Chongqing on 3000 aasta taha ulatuva ajalooga linn, mis asub Aasia pikima jõe, Jangtse, ülemjooksul. Kahe jõe Jialingi ja Jangtse ühinemiskohal, iidse Bayu kultuuri sünnialal. Tänaseks on Chongqing kasvanud hinnanguliselt 32 miljoni elanikuga Hiina suurima territooriumi ja elanike arvuga sadama- ja tööstuslinnaks, pakkudes huvitavat nii turistidele kui ärimeestele. Linna iseloomulikuks tunnuseks on udu. Keskmiselt 68 päeva aastas katab linna paks udu, luues müstilist atmosfääri.\n+ 5h võrreldes Eesti ajaga\n19 rajooni, 19 maakonda\nkohalikud räägivad Sichuani dialekti (Sichuanese), mis on variatsioon Edela-Hiina mandarini keelest. Inglise keelt räägitakse vähem, enamasti hotellides, restoranides ja muudes turistide poolt külastatavates kohtades\nChongqing oli iidsel ajal Ba kuningriigi keskus. Kuningriigi asutajateks olid, 11.sajandil eKr., pool-legendaarsed Ba hõimud ja kohalikud aborigeenid, kes vallutati Yangtze, Wujiangi ja Jialingi jõe läheduses asunud aladel.\n316a eKr. vallutati Ba kuningriik Qini kuningriigi poolt, kelle valitseja andis korralduse ehitada uus linn Jiang ja Chu Prefektuur.\n581 AD. Sui Dünastia valitsemisajal , muudeti Yu Prefektuuriks ( Yuzhouks), seejärel 1102.a Gong Prefektuuriks (Gongzhouks).\n1189, Songi Dünastia prints krooniti Gongi Kuningaks ja hiljem kogu maa keisriks. Tema korraldusel sai Gongzhou nende kahe sündmuse tähistamiseks nimeks Chongqing ehk 'topelt pidu'.\nChongqing on 3 korda olnud pealinn:\n1066 BC - Ba Kuningriigi pealinn.\n1363 AD - Xia Kuningriigi pealinn.\n1937 - Hiina Vabariigi abipealinn teise Hiina-Jaapani sõja ajal, kui sinna kolis Rahvuslik Valitsus.\nChongqingis on mussoonidest mõjutatud, niiske subtroopiline kliima. Koos Wuhani ja Nanjingiga on Chongqing üks kolmest ahjust Jangtse jõel. Suved on pikad, aga Hiina kuumimate ja niiskeimate seas. Juulis ja augustis ulatuvad temperatuurid linnas 33-34 °C. Talved on lühikesed ja mõnevõrra pehmemad, kuid niisked ja pilvised. Oma geograafilise asukoha tõttu, Sichuani madalmaal, on linnas aastane päikesepaiste hulk üks madalamaid Hiinas.\nChongqing Jiangbei Rahvusvaheline lennujaam (CKG): 21km linnast, 2 terminali - rahvusvaheline ja kodumaine. Ühendused enam kui 80 sihtkohaga Hiinas ja Aasias.\nBuss - liinivõrk katab kogu linna, sildid hiina keeles\nMonorail - linna kaetus kasvab kiiresti\nRongid - ühendavad Chongqingi teiste Hiina regioonidega\nTakso- taksomeetritel põhinevad hinnad, taksojuhid räägivad ainult hiina keelt\nPoed ja kaubamajad on avatud 10:00 - 22:00, iga päev, osad poed suletud pühapäeviti.\nJangtse jõekruiisid - Chongqingist algavad erineva pikkusega (mõnest tunnist mitme päevani) kruiisid Jangtse jõel. Pikematel kruiisidel on võimalik kasutada mugavustega kajuteid (dušs, WC, konditsioneer, televiisor jne.).\nCi Qi Kou - iidne “Portselani küla“ (Porcelain village) oma tillukeste tänavate ja poekestega.\nTervislikud kuumaveeallikad (Southern Hot Springs), kus muuseas asub maailma suurim tualett!\nMaailma suurim Buddha kuju - on 71 meetri kõrgune ja asub Leshani linnas.\nKaunid loodusvaated mägedes ja jõekallastel, moodsad linnad ja erinevate rahvaste külad, taoistlikud templid ja budistlikud kloostrid ning palju muud.\nNimi Chongqing tähendab hiina keeles topelt pidu.\nChongqingi nime on linn kandnud ainult viimased 800 aastat oma 3000 aastasest ajaloost. Enne seda on linna nimeks olnud ka Jiangzhou, Ba Shire, Chuzhou, Yuzhou ja Gongzhou.\nLinna mäed ja orud on ümbritsetud 2 jõega - Jialing (jookseb läbi linna), mis suubub Jangtse jõkke. Territooriumile jäävad rikkalikud veevarud, mineraal- ja muud maavarad, tihedad metsad ja mitmekesine floora ja fauna.\nPaljud lääne ettevõtted, alates elektroonika-, auto- ja mootorattatööstusest keemiatööstuseni välja, on oma tootmise kolinud siia.\nFinnair on esimene lennufirma, kes pakub otselendusid Chongqingi ja Euroopa vahel alates maist 2012.\nPangad. Avatud 09:00 - 18:00, esmaspäevast reedeni; 09:00 - 15:00 nädalavahetustel.\nMuuseumid. Avatud 09:00 - 18:00, esmaspäevast reedeni, mõned avatud ka nädalavahetusel.\nReisiperiood. Kevadel ja sügisel reisides on kasulik arvestada, et sel ajal võib linn olla mähitud paksu uduloori, mis on Chongqingile väga iseloomulik. Sellest ka hüüdnimi Udu Linn.


AI nõustamine - eAgronom\nAIA - sõltumatu nõustamine\nKeeruline on leida konsultanti, kelle eesmärgid ühtiksid sinu ettevõtte eesmärkidega. Tavaliselt sõltub nende tulu sellest kui palju nad sulle müüvad ning seetõttu keskenduvad nad saagikusele.\nMe peaksime keskenduma kasumile, mitte saagikusele.\nOleme kokku pannud meeskonna maailma tippkonsultantidest nii Suurbritanniast kui ka mujalt. Neil on praktiline juhtimise ja juhendamise kogemus erinevates põllumajandusettevõtetes kogu maailmas – Suurbritannias, Prantsusmaal, Hispaanias, Saksamaal, Eestis, Aafrikas, Venemaal, Ukrainas ja USA-s.\nTeenuse nimi on AIA.\nTäielikult sõltumatu – AIA-l ei teki nõu andes huvide konflikti – me ei teeni sinu ostetud sisendite hulga pealt.\nAI toega – Meie konsultante toetavad meie AI tööriistad, mille abil neil on võimalik teha kõrgekvaliteedilisi andmetepõhiseid otsusi. Need tööriistad aitavad neil märgata probleeme, mis muidu kaoksid andmete kuhja alla, mille seast inimene neid märgata ei suuda või mille lahendamine võtaks inimesel liialt kaua aega.\nTerviklik põllumajandusalane nõu – Täiskohaga agronoomi kulu on sulle 30€/ha kohta ning ta annab sulle vaid agronoomia alast nõu. Meie põllumajanduskonsultandid annavad sulle terviklikku nõu. Igal agronoomilisel otsusel on ka finantsiline mõju – ettevõtet tuleb vaadata kui tervikut.\nMeie noorem konsultant Stephen Walker on samuti Suurbritanniast. Tema saavutused on samuti silmapaistvad, näiteks õnnestus tal Black Earth Farming tuua kahjumist 1,9- miljonilise kasumini.\nMida kliendid AIA-st arvavad?\nLäbi võimsa võrdlusuuringu on AIA oma klientidele juba tõestanud, et ettevõtted saavad kergelt oma finantse parandada rohkem kui 30€/ha kohta lihtsalt oma ettevõtte tegevusi või sisendit optimeerides.\nAIA ettevõtte hinnang\nAIA online-nõuanded vestluse kaudu (tööaeg 9.00-17.00)\nKirjuta meie AIA konsultantidele kui sul tekib mõni küsimus põllumajandusettevõtte haldamise kohta. Sul on võimalik küsida neilt kõike läbi eAgronomi jutumulli.\nTulevased AIA tööriistad (arendamisel)\nAIA konsultandid kasutavad mitmeid AI tööriistu, mis aitavad neil otsusi teha. Me töötame selle kallal, et need tööriistad ka põllumeestele kättesaadavaks teha.


Ajalik ja ajatu: Leksikon-Valgus. Toomas Nogola | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Kultuur → Ajalik ja ajatu → Ajalik ja ajatu: Leksikon-Valgus. Toomas Nogola\nAjalik ja ajatu: Leksikon-Valgus. Toomas Nogola\nAjalik ja ajatu: Leksikon-kirikutekstiilid. Toomas Mäeväli00:28:03\nAjalik ja ajatu: Leksikon-rahvakalender00:27:43\nAjalik ja ajatu: Kristlik kultuur00:27:47\nAjalik ja ajatu: Leksikon-õigeusu piiskopi rõivad00:28:12\nAjalik ja ajatu: Leksikon-õigeusu vaimulike riided00:27:07\nAjalik ja ajatu: Leksikon-lõpuriitused. Rael Leedjärv00:28:06\nAjalik ja ajatu: Leksikon-armulaud. Liina Kolk00:27:02\nAjalik ja ajatu: Leksikon-armulaua seadmine00:27:26\nAjalik ja ajatu: Leksikon-Jutlus, usutunnistus, palve00:27:39\nAjalik ja ajatu: Leksikon-Lektsioonid00:27:51\nKIRJANDUSLIK KOLMAPÄEV. V. Beekman - poeem "Ida-Euroopa valgus"00:05:21\nÖÖLENDURID. Valgus tunneli lõpus.00:54:38\n00:00:00 Saatepea ja stand - Meelis Holsting\n00:00:18 Leksikon-vahetiiter, kirikuplaan, seal tiiter: Valgus. Kt alustab Arne Hiob monoloogi valgusest kirikus - valguse tähendus, valguse kandjad- (aknad, lühtrid, küünlad jms) Pildis erinevate kirikute siseplaanid, aknad, vitraažid. Pildid Jumalast, Kristus küünlaga, kirgastumine. Küünalde panek Armeenia kirikus, õigeusu kirikus, küünlad.\n00:04:18 Arne Hiob jätkab kaadris (subt teoloogiadoktor)\n00:05:14 Kattepl - Kaarli kiriku üldplaan, aken, lühter. Pildid -Jumal taevas, püha vaim tuvi näol (vitraaŽ).\n00:06:24 Kattepl - Armeenia kirik-küünalde panek, küünla süütamine luteri kirikus, õigeusu kiriku surnutepalve\n00:07:59 Kattepl - Karja kirik- lühter, küünlad põlevad, kogudus laulab\n00:09:01 Toomas Nigola ja Meelis Holsting askeldavad koguduse köögis. Kt algab vestlus-külaliste ootel - kes tulevad ja miks, Taize kokkutuleku ettevalmistamisest, plaanid Taizest, kohvilaua sättimine, külalised tulevad, teretamine, plaanid Pärnu kirikust\n00:11:37 Toomas Nigola jätkab kaadris - kuidas jõudis Jumalani jms\n00:11:58 Kattepl - koosolek, T.Nigola loeb alguspalvet\n00:13:27 Kattepl -Teenistus Pärnu kirikus, fotod Kambja kirikust\n00:14:59 Kattepl - teenistus Pärnu kirikus\n00:17:39 Kattepl - teenistus Pärnu kirikus\n00:18:55 Kattepl -T.Nigola ja Enn Auksmann sätivad kohvilauda\n00:19:34 T.Nigola ja M.Holsting Pärnu kirikus - jutt noortest kirikus\n00:20:03 Kattepl - palvus Taize kloostrikirikus\n00:21:34 Kattepl - teenistus Pärnu kirikus\n00:23:07 Kattepl - fotod õpingutest Ameerikas\n00:23:28 T.Nigola ja M.Holsting jalutavad Pärnus politseimaja poole, vestlus tööst kaplanina politseis\n00:24:02 Kattepl - fotod Ameerikast\n00:25:19 Kattepl - minek Pärnu kiriku kogudusemajja\n00:25:53 Kattepl - fotod koos lapsega, perepilt\n00:27:40 Lõpustand ja tiitrid


Sügisnäituse uksed avatakse peagi | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Kultuur Sügisnäituse uksed avatakse peagi\nSügisnäituse uksed avatakse peagi\nKäsitöö sügisnäituselt 2007. Foto: Pille Tammelan\nTänavune sügisnäitus toimub 18. ja 19. septembril, uudistajaid oodatakse Kambja kooli saalis.\nReedel näitus avatud kell 10–17, laupäeval kell 10–14.\nEksponaate ootame 18. septembri hommikul kella kaheksast.\nOodatud kõik aiasaadused, hoidised, käsitöö jne. Sel aastal on eriauhind kaalukamale kaalikale.\nEelminePensionäre kutsutakse teatrisse\nJärgmineMis kell algab kool?


Adzhika - kuum kaste põhineb tomatid, küüslauk, kuum pipar, sool ja maitseained suures koguses. See serveeritakse liharoogade, leib, lisatakse supid ja köögiviljade pool tassi. Seal on palju sorte adzhika, millest üks on kaste põhineb suvikõrvits. Hooajal, kui väärtus selle põllukultuuri puhul on väga madal, on vaja, et valmistada adjika suvikõrvits talveks. Samuti peaks olema terav, muidu ei adjika ja lihtsalt squash kaaviar, kuid siiski maitse squash kaste muutub pehmemaks ja õrn klassikalise variandi. Sõrmed lakuvad!\ntooted saladused ja nõuanded\nRetseptid adzhika suvikõrvits kohta\ntalvel tomatid ja tomati\nõunad selleri( steriliseerimine)\nAdzhika suvikõrvits on palju sorte. Ta on valmis, lisaks erinevaid köögivilju, mis võimaldab teil kohandada toidu maitse. Kõigepealt viitab see kuumale piparile. Juuresolekul selle koostisosa tingimata adzhika, kuid summa sõltub teie maitse-eelistusi. Tooge magusus maitses kaste lisada õunad, paprika ja porgandid. Küüslaugule lisatakse vürtsikas ja vürtsikas maitse. Adjika squash keedetud tomatipasta, tomatid või ei, siis värvi kaste on kollane, nagu taimsed kaaviar.\nNagu kõik Kaukaasia kööki, adjika valmistada, lisades palju ürte ja vürtse. Nende valik sõltub ka isiklik eelistus, see võiks olla petersell, basiilik, till, koriander ja muid maitsetaimi, kuid nende olemasolu tassi vajalik. Kabatšokid\njaoks adzhika pead valima noor, õhuke nahk ja väike kogus väikesed seemned. Küpsema puu ei sobi toidu valmistamiseks ja teha tassi vesised.\nsaladused ja nõuanded, et saada õige adjika squash talveks on vaja uurida mõned funktsioonid valmistada kaste.\nKöögiviljad squash adzhika jahvatati hakklihamasin või blender, kuid segisti teeb kaste ühtlasem ja adjika tähendab juuresolekul väikesteks tükkideks köögivilju.\nsaada õige konsistentsi kaste peaks paksendamiseks, nii et see on keedetud vähemalt 60 minutit.\nZoom maitsta adzhika suvikõrvits klassikaline versioon lisab värsked tomatid, kuid neid saab kergesti asendada kvaliteetse tomatipasta asemel 1 kg tomateid vaja võtta 100 grammi pasta ja küpseta vastavalt retseptile.\nSa ei saa lisada kaste suvikõrvits või tomatipasta ja saavutada soovitud värvitooni abiga paprikapulber, piisavalt 1-2 suured lusikad maitsestamiseks.\nAnda kastmega magus maitse keetmise ajal lisada suhkrut see summa tuleks kohandada tassi osutus mitte liiga magus.\nAdzhika kaua salvestatud tahes kuivas, pimedas kohas, asi panna see küttekehadest eemal ja otsese päikesevalguse eest. Valmistamise meetodid\npõhimõtet ettevalmistamisel talvel squash adzhika lihtne - kõik köögiviljad jahvatatakse hakklihamasinas, lisada maitseained ja keedetud keskmisel kuumusel, kuni soovitud konsistentsi. Tingimata lisatud äädikat, kivisoola ja taimeõli loomuliku säilitusainet. Siis kaste valatakse purkidesse ja eeltöödeldud rulli.\non võimalik teostada steriliseerimisprotseduur ummistus keevasse vette. Erinevad retseptid ja lisades erinevaid koostisosi, peamiselt adjika valmistatud kasutades porgand, tomat, seller ja pipraga. Retseptid\nadzhika suvikõrvits kohta\ntalvel tomatid ja tomatipasta\n1,2 kg suvikõrvits;\n600 grammi tomat;\n130 grammi tomatipastat;\n600 grammi salati pipar;\n2 kuum paprika;\n1 spl.granuleeritud suhkur;\non suvikõrvits lõigata vars, lõika viiludeks lõigatud kuju ei ole oluline, kõik köögiviljad on peenestatud koos hakklihamasina.\nTomatites lõigake varred, mis on jagatud mitmeks tükkiks.\nPaprikates eemaldage tuum, keerake liha veskiga läbi tomatid.\nValage lai kaussi ja laske tulel.\nKuumeneda mõõdukas kuumust 45 minutit.\nLisage tomatipasta, peenelt purustatud rohelised, vürtsid, valage õli.\nViska hakitud küüslaugu ja küpseta veel 20 minutit.\nLõpuks valage äädika kaste, eemaldage plaadist.\nlevib klaasiga töödeldud purgidelt ja ummistub.\nKui lisate adjika suvikõrvits õunad, mida saate teha kaste õrn magus maitse. See adzhika sobib suurepäraselt kana-, pasta- ja köögiviljaekstraktidele.\n4,5 kg noort squashit;\n900 g salati pipra;\n1,1 kg õunu;\n900 grammi porgandeid;\nkõik köögiviljad ja peske: alates suvikõrvits, õunad ja porgandi koorida, lõigata paprika seemned ja vaheseinad, küüslauk lahutada küünt.\nTükeldage tooted tükkideks ja puhastage neid lihaveskiga.\nsool, kaetakse suhkruga ja vala õli.\nPange plaat ja küpseta 45-50 minutit.\nVala äädikat, kaetakse ja keedetakse veel 8 minutit.\nlevitada purkide puhastamiseks ja tihedalt tihendamiseks.\nJahutage sooja pintsli all ja laske ladustamisel ära.\nmuidugi funktsioon tahes adzhika, olenemata liigist, mis on kuum kaste, nii et see on vajalik lisada kuuma paprika. Aga neile, kes ei meeldi põletamine toitu, on võimalus, mis võimaldab süüa vürtsikas adjika ilma kuuma pipra, asendades selle vürtsikas seller.\n1,3 kg kabatšokki;\n120 grammi tomatipasta;\n1 tervet sellerit;\n1 suur salat pipar;\nvürtsid, maitsetaimed nõudmisel;\n1 spl.granuleeritud suhkrut.\nSquash tuleks koorida, südamik tuleks eemaldada paprikast.\nGrindikoogid, kasutades lihumahtujat.\nVala kaste kastrulisse, keedetakse keeduklaasi ja keedetakse umbes tund ühe vaikselt tulega.\nSeller( juur ja lehed) peenestatakse ja praaditakse tailihas õlis.\nLisage squashi suhkru- ja tomatipasta, mida saab veidi lahjendada veega.\nKastmega hapukoor, valage küpsetamise lõpuks äädikas.\nSoovi korral lisada purustatud maitsetaimi ja lemmikvärssid.\nPange kaste purkidesse, kaetakse kaanedega ja steriliseeritakse 20-30 minutit.\nKorgi ja asetage enne, kui see tekib katte all.\nKui soovite käpard värsked tomatid seal, ja osta tomatipasta ei ole usutav, et on võimalik valmistada talveks adjika suvikõrvits, lisaks tomatimahla. Ideaalis peaks see olema kodus valmistatud mahl. See meetod säästab aega talvevarraste valmistamisel.\n5,2 kg suvikõrvitset;\n1.1 kg porgandit;\n500 ml tomatimahla;\n3 küüslauku pea;\n500 ml tailihasõli;\n1 suur lusikas jahvatatud terav pipra;\n1 soola lusikas.\nSuhkrustes ja porgandites eemaldage küünenahk, lõigake mitu tükki. Küüslauguküüs, küüslauguküüs.\nGrindige köögivilju lihaveski kaudu.\nValage köögivilja segu kastrulisse, lisage võid, vürtse ja asetage plaat.\nOodake keemist ja vähendage soojust.\nKatke nõusid kaanega ja küpseta kastmega 55 minutit.\nValage äädikat, segage ja küpseta veel 5 minutit.\nSpread adzhika steriilsete purgid ja tihendid.\nAdjika suhkrupeedist kogu talvega meeldib teile ebatavalise maitsega!


Nevi või tedretähtede esinemisel iirisel ei täheldatud ravi mõjul mingeid muutusi. Latanoxi tuleb ettevaatusega kasutada patsientidel, kellel on anamneesis herpeetiline keratiit, kuid selle kasutamist tuleks vältida herpes simplex-viiruse põhjustatud aktiivse keratiidi korral ja patsientidel, kellel on anamneesis korduv herpeetiline keratiit, eriti seotud prostaglandiini analoogidega.\nLatanoprosti molekulmass ,58 on toimeaine isopropüülester, see tähendab eelravimid, mis iseenesest on inaktiivsed, kuid pärast hüdrolüüsi latanoprosti happe moodustumisega muutub see bioloogiliselt aktiivseks. Eelravimid tungivad sarvkesta kaudu hästi läbi ja sarvkesta läbimisel hüdrolüüsitakse kõiki silmasisese vedelikku sisenevaid ravimeid. Inimestega tehtud uuringud on näidanud, et silmasisese vedeliku maksimaalne kontsentratsioon saavutatakse kell pärast paikset manustamist.\nPärast paikset manustamist ahvidel jaotub latanoprosti peamiselt eesmises segmendis, konjunktiivis ja silmalaugudes. Ainult väike kogus ravimit jõuab tagumisse segmenti. Nendes latanoprostihappe metabolism praktiliselt puudub.\nFLOKSIMED - analoogid ühise kõne taga\nRavimi peamine metabolism toimub maksas. Inimestel on poolväärtusaeg 17 minutit. Suurenenud silmasisese rõhu vähendamiseks avatud nurga glaukoomiga ja suurenenud oftalmotoonusega patsientidel. Individuaalne ülitundlikkus latanoprosti, bensalkooniumkloriidi või ravimi muude komponentide suhtes.\nKoostoimed teiste ravimitega ja muud koostoimed Põhjalikud andmed koostoime kohta teiste ravimitega puuduvad. Pärast kahe prostaglandiini analoogi samaaegset kasutamist silma on täheldatud silmasisese rõhu paradoksaalset tõusu.\nSeetõttu ei ole soovitatav samaaegselt kasutada kahte või enamat prostaglandiini, prostaglandiini analoogi või nende derivaate. Latanox võib põhjustada silmavärvi järkjärgulist muutust, suurendades iirises pruuni pigmendi kogust. Enne ravi alustamist tuleb patsiente teavitada silmade värvi muutuste püsivusest.\nAinult ühe silma ravimine võib põhjustada püsivat heterokroomiat. Silmavärvi muutust täheldatakse peamiselt iirise segatud värvusega patsientidel, näiteks sini-pruun, hall-pruun, kollakas-pruun või rohe-pruun.\nLatanoprosti uuringutes ilmnesid värvimuutused tavaliselt esimese 8 ravikuu jooksul, harva teisel või kolmandal aastal, kuid pärast neljandat ravi aastat neid ei täheldatud.\nIirise pigmentatsiooni progresseerumine aja jooksul väheneb ja stabiliseerub 5 aasta pärast. Pigmentatsiooni tugevnemise mõju pärast 5-aastast ravi ei ole hinnatud. Iirise värvuse muutused on üldiselt väikesed ja sageli kliiniliselt märkamatud. Silmade värvimuutusi ei täheldatud ühtlase sinise silmavärviga patsientidel ja need olid harvad ühetaolise halli, rohelise või pruuni silmavärviga patsientidel.\nVärvuse muutus on tingitud iirise stroomaalsete melanotsüütide melaniinisisalduse suurenemisest, mitte melanotsüütide arvu suurenemisest. Tavaliselt levib pupilli ümber olev pruun pigmentatsioon kontsentriliselt kahjustatud silma perifeeriasse, kuid iirise kõik või osa võib muutuda pruunikaks. Pärast ravi katkestamist ei täheldatud iirise pruuni pigmentatsiooni edasist suurenemist. Praegu pole kliinilistes uuringutes andmeid selle kohta, et see nähtus on seotud mingite sümptomite või patoloogiliste muutustega.\nNevi või tedretähtede esinemisel iirisel ei täheldatud ravi mõjul mingeid muutusi.\nTaotlus täiskasvanutele, sealhulgas eakatele. Täiskasvanute jaoks on annus 4 tilka Floximedi kõrvakanalisse kaks korda päevas. Kõrva tampoone vajavatel patsientidel võib annuse kahekordistada ainult esimesel kasutamisel st 6 tilka lastele ja 8 tilka täiskasvanutele.\nÜldiselt ei tohiks ravi kestus ületada päeva. Mõnel juhul võib ravi pikendada, kuid sel juhul on soovitatav kontrollida kohaliku floora tundlikkust. Samaaegse ravi korral teiste kohalike ravimitega tuleb nende kasutamise vahele jääda minutiline intervall. Annus on 3 tilka ravimit Floximed, mis on kõrvakanalis kaks korda päevas.\nOhutust ja efektiivsust alla 1-aastaste laste puhul ei ole kindlaks tehtud. Väline kuulmiskanal tuleb põhjalikult puhastada. Vestibulaarse stimulatsiooni vältimiseks on soovitatav süstida lahus toatemperatuuril või kehatemperatuuril.\nPatsient peaks olema kahjustatud kõrva vastasküljel lamavas asendis.\nSoovitav on olla selles asendis minutit. Samuti võib pärast kohalikku puhastamist niisutatud marli või absorbeerivat puuvillast tampooni päeva jooksul viia kõrvakanalisse, kuid ravimiga küllastamiseks tuleb seda niisutada 2 korda päevas.\nTilguti otsa ja lahuse saastumise vältimiseks peate olema ettevaatlik, et mitte puutuda tilgakese pudeli otsaga kokku aurikuli või välise kõrvakanaliga, sellega külgnevate alade ega muude pindadega. Üleannustamine Pärast paikset kasutamist ei ole teatatud üleannustamise juhtudest. Puuduvad tõendid juhusliku või tahtliku allaneelamise kohta inimestel.\nNende tilkade allaneelamisel on ravimite üleannustamise oht minimaalne. Ravimi Floximed üleannustamise korral, kui seda paikselt silma manustatakse, pesta ravimi liig silma delt silma sooja veega. Antud haigust kutsutakse krooniliseks tonsilliidiks ehk krooniliseks kurgumandlite põletikuks. Seda iseloomustavad sagedased ägedad kurgumandlite põletiku episoodid. Kurgumandlite ägedad põletikud on enamasti bakteriaalset päritolu ja harvemal juhul viiruslikud.


Õppimine õue | EPALE\nΠΟΡΟΣ 23 Ιανουάριος 2021\nSelleks, et koolitajad saaksid läbi viia hea koolituse, on neil vaja sobivat õpikeskkonda. Enamasti on selleks klassiruumi taoline koht, viimasel ajal digitaalne ruum, kuid koolituste läbi viimiseks sobivad ka teised keskkonnad. Selleks, et pakkuda oma õpilastele vaheldust, põnevust, uut vaatenurka vms ning sellega materjali omandamist parandada, saab koolituse käigus kasutada õpiruumina edukalt ka õueala.\nKujuta end ette imeilusas pargis. Analüüsides seda, kui õpiruumi, näen selles mitmeid võimalusi. Näiteks on see ideaalne koht maastikumänguks, sokraatiliseks jalutuskäiguks, siia sobivad igasugused keskkonnaalased koolitused, grupiarutelud, suulised esitlused ja palju muud. Keskkondi, kus saab erinevaid meetodeid kasutades edukalt õpitegevust läbi viia, on palju. Õpilase vaates annab see õppetegevusele juurde hoopis teise dimensiooni, luues aktiivse õpiruumi, mis kutsub õppima.\nSamas ei ole me, kui täiskasvanud, oma õpingute käigus selliseid tunde eriti kohanud. Usume, et koolitajad kasutaksid õueruumi meelsamini, kui nad oskaksid selle võimalusi märgata. Meile tundub, et koolitajate tööriistakastis puudub selleteemaline vahend. Tallinna Ülikoolil on õppeaine: Erialasid Lõimiv Uuendus (ELU), mis on põlvkondi ühendav õppeaine, mille käigus lahendatakse meeskonnatööna elulisi probleeme. Sellel sügissemestril võttis kolm gruppi ette projekti nimega ÕPPIMINE ÕUE, mille eesmärk on luua täiskasvanutega tegelevale koolitajatele abimaterjal selle kohta, kuidas kasutada väliskeskkonda õpiruumina.\nBlogipostituses https://epale.ec.europa.eu/et/blog/oppimine-oue on kirjeldatud projekti, mille jooksul valmisid antud materjalid täiskasvanute koolitajatele. Head kasutamist :)\nTriin Rõõmusoks, Epp Klimenko, Katarina Kaps, Marleen Koppel, Rena Lillemägi, Jekaterina Saveljeva, Eliko Melb, Anni Madisson, Evely Vassar, Maiken Matvejev, Kelly Saatmann, Eduard Värä, Merike Randma, Carol London, Mari-Liis Kiviloo\nΣάβ, 01/23/2021 - 12:00\nEDUKA ÕUESÕPPE ABC. Koolitaja meelespea 1\nEDUKA ÕUESÕPPE ABC. Koolitaja meelespea 2\nKeskkond kui õpiruum Õppimine õue. Valik erinevaid õuesõppimise keskkondi täiskasvanutele.\nÕuesõppe meetodid täiskasvanuõppes


''Mõõtmatu'' mõõtmine. Aatomifüüsika probleeme, Aleksandr Abramov, Valgus 1975 | vanaraamat.ee\n''Mõõtmatu'' mõõtmine Aatomifüüsika probleeme, Klõpsa siia , et näha täielikku loendit! ''Mõõtmatu'' mõõtmine. Aatomifüüsika probleeme, Aleksandr Abramov, Valgus 1975 | vanaraamat. ee\n''Mõõtmatu'' mõõtmine. Aatomifüüsika probleeme\nPealkiri: ''Mõõtmatu'' mõõtmine. Aatomifüüsika probleeme\nAutor(id): Aleksandr Abramov\nTõlkija: L. Pakkas\nKeeruline, kuid huvitav on aatomite ja elementaarosakeste maailm. Selles valitsevad erilised, lausa ebatavalised seadused. Mikroosakesi endid iseloomustavad imepärased omadused. Kõik on seal väga erinev neist esemetest ja nähtustest, mida oleme harjunud enda ümber nägema.\nNeil, kes alles alustavad mikromaailmaga tutvumist, tekivad sageli küsimused. On ju aatomid ja mikroosakesed nii mõõtmatult väikesed, et me ei tunneta neid ühegagi oma meeleorganitest. Veel enam, nad on sedavõrd väikesed, et ei ole eristatavad ka kõige võimsamate mikroskoopide, isegi mitte elektronmikroskoopide abil. Kust siis on pärit niivõrd üksikasjalik informatsioon mikromaailmast? Millisel määral on see reaalne? Kuidas me saame sellise veendumusega rääkida aatomite ja elementaarosakeste parameetritest ning omadustest? Kõik need ja nendega analoogilised küsimused on loomulikud ja õiguspärased.\nEsimene peatükk. Teel sihile\nTeine peatükk. Kuidas mõõdeti aatomit\nKolmas peatükk. Millest koosneb aatom?\nTUUMAFÜÜSIKAS KASUTATAVAD SEADMED\nNeljas peatükk. Ioniseeriva kiirguse mõõtmine\nViies peatükk. Elektroonika kasutamine aatomifüüsikas\nKuues peatükk. Laetud osakeste kiirendid\nSeitsmes peatükk. Tuumareaktor\nKaheksas peatükk. Energia mõõtmine\nÜheksas peatükk. Tuumade ja osakeste elektrilaengu mõõtmine\nKümnes peatükk. Massi mõõtmine\nÜheteistkümnes peatükk. Aja mõõtmine\nKokkuvõte. Saavutatust kaugemale\nLisa. 1. Elementaarosakeste tabel\n2. Mõningate konstantide väärtused\nAine- ja isikuregister\nAleksandr Abramov, Kümme mudelit. Masinate ja aparaatide ehitamine,


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kes sobib Eestit esindama?\nKui mäletate, oli see pisut rohkem kui kolm nädalat tagasi, mil Eesti vabanes siin jooksjate leeris paksu segadust ja suuri küsimusi külvanud Ibrahim Mukungast, Tiidrek Nurme sõbrast. Mõned juba kartsid – kui kohatu sõna siin, mis jätab mulje, nagu kartmine oleks kuidagi taunitav, kuid ei ole –, et äkki on Mukungal salakaval plaan end kuidagi Eesti eest võistlema sehkendada. Pidin koguni maad kuulama Nurme taustajõudude seas ning sain teada, et sellist plaani ei ole, ning enamgi veel: tema taustajõudude oluline esindaja ei pea vajalikuks Keenia meest Eesti eest võitlema meelitada, küll aga oli ta teistsugusel, vastupidisel arvamusel Eesti korvpallimeeskonna tugevdamise suhtes. (Nüüd võite muidugi alustada äraarvamismängu, kes see mees taustameeskonnast oli.)\nNiisiis, Mukunga läinud, kuid loodus ju tühja kohta ei salli. Nüüd tahab Eesti eest võistlema saada mäesuusataja, Ameerika-mees Warren Cummings Smith III.\nSee asi ei kõlba juba nime poolest. Kunagi lugesin Ameerika ajakirjandusest pikka kriitilise alatooniga lugu, kuidas sealsed pered kasutavad Euroopa kuninglikele suguvõsadele iseloomulikku rooma numbrite süsteemi, et anda lastele juurde aristokraatlikkust. Eestis seda kommet ei ole.\nEndine Õhtulehe spordiajakirjanik Märt Roosna teatas eelmise aasta algul, et Smith III, kes selleks ajaks oli Tallinnas käinud vaid korra, 2009. aastal, ei räägi eesti keelt. Eesti keel, olgu meelde tuletatud, on meil riigikeel. Ameerikas võid rääkida mis keelt tahes – seal, muide, kas teadsite, ei ole olemas riigikeelt.\nSmith III on Eestis niivõrd olematu, et temast ei ole Scanpixi pildiarhiivis mitte ainsatki ülesvõtet. Nii et mul ei ole võimalik teile siin teda näidatagi!\nEestiga sidus teda varemalt vaid tõsiasi, et tema vanaema pages Teise maailmasõja aegu Eestist USAsse. Kas see teeb tõesti Smith III-st piisaval määral Eesti täisväärtusliku ja põhjendatud esindaja? Hmm. 1990. aastate lõpus elasin kahel korral pool aastat Washingtonis endise Valge Maja tippametniku, viie USA presidendi pressimeeskonnas (pidi olema USA ajaloo rekord) töötanud Joseph Laitini eramus Bethesda äärelinnas. Kord küsisin temalt: «Joe, how far back into history could you trace your ancestors?» ehk kui kaugele minevikku teab ta oma suguvõsa ajalugu. Ja teate, mis ta vastas? Vastas nii: «To Adam and Eve.» Geniaalne, vaimukas mees oli. Tema vastuse mõte: et me kõik pärineme lõppeks ühest esiisast ja esiemast. Ehk teisisõnu: kui teie leiate oma sugupuust, et teie mingi vanavanavanaisa oli saksa päritolu, kas te siis tõesti peate saama seetõttu kohe Deutschlandi esindajaks?\nNiisiis, võtke või jätke, aga laias laastus pole Smith III-l ja Mukungal vahet. Ühtemoodi võõrad ja kauged on nad meile mõlemad. Nad ei ole kumbki osa meie ajaloost ega kultuurist, nad ei ole kumbki selline osa meie Eesti ühiskonnast, et nad oleks siin täielikult omaksvõetavad. Liiati, see kodakondsuse argument – Roosna artiklis kinnitab Smith III, et tal on nii USA pass kui Eesti kodakondsus (kuigi minu teada meil topeltkodakondsust ju ei lubata...) – on nõrk, sest see on pelgalt bürokraatlik märge kuskil registris. Kas on liiast oodata, et inimene, kes tahab Eestit esindada, püüab olla ka osa Eestist? Mäesuusataja Tiiu Nurmberg, mäletate teda, vähemalt rääkis eesti keeles (intervjueerisin teda korduvalt) ning elas-harjutas aastast ikka mitu kuus Eestis.\nSeetõttu pooldan, et kui Eesti saadab Sotši olümpiale mäesuusataja ja on võimalus valida, keda saata, siis saadaks Eesti sinna pigem Tõnis Luige, mitte Smith III.\nPoison Spider Mesa jeep road (on left) and Behind the Rocks Wilderness (in backgound), Moab, Utah. 22. aprill 2012. Pildistanud Priit Pullerits. (Suuremalt vaatamiseks klikkida pildile.)\nFoto 1: Ibrahim Mukunga oktoobri keskel võitmas Viljandi linnajooksu. Foto autor: Marko Saarm, Sakala/Scanpix\nFoto 2: Ibrahim Mukunga ümbritsetuna Eesti naistest. Foto autor: Marko Saarm, Sakala/Scanpix\nFoto 3: Kanadast pärit Tiiu Nurmberg pingutas omal ajal kõvasti, ja edukalt, et saada osaks eesti rahvast ja Eesti ühiskonnast. Foto autor: Kalev Lilleorg, Õhtuleht/Scanpix\nFoto 4: Deyvid Oprja, viimane olümpial võistelnud Eesti mäesuusataja, Torino olümpia suurslaalomirajal. Foto autor: Mati Hiis, Õhtuleht/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 16:10 kommentaare: 43\nmehed ärga jamage,\npõhja läheme niikuinii, mukunga abil või ilma\nvaadake tänaast noorsugu, eesnimed inglise-saksa, perenimed vene\ns on puudu\nPriit, vaata peeglisse! Ka sina oled olnud džinni pudelist väljalaskmise juures. [Et mis ma öelda tahan? - Kas saad kätt südamele pannes öelda, et oled alati ajanud rahvuslikku joont?]\nOlen küll. Aga parandage, kui ma midagi ei mäleta. Usun, et olen valmis tunnistama oma viga. Aga millist?\nAitäh Deutschlandi vea märkajale - parandatud!\nÕhtulehe veebi andmetel on Märt Roosna endiselt nende hingekirjas...\nAt 18:53, Kaarel, kõvera tilliga võhmamees said...\nMingi käre pressing on käimas. Delfis ameeriklannast kooliopetaja ja Postimehes keegi Surzikova nutavad köik kooris kui väga oleks Eestisse välismaalasi vaja. Ptui!!!!! Minge kanni oma välismaalaste lauluga. Kurat niigi umber ainult vene keel sekka inglissi ja saksat.\nMeil on rahvusriik !!!!\nvähemalt võiks nüüd selge olla, et sirpi lendab sisse spõrditoimetus ja selle eesistujat võib ainult kolmteist korda ära arvata..\nAt 08:17, lihtne eesti mees said...\nSünnijärgstele Eesti kodanikele on topeltkodakondsus siiski lubatud ja kuna Warren Cummings Smith-i ema on eestlanna, siis on tema topeltkodakondsus igati OK. Mul küll kahju ei oleks, kui ta Sotšis Eestit esindaks, aga nendele korvpallikoondise "kodustamispüüdlustele" olen pigem vastu ja ma ei näe küll, mil viisil oleks Korvpalliliidul see asi võimalik ellu viia. Seda vähemalt praeguse valitsuskoalitsiooni ajal ja venelasest iluuisutajale kodakondsuse andmisest keeldumise fakti arvestades.\nKunagi avaldas Pullerits, et see blogi on küll tema kodu, aga need, kes arvavad, et tema seisukohavõtud siin peegeldavad tema tegelikku olemust, on täielikult eksiteel. Järelikult, Pulleritsu arvamusavaldusi siin blogis tuleb alati mõista kirjapandule vastupidiselt.\nProovige järele ja te näete, et siis asetuvad asjad tõesti palju loogilisemalt oma kohtadele. Blogis tõrjub Pullerits Eestit esindama tükkivaid võõramaalasi, aga ise teeb samal ajal Arteris siin elavate välismaalastega intervjuusid. Blogis püüab jätta muljet, et jalgpall on saatanast, aga näiteks intervjuus Ossinovskiga tunnistab, et ise tegelikult vaatab jalgpalli. Blogis külvab räiget homovastasust, aga tegelikult ise...\nPullerits on samasugune negatiivne oraakel nagu Savisaar, kellelt ta on ilmselt õppetunde võtnud. Tema öeldust täiel määral arusaamiseks tuleb öeldu pöörata vastupidiseks.\nSuusalaadal käidud. Võin nüüd iseennast esindada Estoloppeti eeloleva talve vabatehnikadistantsidel.\nŠotsis on mingi jama olümpia dopingutestimiskeskusega. Tõenäoliselt Venemaa Antidopingu Keskus (mille juhataja õde jäi ise dopingumüügiga vahele!) tahab tagada, et Venemaa tipud mingil juhul vahele ei jää. Panuses on suured.\nKas suusalaadal jäi ka midagi kahtlast silma? Sellised üritused võivad ligi tõmmata keelatud ainete müüjaid. Pulleritsu blogi oleks sobivaim koht vihjeid anda. Anonüümsus on siin garanteeritud ja blogiomanik tagab info kiire jõudmise oma kanalite abil meediasse.\nHoldeni ettevalmistus TSM-ks läks suure pauguga lahti. Veenev. Kaalukust lisab see, et mees on möödunud hooajast mõndagi õppinud (mida usutavasti paljudelgi harrastajatel tasub kõrva taha panna):\n"[..] eelmise sügise kogemusest. Eelmisel hooajal sai juba oktoobri alguses päästik vinna tõmmatud ning seal kusagil jaanuari alguses [..] oli salv kahjuks juba püssirohust tühjaks saanud [..] veebruari keskel toimuva võistluse jaoks. Sel hooajal alustan ca kuu aega hiljem, äkki siis on kuni 16. veebruarini [..]"\nKui püüda siit tõmmata paralleeli meie PROFESSIONAALSETE tippsuusatajateni, siis ega spordiavalikkus ei teagi, mida nad praegu teevad ja mis nende plaanid on. Mõned väga udused uudised on meediast läbi jooksnud ja see on kõik. Moraal: Tippharrastaja tegevus võib olla professionaali omast mõtestatum.\nSamal ajal... "Algo Kärp: seisund on täiesti keskpärane" (ERR): "Olen taastunud ja midagi hullu ei ole. Seisund on täiesti keskpärane. Pigem, kui arvestada, et hooaeg algab, siis isegi normaalne, hea".\nKeskpärased sõnad ühe keskpärase riigi suusatajalt. Aga kuidas teha, et keskpärasest saaks suurepärane?\nSeda suurepärast suusatajat praegu Eestis pole või on ta siis veel liiga väike.Ega neid tippe igal aastal,isegi aastakümnel,sünni.Aga tipuks peab sündima.Meie lähimineviku kolm tippsuusatajat on meid oma tulemustega ära hellitanud.Oma rahvaarvu juures ei saa me eeldada,et ühel kindlal alal pidevalt keegi tipus püsiks.\n20:53 kas Holden on tippharrastaja, siis ilmselt on ka härra P tippharrastaja.\nRoosna toksib ka täna Õhtulehes uudiseid. Et siis mis mõttes endine?\nEile, laupäeval küsisin Peip Reedilt, kas ta täna, pühapäeval rattaga sõitma ei taha tulla. Ta ütles, et ei viitsi tuulega võidelda. No kuidas siis nii?! Ega ilma saa valida. Läksin siis üksi. Tuul oli tõesti rõve, sellist ei mäletagi. Tegin Tartu ümbruses 62,2 km, aega kulus 2:01.43, keskmine seega 30,65 km/h. Sekka tegin ka mõned kiiremad lõigud, kus kiirus läks üle 50 km/h, et poleks ühtlane väheviljakas ja nüristav tuiamine, vaid et särtsu ka lihastasse saaks. Tippkiiruseks, mille välja pigistasin, jäi 65,3 km/h. No aga see oli ka minu ainuke sportlik päev sel nädalal.\nPriit, mitte ei "pigistanud välja" vaid sõitsid allatuult.\nPriit, aga palju vastutuule miinimum oli? Üle või alla nulli? :)\nTäna puhus tõesti räigelt.\nPeip Reede - 12 punkti\nPriit, kas üleminekuperioodi rahulikud pikad trennid ja põhjaladumine uueks hooajaks on siis mittekuhugiviiv nüri tuiamine? Keegi ei tee praegu intensiivsemaid liigutusi. Kumab läbi, et pead ennast teistest harrastajatest paremaks. Kui sa ei ole seda.\nKuulge, milleks te valmistute, inimesed?!? Võtke ükskord ometi rahulikult! Ei ole vaja elada kogu aeg mingite teaduslike plaanide ja režiimide ja pulsinäitjate ja tont teab mille alusel veel. Tehtud ju seda küll, oleme siin juba aastaid võistlusradadel maid jaganud. Enam ei ole mitte kellelgi midagi tõestada. Või leiate, et ikka on vaja iga aasta alustada seda tõestamist otsast peale, taas ja taas? Mina küll ei leia. Ega paremaks meist keegi märkimisväärselt nagunii saa, nüüd, kui aastaid oleme siin hammas hamba vastu madistanud, on aeg lõpuks võtta asja mõnuga ja loominguliselt ja pingevabalt ja omatahtsi, mitte kellegi teise koostatud plaanide ja võetud kohustuste järgi. Relax!\nMaitse asi. Mina arvan, et pongestada novembris iga hinna ja ilmaga MNT rattaga uhada.....\nÄra pahanda, aga sul pole vähimatki fantaasiat, et oma raamides elu värvikamaks ja vaheldusrikkamaks muuta.\nAt 20:30, Priit Pullerits said...\nSee on väga värvikas, saad kätte 65 km/h, päike paistab, ratas veereb mõnuga asfaldil, paned kiirust juurde, tuul vihiseb - suurepärane! Fantastiline! Mis oleks parem? Jõusaal? Jooksulint? Sõudeergomeeter? Porine metsaalune? Auklik ja lompidega kruus? Asfaldi toksimine?...\nEsimese foto põhjal analüüsiksin Mukunga poosi ja leian siit kohe mida välja tuua. Toejalg on ülepronatsioonis, põlve ja reie vaheline nurk on hirmus suur, puusast on alla vajunud ja õlavööde viltu. Käte liikumise kohta ei oska öelda. Jookseb küll kiiresti, aga tehnika?\nNagu ma ütlesin - pole fantaasiat;)))\nVäga kõhetu nimekiri, Priit!\nVäga õiged ja terased tähelepanekud, 20:44. Mulle torkas ka kohe silma, et midagi on sellel pildil valesti.\nPriidus räägib Eesti suusakoondise peatreener! Miks Pulleritsu pole märgatud ja koondise juures formaaalsemat rolli talle antud?\nNii aetakse spordiasju, väikese lõbuga.\nPaul sai siis esimesel üritusel DSQ kirja (eksis rajalt - määrustevastane rajavalik) ja sai ka kaks korda käe valgeks.\nParafraseerides tuntud laulukest, siis: üks sõit läbi, üheksa jääb veel.\nAga esimese võistluse kohta kõva küll, sest vahet pole, kas sõitis valesti või palju kukkus, eelkõige on tal vaja omandada võistlustunnetust (mis tal eelnevalt täielikult puudus) ja seda ta sealt kindlasti ka sai.\nšansid on küll tibatillukesed, kuid mitte täielikult olematud. Jälgime edasi.\nAt 07:29, Priit Pullerits said...\nPaul ütles neli nädalat tagasi intervjuus mulle, et šansid on 10-20 protsenti. Nii et tegelikult annab ta endale väga hästi aru, et läheb kõvas vastutuules.\nAt 08:06, Anonüümne said...\nDiktaator Caligula lasi Rooma Senatisse valida oma hobuse. Ja reformi kultuuriminister Lang Sirbi juhtima Kenderi. Mõni arvab, et rahaga saab osta olümpiamedaleid. Mõni arvab, et saab rahaga osta olümpiakoha.\nAt 09:16, Priit Pullerits said...\nAlaver tegutseb jälle: tänases PMis võrdleb ta suusatajate kaotusprotsenti (4) Risto Mätase kaotusega MMil võitjale (9) ja laseb kõlama jääda järeldusel, et suusatajad on paremad kui Mätas. Kas te lasete end sellest võrdlusest haneks tõmmata?\nHuvitav on see Alaveri poolloogika. Ta avaldab lootust, et eestlased jätkAvad vormi parandamist ning vähendavad lähikuudel kaotusprotsenti veelgi väiksemaks. Miks arvab Alaver, et teised, kes on eestlastest juba eespool, oma vormi ei paranda? Kas nende areng on tõesti juba novembri keskpaigaks saavutanud platoo ning nemad enam paremaks ei lähe?!?\nTeiseks, kuna Eesti suusatajatel suurtulemused puuduvad, siis on Eesti spordiajakirjandus läinud pöördesse Veerpalu nimest ning rõhutab söögi alla ja söögi peale, et Andrus Veerpalu on Poltoranini abimees. Mulle hakkab juba jääma mulje, et ainuüksi tänu Veerpalule Poltoranin võidabki. Vaat, milleni viib meedia haamerdustöö.\nKui Veerpalu on nii väärt abimees, nagu meedia kirjutab, miks siis Alaver lasi oma lemmikõpilasel kasahhi koondise juurde minna, mitte ei kasuta teda Eesti koondise juures?\nAt 09:22, Ilukirjanduse vöidukäik said...\nJaa Priidul jälle öigus ::\nÜks eestlasest suurvõitja Olosel siiski oli: Andrus Veerpalu, kelle testitud suusad viisid Kasahstani esindaja Aleksei Poltoranini esikohale nii sprindis kui klassikasõidus. Veerpalu on Poltoranini juures suusa- ja määrdeeksperdina töötanud kaks nädalat ning jätnud endast vapustava mulje. Kahekordne olümpiavõitja rügavat ennastunustava pühendumusega, tema suusatunnetus ja tagasiside andmine olla maailma tipp ning Poltoranin kahetsenud, miks polnud Veerpalu mullu tema tiimis, sest siis võinuks kahe MM-pronksi asemel võita kirkamaidki medaleid.\nAt 09:25, Pika karamboolaga said...\nNagu näete pole suurärimees Selil piisavalt möistust ja raha et kahte rahv plaanis vägagi tagasihoidlikku olumpiamedalit osta (möistetav oleks et näiteks Owensi vöi Phelpsi medalite jaoks ei jätku meie meestel raha) ,\nsarnaselt siis pole supersuusamees Veerpalu palkamiseks raha.\nMida Priit rallitamisest arvad?\nSee samasugune hysteeria nagu jalgpall. Eesti rahvas on lolliks tehtud. Siis veel rallit peale. Nagu neid "rallivendasid" vähe pole end surnuks söitnud. Siis valatakse telekas krokodillipisaraidet miks keegi täiskasvanu 25 aastasele "noorele" kätt ette ei pannud kui see täis peaga söitma läks?\nKuidas selle sõudeergomeetriga siis on? Tasub seda suusahooaja eel tirimas käia või on täiesti pointless? Leidsin guugeldades siin blogis vaid ühe varasema kahtluse, kus ainK oli avaldanud kahtlust, kas asjast üldse kasu. Raul Olle hiljutises loengus seevastu soovitas kindlasti talve eel seda kasutada. Äkki Priit viitsiks oma allikatega rääkida?\nOlgem ausad, ralli on sport (?), kus inimesed käivad raja ääres vaatamas, et kas saab näha, kuidas mõni mees üle katuse keerab või vastu puud põrutab. Paraku juhtub, et mõnikord põrutab mõni mees ka pealtvaatajate sekka. Tegemist on brutaalse spordi(sõna sport maha kriipsutada!)alaga, nagu ütles Jürgen Ligi, ja tema juba teab.\nEnt püsige lainel, peagi tuleb ülevaade sensatsioonilise tulemusega võistlusest nädalavahetusel, ja jutt ei ole Paul Bragieli stardist.\nAt 11:55, Vidrik, kõhetu võhmamees harju maakonna servalt said...\nAnna tulla Priit! Kõik võtame vastu, shokeerivad ja vähem shokeerivad uudised ja sen-sat-sioonid!\nPullerits: Kuidas jaotada sügisel koormusi?\nPullerits: Kuidas talihooajale valutult üle minna?...\nPullerits: Pagana päralt, tehke sportides kõrvad p...\nPullerits: Kuidas teha sportlikud unistused teoks?...\nPullerits: Kuidas ma püüdsin end ratturite silmis ...\nErakorraline teadaanne: Suusahooaeg on sattunud ka...\nPullerits: Kuidas mahukogujate mantra mureneb?


Elva Vallavalitsuse pöördumine AS Eesti Raudteele – Rongimüra Elva linnas\nRongimüra Elva linnas\nRakendame kiiruspiirangud kaubarongide liiklusmüra vähendamiseks!\nKuidas on lahendatud Elva raudteeliikluse mürakaebust?\nRaudteeliiklusest tingitud mürataseme mõõtmised\nEesti Raudtee AS vastus päringule seoses Elva linnas leviva rongide põhjustatud müraga\nsept. 07 2021\nElva Vallavalitsuse pöördumine AS Eesti Raudteele\nElva vallavalitsus soovib teada, kas AS Eesti Raudtee kasutab mingisuguseid meetmeid, mille tulemusel\nei ületa müratase päevasel ajal kehtestatud piirnorme? Samuti soovitakse teada, kas AS Eesti Raudteel\non koostatud välisõhu mürakaart oma müraallika kohta ning on välja töötatud müra vähendamise\nabinõud ja nende rakendamise tähtajad.\nDokument Elva Vallavalitsuse dokumendiregistris\nElva vallavalitsus on saanud korduvaid teavitusi Elva linnas Peedu linnaosa elanikelt, kes kurdavad raudtee\npoolt põhjustatud liigse müra ja vibratsiooni üle. Elva vallavalitsus tellis Terviseameti\nTerviseohutuslaborist mürataseme mõõtmised Elva linnas Pargi ja Vaikse tänava raudtee poolses osas\nning Peedul Raudtee tänaval ja Lokuta teel asuvatel elamualadel. Mõõtmised teostati 19 aprillil, 6 mail,\n11 ja 14 juunil 2021. a.\nAntud mõõtmisi reguleerib Keskkonnaministri 16. detsembri 2016. a määrus nr. 71: ,,Välisõhus leviva\nmüra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid”. Mõõtmistulemuste\nalusel on raudtee põhjustatud müra jäänud normi piiridesse päevasel ajal kuid öösel ületanud seaduse\njärgi kehtestatud mürataseme norme. Müraallika valdaja peab tagama, et tema müraallika territooriumilt\nei levi normtaset ületavat müra.\nei ületa müratase päevasel ajal kehtestatud piirnorme? Samuti soovime teada, kas AS Eesti Raudteel\non koostatud välisõhu mürakaart oma müraallika kohta ning olete välja töötanud müra vähendamise\nabinõud ja5-5 nende rakendamise tähtajad.\nLisa 1. Raudteeliiklusest tingitud mürataseme mõõtmised\nIgavene link sellele artiklile: https://www.xn--rongimraelvas-1ob.ee/elva-vallavalitsuse-poordumine-as-eesti-raudteele/\nRaudteeliikluse mõjude teemaline arutelu Peedu koolis\nElva Vallavalitsuse esindajad kohtuvad raudteeliikluse mõjude teemalisel arutelul Peedu koolis 23. märtsil kell 18.\nArutelul on kõigil osalejatel, kelle igapäevaelu müra ja vibratsioon halvendavad, võimalus rääkida oma konkreetsest murest ning teha ettepanekuid asukohale sobivate leevendusmeetmete osas.\nValla esindajad tutvustavad kohtumisel võimalusi probleemidega tegelemisel ning esialgset koostööplaani Eesti Raudtee AS-ga.\nTäiendav info esitatakse enne toimumist teabekanalite kaudu.\nSeni tehtud raudteeliikluse mürataseme mõõtmised\nMõõtmistulemused Terviseameti Tartu labori mõõteprotokollist nr TL2021/M132-139:\n19. aprillil 2021. a. kell 18:45. Teostatud mõõtmine Pargi 14 ja Pargi 10/1, Elva. Möödus kaubarong (vedur ja 62 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 90,3±3,0 dB(A).\n6. mail 2021. a. kell 00:05. Vaikne 17 ja Vaikne 19, Elva. Möödus kaubarong (2 vedurit ja 60 vagunit) Valga suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 75,0±3,0 dB(A).\n11. juunil 2021. a. kell 9:07. Teostatud mõõtmine Raudtee 5a, Elva. Möödus kaubarong (2 vedurit ja 42 vagunit) Elva suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 81,2±3,0 dB(A).\n14. juunil 2021. a. kell 8:50. Teostatud mõõtmine Lokuta tee 2, Elva. Möödus kaubarong (2 vedurit ja 62 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 91,3±3,0 dB(A).\nMõõtmistulemused Terviseameti 18.06.2012 kirjast nr 9.4-3/4005-32 mürataseme mõõteprotokolli nr TL2012/M075-TL2012/M078, 7.06.2012 alusel:\n17. mail 2012. a. kell 23:00-23:30. Teostatud mõõtmine kaubarongi möödumisel Pargi tänava elamu maa-alal. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 88,2 dB(A).\n17. mail 2012. a. kell 23:00-23:30. Teostatud mõõtmine kaubarongi möödumisel Lokuta tee elamu maa-alal. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 92,8 dB(A).\nMõõtmistulemused Terviseameti Tartu labori mõõteprotokollist nr TL2011/M108-TL2011/M113:\n2. juunil 2011. a. kell 13:45-14:45. Teostatud mõõtmine Pargi tänava eramu raudteepoolsel õuealal ~45 m kauguselt raudteest. Möödus kaubarong (2 vedurit ja 60 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 82,3±3,0 dB(A).\n2. juunil 2011. a. kell 13:45-14:45. Teostatud mõõtmine Vaikne tänava eramu raudteepoolse õueala keskel ~60 m kauguselt raudteest. Möödus kaubarong (2 vedurit ja 60 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 79,8±3,0 dB(A).\n2. juunil 2011. a. kell 21:50-22:50. Teostatud mõõtmine Raudtee tänava eramu raudteepoolsel õuealal ~85 m kauguselt raudteest. Möödus kaubarong (1 vedur ja 49 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 84,3±3,0 dB(A).\n2. juunil 2011. a. kell 21:50-22:50. Teostatud mõõtmine Lokuta tee ~33 m kauguselt raudteest. Möödus kaubarong (1 vedur ja 49 vagunit) Tartu suunas. Maksimaalne helirõhutase LpA,max = 92,6±3,0 dB(A).\nLiiklusmüra maksimaalne helirõhutase LpA,max ei tohi ületada päeval (7:00-23:00) 85 dB(A) ja öösel (23:00-7:00) 75 dB(A). See on mitmetes mõõtekohtades koos laiendmääramatuse (±3,0 dB(A)) arvestamisega ületatud.\nMüra normtasemed elamu ja muudel maa-aladel\nVälisõhus leviva müra normtase on arvsuurus, mida kasutatakse eri müraolukordade hindamisel erineva kategooria maa-alal.\nVälisõhus leviva müra normtasemed on esitatud Keskkonnaministri 16.12.2016 määruse nr 71 “Välisõhus leviva müra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid” § 6 ja lisas 1.\nKuidas raudteeliikluse müra vähendada?\nRaudteeliikluse müra vähenemine on saavutatav kaubarongidele asjakohase kiiruspiirangu seadmise ja müratõkkeseinte ehitamisega.\nElvas Peedu linnaosas on kaubarongidel lubatud sõita kuni 80 km/h ehk samasuguse kiirusega nagu hajaasustusega raudteelõikudel. Vaid jaama peateel peab linna läbiv kaubarong kiirust alandama 60 kilomeetrini tunnis.\nVõrdluseks Tartu linnas Tartu-Valga suunal on mürahäiringu tõttu kehtestatud kiirusepiirang 50 km/h. Müratõkkeseinad on ehitatud Tartus Tamme staadioni ja raudtee vahele.\nMilline on raudtee-ettevõtja roll?\nKaubarongide valdajast raudtee-ettevõtja ja vedurijuht tagavad, et raudtee kaitsevööndist väljapoole ei levi normtaset ületavat müra, järgides sõidukiiruse piiranguid.\nKuna aktsiaselts Eesti Raudtee määrab kindlaks kaubarongide liiklusgraafikud ja lubatavad sõidukiirused, on normtaset ületava müra mittelevimise tagamine põhiliselt nende ülesanne, sest müra normtaseme ületamine sõltub eelkõige kaubarongide sõidukiirustest ja liikumissagedustest.\nMilline on Elva Vallavalitsuse roll?\nElva Vallavalitsus korraldab koostöös raudtee-ettevõtjaga oma haldusterritooriumi kohta välisõhu mürakaardi koostamise, mille aluseks on müra normtaseme ületamine või elanike põhjendatud kaebuste korral tehtud mõõtmised, mis kinnitavad olulist mürahäiringut.\nMürakaardi alusel lepitakse müraallika valdajaga kokku müra vähendamise abinõud ja nende rakendamise tähtajad. Kokkulepitu alusel koostab Elva Vallavalitsus müra vähendamise tegevuskava.\nSiiani ei ole Elva Vallavalitus väliõhu mürakaardi koostamist korraldanud, kuigi seadus nägi seda ette hiljemalt 2019. aasta 30. juuniks ning müra vähendamise tegevuskava 2020. aasta 30. juuniks.\nElva Vallavalitsusel tuleb uue üldplaneeringu koostamisel tagada, et planeeringu elluviimisel ei ületataks piirkonna jaoks kehtestatud müra normtaset.\nSeaduslik alus: Atmosfäärõhu kaitse seaduse 3. jagu ja § 250 lõige 1.\nUue üldplaneeringu koostamine on korraldamisel ja selle käigus on vajalik eelnevalt välisõhu müra kaardistada keskkonnamõju strateegilises hindamises. Oleme küsinud, kuid meile pole antud teavet, kuidas müra kaardistatakse.\nKes raudteeliikluse müra vähendada saab?\nElva Vallavalitsus saab välisõhu mürakaardi alusel raudtee-ettevõtjaga kokku leppida müra vähendamise abinõud ja nende rakendamise tähtajad. Kokkulepitu alusel koostab Elva Vallavalitsus müra vähendamise tegevuskava.\nMilline on Terviseameti roll?\nTerviseamet teostab riiklikku järelevalvet välisõhus leviva müra üle.\nÕigusaktide nõuete täitmise tagamiseks võib amet teha mõõtmisi ja kasutada müra registreerimiseks mõõtmistulemusi või tehnikavahendeid.\nTerviseametil on õigus teha järelevalve subjektile ettekirjutus ning ettekirjutuse täitmata jätmise korral rakendada sunniraha kuni 32 000 eurot.\nVastutus müra normtaseme ületamise eest\nMüra normtaseme ületamise eest karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. Sama teo eest karistatakse juriidilist isikut rahatrahviga kuni 32 000 eurot. –> Atmosfääriõhu kaitse seadus § 248.\nSeaduses sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Terviseamet.\nMida teha, kui elate raudtee läheduses ja rongimüra häirib?\nElanike õigustatud huvi on säästa elu- ja looduskeskkonda ning kaitsta tervist.\nHuvide kaitseks saate pöörduda Elva Vallavalitsusse või Terviseametisse.\nVallavalitsuse põhiülesanne on valla territooriumil õigusaktidega tema pädevusse antud ülesannete täitmine, lähtudes elanike õigustatud huvist. Näiteks elanike tervist ja heaolu toetava elukeskkonna kujundamine ning tervisekaitsealaste õigusaktide täitmise korraldamine ja nende järgimise kontrollimine.\nTerviseamet teostab riiklikku järelevalvet välisõhus leviva müra üle. Õigusaktide nõuete täitmise tagamiseks võib amet teha mõõtmisi ja ettekirjutusi ning rikkumisel algatada väärteomenetluse.


Aastal 2050 vajab toitu üheksa miljardit inimest | Bioneer\nAastal 2050 vajab toitu üheksa miljardit inimest\nMaailma rahvaarv kasvab. ÜRO andmetel elas 1950. aastal maailmas 2,6 miljardit inimest, 1999. aastaks juba 6 miljardit ning 2015. aasta keskel 7,8 miljardit inimest. ÜRO prognooside kohaselt on aastaks 2030 maailma rahvaarvuks 8,5 miljardit inimest, 2050. aastaks 9,7 miljardit ning aastaks 2100 suureneb rahvaarv maailmas 11,2 miljardi inimeseni. Õigustatult kerkib esile küsimus, kas kõigile neile inimestele jätkub toitu ka tulevikus?\nPõllumajandustootmine on perioodil 1960-2015 kolmekordistunud. Tehnoloogilised uuendused põllumajanduses ja üha vähesema tööjõu kasutamine on toetanud linnastumist. Maapiirkondades elas 35 aastat tagasi enam kui 60% maailma rahvastikust, tänapäeval elab linnades umbes 54% inimestest, 35 aasta pärast, aastaks 2050, elab linnades 2/3 maailma rahvastikust. Kui 1900. aastal oli viiest ameeriklasest kaks farmerid, siis tänapäeval on 50st ameeriklasest üks farmer.\nLinnastumine mõjutab toitumisharjumusi, mis omakorda tingib muutusi toidusüsteemides. Toidu teekond põllult taldrikule on rohke töötlemise ja pakendamise tõttu pikenenud. Energiaküllase ja ebatervisliku toidu söömine väljendub inimeste ülekaalulisuses ja rasvumises. Maailmapanga andmeil oli 2014. aastal 2,1 miljardit ülekaalulist või rasvunud inimest. Maailma rahvastiku kasvu nähakse tulevikus koondumas Aafrikasse ja Aasiasse. Linnastumine muudab sealsed riigid importtoidust üha sõltuvamaks. Aasiasse ja Aafrikasse ekspordivad toitu peamiselt Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika, kuid juba 2023. aastaks ei jõuta piirkondade toidunõudlusele vastata. Et toita 2050. aastal 9,7 miljardit inimest peab Maailmapanga hinnangul tootma vähemalt 50% rohkem toitu.\nHoolimata üha kasvavast toidunappusest, kasutavad rikkamate maade inimesed toiduaineid dekoratsioonideks. Foto: Pixabay\nNeli põllukultuuri - nisu, riis, mais ja sojaoad, annavad 2/3 vajalikest kaloritest. Teadlaste hinnangul tuleks just nende põllukultuuride osas saagikust suurendada. Väikesed ja keskmise suurusega farmid on mitmekülgsemad, varustades maailma 51-77% ulatuses liha, teravilja, suhkruroo, juur-, puu- ja kaunviljaga. Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Austraalia ja Uus-Meremaa suurfarmidest pärineb 75% maailma teraviljast, lihast ja puuviljadest.\nToidutootmise laiendamine on jätnud jälje looduskeskonnale. Umbes ½ maailma kunagi katnud metsadest on nüüdseks kadunud, reaalsuseks on muutunud joogivee nappus ja bioloogilise mitmekesisuse hävimine. Põllumajandusest tingitud kasvuhoonegaaside emissioonide põhjusteks on peamiselt vilja- ja karjakasvatus. Sajandi keskpaigaks teravneb konkureerimine põllumajandusele vajalike ressursside pärast, mis võib viia nende ülekasutamiseni. Näiteks on 2050. a. vaja juurde umbes 100 miljonit hektarit põllumaad. Metsaraie põllumaa saamiseks sunnib aga asjalisi konkureerima.\nMaailmas on jäänud vähe võimalusi põllumaade laiendamiseks, mistõttu soovitatakse hoopis saagikust suurendada vähem tootlikel põllumaadele näiteks Aafrikas ja Ladina-Ameerikas. Vähestes riikides, kus põllumaid saaks laiendada, on FAO (ÜRO põllumajandus- ja toitlustusorganisatsioon) hinnangul peamiseks takistuseks aga võimalikele põllumaadele ligipääsetavus. Seega saab kasvavale nõudlusele vastata efektiivse ressursikasutuse ja tootmise abil. Põllumajanduse veetarve on suur.\nMaailmapanga andmeil kasutab põllumajandus 70% maailma veest. Hinnanguliselt niisutatakse kogu maailma põldudest umbes 24%, need põllud toodavad 30- 40% maailmas vajaminevatest kaloritest. Sademetevaestes piirkondades kasutatakse põldude kastmiseks joogivett, mis on viinud veevarade kahanemiseni. See trend on küll aeglustumas peamiselt tänu põllumajanduse moderniseerimisele ja niisutussüsteemidele, kuid Aasias kasutatakse siiski umbes 20% kogu joogiveest kastmisveeks. FAO soovitusel tuleks panustada alternatiivsetesse veeressurssidesse, ühe võimalusena nähakse vee taaskasutamist.\nÜks enim veeressursse nõudev tegevus on kohvijoomine. Ja pärast satub tihtilugu ühekordselt kasutatav kohvitops jäätmena loodusesse. Foto: Pixabay\nToidutootmisele avaldavad mõju kliimamuutused. Maailmapanga hinnangul vähendavad kliimamuutused enam kui 25% saagikust. Prognooside kohaselt teravneb toiduvarustuse küsimus peale 2030. aastat just kliimamuutuste tõttu. Temperatuuri tõus ja sademete nappus avaldavad mõju näiteks troopiliste piirkondade väikefarmeritele. Lisaks saagikuse vähenemisele võib kliimamuutus tingida ka mõne põllukultuuri toiteväärtuse kahanemist. Osaliselt seostatakse kliimamuutustega ka vaestes põllumajanduspiirkondades toimetavaid arvukaid naisfarmereid ja ka vanemaealisi farmereid. Mõlemal grupil on piiratud ligipääs ressurssidele: infole, koolitustele ja finantstoetustele.\nNäiteks on FAO andmeil Sahara-taguses Aafrikas just tänu soolisele ebavõrdusele naiste tootlikkus 20-30% meeste omast madalam. Tööeas meeste väljarändeni vaestest piirkondadest on viinud soovimatus töötada madala sissetulekuga põllumajanduses. Maailma vaesemate piirkondade elanikest 80% elab ja töötab farmides, neist peaaegu pooled (43%) on naisfarmerid. Vähem arenenud maades on loomakasvatus üks kiiremini kasvavaid põllumajandusharusid. Ennustatakse, et aastaks 2050 muudab 40% maailma rahvastikust oma toitumisharjumusi, tarbides üha rohkem liha, piima ja mune.\nAlates 1961.a. on liha tarbimine maailmas suurenenud ligikaudu 20 kg võrra, näiteks 2014. a. söödi keskmiselt 43 kg liha inimese kohta aastas. FAO ja OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) andmetel tarbib Hiina ¼ kogu maailma lihast. Loomakasvatus kasutab rohkelt maa- ja veeressurssi, samuti annab loomasöödavajadus tõuke metsaraieteks. USA põldudelt läheb 2/3 kaloritest loomasöödaks. Lihatootmine on kiiresti muutust vajav sektor, sest 2050. a. prognoositakse, et nõudlus liha järele kasvab 75%. Taastuvenergia valdkond mõjutab samuti nii toidu kui loomasööda tarbimist ja tootmist ning õhutab metsade raiumist bioenergia toorme põllumaadeks. 14% maailmas kasutatavast energiast on taastuvenergia, millest umbes 73% pärineb bioenergiast. Kuigi biokütuste tootmine on suurenenud 2007. a. 60 miljardilt liitrilt 130 miljardile liitrile 2015.a, on edasine kasv OECD ja FAO 2017-2023.a. prognoosi kohaselt aeglane. Maailma toidukaloritest 25% ja umbes 50% kogu toidu massist kaob või roiskub enne tarbimist. FAO väitel roiskub vähem arenenud maades 1/3 toidust tänu oskamatule saagikoristusele, halbadele ladustamistingimustele ja aeglasele transpordile. Arenenud riikides tekivad toidujäätmed tarbimise käigus. Teraviljatoodetest visatakse ära 30%. Lihast läheb raisku 20%, mis on võrreldav 75 miljoni lehmaga. Näiteks viskab ameeriklane igapäevaselt ära keskmiselt 1334 kcal.\nToodetud toidust läheb raisku ligikaugu kolmandik. Foto: Pixabay, CC Public Domain\nKliimamuutused ja põllumajanduseks vajalike ressursside nappus raskendab toidutootmist, muutes aastaks 2050 toiduhinna kogu maailmas kõrgeks. Kõrgem hind tähendab seda, et üha vähem inimesi saab toitu endale lubada. Maailmapanga andmeil kannatab juba praegu toidunappuse all umbes 815 miljonit inimest. ÜRO andmetel on 2/3 nälgivatest inimestest Aasias. Probleeme, millega põllumajandus praegu ja tulevikus silmitsi seisab on mitmeid, üksmeelselt mõistetakse, et metsaraie abil ei saa enam põllumajanduse tootlikkust tõsta, olulisem on seda takistada ja peatada.\nToidusüsteemide jätkusuutlikkuse juures on tähtsal kohal niisutussüsteemide parem korraldamine, et oleks võimalik toota toitu ka seal, kus vett napib. Kiire tehnoloogiline areng ja uuendused põllumajanduses võimaldavad FAO hinnangul lahendada jätkusuutlikult tuleviku toidunõudlust. Londoni Linnaülikooli professori Corinna Hawkesi sõnul on oluline, milline tehnoloogia võetakse kasutusele ja kes saab sellest tervisliku toidu ja jätkusuutlikkuse võtmes kasu.\nPõllumajandus on avatud tehnoloogilistele arengutele, eriti genoomika valdkonnas. Spetsiaalsete omadustega, nn „tellimusena“ aretatud taimed on tulevikusuund. Põuakindel mais on juba loodud. Tarbijatel soovitatakse toitumisharjumusi muuta. See aitaks piirata toidu raiskamist näiteks väiksemate toiduportsude abil või kahandada üleilmset lihatarbimist läbi asendustega toidusedelis, loobudes lihast osaliselt või täielikult. Muutused piima ja liha, eelkõige mäletsejate ehk punase liha, tarbimises aitavad vähendada ka kasvuhoonegaaside emissioone. FAO hinnangul saab suurendada jätkusuutlikult saagikust, vähendada globaalset vaesust ja ähvardavat tuleviku toidunappust läbi mõistliku poliitika, investeeringute ning era- ja avaliku sektori koostöö. Nüüdsete ja tulevaste põlvkondade heaolu kindlustamisel on võtmetähtsusega Maa loodusressursside säilitamine ja põllumajanduse jalajälje vähendamine.\n26. 06. Taimne Teisipäev kutsub restorane kampaaniaga liituma\n05. 03. Valitsus tagab kõikidele õpilastele parema koolilõuna\n12. 09. Doktoritöös uuriti eestlaste harjumusi looduslike toidutaimede söömisel\n29. 05. Loodusmuuseumil valmis toidu- ja terviseteemaline õpetaja käsiraamat


Turg on avatud! Milline Eesti vutimees läheb kaubaks?\nMURETU TUUMIK: Enamiku lõppenud EM-valiktsükli viimases matšis algkoosseisu kuulunud Sinisärkide tuleviku kohal laiub selge taevas. Foto: LAURA OKS\nMart Treial, 8. jaanuar 2016 06:01\nUuel aastal uue hooga. Nii ka jalgpallis, sest jaanuaris on enamike Euroopa vutiliigade üleminekuaknad valla ning mängijatel võimalik karjääris uus lehekülg pöörata.Näärivana on viimastel päevadel Eesti jalgpallisõpradele toonud mitmeid põnevaid uudiseid erinevatest testimistest või suisa sõlmitud lepingutest. Nende teadete valguses heidab Õhtuleht pilgu viimases EM-valikmängus Šveitsi vastu koondisesse kuulunud ja veel mõne vabalt valitud palluri olukorrast klubitasandil.\nMihkel Aksalu (Seinäjoki JK, Soome) – Sõlmis möödunud suvel valitseva Soome meistriga 2017. hooaja lõpuni kestva lepingu. Paigas.Taijo Teniste (Sogndal, Norra) - Pikendas oktoobris oma tööandjaga kahe aasta võrra lepingut ning jätkab tagasi Norra kõrgliigasse tõusnud klubis hooaja 2017 lõpuni. Paigas.Enar Jääger (Valerenga, Norra) - Oslo Valerenga teatas esmaspäeval, et Jääger pallib nende särgis ka algaval hooajal. Paigas.Ragnar Klavan (Augsburg, Saksamaa) – Leping Augsburgiga kehtib 2017. aasta suveni. Enne käimasoleva hooaja lõppu tema üleminek päevakorral pole.Artur Pikk (Levadia) - Levadia proovib sügisega Eesti koondise põhivasakkaitsjaks kerkinud mängumeest talvel välismaale müüa. Klubivahetus pigem tõenäoline.Sander Puri (vabaagent) – Tegi Sligo Roversi särgis Iirimaa meistrisarjas hea hooaja, millega seoses on tema lauale kuhjunud mitmeid pakkumisi teistelt Iiri klubidelt. Tuleviku osas kõik otsad lahti, kuid mees ise soovib selgusele jõuda sel kuul.Ilja Antonov (Levadia) – Viibis sügisel kolm kuud ajateenistuses, mistõttu ei ole tema piiri taha siirdumine praegu aktuaalne. Pigem ei liigu.Karol Mets (Viking, Norra) – Tema leping Stavangeri Vikingiga kehtib 2017. aasta lõpuni. Paigas.\nKen Kallaste (Gornik, Poola) – Sõlmis paar päeva enne jõule poolteise aasta pikkuse lepingu Poola kõrgliigaklubiga Zabrze Gornik. Paigas.Konstantin Vassiljev (Jagiellonia, Poola) – Lõi möödunud suvel kaheks aastaks käed Poola kõrgliigaklubiga Bialystoki Jagiellonia. Paigas.Sergei Zenjov (Gabala, Aserbaidžaan) - Siirdus 2015. aasta suvel kaheks aastaks Aserbaidžaani kõrgliigas palliva Gabala ridadesse, kus teenib kenasti mänguaega. Paigas.Marko Meerits (Emmen, Holland) – Omab Hollandi esiliigaklubi FC Emmeniga suveni kehtivat kontrahti, ent soovib varuväravavahiks taandumise tõttu talvel klubi vahetada. Kuigi sai novembri lõpus viga, pole klubivahetus välistatud.Pavel Londak (vabaagent) – Tema leping Norra klubi Bodö/Glimtiga lõppes ühes hooajaga ning 35aastane puurivaht soovis üheksa aasta järel vaheldust. Detsembris treenis Floraga, kuid otsib välisklubi.Joel Lindpere (vabaagent) – Mullu Nõmme Kaljus mänginud keskpoolkaitsja puhkab praegu perega Egiptimaal ega oska veel mängijakarjääri jätkumise osas midagi öelda.\nAMETLIK: Eesti koondise väravavaht liitus Norra meisterklubiga\nJalgpall 24. veebruar 2016 21:07\nSander Puri: rahaliselt on mul mõistlikum mängida Tšehhi esi- kui Iirimaa kõrgliigas (3)\nJalgpall 21. veebruar 2016 15:38\nSELGUS MAJAS! Morozov taasliitus Levadiaga\nJalgpall 18. veebruar 2016 13:25\nTšehhi esiliigaklubi testib Eesti koondise poolkaitsjat\nJalgpall 16. veebruar 2016 17:26\nseega 9. jaanuar 2016 17:46\nInimkaubanduse ohvrid ja teenivad sama palju kui prostid:). Kus on Reinsalu silmad?\nPaha lugu 9. jaanuar 2016 10:19\nNr 14 on palliga väga kõvasti vastu pead saanud!\nJa miks ei lasta esimest rida pissile? Nad ju teevad kohe püksi- asend on kibedast pissihädast juba hirmuäratav.


Intervjuu sm. Aarne Rubeniga\nAjakirjast STALINlane nr. 7/1987.\nAndre Ernesaks & seltsimehed\nAvaldatud STALINlases nr. 7 1987.\nSTALINlane on "Salapäerase Neegri" Teadete Agentuuri Loomuliku Informatsiooni Nõukogu (STALIN) omakirjastuslik väljaanne. Ilmus aastatel 1986-1988.\nAndre Ernesaksa intervjuu lugupeetud seltsimehe AARNE RUBENIGA\nANDRE ERNESAKS: Kallid seltsimehed! (Kiiduavaldused.) Täna austab meid oma külaskäiguga doktor, admiral, omakirjastusliku väljaande "STALINlane" peatoimetaja, Nõukogude Korra Vastase Duuma (NKVD) peasekretär, mitme ordeni kavaler Aarne Reinovitš Ruben! (Kestvad kiiduavaldused.) Mis tunnetega tulite täna rahva sekka?\nAARNE RUBEN: Seltsimehed! Teatavasti jääb J.V.Andropovi kommunismiideaalide ja rahu eest vankumatu võitleja nimi alatiseks kogu progressiivse inimkonna südamesse! (Kestvad kiiduavaldused.) Mida mina teangi rohkem öelda.\n(Hääled saalist: a)"Sjeeltsimies! Jarge olge nii tagaziooidlik!" b) "Te olete rohkem väärt." c) "Aga muidugi, muidugi, ta lihtsalt ei väärtusta oma isikut.")\nAARNE RUBEN: Pole viga, see käib hea tooni juurde. (Kiiduavaldused.)\nANDRE ERNESAKS: Seltsimees Ruben! Millest selline kiindumus Juri Vladimirovitšisse?\nAARNE RUBEN: Leian, et Kari Ristaneni sportlasevõimed on käesolevaga ammendatud. Kuid ega see ei tähenda, et ma oleksin Juri Vladimirovitšisse eriliselt kiindunud. See ei tähenda eriti midagi. (Kiiduavaldused.)\nANDRE ERNESAKS: Mis sündmused eile ja üleeile jätsid jälje "Salapärase Neegri" ajalukku?\nAARNE RUBEN: Sm. Trapeznikov on öelnud: "Enneolematus ulatuses laieneb rahvastiku vabariikidevaheline migratsioon, mis veelgi soodustab rahvaste ja rahvusrühmade suhtlemist, kiirendab nõukogude rahva kultuuri ühiste joonte arengu protsessi." Ja seoses sellega tahaksin rõhutada, et ka eile toimusid tähtsad sündmused, mis oluliselt mõjutasid meie suurepärase organisatsiooni üha kiirenevat arengut. (Kiiduavaldused.) Oleme rajanud sangarite suure armee võitluseks rahu, õnne ja kõige hea eest ning hingetu bürokraatia vastu. (Hääl saalist: "Ernesaksale ja Rubenile kuulub väljapaistev osa "Salapärase Neegri" (SPN) majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise strateegia väljatöötamisel ja elluviimisel arenenud SPNi etapil, rahva heaolu tõusule viiva kursi kindlaksmääramisel ja realiseerimisel. SPNi lipp, mille all on saavutatud suuri võite, on kindlates kätes!" - Kestvad kiiduavaldused.)\nAARNE RUBEN: Ma tänan! Sellepärast, seltsimehed, pean vajalikuks märkida, et "meie töö on väga ohtlik, meie töö on väga viisakas!" (Hääled saalist: a) "Hurraa!" b) "Mje vjaarime giituþd!" c) "Prjaanigud mjeile, mjitte biidþa!")\nAARNE RUBEN: Väga meeldiv. Ka mul on tõepoolest väga meeldiv. Ma tahakski kasutada siin parajat momenti, et meelde tuletada, kuidas alustas oma kirjanikuteed Mark Twain. Ta alustas kuulirahes, padrunite sajus ja ma arvan, et iga õige SPNlane, sulejünger seab tema eeskuju silme ette.\nANDRE ERNESAKS: Eile loodi meil ka uus partei, kui nii võib öelda.\nAARNE RUBEN: Jaa.\nANDRE ERNESAKS: Nõukogude Korra Vastane Duuma. Kas te kuulute sinna? Rääkige palun lähemalt sellest organisatsioonist.\nAARNE RUBEN: NKVD korraldamise mõte tuli sm. Andre Ernesaksal, kuid organisatsiooni nimi on minu kätetöö. (Hääled saalist: "Nimi on kõntš vee peal! Ainult tegu õilistab inimest!") See organisatsioon on mõeldud normaalselt mõtlevate inimeste jaoks, nagu ütleb tema nimigi. Sest "duuma" tuleneb vene keelest ja tähendab "mõtlema" ja siinkohal ma peaksin toetuma meie kuulsa Gorbatšovi eeskujule, kes samuti armastab mõelda, aga...\nANDRE ERNESAKS: Vahetevahel jah.\nAARNE RUBEN: Siin on olemas üks paradoks. On kahjulik mõelda öösiti ja sigaret hambus.\nANDRE ERNESAKS: Lugupeetud NKVD peasekretär! Millised on teie partei lähemad ja kaugemad plaanid?\nAARNE RUBEN: Lähim plaan on kahtlemata jõuda järgi Nõukogude Liidule demokraatia alal. (Kiiduavaldused.) Kõigi maade proletaarlased, ühinege! (Kiiduavaldused.) Sellepärast, nagu me teame - inimene on inimesele hunt ja ka sm. Juri Vladimirovitš ei olnud sellele reeglile...\nANDRE ERNESAKS: Erand.\nAARNE RUBEN: Jah, ei olnud temagi erand, kuid siiski juhtis tema tegusid suur geniaalne mõistus. (Kiiduavaldused.)\nÜtleksin lõpuks õige lühidalt: NKVD peaeesmärgid on täiesti mõeldamatud, fantastilised ja ebainimlikud tembud. Mitte halvas mõttes, vaid ülendavas.\nANDRE ERNESAKS: Aarne Ruben, kuidas hindate SPNi möödunud hooaega?\nAARNE RUBEN: Vaadake: inimesed sünnitavad inimesi, bürokraadid pabereid ja demokraadid sõnu. Samasugune olukord on ka meie kuulsusrikkas SPNis.\nANDRE ERNESAKS: Kelle hulka kuulume siis meie?\nAARNE RUBEN: On selge, et inimesed me pole, sest me pole ühtki inimest sünnitanud. Ka bürokraadid me pole, sest oleme pabereid ainult määrinud. Seega oleme bürokraatia vastased ja sõnu me oleme loomulikult sünnitanud, järelikult oleme kõige puhtakujulisemad demokraadid ja bürokraatia kõige aktiivsemad vastased. (Kestvad kiiduavaldused. Hääled saalist: a) "Kur-rat, ma olen stalinist! See mulle ei sobi!" b) "Stalinist maha!" a) "Aga..." a)+c) "Ööhh!" "Kopsti!" - kiiduavaldused - c) "Välja! Välja saalist!")\nANDRE ERNESAKS: Kas teie sulest on lähemal ajal ka midagi ilmumas?\nAARNE RUBEN: Kui te mõtlete uut dokumentaalset teost, siis ei saa mainimata jätta, et Konstantin Ustinovitš Tšernenko, kui ta töötas NLKP Keskkomitee Poliitbüroos ja sekretariaadis, tegi palju, arendamaks ja kinnistamaks partei ja riigi juhtimise leninlikku stiili, millele on iseloomulikud ühiskonna arengu võtmeküsimuste põhjalik mõistmine, suur nõudlikkus kaaslaste suhtes ja ühtaegu heatahtlik suhtumine neisse, tuginemine töötajate algatusvõimele, aktiivsusele ja kogemustele. Mina kavatsen tugineda SPNi võimsa liikmeskonna tegudele, sest sõna kaob, aga kui ta on määritud paberile, siis ta jääb. (Kestvad kiiduavaldused. Kõik tõusevad püsti.)\nANDRE ERNESAKS: Lugupeetud admiral. Eile võeti Teid meie Julgeolekutalitluse (JUTAVA) liikmeks ning määrati valitsuse demokraatliku otsuse põhjal ühel häälel admiraliks. Mis tõi teid Julgeolekutalitlusse?\nAARNE RUBEN: Astusin sinna puhtkarjeristlikel põhjustel. Vaadake, mulle meeldib ordenite kullasära, lintide silmipimestav kahin, särbi aristokraatlik voogamine. Minul on juba lapsest saadik olnud au sees selline tegevusmaneer, kus saab rinnal asetsevaid ordeneid kõlistada. Sellepärast astusingi.\nANDRE ERNESAKS: Nüüd tegelete siis JUTAVA liinis parvendusega?\nAARNE RUBEN: Harvendusega? Vastupidi - me peame oma ridu veelgi tihendama SPNi õilistamise nimel.\nANDRE ERNESAKS: Parvendusega?\nAARNE RUBEN: Teate, see ei muuda asja. Mul on palju tiitleid ja nii kõrgelt vaadates on ükspuha. (Hääled saalist: a)"Välja! Välja!" b) "Tje olete alatji suure tjahelepanjelikkusjega sjuhtunud mjeie mjuredesse ja brobljeemidessje!" - Kiiduavaldused. Kõik tõusevad püsti.)\nANDRE ERNESAKS: Lugupeetud Aarne Ruben! Mida tahaksite meie kuulajale-lugejale lõpetuseks öelda?\nAARNE RUBEN: Lõpetuseks tahaksin öelda, et Jean-Paul Belmondo oli prantsuse filminäitleja. (Tormilised kiiduavaldused. Kõik tõusevad püsti. Ruben ja Ernesaks kantakse kätel saalist välja. Stenogramm pärineb 17.juulist 1987.a.)


Kas TV3 uudised keskenduvad saates aina enam ainult Tallinna-kesksetele teemadele? | Õhtuleht\nKas TV3 uudised keskenduvad saates aina enam ainult Tallinna-kesksetele teemadele? (3)\nKeit Paju, 30. november 2018, 20:43\nÕhtulehega võttis ühendust anonüümseks jääda sooviv inimene, kes kurtis, et TV3 uudistesaade “Seitsmesed” on hakanud aina vähem kajastama üle-Eestilisi uudiseid ning keskendutakse vaid Tallinna uudistele.\nAnonüümse allika sõnul TV3 uudistel erinevates Eesti linnades kohapealsed kaastöölised, kellelt on tellitud aeg-ajalt lugusid, kuid tellimused on jäänud aina vähemaks. “Sõltub ka korrespondendist, kui aktiivne ta on. Korrespondendid on näinud, et “Seitsmesed” väga enam ei telli ega taha lugusid, sestap nad väga ei paku ka enam. Selle tõttu TV3 uudiste haare üle Eesti on üsna kesiseks jäänud,” hindab ta.\n“Selles ei nähta ka probleemi, sest uuringud on näidanud, et TV3 uudiste vaatajaskonnas on Tallinna vaatajate osa kahanenud. Siis nad on mures, et peaks rohkem Tallinna teemasid rohkem kajastama, et tallinlasi rohkem vaatama saada,” väidab allikas.\nVäidetele vastab “Seitsmeste” produtsent Annely Adermann:\n“TV3 päevasündmusi kokku võttev "Seitsmesed uudised" ja meelelahutuslik "Seitsmesed" kajastavad üle Eesti toimuvat igati tasakaalukalt. Näiteks värskeimate Kantar Emori andmete põhjal ehk oktoobri ja novembri lõikes on vaatajaskonnast 16,4% Tallinna, 26.8% Tallinna ja Harjumaa ning 35,4% Tartu piirkonna ja Lõuna-Eesti inimesi. Pelgalt see info näitab, et ka pealinnast väljas toimuv on sisu osas hästi kaetud, sest eks inimene vaata alati erilise huviga just teda ennast puudutavaid teemakäsitlusi,” näeb Adermann Tallinna vaatajate väiksuses pigem positiivset.\nAdermanni sõnul on TV3 uudistetoimetusel maakonnakorrespondente üle Eesti: Tartus Tarmo Michelson, Paides Virgo Pärn, Rakveres Mati Metsjõe, Haapsalus Eduard Laur, Pärnus Raivo Kivikas, Otepääl Jaanus Ilp, Saaremaal Peeter Kukk, Hiiumaal Tenno Telvik, Ida-Virumaa uudiseid vahendavad Erika Prave ja Kalle Pärt.\n“Maakonnareporterite kaastööd on saates igapäevaselt, kuid võib juhtuda, et otseselt reporterit ennast pildis polegi, sest sageli palume maakonnakolleegidelt lisamaterjali intervjuulõikudeks, kommentaarideks ja pildikatteks, mis pealinna toimetuse reporteri poolt looks kokku pannakse. Tänagi on eetris lugu, milles osalevad Paide, Tartu ja Haapsalu reporterid,” kinnitab ta.\nAdermanni sõnul ei vasta tõele see, et kanal soovib kulutusi kokku hoida ning sestap ei telli enam lugusid maakonnakorrespondentidelt. “Kokku on TV3 uudistetiimis ligi 50 inimest ja oleme vajadusel pigem alati valmis meeskonda suurendama ja investeerima. Ühtlasi on tore, et TV3 uudistetoimetusel läheb väga hästi – meid vaadatakse, tegijaid hinnatakse ja armastatakse ning saatega seotud veebilehte uudised.ee külastatakse agaralt,” kinnitab ta.\nAdermanni sõnul on “Seitsmestel” ühtehoidev tiim ja mõnus seltsielu, muuhulgas tegeletakse heategevusprojektiga “Seitsmeste uhkus”, milles löövad kaasa ka maakonnareporterid.\nKa TV3 peadirektor Priit Leito kinnitab, et korrespondentide kasutamist TV3 uudistes ei ole tahtlikult vähendatud. "Meil sõltub kasutamise maht sellest, kui palju toimub sündmusi, aga mingit poliitikat küll meil ei ole, et me neid ei kasutaks. Vastupidi, tahame ikka kogu Eestit katta," ütleb ta.