. Üheski muinasjutus pole kuningapoeg, kes ringi hoo..b, sinna püramiidi tippu jõudnud...\nisa/ 30. märts 2018 12:19\non meeldivalt diskreetne, minu lugupidamine. meie luteri pappidel tuleks temalt õppida, mida tegelikult see töö tähendab ja kuidas seda teha. minu lugupidamine.\nehh/ 30. märts 2018 11:48\nkas Jeesus ikka tahtis ise seda surma ja läks vabatahtlikult, rahvast armastades??\npudel/ 30. märts 2018 12:35\nJeesus allus isa käsule.\nˇto pudel/ 30. märts 2018 14:25\nma ei saa sellise isa "armust" aru. ja pole nagu eriti tagajärgi ka näha, et kristlastel läheb paremini. või süüta lapsukestel.\nK/ 30. märts 2018 14:28\nRistisurm toimub vaimumaailmas. Selleks, et pääseda Kristusesse, peab nn ristil surema...Meie maailmas nimetatakse neid presidentideks. Ristil suremisega avatakse neil isikutel vaimne kuulmine ja nägemine. Tegelikult on ka muinasjutud enamuses ühe ja sama stsenaariumiga.\nMann/ 30. märts 2018 11:46\nEestlased vaimsete väärtuste otsinguil....? Täna pidi nii suur püha olema, et ka lind ei lenda ja muru ei kasva. Aga Eestis ei lastagi paljudel inimestel püha pidada ja oma perega koos olla. Näiteks Tartu turg töötab. Ja neilt töötajailt ei küsitudki ilmselt, kas nad tahavad tööle tulla või koos perega olla. Meil on RAHAUSK. Miski ega keegi kaalu osade inimeste jaoks omakasu üles. Eesti inimesed võiks loobuda pühade puhul tööstuskaupade kauplustes ja turul käimisest näiteks. Ehk tuletaks see kasuahnetele ettevõtjaile meelde, et on olemas ka muid väärtusi kui raha.\nJa siinkohal ei maksa kireda a la, et politseinikud, päästetöötajad, osa arste jmt. peavad pühade ajal töötama. Nemad peavad seepärast, et nendest sõltub inimeste tervis ja elu. Aga kingakauplusest või turust mitte.\nEhk on meil ka seepärast palju südame- ja muid haigusi seepärast, et eestlane ei oska aega maha võtta ja elu nautida. Aga osadele lihtsalt ei antagi seda võimalust. Ja pühade ajal töötamise eest ka mitte topeltpalka nagu seadus nõuab.\nAhah, ja sa ise?/ 30. märts 2018 12:29\nSinu sõnad "Eesti inimesed võiks loobuda pühade puhul tööstuskaupade kauplustes ja turul käimisest näiteks"\nAga marketites? Kas marketimüüjad ei taha perega kodus olla?\nMida sa pl2rad - jumala topeltmoraal ju.\nTööstuskaupade kauplused ja turg olgu kinni aga market olgu lahti, sest äkki sina leiad, et tahad ikka poodi minna? Käinud varem ära.\nAi, hullud moraalijüngrid aga topeltmoraalid on omased, my a55!\nMann/ 30. märts 2018 13:07\nMinu pärast võivad toidupoed ka kinni olla nagu enamuses Euroopa maades ongi pühade ja puhkepäevade ajal. Aga meil paljud ju isegi öösel vajavad toidupoodi kui vastavaid teemasid lugeda. Ja elasid inimesed nurisemata ka nõuka ajal kui puhkepäevadel ja pühadel poed kinni olid või siis oli üks valvekauplus linna peale lühendatud tööajaga, ei jäänud seepärast nälga keegi. Inimene on ju (võiks olla) võimeline üks-kaks päeva ette planeerima oma toiduainete kulu.\nto mann/ 30. märts 2018 12:33\nettevõtjad, muideks, peavad maksma rendipinna, kauba ja töötajate palga. sa oled vist riigiametnik, toolisoojendaja, et sildistad kõik rahaahneteks, kuigi püütakse lihtsalt vee peal olla. mis see turul käimine siis muudab, müüjad jäävad päevapalgast ilma.\nlugeja/ 30. märts 2018 13:12\nJa et ikkagi siis ainult raha, raha, raha.... Kuradile pere, lapsed.... Sina oled ju ise oma jutu järgi see rahaahne, ainult rahanumbrid silme ees. Paneks kõik öösel ka tööle, sest "rent, kaup, töötajate palk...". Anna olla! Päevapalgast jäävad müüjad ilma? Aga koosoldud ajast lastega, perega võib ilma jääda. See pole mõne jaoks väärtus vist?\nSirka/ 30. märts 2018 12:42\nJust. Käisin ka ise lähimas Maximas süüa ostmas. Ei ole mul enam suurt peret,kõik neli last oma elu peal, pole ka autot, sügavkülmikirstu, kus pool seakeret sees. Koerake viib mind üue ja temaga jalutasin ka poodi. Seal meeletu inimmass, vaid üks kassiir.... Panin korvi ära. Las möllavad. Mul veel tatart ja riisi, paar muna ka, koerale krõbinaid - elame veel. Homme ehk on poes tunglemine väiksem. Ometi on see munapühahullus meeldivam kui jõuluhullus, sest kevad tuleb, lihtsalt peab tulema. Ah jaa, nägime oma teekonnal ka lumikellukesi ja isegi märtsikellukesi, mida agarad mutikesed on maja päikesepoolsele peenrale istutanud.\n30. märts 2018 20:19\npäev läbi linnud lendavad ja laulavad, mis neil fiktsioonidest :P\nMnjaa/ 30. märts 2018 11:32\nKulla Sirje Presnal, palun tutvu eesti keele reeglitega ja õpi kirjutama *suur reede*.\nAukartus vs keelereeglid / 30. märts 2018 14:48\nAteistidest keelereeglite tegijatel on suur reede, isegi soome keeles algavad kristlikud pühad suure tähega (austusest). Allah on alati suure tähega, aga eestlaste jumal väikese tähega.\nJourdaniga nõus/ 30. märts 2018 11:21\nongi viimane aeg vaimsete väärtuste otsinguteks: kui Anne Veski on superstaar ja Arvo Pärt ei ole, siis midagi tuleb ette võtta küll https://www.youtube.com/watch?v=lcELm_PJ5rI\nPüha lihtsameelsus/ 30. märts 2018 13:02\nEile Anne Veskilt küsiti kirikus käimisest... Tema ju rabi minija.kellel isegi lapselapsed ümberlõigatud...??? Igale omad kombed ja pühad.\nmis on pärispatt/ 30. märts 2018 11:17\nsee mille pärast meid paradiisisi välja visati\nsee oli tapmine ja liha söömine\njaan/ 30. märts 2018 11:30\nEksid, see oli Jumala korralduse eiramine.\nto jaan/ 30. märts 2018 11:47\naga Jumal, luues selle kõiki, teadis ju, kuidas minema hakkab ja kuidas läheb, kuidas paradiisi elanikud käituma hakkavad. Jumal teadis seda kõike ette ja ometi tegi selle teoks.\naadu/ 30. märts 2018 11:44\nVaadake seda jumalavärki-see on vägivaldne,ainult piinamine ja tapmine,just selliseid pilte nägin yhes saksa kirikus kus kogu see ajalugu piltidena kirjas oli\nSeal saksa kirikus oli kujutatud/ 30. märts 2018 12:31\nTürgi sultani sõjaretke.\nIslam on kur juse JA vi ha-vih kamise usk, kristlus on juppmaad leebem igaljuhul.\nmahvalda/ 30. märts 2018 15:48\njust nimelt liha oli see õun mille pärast meid esimesest dimensioonist välja visati\nma mitte ei usu vaid tean seda\nnagu ka seda, et meie rakkude võnkesagedus muutus seeläbi madalaks\nMaal on erinevatel võnkesagedustel mitmeid dimensioone,Tesla sattus oma magnetkatsete ajal sinna, ka mediteerides võib tunnetada teisi dimensioone kuid oma raku võnkesagedust ei suuda oma eluajal mitte keegi muuta\n30. märts 2018 16:39\nKord üks PK kommenteerija oli oma arvamuses nii tark, et arvas et ta mees oma vägivaldsusega muutis ta kõhus oleva beebi geene, seetõttu tal ei tekkinud ka emaarmastust oma lapse vastu ja laskis oma eksmehe uuel naisel lapse lastekodusse paigutada. Arvas, et Einsteini teooria sai just tema näol kinnitust, kuigi ta polnud terve aasta kosmoses viibinud, vaid elas maapealses külakolkas. Aga oma "geenitarkuses" oli ta targem kui teadlased.\naga sina/ 30. märts 2018 19:57\nsöö liha edasi ega keegi käsi sul veganiks hakata\nKus/ 30. märts 2018 11:06\njumal siis oli kui Kemerovos põlesid lapsed kaubanduskeskuses?\nMa/ 30. märts 2018 11:20\narvan, et kui Kemerovos lapsed abi palusid ja põlesid, siis Jumal nuttis.\nIgal meie teol on tagajärg, ka lohaka turvaülema või rahamaia ülemuse tegudel on tagajärg.\n.../ 30. märts 2018 11:32\nJumal on andnud, Jumal on võtnud. Tänu olgu Jumalal. Raske tõde, aga selle vastu ei saa.\nA/ 30. märts 2018 13:03\nHinged ei põle ja jumal hoolitseb ju hingede eest\nkke/ 30. märts 2018 10:47\ntäpsustus/ 30. märts 2018 10:41\nKui täpne olla, siis Jeesus ei käskinud mälestada mitte ta ülestõusmist vaid (ohvri)surma...\nEhk/ 31. märts 2018 15:48\nlõpetad ükskord selle jama levitamise. Kui koolis käisid, kas füüsikatundi ei sattunud, et nii nõmedaid asju usud?


Tallinna lähivaldade korteriturg kidub | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\n14.06.2016 Christian Ayrer\nSildid: Center Kinnisvara, Christian Ayrer, elamu, Harku, hind, hinnad, hinnatõus, Kiili, kinnisvara, kinnisvaraturg, korter, korteriturg, linn, maa, maa-amet, Maardu, maja, omavalitsus, rate, ridaelamu, Saku, Saue, Tallinn, tehing, turg, valitsus, Viimsi\nKeskmine ruutmeetrihind jääb kõigis Tallinna ümbritsevates omavalitsustes pealinna omale (1565 eur/m2) alla. Kõige rohkem eurosid ühe ruutmeetri eest tuli välja käia Rae vallas, kus keskmine hind m2 kohta oli 1481 eurot. Rae valla korterite hinnad on aastaga teinud ka korraliku kasvu – 10%. Statistiliselt kõige suurema hüppe – 37% – on teinud Jõelähtme korterite ruutmeetrihinnad, kuid seal on tehingute arv statistilise üldistuse tegemiseks liialt väike. Mõõdukat tõusu on näidanud ka Viimsi ja Harku vald (+2%) ning Maardu linn (+7%).\nCKV tallinna lähiümbruse korterite hind m2 160610Andmed tehingute arvu kohta on pärit Maa-ameti kinnisvaratehingute andmebaasist.\nUuem uudis: Domus Kinnisvara: kinnisvaraturu ülevaade 05-2016 – Harjumaal toimus rekordiliselt 179 elamutehingut ››\n‹‹ Vanem uudis: Pro Kapital Latvia tütarettevõte allkirjastas ehituslepingu River Breeze Residence´ rajamiseks Riias, Kliversalas


Klopsab uhise loualuu ravi - Spin valus vajutamine\nKlopsab uhise loualuu ravi, Miks lõualuu klõpsab ja kuidas sellest lahti saada?\nSaidimaterjalide kopeerimisel - link meie saidile on vajalik allikas. Antibiootikumid pole peamine ravim patoloogia raviks, kuid neid kasutatakse juhul, kui diagnoositakse nakkuslik või mädane protsess.\nPõhjusteks on liigese rasked löögid või verevalumid, samas kui röntgenikiirgus ei pruugi haiguse esinemist kohe paljastada. Pidev hammaste krigistamine ja ebaõige hammustus provotseerivad samal ajal põletikulise protsessi arengut; nakkav. Seda vormi provotseerivad vereringes levivad haigusi põhjustavad organismid. Bakterid võivad kehasse sattuda mitmesuguste nakkushaiguste - ägedate hingamisteede infektsioonide, gripi, keskkõrvapõletiku, mädase mumpsi, tonsilliidi, karioossete kahjustuste tõttu; autoimmuunne.\nSeda tüüpi artriit areneb podagra, erütematoosluupuse, reuma tagajärjel. Sellisel kujul toimuva patoloogilise protsessi pika käiguga toodab keha spetsiifilisi kaitsvaid immuunrakke, mis järk-järgult koos patoloogiliste moodustistega hakkavad järk-järgult hävitama terveid kudesid, sealhulgas liigeseid. Sümptomid Temoromandibulaarse liigese artriidiga võivad ilmneda mitmesugused ebameeldivad sümptomid, mis on eriti väljendunud selle patoloogilise protsessi ägedas vormis.\nOn üldisi sümptomeid: valu sündroom on alati olemas. Temoromandibulaarse liigese artriidi ajal ilmneb tugev ja erksav valu. Toitu närides võib seda raskendada. Järk-järgult muutub see väljakannatamatuks, inimene ei saa normaalselt rääkida ja oma lõualuu liigutada; on liikumisraskusi, aga ka alalõua jäikus. Inimene seda praktiliselt liigutada ei saa.\nMõnikord ei saa ta lõualuu avada isegi 0,5 cm võrra. See sümptom provotseerib tavaliselt tugevat valu; patoloogilise protsessiga kaasneb kahjustatud piirkonna kudede tugev punetus; Sageli täheldatakse haige piirkonna tugevat turset; aja jooksul moodustub kahjustatud liigeses vedeliku kogunemine, mis põhjustab patsiendil puhitust.\nDiagnostika Kui leiate temporomandibulaarse liigese artriidi sümptomeid, peate viivitamatult võtma ühendust vajalike spetsialistidega - hambaarstide, traumatoloogide, reumatoloogide, phthisiatricians, otolaryngologist, nakkushaiguste spetsialistidega. Diagnoosimiseks sobiva ravi tagamiseks tasub läbi viia järgmised protseduurid: radiograafia. Seda meetodit kasutatakse üsna sageli, kuid see annab vähe teavet; KT-skaneerimine. Seda diagnostilist meetodit peetakse mitteinformatiivseks. Tavaliselt tehakse seda kahjustatud piirkondade eristamiseks; ultraheli diagnostika.\nSee diagnostiline protseduur tuvastab vedeliku Klopsab uhise loualuu ravi liigeses. See on väga täpne meetod, mis võimaldab teil määrata pehmete kudede seisundit, vedeliku olemasolu või puudumist liigestes, samuti muid olulisi nüansse.\nKuidas ravida stomatiiti lastel kodus? Lisateavet leiate siit.\nLimaskesta liigese artriidi ravi Uurides maxillofacial liigese artriiti, tuleks selle patoloogilise protsessi sümptomeid ja ravi uurida üksikasjalikumalt. Tuleb meeles pidada, et raviprotsess on üsna keeruline ja keeruline, mis võib nõuda palju pingutusi ja kannatlikkust.\nRavimid Sageli kasutatakse maxillofaciali liigese artriidi raviks ravimeid, mis suudavad kiiresti kõik ebameeldivad Klopsab uhise loualuu ravi alla suruda ja patoloogilise protsessi peatada.\nKõik ravimid peab valima rangelt arst. Kõige tõhusamad on Tikartsükliin, Ertapemenem, Klooramfenikool. Annuse ja annustamisskeemi määrab arst. Vastuvõtukursus peaks kesta vähemalt 7 päeva; põletikuvastase toimega ravimid.\nSelle rühma ravimite efektiivsus seisneb võimuses pärssida prostaglandiinide need on ensüümid, mis põhjustavad põletikulist protsessi sünteesi. Nad saavad kõrvaldada ainult patoloogilise protsessi tunnused, kuid nad ei saa hakkama liigese hävitamise protsessiga. NSAID-rühma heade ravimite hulka kuuluvad diklofenak, ketaprofeen, Valu uhise kaega hiir. See on kohustuslik võtta rangelt vastavalt juhistele.\nKuid neid tuleks kasutada alles pärast ägedate perioodide kaotamist. Tavaliselt kasutatakse füsioteraapia meetodeid alltoodud tabelist. Vaade Kirjeldus Massaaž Sellel on positiivne mõju mikrotsirkulatsiooni protsessidele, see aktiveerib ka verevoolu võimet. Selle protseduuri tõttu täheldatakse toitainete ja vitamiinide voolu kiirenemist kõhrekoesse, taastatakse selle plastilisuse ja liikuvuse omadused. Ultraheli kasutamine Ultraheli leevendab spasme, hoiab ära ummikuid. Kõik see viib ödeemi ja põletiku kõrvaldamiseni.\nSamuti kõrvaldab see tursed ja spasmid. Mudarakendused Nad suurendavad lümfiringet, avaldavad positiivset mõju trofismile. Nende kasutamisel on patsiendil lõualuu taastumine üsna lühikese aja jooksul. Traditsiooniline meditsiin Ravis võite kasutada ka traditsioonilist meditsiini, kuid neid saab kasutada koos ravimitega.\nSel juhul näitavad nad suurt efektiivsust ja kõrvaldavad kiiresti kõik patoloogilise protsessi ebameeldivad ilmingud. Järgmiste ürtide infusioonidel on hea mõju: Infusioone saate valmistada kõigist ürtidest - 3 liitrit supilusikatäit lisatakse poolele liitrile veele.\nSeejärel tuleb kõike keeta 20 minutit madalal kuumusel. Siis infundeeritakse tund, päevas võetakse 4 suurt lusikat.\nPrognoos ja ennetamine On hädavajalik meeles pidada, et Klopsab uhise loualuu ravi liigese artriit on ohtlik patoloogia, mis võib põhjustada tõsiseid terviseprobleeme. Selle ajal ei ole mõtet enesega ravida, igasugune võimlemine või ravimite võtmine võib põhjustada ainult seisundi halvenemist.\nKui te ei alusta õigeaegset ravi, muutub artriit krooniliseks vormiks, mis lõpuks muutub liigese anküloseerimisega artroosiks. Sel juhul võib olla vajalik kirurgiline korrektsioon. Kuidas ravida suu limaskesta löövet joodiga?\nVasta lingi kaudu. Millised proteesid on paremad kui sillad või iminapad? Uurige edasi. Miks suu avamisel või vajutamisel valutab näo vasak või parem külg: nahk, põsesarnad, lõualuu või lihased? Valusündroomi ilmnemine on alati märk patoloogilise protsessi algusest ja arengust.\nIga kehaosa ja nägu võivad haigestuda. Näo lihaste ja kudede valulike spasmide põhjused võivad olla erinevad: hambahaigused, neuroloogilised häired, ENT-organite probleemid. Meditsiinipraktikas on kliiniline termin "prosopalgia", mis tähendab valu näo piirkonnas mitmel põhjusel.\nVõimalikud valu põhjused näo ühel küljel Näo valu põhjused on tohutu hulk mitmesuguste elundite haigusi ja keha füsioloogia häireid.\nValuaistingute allika kindlaksmääramisel võib aidata valuimpulsside lokaliseerimine, olemuse, intensiivsuse ja kaasnevate sümptomite kindlaksmääramine. Ühes olukorras valutab näo nahk, teises - see vähendab põsesarnasid ja närimise ajal või suu avamisel ilmneb valulik tundlikkus. Mõnikord märkab inimene, et vasakul või paremal olev lõualuu on paistes. Meditsiinis eristatakse mitmeid tegureid, mis selgitavad, miks inimesel on valu näo vasakul või paremal küljel: peavalud või tuikavad migreenid.


Pille Ivask • 7. märts 2018 kell 17:56\nMicrosofti asutaja Bill Gates Foto: EPA\nMicrosofti asutaja ning pikka aega maailma rikkaima inimese tiitlit kandnud Bill Gates ütles hiljaaegu Redditi vahendusel toimunud küsimuste-vastuste arutelul, et uus majanduskriis on kohe kindlasti tulemas.\nGatesilt küsiti, kas USA-d võiks lähitulevikus tabada majanduskriis. Gates vastas: “Jah. Seda on küll raske öelda, ent see on tõsiasi.” Ta lisas, et õnneks on USA suutnud majanduskriisidega hästi hakkama saada.\nSealjuures märkis Gates, et ta pole ilmselt kõige õigem inimene majanduse tulevikku ennustama ning viitas oma pikaaegsele sõbrale Warren Buffettile. Viimane on öelnud, et järgnevad aastad saavad olema majanduskasvu mõttes kindlasti head ning praegu sündinud lapsed veedavad oma täiskasvanupõlve majanduslikus mõttes heades tingimustes.\nGates lisas, et innovatsioon ning kapitalism võimaldavad inimeste elu lihtsamaks ja paremaks teha ning see süstib optimismi ka maailmamajanduse tulevikuennustustesse.\nBuffett on öelnud, et investorid peaksid mööda vaatama suurtest turukõikumistest ning aktsiahindade volatiilsusest. Tema hinnangul on endiselt parim osta-ja-hoia-strateegia.\n“Kui sa ei plaani aktsiaid osta kümneks aastaks, pole sul kohe kindlasti mõtet osta aktsiaid 10 minutiks,” soovitas investeerimisguru.


Kuni 2015. aastani koostasime Eesti parimate söögikohtade edetabelit kahes järgus. Igal kevadel kuulutasime restoranide võtmetöötajate häälte põhjal välja 50 parimat söögikohta. Sügiseti aga avaldasime edetabeli, mis sündis\nEesti ja naabermaade toidukriitikute hinnete põhjal.\nAasta-aastalt kasvanud Eesti restoranide tase muutis vaid viiekümne restoraniga edetabeli liiga piiravaks. Sõlmisime koostöökokkuleppe White Guide Nordicuga.\n2015. aastal jäid restoranid järjestusse panemata ja Eesti Maitsed hakkas edetabeli asemel välja andma restoranijuhti.\nKakskümmend viis Eesti kõige paremat restorani pääses esimest korda White Guide Nordicu 2016. aasta väljaandesse.


Kliimamuutus teeb Vahemere kandis elu kibedaks (28.10.2005 14:39)\nÜleilmne kliimamuutus ja muutused maakasutused tekitavad tulevail aastakümneil Euroopas enim probleeme Vahemere piirkonnas ja mägedes. Globaalsed keskkonnamuutused mõjutavad põllu- ja metsamajandust, looduskaitset, energeetikat, veevarustust ja turismi. Sellist tulemused avaldati täna ajakirjas Science. Vastava uurimistöö tegid 16 Euroopa riikide uurimisasutust.\nUurimistöö põhjal muutuvad 2003 ja tänavuse aasta sarnased põuaperioodid sagedasemaks ja tugevamaks. Põud suurendab metsatulekahjude riski eriti Vahemere piirkonnas. Õhutemperatuuri tõus ja lumikatte vähenemine mõjutab jõgede veerežiimi. Talvetulvarisk kasvab ning suvised veekasutusvõimalused (näiteks hüdroenergia tootmiseks) vähenevad. Lumikatte vähenemine saab ilmselt saatuslikuks ka taliturismile.\nKliimamuutus toob kaasa probleeme paljudele inimestele Euroopa eri piirkonnis. Näiteks kannatab aastal 2080 14-38 protsenti Vahemere piirkonna elanikest veepuuduse käes.\nUurijad töötasid välja erinevad mudelid sotsiaalmajanduslike tegurite, kliima ja maakasutuse muutumisest Euroopas selle sajandi lõpuni. Uurimistöö käigus konsulteeriti äritegelaste ja avaliku sektori asjatundjatega. Tööd juhtisid Potsdami kliimauurimisasutus ja Wageningeni ülikool.\nSoome keskkonnaministeeriumi materjalide põhjal Arni Alandi 28/10/2005


Igaühest võib saada jooksja - lihtsalt esimest sammu on vaja | Tervis\nIgaühest võib saada jooksja - lihtsalt esimest sammu on vaja (2)\nSilja Paavle, 23. mai 2017, 15:38\nAlexandra Heminsley raamat "Kuidas minust sai jooksja" (kirjastus Petrone Print) Silja Paavle\n"Mõnikord, selleks, et aru saada, kas oled jooksja, tuleb lihtsalt välja minna ja joosta," innustab Alexandra Heminsley kõiki katsetama, kas see treeningviis võiks ka neile sobida.\nJooksmine on spordiala, mida inimesed kas pelgavad või teevad seda kirglikult. Alexandra Heminsley raamat "Kuidas minust sai jooksja" (kirjastus Petrone Print) julgustab aga tegema esimest sammu. Ja seda mitte oma keha, vaid vaimu nimel. "Saledad jalad võivad ju lõpuks ükskõikseks jätta, aga selge meel ei kunagi," kinnitab ta.\nPERSONAALTREENER SOOVITAB: viis asja, mida iga algaja jooksusõber meeles peab pidama\nEelolevad mõtteterad on üksikud, mis raamatust välja nopitud. Kuid see ei tähenda, et tegu on järjekordse tee-nii-tee-naa raamatuga, mis loeb moraali ja poetab pihuga õpetussõnu teksti sisse. Pigem on see raamat tavalise naise teekonnast jooksumaailma. Sellise, kes pärast üleliigset õhtust veinipokaali ning koogitükki piinleb südametunnistuspiinades ja mõtleb, et ta võiks proovida joosta. Kuid kes sageli kipub jooksmisega alustamist homse peale edasi lükkama.\nKa raamatu autor lükkas seda aina edasi, kuni ühel hetkel said vabandused otsa. Ning esimene katse ei mõjunud just ka innustavalt. Kuid ometi sai sellest kõik alguse. Nagu esimestest sammudest sageli.\nAga lugege ise. Tegu on lustaka ja inspireeriva teosega, kus on oma osa ambitsioonidel ja suhtlemisel - näiteks üleoleva teenindajaga spordipoes. Igaüks, kes on sporditegemisega kordki elus alustanud, saab selle raamatu jooksul korduvalt muiata. Ning jõuda lõpuks selleni, et millestki alustades on võimalik end ületada. Raamatu autor, kes end jooksjaks ei pidanud, on kuus aastat pärast selle harrastamist jooksnud kahel mandril kokku viis maratoni.\nNing kuigi paljud asjad saavad selgeks kogemustega, on just algajaile kasulik läbi lugeda peatükk: "Kõik, mida oled maratoni kohta teada tahtnud, aga pole julgenud küsida". Seal on humoorikaid õpetussõnu ettevalmistuse (näiteks, kuidas paigaldada jooksunumbrit) ja vajaliku varustuse kohta, samuti asjade kohta, mis pärast kasutamist on mõistlikum ära visata. Ning lisaks on autor toonud välja kümme asja, mida ta soovib, et oleks enne jooksmisega alustamist teadnud. Seejuures paljud on neist tema isa nõuanded, nende kohalejõudmine võttis aga aega.\nSeega, tasub teada, et jooksmine võib meeldima hakata, kui teha esimesed sammud. See raamat inspireerib koduuksest välja astuma küll.\noluline 23. mai 2017, 20:46\non teada, kuhu sa jooksed.


Schapendoes | S - tähega algavad tõud | Koer.ee\nSchapendoes on Hollandist pärit lambakoer, keda on kasutatud ja veel tänaselgi päeval kasutatakse lambakarjade ajamisel.\nKarjused hindasid tema töökust, kiirust ja intelligentsust. Kuna lammaste karjamaad asuvad peamiselt maa rahulikes, üksildastes osades, siis on oluline, et schapendoes oleks hästi vastupidav, sitke ja kiire.\nSuur hüppevõime on seejuures niisama tähtis kui iseseivat töötamist võimaldav intelligentsus. Ta peab olema karjakoer nii iseloomult kui ka ihult ja hingelt.Teda kasutatakse muide tänase päevani lambakoerana.\n19.sajandi lõpul ja 20. sajandi algul esines hollandi schapendoesi Madalmaades kõikjal, kus leidus niitusid ja lambakarju. Karjakasvatajad hindasid teda väsimatu töövõime ja intelligentsuse pärast. Ta kuulub pikakarvaliste ja tihedalt karvaga kaetud peaga karjakoerte mitmekesisesse rühma.\nSchapendoes on suguluses Bearded-Collie, Puli, Owczarek Nizinny, Bobtail’i, Briardi, Bergamasco ja saksa lambapuudliga selle mitmetes variatsioonides, nagu neid esineb Hessenis, Odenwaldis ning Alam-Reini aladel. Kõik need sarnased koerad on mäestikukoerte vähendatud mutatsioonid.\nSelle tõu loojaks on künoloog P.M.C.Toepoel. Teise Maailmasõja ajal tuli ta mõttele selle tõu vastu tähelepanu äratada. Aastate 1940 ja 1945 vahel kasutati aretuses peaaegu kõiki schapendoesi isendeid, keda veel leida õnnestus. 1945. aastal alustati tõu taastamisega.\nHollandi schapendoesi tõuklubi asutati aastal 1947 ja 1952 saavutas see juba tõu esialgse tunnustamise Hollandi kennelklubi (Raad van Beheer) poolt. Aastal 1954 valmis esimene tõustandard ja alustati tõuraamatu pidamisega. Lõplik tunnustamine järgnes\naastal 1971. Sellest ajast alates võis aretus jätkuda ainult registrisse kantud koertega.\nSchapendoes on iseloomult äärmiselt töökas, energiline, aktiivne, Ta on väga sotsiaalne ja ei talu üksindust. Ta on sőbralik, saab hästi läbi lastega. Ta on oma perekonnale ustav ja truu, vőőraste suhtes ükskőikne. Ta on intelligentne ja kergesti koolitatav.\nSobib ainult aktiivsele inimesele, vajab palju liikumist ja aktiviseerimist. Armastab töötada.\nSchapendoes on keskmist kasvu, turjakőrgus 40-50 cm. Karvkate on pikk ja tihe, tal on vuntsid ja habe, karvkate on värvuselt sinakashallist mustani. Standardi järgi on kőik värvid lubatud.\nHollandi schapendoes on kerge kehaehitusega, pikakarvaline koer, kelle turjakõrgus on 40 ja 50 cm vahel.\nTema liigutused on vetruvad ja kergelt sujuvad ; ta on märkimisväärne hüppaja.\nSchapendoes on normaalse ja harmoonilise kehaehitusega karjakoer, kellel on tähelepanelik ja vapper\niseloom. Ta on intelligentne, valvas, rõõmsameelne, elav, sõbralik ja temperamentne. Lähedaste inimeste suhtes näitab ta üles suurt poolehoidu ja truudust.\nLopsaka karvkatte tõttu näib pea tegelikust suurem, eriti aga laiem ning koljuosa tundub palju sügavam kui ta on.\nKolju : Peaaegu lame, mõõduka laubavaoga ja tugevalt rõhutatud kulmukaartega. Kolju on võrreldes pikkusega\nüsna lai : laius ületab mõnevõrra vahemaad laubalõikest kuklakühmuni.\nÜleminek laubalt koonule : Märgatavalt arenenud, kuid mitte järsk.\nNina : Ninaseljajoon jääb veidi madalamale laubajoonest.\nKoon : Lühem kui vahemaa laubalõikest kuklakühmuni.\nAheneb üsna vähe, jääb sügavaks ja lõpeb laia ning vaid veidi kumerana. Külgvaates peab suletud koonu korral alalõug selgelt nähtavaks jääma.\nLõuad / Hambad : Normaalselt arenenud kääritaoline hambumus.\nPõsed : Tugevalt esile tulevate sarnakaartega.\nSilmad : Silmad on üsna suured, ümarad ja asetsevad silmakoobastes normaalselt. Peas asuvad nad pigem\neespool kui külgmiselt. Värv on pruun; silmad ei tohi jätta muljet, nagu nende värv oleks must. Silmavalge võib olla märgatav vaid väga tugevalt külje suunas pööratud pilgu korral. Ilme on aval, siiras ja elav. Silmade kuju, värv ja ilme on sellele tõule iseloomulikeks tunnusteks.\nKõrvad : Need on üsna kõrgele asetunud, mitte liiga suured ega lihajad, laskuvad allasuunas vabalt, kuid pea vastu liibumata. Kõrvad on kaetud pika karvaga ja liikuvad, kuid ei tohi mingil juhul tõusta kõrgemale laubatasandist.\nPead kannab kõrgel tugev ja kuiv kael.\nSchapendoes on vaid veidi pikem oma kõrgusest. Luustik on kerge, nõtke ja elastne.\nÜlemine profiiljoon : Tugevalt lihastunud nimmepiirkonna tõttu veidi kumer.\nRindkere : Sügav. Roided on mõõdukalt kuni hästi kaardunud ja ulatuvad kaugele taha.\nAlumine profiiljoon ja kõht : Mitte liiga tugevasti üles tõmmatud.\nSaba on pikk, hästi karvane ja selge karvavimpliga. Tõule on iseloomulik see viis ja asend kuidas koer oma saba kannab. Rahulikus olekus ripub see sügavalt all. Traavil peab saba üsna kõrgele tõusma ja selgelt küljelt küljele heljuma. Galoppimisel sirutub see horisontaalseks. Hüpete juures toimib saba kindla tüürina. Kui koer on tähelepanelik, siis on saba sageli sirgelt püsti. Samas ei tohi saba olla jäigalt selja kohal.\nEsijalad on sirged ja kerge ehitusega. Esijäsemete nurgad peavad eesrinda rõhutama.\nKämblad : Elastsed.\nReied : Hästi kaldus asetusega.\nKannaliigesed : Mõõdukate nurkadega, heade lihastega.\nPöiad : Lühikesed.\nKäpad on üsna suured ja elastsed; nad on laia ja ovaalse kujuga. Varbad on tihedalt üksteise vastu liibunud. Käpapadjandid on paksud ja elastsed ning nende vahel on rikkalik karvakasv. Lisavarbad on lubatud.\nKuna schapendoes oma tööd tehes rohkem galopeerib kui traavib, peab tema liikumine olema kerge ja vetruv, ilma ülemäärase energiakuluta. Ta peab suutma hästi hüpata ja kiiresti pöördeid sooritada.\nSchapendoesi karvkate on tihe ja piisava aluskarvaga.\nKarv on pikk, kindlasti 7 cm või enam tagajäsemete piirkonnas. Karv pole päris sile, pigem kergelt laines.\nSelgelt väljenunud krussis karv ei ole lubatud. Karvad kasvavad väga tihedalt üksteise kõrval, nad on peened ja kuivad, mingil juhul aga mitte siidised. Karvkattel on kalduvus kohtades, kus ta pikem on, salkudeks koonduda, mistõttu näib schapendoes, eriti alaosast, tegelikust laiemat pinda katvana. Schapendoesil on peas võimsad karvatutid, vuntsid ja habe.\nKõik värvused on lubatud. Eelistada tuleb siiski sinakashallist kuni mustani.\nTurjakõrgus : Isastel : 43 - 50 cm\nEmastel : 40 - 47 cm.\nKüsimus:Koeral tehti hiljuti Rootsis tagajäseme operatsioon Sooviksime teada saada kas Eestis kusagil tegeldakse loomade operatsioonijärgse...\nEaka koera liigeseprobleemid\nKüsimus:Koer on 11,5 aastane (saksa lambakoer) ja tal on liigestega tekkinud probleemid. Sai ka just 20 päeva valuvaigistit. Küsimus tekkis aga...\nSaksa karmikarvaline linnukoer on üks vanimaid jahikoeratőuge. Sellist tüüpi koeri on kirjeldanud juba roomlased vanadel germaanlastel. Selle tőu...\nEbaõiglus närib koerte hinge\nKadedus ja viha ebaõige kohtlemise üle on väga inimlikud omadused, mida on ilmselt kõik tundnud, kirjutab Novaator.Austria loomapsühholoogide uuringuist...\nkoera võtmine koerad ja lapsed koeratoit käitumisprobleemid köha parasiidid puudlid värisemine


Vabariigi Presidendi jõulutervitus 24. detsembril 2006\njõulupühadel oleme rahulikult oma perekonna keskel, koos vanematega ja lastega. Me oleme mõttes nende pereliikmetega, keda meie hulgas enam ei ole. Perekond on rikkus, mis eeldab tööd ja armastust, ärakuulamist ja andestamist, mõistmist ja koostööd.\nSuhtugem niisamuti oma riiki ja rahvasse. Eesti riik on meie kodu, Eesti rahvas on meie perekond, kus me tahame näha hoolivust ja armastust. Tahame, et kodu oleks korras ja abivajajaid aidatakse, kus kedagi ei jäeta hätta.\nSee on kõik seotud eetiliste tõekspidamistega, nende väärtustega, mis aitavad hoida meie kodu ja riiki korras. Väärtuste eest perekonnas ja riigis peame me seisma ning nendele iga päev mõtlema.\nMina olen pühade ajal oma pere keskel. Osalen täna jumalateenistusel oma kodukirikus, Halliste Püha Anna kirikus, nii nagu olen seda teinud eelnevatel aastatel. See aastatepikkune traditsioon annab meelekindlust ja hingerahu.\nSoovin teile kõigile rahulikku jõuluaega ja veendumust seista eetiliste väärtuste eest!