Kui lapsel kõht valutab, Terav valu tüdruku kõhtu allosas\nTerav valu tüdruku kõhtu allosas, Kriitilistel päevadel valu põhjused kõhu vasakul küljel\nMilliseid spordiharjutusi võin teha? Kas rasestumine on veel üldse mõeldav,sest ohtusid on päris palju? Mul diagnoositi Selle haiguse taustal võivad areneda seen- ja muud nakkused.\nSee seletab asjaolu, et õiglane sugu hakkab muretsema, kui menstruatsiooni ajal vasak pool valutab. Selle sümptomi tekkimise põhjuseks võib naine olla põletikuline protsess, seedesüsteemi häired, neuroloogilised haigused, samuti emaka patoloogia. Provotseeriva teguri täpseks määramiseks peate võtma ühendust günekoloogiga ja terav valu tüdruku kõhtu allosas põhjaliku uuringu.\nHoolimata healoomulisest olemusest on haigusel negatiivne mõju: endomeetriumi rakkude aktiivne levik aitab kaasa verejooksu suurenemisele. Rohke menstruatsioon põhjustab oksendamist, iiveldust, palavikku ja ka asjaolu, et alakõhus vasak kui söötmine võib olla tsüstiit valutab naistel.\nHaigus avaldab negatiivset mõju mitte ainult naise seisundile, vaid ka emakaõõnde: kahjustatud elund suureneb ja pidevalt veritseb. Efektiivse ravi puudumisel hakkab naisel tekkima viljatus. Salpingiit on munajuhade põletikuline protsess, mille arengu käivitab bakterite paljunemine. Esiteks mõjutab põletik limaskesta ja levib seejärel teistesse kudedesse.\nSamal ajal suurenevad munajuhad, mis põhjustab ebaregulaarseid ja raskeid perioode. Selle haiguse areng on valus: kursuse kroonilises vormis ilmneb valutav valu, ägedas - terav valu. Munasarja torsioon on vigastus, mida iseloomustab kohaliku verevoolu kahjustus ja põletikulise protsessi areng. Õigeaegse ravi puudumisel hakkab munasarja keha surema, mida tõendab tugev verejooks.\nHaiguse peamine sümptom on terav valu alakõhus vasakul. Emakavälise raseduse areng diagnoositakse, kui viljastatud munarakk on väljaspool emakaõõnde. Patoloogia kliinilised ilmingud esimestel kuudel sarnanevad loodusliku raseduse tunnustega.\nSagedased teravad valud on emaka toru purunemise sümptom, millega kaasneb tugev verekaotus, naha kahvatus ja tugev pearinglus. Tõmbevalu esinemine menstruatsiooni ajal on iseloomulik emaka fibroidide arengule. Healoomulise neoplasmi suuruse suurenemine viib lähedal asuvate elundite pigistamiseni, mille tagajärjel ilmneb tuim valu.\nSageli on vasaku külje valu pärast menstruatsiooni algomenorröa sümptom. Valuliku menstruatsiooniga tõmbab tüdruk alakõhtu, ilmnevad tursed ja tervislik seisund halveneb.\nPõie põletikulise protsessi arengut soodustab infektsioon, mis toimub hüpotermia taustal, keha kaitsefunktsiooni vähenemine ja diureetikumide tarbimine. Nakkuslik põletik võib ilmneda valu urineerimisel, ebamugavustunne ja uriini värvimuutus. Valusündroom tekib ka pimesoole põletiku tagajärjel.\nEsimesed apenditsiidi nähud on palavik ja tugev oksendamine, millele järgneb äge valu küljel. Viimases etapis puruneb põletikuline pimesool, mis süvendab valulikke aistinguid. Sellisel juhul vajab patsient erakorralist operatsiooni.\nVäliste tegurite negatiivse mõju all süveneb valu sündroom, mis on patsiendi hospitaliseerimise põhjus. Toidu töötlemise ja omastamise rikkumise korral ilmnevad ebameeldivad tunnused: naha kuivamine, järsk kaalulangus, pidev nõrkus. Kriitiliste päevade perioodil täiendab sümptomeid valu sündroom, mis selgitab asjaolu, miks vasak pool menstruatsiooni ajal valutab.\nDiagnostika Kui teie vasak pool hakkab menstruatsiooni ajal valutama, peate pöörduma arsti poole. Kõigepealt teeb günekoloog kindlaks kaasnevad sümptomid ja valu sündroomi olemuse.\nKusepõie põletiku korral tunneb naine valulikke aistinguid, neerupatoloogiatega - valu on enamasti äge, günekoloogiliste haigustega - valutab. Pärast suulist küsitlemist viib arst läbi tupe uuringu, mille käigus teeb ta laboratoorseks uuringuks tuppe.\nTäpse miks on veri uriinist kindlakstegemiseks võtab patsient üldise vereanalüüsi, mis tuvastab põletikulise protsessi arengu. Leukotsüütide üleküllus veres näitab, et osaliselt vasakpoolses kõhus tekkiv valu on tsüstiidi sümptom.\nPärast üldise vereanalüüsi läbimist annetab patsient verd koriongonadotropiini taseme määramiseks.\nSee laboriuuring tuleb läbi viia, et välistada emakavälise raseduse tõenäosus. Kõige usaldusväärsem diagnostiline meetod on ultraheli. Selle protseduuri abil tuvastab arst põletiku, pahaloomulise kasvaja ja ka rasedusega seotud patoloogiad. Vaagnaelundite seisundi visualiseerimine viiakse läbi laparoskoopia abil.\nUuringu tulemuste põhjal määrab günekoloog diagnoosi ja koostab individuaalse raviskeemi. Kuidas ravida valu Olles kindlaks teinud, miks valu ilmub, määrab arst kõige tõhusama ravimeetodi. Kõhuvalu provotseerivate haiguste ravi hõlmab ravimite võtmist.\nKui tõmbamisvalude esinemine on seotud endometrioosi arenguga, määratakse patsiendile hormonaalsed ravimid - Dufaston, Danazol, Regulon. Salpingiiti ravitakse antibakteriaalsete ravimitega.\nTsüstiidiga seotud külje ebameeldivat kipitustunnet ravitakse põletikuvastaste ravimitega - Voltaren, Indometatsiin.\nNende patoloogiate eiramine aitab kaasa raske verejooksu tekkele ja reproduktiivse düsfunktsiooni tekkele. Operatsiooni näidustuseks on urolitiaas ka kaugelearenenud staadiumis, kui kive on võimatu ravimitega lahustada.\nValu põhjused alakõhus Üldine informatsioon Valu manifestatsioon alakõhus sunnib naisi kõige sagedamini pöörduma günekoloogi poole selliste sümptomite põhjuste väljaselgitamiseks. Nii valutav valu alakõhus kui ka terav valu alakõhus on võrdselt ärevusttekitavad, eriti kui see valutab tugevalt ja pikka aega. Kuid väga tugev valu kubeme piirkonnas võib viidata neuroloogiliste või kirurgiliste patoloogiate ilmnemisele.\nFunktsionaalsed põhjused igakuise tsükli rikkumised düsfunktsionaalne emaka verejooks, algomenorröa ; valu ovulatsiooni ajal; menstruatsiooni ajal vabanenud vere stagnatsioon hematomeeter, emaka painutamine. Tuleb märkida, et alakõhu valu võib olla erinevat laadi.\nSee võib olla terav, terav, valutav. Mõnikord kaasneb sellega puhitus, tugev ebamugavustunne alaseljas. Mõnel juhul tunneb naine seksuaalvahekorra ajal ebamugavust kohe pärast tegu.\nOluline on võimalikult kiiresti kindlaks teha, millega on seotud selle piirkonna naiste spasmid. Spasmide põhjused määrab günekoloog või suunatakse naine vastava spetsialisti juurde. See valutab alakõhus?\nUrogenitaalsüsteemi haigustega võib vasakpoolsetel naistel ilmneda valu alakõhus. Kui naise vasakul alakõhus valutab, võivad selle seisundi põhjused olla mitmed haigused, milles avaldub tõmbav, torkiv, valutav valu. Kõigepealt võivad tugevad valud ja puhitus viidata soolehaigusele. Mõnikord on valus vasakul küljel ja pärast ülesöömist halva kvaliteediga toidu söömine.\nTuleb meeles pidada, et üks neeruhaigus võib sel viisil avalduda. Tõmbab vasakul küljel ja paljude reproduktiivse süsteemi haigustega. Aga kui see valutab või tõmbab vasakule küljele, peaks arst kindlaks tegema põhjused.\nAinult spetsialist saab selgelt aru ja määrab, mis on naistel vasakul alakõhus. Neuroloogilised haigused võivad põhjustada ka ebamugavusi, mille korral valu tavaliselt pulseerib, võrsed.\nJuhtub, et alakõhuvalu on seotud hüpotermiaga - näiteks võib terav valu tüdruku kõhtu allosas pärast jalgade külmumist selliseid aistinguid kannatada jne. Naiste paremal alakõhus esinev valu võib samuti olla erinev. Sageli võib valutav, tõmbav valu olla seotud soolte, neerude haigustega, apenditsiidi, ägeda pankreatiidi rünnakutega. Spetsialist mõistab selgelt, mis on paremal, ja vastavalt ka nende organite patoloogiad. Lisandite ja emaka põletik Kui emakas või lisand põleb, algab haigus ägedalt: temperatuur tõuseb, keha muutub joobeseisundiks, valu alakõhus.\nKui naisel on adneksiit, on vasakul või paremal alakõhus valu - mõlemal küljel. Endometriidi korral on keskel valutav või terav valu ja põletustunne. Kui naine pöördub arsti poole kaebustega valu vasakul või paremal küljel, viib spetsialist läbi tupe uuringu. Lisandite põletiku korral märgitakse terava valuga pastaseid lisandeid. Kaebustega, et terav valu tüdruku kõhtu allosas valutab keskelt, ja endometriidi kahtluste korral on tunda pehmenenud ja suurenenud emakat, mis võib palpatsioonil haiget teha.\nNende vaevuste ägeda kulgemise korral täheldatakse alakõhus vasakul küljel, samuti paremal või keskel, tugevat valu. Kroonilise endometriidi ja adneksiidi korral on valu valutav, tuhm.\nMärgitakse raskusaste lisandite piirkonnas, emaka tundlikkus määratakse palpatsiooniga. Kui vajutate alakõhus ja vabastate selle seejärel järsult, on valu vabanemisel tugevam. Mõnikord kurdab naine, et tema pärasool valutab.


Tõmbab ribide alla\ntõmbamine, igav valu;\nPikaajaline valu selja ja ribide all võib viidata neerustruktuuride kahjustumisele. Sündroomiga kaasneb sagedane urineerimine, alajäsemete ödeem hommikul, palavik;\nPulseeriv valu vasakus hüpokondriumis, mida süvendab inspiratsioon - üks kopsukoe kahjustumise märke;\nAkuutne valu lõppemise ajal - osteokondroosile iseloomulik sümptom (kui see kahjustab alaselja vasakus servas - siis mõjutab lumbosakraalset piirkonda, kui ribid on rindkere) ja interstosaalne neuralgia;\nPikaajaline igav valu - võib tähendada põletikulise protsessi teket neerudes või põrnas;\nKärpimata vöötohatis epigastriumis, mis mõnikord kiirgab lõhkes / südame piirkonnas / alumisse rindkesse. Sageli ilmneb äge pankreatiit;\nPikk põletav valu rindkeres vasakule õlale lähemal ja aeg-ajalt "tulistamine" seljas - tasub kahtlustada aordi aneurüsmi.\nLumbodüüniaga võib kaasneda mistahes eespool nimetatud sümptomite kombinatsioon.


BAFF stipendium rändeks Ameerika ja Baltikumi vahel - Hea Kodanik\nUudised BAFF stipendium rändeks Ameerika ja Baltikumi vahel\nBAFF stipendium rändeks Ameerika ja Baltikumi vahel\nBAFF Dialoogiprogrammi stipendiumid annavad Baltimaade spetsialistidele võimaluse USA-sse esinema minekuks ja ka USA-st eksperdi Eestisse kutsumiseks. Tähtaeg 1. veebruar.\nStimuleerimaks rahvusvahelist ideedevahetust ja koostööd Balti riikide ning USA organisatsioonide vahel pakub Balti-Ameerika Vabaduse Fond (BAFF) toetust BAFF dialoogiprogrammi näol. Programmi oodatakse kandideerima organisatsioone, kes soovivad kutsuda neile huvipakkuvatel ja olulistel teemadel oma ala spetsialiste USA-st Eestisse esinema. BAFF toetus, kuni 10 000 dollarit on mõeldud esineja logistiliste kulude katmiseks (lennupiletid, majutus ja toitlustus, kohalik transport jmt).\nProgrammi abil on teiste seas toetus saanud näiteks MTÜ Talveakadeemia, Tallinn Music Week, PÖFF, Politsei- ja Piirivalveamet, Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus ja mitmed teised Eesti, Läti, Leedu organisatsioonid (vt lisa http://www.balticamericanfreedomfoundation.org/baltic-american-dialogue/sponsored-projects.aspx\nTähtaeg dialoogiprogrammi kandideerimiseks: 1. veebruar 2017. Lisainfo: http://www.balticamericanfreedomfoundation.org/baltic-american-dialogue/\nMobile: +372 5552 8323


Tööpakkumise number 234183\nRestorani koka tööülesanneteks on A .La Carte menüü valmistamine ja serveerimine. Vajadusel kauba tellimine ja kontrollimine. tervisekaitse nõuete järgimine ja vajaliku aruandluse tegemine. Köögi vahetuse vanem organiseerib igapäevast tööd köögis. Vajadusel valmistab ette peolaudu ja nädala menüüsid. Võimalus ametiredelil areneda ja tõusta restorani peakoka ametikohale.\nTööd saab ka hommikusöögikokk, kelle tööülesandeks on hotelli hommikusöökide valmistamine ja ettevalmistuste tegemine igapäevasteks lõunasöökideks. samas on tublil hommikusöögikokal võimalus areneda edasi A.La Carte kokaks. Kandideerida võivad ka kokakursuse tudengid.\nOotame oma meeldivasse kollektiivi algatusvõimelist, entusiastlikku kokka ( restorani köögi vahetuse vanemaks), kellel on suured arenemisvõimalused meie restoranis, kuni peakokani välja. Koka ametikohale kandideerijal peaks olema eelnev töökogemus ja võimaluse korral paar soovitajat. Kandidaadil peaks olema hea maitsemeel ja loov suhtumine oma töösse. Kasuks tuleb hea pingetaluvus, võimalus töötada pikas ja lühikeses vahetuses, meeskonnatööle orienteeritus, positiivne ellusuhtumoine, profesionaalsus ja puhtus.\nPakume omalt poolt arenemisvõimalist palka, head meeskonnatöö kogemust, vastutusrikast tööd välismaalastest klientidega, võimalust töötada arenevas firmas tuntud peakoka käe all. Võimalus kätt proovida ka ettevõtte tütarfirmades üle Tallinna viies eri toitlustuskohas. Head kokka tunnustame väärikalt.\nOtsime oma meeskonda rõõmsameelseid ja toredaid kokkasi.Hetkel on pakume A.La Carte koka ja hotelli hommikusöögikoka kohta. Kui sul on hea maitsemeel, laitmatu kiirus tööülesannete lahendamisel ja tahe anda endast maksimum siis see töökoht on mõeldud just Sulle.\nAlates 4 kuni 6 EUR tunnis\n"Wiegandi " restoran on Ilmarise Hotellis asuv A.La Carte restoran, kus tipphooajal töötab üle 20 inimese. Wiegand on Põhja Tallinnas tuntud, kui suurepärase toidukultuuriga restoran igale maitsele.


17/04/2018 - Saarte Hääl\nPILTUUDIS: Tallinna tänaval algas stoppjoonte freesimine (2)\nEsmaspäeval algas Kuressaares Tallinna tänaval mittevajalike stoppjoonte freesimine ja teisipäevaks peaks vahetusele minevad märgid “Peatu ja anna teed” asendatama 11 kohas märgiga “Anna teed”.\n“Eesti Vabariigi põhiseaduse § 1 sätestab, et Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Miks kipub see säte ununema?” kirjutab jurist ja sotsioloog Jüri […]\nSaaremaa vallavalitsus soovitab reostunud joogiveega Suure-Rootsi küla elanikel nõuetele vastavate reoveesüsteemide rajamiseks toetust taotleda. “Suhtume joogivee kvaliteediga seotud probleemidesse tõsiselt ja samasugust suhtumist ootame ka Suure-Rootsi küla elanikelt,” ütles vallavalitsuse […]\nMerispordiseltsi uus kommodoor on Priit Kuusk (6)\nSaaremaa merispordi seltsi laupäeval toimunud korralisel peakoosolekul valiti uus juhatus ja kommodooriks sai Priit Kuusk.\n“Just sellise ehmatava mõtte olevat üks asjamees öelnud. Pärast küll pehmendanud, et ta teinud nalja. Karmid naljad,” kirjutab Abruka elanik Elmi Epro. “Põhjuseks ikka, et talvel, kui jää tekib ja […]\nPühapäeval Kuressaare Linnateatris toimunud galakontsert oli esimene Kuressaare gümnaasiumi 40. juubeliaasta üritustest. Galakontserdil oli võimalik näha õpilaste parimaid etteasteid. Sellele järgnes ühine tordisöömine ja kohvilaud. “Sünnipäevakontserdile olid palutud kooli personal, […]\nEesti meeste võrkpallimeistri selgitavad Saaremaa Võrkpalliklubi ja Bigbank Tartu, kes alistasid poolfinaalseerias vastavalt Selver Tallinna ja Pärnu Võrkpalliklubi. Laupäeval Kuressaare spordihoones mängitud poolfinaalseeria kolmas mäng Saaremaa VK ja Selver Tallinna […]\nKomisjon uurib Soela sõukruvi vigastust\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium moodustas parvlaeva Soela sõukruvi vigastuse põhjuse väljaselgitamiseks juurdluskomisjoni. AS Kihnu Veeteed teatas 5. aprillil, et parvlaeval Soela avastati iga-aastase korralise tuukriülevaatuse käigus ühe sõukruvi labal vigastus, mis […]\nAvatud talude info- ja inspiratsioonipäeval otsustati, et Saare maakonnas toimuvad tänavu avatud talude päevad esmakordselt kaks päeva, 21. ja 22. juulil. Eelmisel aastal avas avatud talude päeval oma uksed Saare […]\nLudvik Mõtlep läheb vallavalitsusse tööle (15)\nEndine Leisi vallavanem ja praegune Saaremaa vallavolikogu liige Ludvik Mõtlep alustab 23. aprillist tööd Saaremaa vallavalitsuse ehitusspetsialistina. Sellega seoses peab Mõtlep lahkuma aga volikogust, kuhu ta valimisliidu Saarlane nimekirjas pääses. […]\nKert Kilumets valiti USA-s Kagu-piirkonna parimaks (4)\nAlcorni ülikooli esindav tennisist Kert Kilumets, kes pole USA Kagu-piirkonna ülikoolide tennisemeistrivõistluste üksikmängudes kahe aasta jooksul ühtegi mängu kaotanud, valiti teist aastat järjest parimaks meesmängijaks. “Kert on parim mängija, kes […]\nVallaarhitekt lahkub ametist (2)\nSaaremaa vallaarhitekt Liis Koppel on teatanud, et soovib 30. aprillist ametist lahkuda, edastas Saaremaa vallavalitsus pressiteates. “Lähtusin otsuse tegemisel oma põhimõtetele ja sisemistele veendumustele kindlaks jäämisest, oma pere ja isikliku […]\nSalme ja Kärla koolijuht lahkuvad ametist (4)\nSelle õppeaasta lõpus panevad ameti maha Kärla põhikooli direktor Jaan Lember ja Salme põhikooli direktor Raivo Kallas. 72-aastane Jaan Lember on Kärla põhikooli juhina töötanud 2011/2012. õppeaastast. Raivo Kallas asus Salme […]\nJUHTKIRI: Inimene on tähtis\nKui kellelgi on tõsine mure, jätkub õnneks neid, kes appi tõttavad – olgu tuttavad või päris võõrad. On neid, kes võtavad kellegi teise mure enda omaks ning annavad endast kõik, […]\nPõhjala maaeluvõrgustikud kohtuvad Saaremaal (1)\nEsmaspäevast kolmapäevani toimub Kuressaares kõrgetasemeline koostööseminar “Elav Põhjala maapiirkond” ehk “The Vibrant Rural North”. Koostööseminari käigus toimuvad MTÜ Saarte Koostöökogu tegevjuhi Terje Ausi sõnul muu hulgas väljasõidud ja töötoad üle […]\nKoolitantsult tänavu kolm laureaaditiitlit\nSaarlaste tantsurühmad said pühapäeval Paides toimunud Koolitantsu finaalis laureaaditiitleid tänavatantsu ja Eesti tantsu kategoorias. Tänavatantsu 10.–12. klassi arvestuses võidutses tantsukool Semiir kavaga “BS180” (tantsu autorid ja juhendajad Kelly Kasjanenko ja […]\nTiidusest sai erakonna juhatuse liige, Valdarust peasekretär (14)\nReformierakonna uude juhatusse kuulub Urve Tiidus, peasekretäriks sai aga saarlane Kert Valdaru (fotol). Laupäeval Tallinnas toimunud üldkogul valis Reformierakond oma esimeheks Kaja Kallase. Samuti valiti erakonnale 17-liikmeline juhatus, kuhu kuulub […]


Kommentaarid: Kersti Kaljulaid Briti telekanalile: Eestis ei räägita Putini vene keelt\nKersti Kaljulaid Briti telekanalile: Eestis ei räägita Putini vene keelt (58)\ntule meelde,tulen. 31. märts 2018 11:01\ntahaks teada mis keelt burotino oma maksimovskiga ka räägib. sahinad käivad, et olla ikka seda samust putini keelt rääknud varem. väga mitmetahuline kersti täpselt nii kust tuul puhub sinna kõigub.\n"meie" president... 31. märts 2018 09:38\n..hõljub pidevalt pilvedes ja soovunelmatest teeb põhitõed. "KOMBERUUM", "Kõik võivad olla eestlased,kes ainult tahavad!", "Eestis ei räägita putini vene keelt!" jne.jne.---lükib tühje sõnu "pärlitena" niidile ja siis imetleb enda "kätetööd!". Hea õpikunäide manipulaatorist ja populistist. Igaüks meist võib vastpidist tõestada,aga ju ei näe proua autoaknast möödavihisedes tegelikkusese rääma.\nehh 30. märts 2018 05:29\nNaljakas, et inimesed ei móista öeldud lausete sisu - Putini keel on ülekantud tähenduses putinlik mótteviis. Aga kelle teenistuses on see taktika, et president kogu tótt ei rääkinud venekeelsest kogukonnast??? Osa tóest on loomulikult selline nagu inrevjuus välja öeldi, aga ainult osa. Miks pidi vaikima maha ebameeldivama osa?\ntuleb 29. märts 2018 19:42\nsiit jalga lasta enne kui pole hilja.\njust 29. märts 2018 23:08\njookse aga, putinoidid pole loetud\nätt. 29. märts 2018 08:46\nMuidugi meil räägitakse venekeelega ainult sarnast keelt.Põhirahvusest eemal olev keel muundub paratamatult.Mis puutub ilma tõendusmaterjalita süüdistustesse siis muidugi on siin pool ja sealpool Peipsit siis muidugi mõistetakse seda erinevalt.\nätt ja teistel 29. märts 2018 10:32\nekremliidi-ummadel puudub igasugune funktsionaalne lugemisoskus st nad ei saa isegi sellet aru, mis tähendus on väljendil "ei räägi Putini keeleles".\nSellistel ummadele selgituseks üks väike näide:\nväljend - suppi kokku keetma ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega.\nSiin siis nn Putini keeles mitterääkimisega, ei ole mitte midagi tegemist vene keelega, vaid Putini mõtteviisi ja tema sõjalise poliitikaga.\nSaite midagi aru, ekrelased?\nNo, siis demonstreerige avalikkuses edasi oma võhiklikkust ja nõmedust.\nahah 29. märts 2018 23:07\nekreiidi_ummad mõtlevad, et teevad puutinimaffiaga väikse businessi a pole veel täpselt aru saanud, et tilgutasid kolm tilka verd maffiale. Täna kribab lollike mõnuga, sest papp jm hüved tilguvad a homme peab tasuta kastaneid hakkama tulest noppima-muidu antaks novitsokki nuusutada v lüüakse niisama, möödaminnes, maha\n29. märts 2018 10:47\nAh missa ajat tah lörrä.\n29. märts 2018 08:18\nSasaul 29. märts 2018 08:04\nBuratino hiilgab jälle oma "tõe kuulutamisega"!\n29. märts 2018 07:38\nkui vene keel on putini keel, kas siis eesti keel on kaljulaidi eesti keel? millal patendeerimine toimus?\nhmh 31. märts 2018 19:13\nPutini 'vene keel' on vepsa keel ja seda meil tõesti ei räägita.\n29. märts 2018 00:12\npäeva 29. märts 2018 07:52\najal räägivad venelased Lasnamäel eesti keeles, aga õhtul võib igas keeles rääkida.\n28. märts 2018 22:43\naga nii ongi riigis räägitakse teist keelt ja see mis eesti rahvas räägib erineb sellest.ulikoolid on juba60 prossa inglis keelsed doktori tood peavad olema inglis keelsed .see on hullem kui venestamine\n28. märts 2018 22:15\nlugesin 28. märts 2018 21:15\nMis keel on vene Delfis? Vormilt vene, sisult täielik lojaalsuse puudumine riigi suhtes, kus elatakse.\ntohmu 28. märts 2018 20:33\nImelik ja täiesti alusetu väide presidendilt. Kas ta ei tea, et Eestis anti viimastel Vene presidendivalimistel 94% häältest Putini poolt. Sellise ütlemisega ta lõhestab meie riigi elanikkonda veelgi.\nmine ja lõhene 28. märts 2018 22:52\nja palju neid hääletajaid oli? 20 tuhat kolmesajast tuhandest.\njah 28. märts 2018 20:05\nJah see on meije president! oi oi oi!\nQwert 28. märts 2018 19:50\nPalju neid vene keeli siis ka on? Mõni targem inimene võiks valgustada. Saan aru, et Kadriorul on enam infot, kuid poleks paha ka maksumaksjaid natuke valgustada.\n29. märts 2018 13:21\nekremliidi-ummadel, muidugi ka sellel #Qwertil puudub igasugune funktsionaalne lugemisoskus st nad ei saa isegi sellet aru, mis tähendus on väljendil "ei räägi Putini keeles".\nSellistele ummadele selgituseks üks väike näide:\nsee mees keetis aga supi kokku!\n-suppi kokku keetma ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega.\nSaite midagi aru, alaharidusega ekrelased ja qwerikesed?\nTim 29. märts 2018 18:28\nPutini keele professor ehk selgitad uuesti mis on supi kokku keetmisel ja probleemide tekitamisel ühist.Nimelt olen sots.\n28. märts 2018 19:24\nUnelmate Eesti... 28. märts 2018 20:18\n...on see ennast eliidiks pidajate jaoks!\nKui 28. märts 2018 19:19\nmidagi tarka pole rääkida siis pole mõtet jama ajada.\nmaksimovskajale 28. märts 2018 19:16\nEestlased ei räägi vene keeles ja suur enamus ikka veel siinolevatest venelastest räägib just Putini vene keelt.\nussr 28. märts 2018 23:52\nEestlaste keeleoskus on hea ning paljud eestlased oskavad ka vene keelt. Aga mis keel see Putini keel on, no sellest ei saa küll aru.\nKõige suurem oht Eestile ei ole mitte Putin, vaid hoolimatu valitsus ja madal elatustase.\nJüri 28. märts 2018 18:58\nKahju, president ei räägi täit tõtt, väga paljud venelased Eestis mõtlevad nagu Putin!\nhmm 31. märts 2018 19:14\nja mitte ainult venelased...\nnagu alati 28. märts 2018 18:58\nniipea kui meediasse ilmub meie Vabariigi presidendi Kaljulaidi nimi,\nkäsutatakse kohe sinised salgad teda mõnitama, laimama ja sõimama.\nSeejuures puudub nendel ekreummadel igasugune funktsionaalne lugemisoskus st nad ei saa isegi sellet aru, mis tähendus on väljendil "ei räägi Putini keeleles".\n- suppi kokku keetma ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega.\nNo, siis demonstreerige siin avalikkuses edasi oma võhiklikkust ja nõmedust.\neu 28. märts 2018 19:38\nKahjuks praeguse presidendi kohatäitja väljaütlemised ( on eestlastele enamatel juhtudel arusaamatud) annavad küllaga põhjust väikesteks torgeteks, et võõramaalaste palgal olnud inime aduks, et ta ei olegi enam brjusselis ametis.\nSoovitus brjusseli ametnikule, et ta tuleks maa peale tagasi ja avastaks, et ka Eesti ja eestlased on olemas. Nüüd küll vähem, kuid ametis oleku algaegadel oli ametnik eriliselt põlglik eestlaste/Eesti vastu.\nah 28. märts 2018 22:55\nlase neil huilata. Ega niikuinii ei kõlba keegi peale Helme.\nKahju, 28. märts 2018 18:49\net meie president nii naiivne on!Pakun välja,et 98 protsenti muulastest on meie riigi vastu.Osa neist võib möönda,et siin on palju asju paremini kui venemaal,kuid kokkuvõttes on venemaa nende meelest ikka parem ja kohalikke tuleb omavahelistes vestlustes halvustada!\njaan 28. märts 2018 19:52\nParaku pean vastu vaidlema. Mul on palju vene rahvusest kolleege, suurem osa neist igati normaaalsed eestimaalased. Mitme aasta kohta ainult üks "konfliktikene" ja seal oli mul endal ka väike osa. See ei tähenda muidugi, et igal pool nii on , aga 98% neid hirmsaid vastalisi kohe kindlasti ei ole. Võibolla pooled, või natuke alla selle.\njärjest 28. märts 2018 18:44\nuusi kangelastegusi kirjutatakse naaberriigi presidendi hingele ja sedapuhku siis uue keele andnud oma rahvale!\n28. märts 2018 18:36\nLoodame et see looja on armuline ja andestab neile ,kes selle hullusega kaasa ei lähe. Vihaõhutamine ja kaastundepuudumine viib hävinguni. Leidke süüdlane ja karistage , mittte tapke\nSee on, mis keel? Vene murrakuga susin? 28. märts 2018 18:35\n28. märts 2018 18:22\nkas ta mitte ise mõned päevad tagasi Lasnamäel ei rääkinud seda keelt? kellele ta seda jalgrattalugu vestis?\nrashomon 28. märts 2018 18:16\nKaljulaid elab soovunelmate mullis. Huvitav, palju tal venelastest tuttavaid ka on? Minul on üks eelis, räägin vene keelt aksendivabalt ja sageli venelased arvad, et olen ka venelane ja siis kuuleb ikka selliseid asju mida nad tegelikult eestlastest ja Eesti riigist arvavad!\nrashomon 29. märts 2018 11:38\nBuratiino võiks meelde tuletada kelle keelt rääkisid Pronksiöö läbustajad!\n28. märts 2018 18:09\n24000 lihtsalt valis Putinit\nEdu Eesti tundmaõppimisel 28. märts 2018 18:07\nJärgmisena avastab elukauge proua seda, et keskmine pension ei olegi siin kolm tuhat Euri nagu Luxemburgis!?\nAja Lugu 28. märts 2018 18:05\nOn täpselt on teada, kunas anti Gruusia vägedele käsk sõjaliseks operatsiooniks, ja see toimus 7. augustil kella 14.00 paiku Gruusia parlamendi kaitsenõukogus. Siis said Gruusia väed käsu siseneda Lõuna-Osseetiasse ja taastada seal Gruusia riigikord.Vene väed sisenesid Roki tunnelisse siis, kui Gruusia suurtükid juba pommitasid Tshinvalit.\n28. märts 2018 18:29\nvastab tõele .olin ise samal ajal tshinvalist 37 km kaugusel ja nägin pealt\nagressor huilo 28. märts 2018 19:25\nVene rünnak Gruusiale oli juba mitu kuud varem kokku lepitud ja ette valmistatud.\nsa huilootaja käid rakatsi kombel 28. märts 2018 20:16\nsirtsutamas igale poole?\nGruusia 2008 29. märts 2018 00:53\nHuvitaval kombel olid juba 6.08.2008 kohal vene nn. ajakirjanikud, kes teadsid, et midagi on tulemas. Kes nad sinna ajas, on teadmata, aga neid oli seal suhteliselt palju, ca'30 inimest.\nIlmselt oli nii: abhaasia poolelt anti tuld all asuvate külade pihta. Mingil hekel läks tuli nii intensiivseks, et Saakašvili närv ei pidanudki enam vastu. Aga vene väed olid imelikult kombel otsekohe kohe valmis Roki tunnelisse sisenema.\nto 19.25 29. märts 2018 11:11\najalooline tõde on karm,aga sinu tase on ropp sõim ja oma mullist kaugemale mitte näha tahtmine.\neksole 28. märts 2018 22:58\nja ja siis on venelaste õigus tankidega Gruusia alad ära võtta?\nMis seeni 28. märts 2018 18:01\nVõi seemneid sööte?\noiheldeke 28. märts 2018 17:56\nei teadnudki, et mitu vene keelt olemas on\nmunk ( μοναχός ) 28. märts 2018 18:19\nVenemaa erinevates osades on hääldamine ja lauseehitus erinevad nii, nagu on erinevad USA ja UK inglise keel. Venemaa on suur ja sellepärast teisiti ei saa.\nMuigega 28. märts 2018 19:48\nMunk ajab ka parajat, noh, kuidas nüüd viisakamalt öelda seda va ... (saate isegi aru, head inimesed).\nOnu 28. märts 2018 22:12\nKurb lugeda..... uskumatu ... Putini vene keel ehk see "keel" mida ta teeb Ukrainas, Süürias jne.\n28. märts 2018 17:50\nkusti 28. märts 2018 17:59\nPealegi, mis asi on putini vene keel?\nOnu 28. märts 2018 22:09\nVahest on parem vait olla.... näed ehk targem välja.\nküsimus 28. märts 2018 17:48\nKuidas saab see Pihlak notarina jätkata?\nvinge tõde presidendil 28. märts 2018 17:44\nHale jah, välismaa ees tuleb etendada teatrit eesti venelaste teemal, täiesti keskmised putinoidid on nad enamuses, eks piinlik sellist asja kinnitada, valetada mugavam.


Mullapäev keskendub põllumajanduse digitaliseerimisele (2017-12-01 07:14:05)\nEesti Maaülikoolis teisipäeval, 5. detsembril toimuv teaduslik-praktiline konverents "VIII Mullapäev" keskendub sel korral mulla- ja põllumajanduspoliitikale ning põllumajanduse digitaalse tulevikuga seotud teemadele.\nKaheksandat korda peetaval kokkusaamisel on olulisema teemana vaatluse all põllumajanduse valdkonna digitaliseerimine. "Paljudel Eesti põllumajandustootjatel on moodne masinpark, mis loob eeldused täppisviljeluse rakendamiseks. Suurem osa põllumehi kasutab juba põllutarkvara andmete haldamiseks. Kõigi nende võimaluste senisest komplekssem kasutamine aitaks kaasa põllumajanduse jätkusuutlikule arengule," selgitas tänavuse konverentsi suunda Eesti Maaülikooli mullateaduse professor ja mullateaduse õppetooli juht ning VIII Mullapäeva peakorraldaja Alar Astover.\nSamuti käsitletakse konverentsil, milline on mulla olulisus kliimakokkulepetes ning keskkonna- ja põllumajanduspoliitika kujundamises nii ametkonna kui ka põllumajandustootjate vaatepunktist lähtuvalt. Traditsiooniliselt kuulutatakse mullapäeval välja Aasta Muld 2018.\nKonverents toimub 5. detsembril algusega kell 10.00 maaülikooli aulas. Konverentsi korraldab Eesti Maaülikool koostöös Eesti Mullateaduse Seltsiga.


Goldman: pulliturg ei kao veel kuhugi\nGoldman Sachs hoiatas juulis, et aktsiahinnad võivad langeda, kuid eile tõstis investeerimispank aktsiate prognoosi ja näeb nüüd lähiajal hoopis tõusu.\n“Kolme kuu jooksul ootame kasumite ja dividendide kasvu,” kirjutas Peter Oppenheimeri ja Anders Nielseno juhitav Goldmani globaalne investeerimismeeskond eile avaldatud analüüsis.\n25. juulil kirjutas sama meeskond oma analüüsis, et langetab aktsiate järgmise kolme kuu väljavaate neutraalseks, viidates riskidele, mis tekkisid pärast võlakirjahindade langust. Pärast Goldmani teadaannet langes Euroopa ettevõtteid hõlmav aktsiaindeks Euro Stoxx 600 kümne päevaga 5 protsenti. S&P 500 langes sama ajaga 3,5 protsenti.\nGoldmani teatel muutis ta oma arvamust pärast eelmise nädala Euroopa Keskpanga kohtumist, kus tutvustati uut majandusstiimulit. “Me näeme, et risk aktsiatele kõrgematest võlakirjade intressimääradest on vähenenud,” kirjutas Goldman analüüsis.\nTeistel pankadel Goldmaniga sarnane nägemus. Nüüd prognoosib Goldman aktsiaturgudele keskmiselt 3,3 protsenti tõusu järgmise kolme kuu jooksul. Järgmiseks kaheteistkümneks kuuks aga 12 protsenti tõusu. Juulis prognoosis investeerimispank järgmiseks kolmeks kuuks maailma aktsiaturgudele keskmiselt 1,8 protsenti tõusu ning kaheteistkümneks kuuks 10,5 protsenti tõusu. Saksa 10aastase tähtajaga võlakirja tootluseks prognoosib Goldman 1,30 protsenti. Varem oli prognoos 1,60 protsenti.\nTeiste investeerimispankade prognoosid on sarnased Goldmani omaga, kuid mõni on väljendanud ettevaatust selles, mida investorid võiksid oma portfelli juurde osta. Prantsuse panga Societe Generale globaalsete turgude juhi Patrick Leglandi sõnul peaksid aktsiad Euroopa Keskpanga viimasest käigust tuge saama.\nJPMorgani Suurbritannia ja Euroopa peastrateeg Stephanie Flanders ütles CNBC-le, et Euroopa aktsiad peaksid EKP sammust kasu lõikama, kuid hoiatas, et edasiseks tõusuks on vaja ettevõtetel näidata ka kasumi kasvu. Muidu võtavad aktsiad suuna alla.


Diktaator, kes ehitas sõja hirmus sadu tuhandeid punkreid - Ajalugu - Heureka\nDiktaator, kes ehitas sõja hirmus sadu tuhandeid punkreid\nFOTO: Nick Hannes/Reporters/Scanpix\nDiktaator Enver Hoxha kartis vaenlase sissetungi nii väga, et ehitas selle hirmus Albaaniasse sadu tuhandeid punkreid. Ehitustöödest tingitud kulutuste tõttu sai Albaaniast Euroopa vaeseim riik, kirjutab Imeline Ajalugu.\nAlbaaniat asus pärast Teist maailmasõda juhtima kommunist Enver Hoxha, kellest sai peagi ka diktaator. Ta oli naaberriikide suhtes nii umbusklik, et ehitas hulgaliselt betoonpunkreid ja korraldas pidevaid sõjaõppusi. Gjirokasteri betoonivalu töölised pidid näiteks lausa 17 korral aastas osalema sõjalisel õppusel.\nDiktaator Enver Hoxha. Foto:\nFOTO: Forrásjelölés Hasonló/Wikimedia Commons\nKõige tavalisem oli väike niinimetatud QZ-punker, milles oli ruumi kahele inimesele. Enamik punkreid asus rannikul ja piirialadel, aga paljud neist pandi üles ka sisemaale, et kaitsta linnu, tehaseid ja põlde.\n1980. aastaks oli Albaanias vähemalt 173 000 peidikut. Paljude albaanlaste arvates ehitati neid kokku aga kuni 750 000.\nDiktaatori paranoiline kaitseplaan viis riigi lõpuks pankroti veerele. Punkrite ehitamisele kulus ligi 10 protsenti Albaania riigieelarvest ja pea kogu betoonitoodang. Hoxha all oli Albaania Euroopa vaeseim riik.\nTänasel päeval on suur osa punkritest lammutatud. Mõndadesse on end sisse seadnud aga näiteks toidu- või majutuskohad.\nHoxha personaalsest luksuspunkrist pealinnas Tiranas on tehtud muuseum. Foto:


Tööleping, töövõtuleping või käsundusleping – millist valida? - Delfi\nOlenemata sellest, kas töötad täiskohaga palgalise projektijuhina või teed lepingulist tööd mõnes ettevõttes, puutud tõenäoliselt tööle kandideerides kokku lepingutega. Tööleping pole mitte ainult seaduslik nõue, vaid see on ka äärmiselt kasulik nii töötajale kui ka tööandjale.\nEttevõtted kasutavad kolme peamist lepinguvormi, need on tööleping, töövõtuleping ja käsundusleping. Sõlmitav leping põhineb sinu töösuhtel ja täpsemad tingimused tuleb tööandjaga kokku leppida, et mõlemad pooled oleksid lepingu tingimustega rahul.\nMillist lepingut siis ikkagi töö tegemiseks valida? CV.ee meeskond toob sinuni kolm kõige enam kasutatavat lepinguvormi ja räägime lahti, mida need endas sisaldavad.\nTööleping on kõige levinum lepingu liik tööandja ja kandidaadi vahel, selle poolteks on tööandja ja töötaja. Töötaja peab lepingu täitmisel lähtuma tööandja soovidest ja reeglitest, kuid talle lisandub ka hulk seadusest tulenevaid õigusi, näiteks regulaarne töötasu, miinimumtasu, neli nädalat tasulist puhkust, soovi korral õppepuhkus või lapsepuhkus, haigushüvitis, lahkumishüvitis, töötervishoiu reeglid jms. Sellise lepingu sõlmides peab tööandja sulle tagama kõik vajalikud vahendid, et saaksid lepingus ettenähtud tööd teha. Töölepinguga on tagatud ka ravikindlustus juhuks, kui sinuga peaks midagi juhtuma. Lisaks on võimalik sellist lepinguvormi kasutada ka tööampsude puhul.\nTöövõtulepingu eesmärk on saavutada lepingus seatud lõpptulemus, kusjuures töö tegemise protsessi ei saa tellija määrata. Töövõtulepingu puhul on sul võimalus kogu tehtav töö mõnelt oma ala spetsialistilt sisse osta, kuid töö kvaliteedi eest vastutad siiski sina. Ka oma tööaja määrad sina ise – võid töö lõpetada paari päevaga või jaotada selle võrdselt paari nädala vahel. Oluline on tähtaegselt kokkulepitud tulemuseni jõudmine. Töövõtulepingu pooled on tellija ja töövõtja. Ravikindlustus on tagatud vaid siis, kui iga kuu saab tasutud sotsiaalmaks miinimummääralt.\nKäsunduslepingu peamine eesmärk on mõne teenuse osutamine või protsessi läbiviimine vastavalt kokkuleppele. Töö tulemust ei saa seejuures nõuda, näiteks ei ole võimalik advokaadil tagada sind kohtus esindades kohtuotsuse tulemust. Käsunduslepingu pooled on käsundiandja ja käsundisaaja. Näiteks võib tuua eratundide andmise – lapse õppeedukuse lõpptulemuse (hinnete) eest sina ei vastuta, küll aga saate kokku leppida koostöö detailides ehk õppetundide kestuses ja tasus. Ravikindlustus on selle lepingu puhul samuti tagatud vaid siis, kui iga kuu saab tasutud sotsiaalmaks miinimummääralt.\nÜlaltoodud kolm peamist lepinguliiki on üsna sarnased selle poolest, et nende eesmärk on ühe inimese töö tegemine teise heaks, neid saab sõlmida nii tähtajaliselt kui ka tähtajatult ja maksustamine on küllaltki sarnane.\nSiiski käime veel korra üle, millised on peamised erinevused töö-, töövõtu- ja käsunduslepingu vahel:\nTöölepingu puhul on tööandjal seadusest tulenev kohustus töötajale töö eest vähemalt alammäära ulatuses perioodilist tasu maksta. Käsundus- ja töövõtulepingu puhul kohustuslik alammäär puudub ning töö eest saadav tasu on puhtalt kokkulepete küsimus. Tasub silmas pidada, et kõik töö protsessi, tegevusi ja tasu puudutavad kokkulepped tuleks sõlmida kirjalikult, et vältida hilisemaid vaidlusi.\nKõige aluseks on töö tegija teadlikkus lepingute erinevusest, enda õigustest ja kohustustest töö tegemisel, samuti valmisolek oma huvisid kaitsta.\nLepingute näidised leiad SIIT.


orkaani südames on vaikus: Pudi\nteisipäev, 11. aprill 2017\nMulle nii meeldib see ülehoolitsev e-aeg, kus arstiaja kohta selle lähenedes teavitus saadetakse.\nKolmapäeval (homme) kell 12 on mul aeg, eile tuli selle kohta e-kiri ja täna, hetk tagasi, tuli mobiilisõnum ka veel.\nVanasti mul tekkis aja lähenedes üha kindlam veendumus, et olen selle niikuinii endale valesti üles märkinud. See ebakindlus kasvas nii suureks, et paar tundi enne arstiaega hakkasin ma mõtlema, et pole üldse mõtet minnagi! :D Aga niipea kui mõtlesin, et helistaks siis registratuuri ja küsiks üle, tekkis jällegi tunne, et kuidas ma siis ikka valesti kirja panin! :p\nHakkan riietuma - jälle mõtlen, et nagunii sai valesti kirja, parem oleks mitte minna ja lolli mängida seal arstikabineti ukse taga :D\nAga nüüd - saan ühe kirja, võrdlen märkmeid - kõik õige!\nSaan teise kirja - jälle, hoolikalt võrdlen oma märkmiku andmeid sõnumi sisuga.\nKõik õige! Eksimisvõimalust pole.\nJa veel mulle nii meeldib VT kool!\nÕpetajad räägivad sageli seiku ja kogemusi oma elust, mida mulgi kodus huvitav kuulata :D\nJa kui ma eile soovitasin Väikul lugeda "Krahv Monte Cristot" selgus, et kaks õpetajat on juba lastele seda raamatut tungivalt soovitanud, kusjuures kumbki polnud emakeele-kirjandusõpetaja!\nVT küsis minult eile, et kuidas see saab niimoodi olla, et mõnede oma sõpradega pole vahel mitte millestki rääkida, kuigi nende elud on ju nii teistsugune maailm, millega tutvudes saaks iga nurga peal "ohhoo!" imestada, aga mind tunneb ta läbi ja lõhki ja ikka jutustame iga päev ja kogu aeg on huvitav.\nHee, ma pole ise nagu selle peale kunagi mõelnudki, et kuidas me siis muudkui jahvatame ja jahvatame - teemad ja arvamused peaksid ammu juba 'otsas' olema...\nKüllap siin on ikka lihtsalt avatus ja usaldus mängus, et teistega jutt otsa saab...\nJälle punkt avaluse kasuks! On huvitavam!\nMa vaatan, et me kõik oleme hakanud omletti erinevalt sööma.\nMees: 2 muna, majonees, leib-sai kõrvale.\nMina: 1 muna basiilikupulbriga, hapukoor, kaks viilu leiba kõrvale.\nVT: 3 muna, kaks viilu kuiva leiba.\nAvastasin endale kimbu eelarvamusi.\nMõtlesin üle pika aja oma kunagise naabritüdruku peale, kellel nagu ei läinud eriti hästi tollal, Mina kolisin tema kõrvale alles 15aastasena, tema oli mõned aastad vanem, aga kuidagi tõrjutud kohalike seas millegi pärast, mis jäi varasemasse aega. Ta sai lapse ja peika ei andnud üldse näole ... Siis elas ta veidi eemal mingi alkohoolikuga...\nNo vaat, lõin tema nime FB'sse nagu iga stalker teeb ja nägin, et ta tütar on nii suur ja ilus ja elavad Soomes ja mõtlesin just, et näed kui tore, neil läheb siiski hästi, kui nägin, et tütar on oma FB tutvustusse pannud mingi piiblilõigu tähise (st lõik ise polnud kirjas, aga midagi sellist nagu Matteuse 12.23) - ja ma kohe mõtlesin, et oi, paistab, et midagi on siiski pahasti.\nHakkasin ise ka selle mõtte üle imestama ja sain aru, et mul ongi selline arvamus, et kui tänapäeval noor inimene on aktiivselt ja avalikult kristlane, nii et see nende Insta ja FB kontodel välja paistab, siis on nende elus midagi vussis, nad on 'alahoolitsetud', 'vähearmastatud', hirmunud ja/või kurvad.\nhomoparaadid täiega rikuvad homode mainet, jättes neist mulje kui kerglastest liputajatest.\nSamamoodi rikuvad veganite mainet teiste inimeste pitsapiltide all räuskajad, kes hakkavad raevukalt rääkima lehmade vangistamisest, vägistamisest ja nende laste röövimisest ja tapmisest.\nMa mõtlen vahel, et kas need inimesed ikka üldse on tegelikult veganid, või nad lihtsalt leidsid mingi sildi, mille all ennast teistest paremaks pidada ja teisi halvustada? Võiks arvata, et kui inimesel on nii väike kontroll oma emotsioonide üle, siis ta ei suuda kontrollida ka seda, mida ta suhu paneb.\nVT klassiõed vaatavad seda prooviabielu-saadet ja VT on siis ka vaadanud - kusagilt Internetist.\nTa ütles, et üks tüdruk seal armus esimesse kolmest prooviabikaasast ja temaga koos olemise ajal sõi kõike, aga kui saabus teine, kes on elukutselt kokk, siis tüdruk avastas järsku, et ta ei söö igasuguseid asju, nii et kokapoiss ei saanud teda oma oskustega õnnelikuks teha. Aga kui piiga korra purjutas, siis vitsutas küll vorstikesi, nii et seda nägu :D\nMulle tundub, et need raevukad veganid peavad olema sama tüüpi piprad! :D\nAga teleka vaatamisest veel selline lugu, et mul kukkus kunagi teleka tagant juhe ära ja ma ei märganud. Mõtlesin, et hea küll, telekas läks katki ja mitu päeva hiljem tolmu pühkides alles sain aru, milles asi. Püüdsin juhet tagasi panna, aga selleks oleks tulnud telekas ette kallutada ja mul polnud piisavalt pikki käsi, et õlaga telekat toetada ja juhet sinna tagasi toppida.\nMõned nädalad hiljem võtsin oma kolmest puldist (telekas, videomakk, digiboks) patareid välja ja tõmbasin juhtmed pikendusest välja, et ma nagunii ei vaata.\nJa üleeile tõi VT oma kolm pulti ka minu tuppa. Et tema ka pole paar kuud telekat vaadanud ja pole mingit isu seda ka tegema hakata. Nii et võtsin ka tema omadel patareid välja ja tassisin aga kõik puldid esikusse karpi, teleka aga viisin elutuppa. Panin budapildi jälle keskele, teen kunagi ka pilti, aga täna on väga pime ja ma tahaks seinale kleebitud asju veidi ümber tõsta, kuid pole veel otsustanud, kuidas - ei leia vist sümmeetrilist paigutust, millest on kahjuvõitu :)\nVaatasime, et kui tahame sama kiiret ja tugevat internetti, siis pole eriti vahet, kui me telekanalitest ametlikult loobume, nii et paketi jätame ikkagi samaks, kuigi nüüd üldse keegi telekat ei vaata, need pole enam isegi elektrivõrku ühendatud. Välja arvatud köögi oma, tegelikult... Ei tea, kas ma ulatungi seda välja tõmbama...? Peab vaatama.\nVaat, selline elu meie metsas :)\nPosted by karikate emand at 13:03\nImelik,mulle see Monte Cristo ja 3 musketäri ei meeldinud,kuigi muidu lugesin läbi kõik,mis kätte sain.Siis ei suutnud ma lugeda veel Nils Holgerssoni,mis oli kohutavalt üles kiidetud.Olen mõelnud,et peaks nüüd uuesti proovima,ta on mul vist isegi olemas.\n11. aprill 2017 14:22\nNo see vast polegi täiskasvanute kirjandus? Või on?\nMina lugesin seda ikka siis, kui ta ilmus, kas 80. lõpus või 90. alguses, olin siis 11-12-13... Meil oli see kodus ja siis lugesin paarikuise vahega kaks korda. Kõik oli nii salapärane, armastus, reetmine, kuld, narkootikumid, kättemaks... :D\nEga rohkem pole lugenud ka...\nMul on paljude vanade lemmikutega lausa nii, et me lihtsalt ei julgegi vist mitte kunagi neid üle lugeda, sest ei taha oma mälestust rikkuda.\nMusketäridega on nii, et minu mees kogu aeg räägib, et seda kirjutas Dumas' algselt ajaleheveeruna ja sai rea kaupa tasu, nii et lühilausetes dialooge on kõik kohad täis :D, sest iga uus tegelane ütleb oma repliigi või ühmatuse ju uue rea peal :p\nAga tema loeb oma lemmikkohti küll kogu aeg üle...\nMa ise lugesin haaratult, kuid pole üle lugemisele mõelnudki, järelikult ka polnud päris minu teema.\nAga Nils Holgersson ei meeldinud mulle ka. Pole õrna aimugi, kas ma viitsisin selle lõpuni lugeda, kuigi mul on suur vastumeelsus raamatute pooleli jätmise suhtes.\n11. aprill 2017 14:32\nMida see vegani kohta näitab, kui ta purjus peaga rumalusi teeb ja vorsti sööb? Miks siis pipar? Et kui teed purjuspeaga rumalusi ja pärast kahetsed, siis oled pipar? Aga kui ongi kahetsusväärne tegu?\n11. aprill 2017 15:11\nEi, pipar ikka avalikkuse ees, et vorst on fui, aga vabamas õhkkonnas - purjus peaga või üksi kodus - kõlbab liha kenasti, kasvõi iga päev, sest keegi ei näe või saab purjusolemisega välja vabandada!\nÜhe Yin/Yang tabeli järgi on liha kõige 'yang'im' toiduaine ja alkohol kõige suurema Yin energiaga toiduaine. Selle järgi on väga loogiline, et purjutaja soovib liha, et ennast tasakaalustada.\nKas ta võib siis end veganiks nimetada? Ma olen ilmselt liiga jäik, aga ma ütleks 'ei'.\nEriti kui ta purjutab mitu korda nädalas.\nMuidu ma võiks ka ennast liha mittesööjaks nimetada, sest söön seda mitte sagedamini kui paar korda kuus ja siis umbes nii, et puhastan VT'le kana ja lutsutan kondid puhtaks. Ma lihasööke teen endale vast paar korda aastas, aga söögitegemise ajal mõnikord (tõesti harva) maitsen soolasust, kui suudan - tavaliselt tahaksin proovida, aga lihtsalt ei suuda liha suhu panna ja pean vabandama, et pole proovinud, kuidas maitsestamisega lugu on.\n11. aprill 2017 15:22\nKuid jah, ma ütlen alati, et söön kõike, mida tahan, mille järgi isu on. Mul on siiski tunne, et ma söön OLULISELT vähem liha kui mõni võitlev vegan.\nAga kust ma tean, eks? Lihtsalt tunne on selline nende sõnavõtte lugedes ja pilte vaadates.\n11. aprill 2017 15:23\nSee pole kellegi isiklik piparlus, et vorst on fui. Vorst on halb, sest see on asjatu loomade piinamine. Ja tihti on inimesed enne selle suure asja taipamist olnud tavalised vorstisööjad. Vahel on siis ju raske endale ses mõttes vastu seista. Tead, mis on vale, aga teed ikka. Ei maksa ju halvustada. Võiks proovida mõista.\n11. aprill 2017 16:02\nAga muidugi ei peagi end sildistama, kui sa 99% eksimatu pole. Mina küll ei saa end sildistada. Aga ma saan aru, miks tahetakse olla ja/või ollakse vegan.\n11. aprill 2017 16:04\nMm, see on tõesti väga intrigeeriv mõte, et ka silmakirjalikke inimesi tuleks toetada, sest sellel on põhjus ja sageli 'hea' põhjus. Inimene tahab olla hea, aga kui päriselt ei jaksa, siis karjub teiste pihta, mida peaks endale ütlema.\nOlen ka tegelikult sageli mõelnud, et kuhupoole ma - totaalse aususe ja avameelsuse armastajana, kes ausust peab tähtsamaks igasugusest laitmatusest - siis kaldun: kas olen selle vegani poolt, kes ütleb välja, et sööb vahel midagi, mis pole päris ainult taimne, või selle poolt, kes ei ilmuta oma eksimusi avalikult ja justnimelt selle tõttu saab olla inspiratsiooniks teistele, tekitades usku, et on võimalik elada ainult veganina - see pole ettevõtmine, mis tuleks kohe lootusetuna maha kanda.\nJa tõesti ei teagi!\nNii palju olen mõelnud, aga ikka ei tea.\nMu enda puhul kindlasti mitterääkimine oleks hästi palju jubedam, kui eksimuste tunnistamine ja ma niikuinii eeskujuks ei sobikski, sest mul on kindel kavatsus igas asjas teha seda, mida ma ise tahan - mitte ainult toitumises.\nMul on selline tunne, et mulle ikkagi lihtsalt meeldib vaadata 100% vegan-instagramme ja mitte teada, mitte mõelda, mida nad pildilt välja jätavad :D\nAga mulle tundub, et need kümned või sajad tuhanded veganid, kes seda 100% on, ei käigi eriti teistega pahandamas, sest nad saavad aru, kui raske see on, nemad lihtsalt jagavad lõputu kannatlikkusega infot, aga teevad seda oma kontode/platvormide all. Ja kindlasti veganlus muudab maailma paremaks ja puhtamaks paigaks. Ma ka heameelega oleks vegan, kuid mulle tundub, et kui sa ikka pead mitmeid toidulisandeid selle veganismi kõrvale tarvitama (organismid on ju nii erinevad ja isegi sama organism erinevas kliimas võib vajada hoopis teist toitu), siis pole see laias laastus inimesele sobiv toitumisviis (üksikutele kindlasti!) ja piisab täiesti sellest, kui me vähendame liha ja piimatooteid oma menüüs, olles teadlikud, kui kasulik see meie planeedile on. Näiteks meie ei ole enam ammu-ammu juustu ostnud, ainult Väikule, kui ta tellib, ja siis see kõik ongi ainult talle, keegi ei nakitse sealt kõrvalt... Aga väga huvitav asi meenus praegu - jõuludeks kinkisid erinevad inimesed meile kokku 5 juustukäntsakat! :D\nEi tea, mis märk see veel oli!?! :D\nMe juustu maitset armastame küll kõik väga ...\n11. aprill 2017 16:28\nIga normaalne inimene jagabki ju kannatlikult infot, ei räuska-röögi.\nTaimetoitlastele on ainult vitamiini b12 lisaks vaja.\n11. aprill 2017 19:03\n11. aprill 2017 19:10\nHolgerssonist.Kui see esimest korda välja tuli,peeti seda piltlikult geograafiaõpikuks.Mäletan, et mulle isiklikult meeldis kohutavalt.Aga ma olen vana kah,omas ajastus,kus kõik mõõõdupuud olid teised...\n12. aprill 2017 08:27\nAhhaa! Geograafia ja vene keel olid minu meelest kõige tüütumad õppeained maailmas! :D\n12. aprill 2017 09:47\nMa olin lapsena suur raamatukoi,aga jah,pikki loodukirjeldusi ei suutnud lugeda.Aga näiteks üks mu lapsepõlvelemmikuid Kalle Blomkvist ja Rasmus algab ka kolmveerandleheküljelise looduskirjeldusega kohast,kus asus professori suvila.See oleks peaaegu raamatust eemale peletanud.Õnneks sirvisin ja sattusin huvitavatele kohtadele.Praegu tundub see kirjeldus igati muhe.\n12. aprill 2017 14:49\nNii vahva! :)\nMu mees jälle räägib, et oli väike poiss, kui sai sünnipäevakingituseks "Valgekihva".\nTa oli kuidagi varem juba seda raamatut silmanud ja teadis, mille ta saab ja oli tohutult õhinas, et suur hundi pilt kaanel ja kindlasti kohutavalt põnev! Ja pidi siis esimeste lehekülgede pikkade looduskirjelduste juures pettumusest peaaegu nutma hakkama. Isegi hundid tulid mängu alles hiljem :)\n12. aprill 2017 15:15


Oma teel kõndimine tähendab iseenda, mitte kellegi teise elu elamist - Anne & Stiil\nOtsime armastust väljastpoolt, me ei julge end ausalt väljendada, sest kardame ilma jääda kellegi teise armastusest. Kuidas oma teed ära tunda ja sel ka püsida? Joogaõpetaja Kaidi Laur viib rännakule iseenda mõtetesse ja tunnetesse.\nOlen hakanud inimestelt küsima: “Kuidas ennast kirjeldad?” See justkui sunnib enda sisse vaatama või end kõrvalt silmitsema. Küsin sinultki – kuidas end kirjeldaksid? Seni, kuni me ennast ei tunne, ei leia me ka oma teed. Eheda kestani jõudmiseks peab ületama mitu väljakutset. Toon välja olulisemad.\nAusus hõlmab nii iseenda vastu aus olemist kui ka oma tõeliste mõtete, tunnete ja arvamuste väljendamist teistele. Moodsa maailma suureks probleemiks on, et püüame olla erilised, mitte tõelised. Ausus võib olla ebamugav, kuna sunnib vastamisi vigade, puuduste ja varjukülgedega. Enda “nägemiseks” vajame vaatlemisoskust, kuid peamiselt enesearmastust. Kahjuks on sageli


Kuidas abielluda miljonäriga?\nSunday, 08 November 2009 13:52\n25-aastane tütarlaps avaldas populaarsel ameerika kuulutuste tahvlil Craig’s Listil nö äripakkumise, mille sisuks on enda müümine. Ta kirjutas järgmist:\nMida saan teha?\nMa olen ilus, rõõmsameelne, 25-aastane naine, ei ela New Yorgis. Soovin abielluda mehega, kes teenib aastas vähemalt 500 tuhat dollarit, sest tahaks olla materiaalselt kindlustatud, olla koduperenaine ning hea ema meie tulevastele lastele. Ma saan aru, millega minu pakkumine sarnaneb, kuid miljon aastas ei ole tänapäeval enam harukordne – see on New Yorgi keskklassi esindaja keskmine tulu.\nKas siin foorumis on mehi, kes teenivad aastas 500 tuhat või rohkem, või siis nende naisi? Aidake mind! Mul oli suhe ühe ärimehega, kes teenib umbes 200-250 tuhat aastas, kuid ma otsustasin ta maha jätta – 250 tuhat ei suuda kindlustada minu ja minu laste tulevikku. Joogatrennil tutvusin ühe naisega, kes on abielus pankuriga ning elab suures ja uhkes majas. Samas ma ei usu, et ta on sama ilus kui mina, ja mingi geenius ta ka ei ole. Mida ta siis õigesti tegi? Kuidas jõuda samale tasemele?\nMis mind täpsemalt huvitab?\n* Üksikud, rikkad mehed, kus te veedate oma vaba aega? Andke palun mõned aadressid: baarid, restoranid, jõusaalid.\n* Missugust naist te eelistaksite? Olge ausad, ma ei solvu.\n* Olen 25-aastane, kui vana mees mulle sobiks?\n* Miks mõned naised, kes elavad luksuslikku elu, on nii rumalad ja lihtsad? Ma olen kohanud nii palju miljonäride naisi, kes on igavad ning ei oska isegi juttu ajada. Samas nii mõnigi piltilus ja tark tütarlaps on üksi ning keegi ei pööra temale tähelepanu. Milles on asi?\n* Mis ametile peaksin pöörama tähelepanu? Kõik teavad, et juristid, pankurid, arstid on rikkad. Kuid palju nad tegelikkuses teenivad? Ja kus saab nendega tutvuda, kus nad puhkavad?\n* Rikas mees, mida eelistad – abielluda või pidada armukest? Mina otsis tõsiseid suhteid ning vajan ilmtingimata ABIELU.\nMinu pakkumine on 100 % aus. Palju ilusaid naisi on väga pealiskaudsed; vähemalt sel alal olen neist üle. Ma ei otsiks sellest meest, nagu ma otsin, kui poleks täiesti kindel, et sobin talle igas mõttes: välimus, kultuur, tarkus, oskus olla hea naine.\nSee suurepärane kiri ei jäänud tähelepanuta ning noormees, kes teenib üle pooli miljoni aastas, vastas tema pakkumisele nagu tõeline rahandusteadlane:\nLugesin sinu kirja suure huviga ning mõtlesin ka sinu olukorrale. Pakun sinu situatsiooni lühianalüüsi.\nEsiteks, ma ei kuluta asjatult sinu aega: ma vastan sinu nõuetele, kuna teenin rohkem kui $500000 aastas. Mida ma arvan sellest kõigest?\nSellise mehe seisukohalt, nagu olen mina, on sinu pakkumine üsnagi vilets tehing. Miks? Sinu pika kirja mõte on järgmine: sa pakud oma ilu ning tahad saada selle vastu raha. Suurepärane! Kuid milles on probleem: sinu ilu hakkab varsti kaduma, samal ajal kui minu kapital kasvama... põhimõtteliselt on minu kapitali suurenemise tõenäosus väga suur, kuid vaevalt et sa aastatega ilusamaks saad!\nNiisiis oled majanduskeeles VÄÄRTUST KAOTAV VALUUTA, kuid mina olen tulutoov äri. Tulevikus hakkab sinu väärtus langema veelgi kiiremini, niisiis investeerides sinusse raha, võin viia ennast pankrotti. Ma seletan: oled praegu 25, seega köidad meeste tähelepanu veel umbes 5 aastat, kuid aasta-aastalt aina vähem. 35-aastaselt oled juba liiga vana. Järeldus: sinu ostmine on perspektiivitu äri, seega ma eelistaks sinu üürimist. Kui mu sõnad tunduvad liiga karmid, siis mõtle järgmisele olukorrale: sa ju jätad mu kohe maha, kui mu raha peaks äkki kaduma, niisiis on õiglane, et sinu ilu kadudes jätan ka mina su maha. Seega unusta ABIELU, ükski hästiteeniv mees ei tee sellist viga.\nTahaks eraldi välja tuua ka selle, et seoses oma tööga tean palju ka turu efektiivsusest. Seega olen hämmingus, et nii „ilus, rõõmsameelne ja tark”, nagu sa oled, ei ole siiamaani endale rikast meest leidnud. Mul on raske uskuda, et nii ahvatlev naine pole siiamaani saanud oma $500 tuhat, mis on ju naeruväärselt väike summa sellise kullatüki eest.\nPealegi kui oleksid tark, nagu sa kirjeldad, leiaksid kindlasti mõne võimaluse, kuidas raha ise teenida, ning ma poleks sunnitud seda kõike kirjutama.\nNing lõpetuseks, kui sa oled siiski üürileandmisest huvitatud, anna mulle teada.\nAmeerikas ja ka mujal maailmas on tänapäeval palju naisi, kes mõtlevad samamoodi nagu meie kangelanna, ning on nõus ennast müüma. Selliste naiste jaoks mõeldi välja isegi uus definitsioon – neid nimetatakse „Plastic”(üks tähendustest on tehislik, võlts, pealiskaudne).\narmastus ja raha\nMore in this category: « G-punkt: mis ja kus ta on? Ideaalne mees – milline ta on? »


JUHAN KIVIRÄHK: venelased, meil on teid siin väga vaja ERR - Estonian World Review\nJUHAN KIVIRÄHK: venelased, meil on teid siin väga vaja ERR\nJärgmise nädala teisipäeval ja kolmapäeval leiab Venemaa pealinnas Moskvas aset ülemaailmne kaasmaalaste kongress. Nagu teatas Venemaa välisministeeriumi kaasmaalaste probleemidega tegeleva ametkonna juht Aleksander Tšepurin, saabub suurem osa kongressi delegaatidest Moskvasse niinimetatud "lähivälismaalt" ehk endise Nõukogude Liidu aladelt. Eestist sõidab Moskva kongressile 19 esindajat.\nVõite küsida, miks see meile peaks huvi pakkuma, kui Venemaa oma võõrsil elavaid poegi ja tütreid kokku kutsub. Iseenesest on see ju üks ütlemata kena komme, kui rahvuskaaslased aeg-ajalt omavahel kohtuda ja juttu puhuda saavad. On ju näiteks eestlasedki 1972. aastast alates kümnel korral kogunenud ESTO-dele – maailma erinevates riikides elavate eestlaste kokkutulekutele, et siduda eestlasi ja Eesti juurtega inimesi kogu maailmas.\nNende ürituste erinevused on aga ilmsed. ESTO-de korraldamise algatas ikkagi välismaal elav eesti kogukond sooviga mõjutada isamaal toimuvat - kuni Eesti taasiseseisvumisele kaasa aitamiseni. Venemaa aga püüab maailma erinevates riikides elavaid venelasi organiseerida ühtseks diasporaaks selleks, et suurendada oma mõjujõudu rahvusvahelisel areenil, eriti aga naaberriikides ehk Kremli terminoloogia kohaselt "lähivälismaal".\nVenemaa kaasmaalaste suuremaks konsolideerimiseks ning vene keele- ja kultuuriruumi säilitamiseks nende asukohariikides, on Venemaa välispoliitikas välja töötatud nn. "humanitaarne dimensioon". Selle poliitika kohta tehtud uuringut esitleti eelmisel reedel Tallinnas ja sellest oli ka Vikerraadios mitmel korral juttu. Raamat "Vene välispoliitika "humanitaarne dimensioon" Georgia, Moldova, Ukraina ja Balti riikide suhtes" valmis kuue riigi mõttekodade koostöös. Selle läbiviimist rahastasid Rahvuslik Demokraatia Sihtkapital (National Endowment of Democracy) USA-st ja Avatud Ühiskonna Instituudi Ida-Ida piiriülese koostöö programm.\nVenemaa rahvuskaaslastele suunatud poliitika tundmine on oluline, kuna see avaldab otsest mõju eesmärkidele, mida taotleb Eesti oma lõimumispoliitikas. Kui meie sooviks on siinsete mitte-eestlaste integreerimine Eesti ühiskonna sisse, siis Venemaa kaasmaalaspoliitika püüab kujundada venekeelset kogukonda eestikeelse ühiskonna kõrvale, sellega konkureerivana, kusjuures soovitakse saavutada selle kogukonna tegevuse mõjutatavus Vene riigi poolt.\nOn üsna huvitav jälgida seda dispuuti, mis kaasnes Eesti esindajate valimisega kaasmaalaste esindusorganitesse. Tavapärastele demokraatlikele protseduuridele ei ole siin kohta. Balti riikides levitatava kaasmaalaste ajakirja "Baltiiskij Mir" peatoimetaja Dmitri Kondrašov ütleb oma artiklis avameelselt, et Venemaa valib ise partnerid, kellega ta soovib koostööd teha.\nKa tänavu Moskvasse sõitev kaasmaalaste delegatsioon pandi kokku Venemaa saatkonna valvsa pilgu all. Ühtegi Eesti ametlikus poliitikas esindatud Venemaa kaasmaalast – Riigikogu või kasvõi mõne parlamendierakonna venelasest liiget - me sellest nimistust ei leia.\nSeepärast on üpris kahtlane, kas leiab toetust Läti esindaja Dmitri Jermolajevi ettepanek valida tulevikus piisavalt suure arvu kaasmaalastega piirkondadest esindajaid Venemaa valitsusväliseid organisatsioone esindava nõukogu - Vene Avaliku Koja - koosseisu. Kreml ei soovi näha kaasmaalasi Venemaa poliitikat mõjutamas, vaid soovib ise nende kaudu mõju avaldada asukohariikide poliitikale.\nÜheks "humanitaarse" mõjutamise vahendiks on loomulikult massimeedia. On kõlanud ettepanekuid, et Moskva peaks võtma endale post-nõukogude ruumis informatsioonilise Kolmanda Rooma rolli.\nPaljuski see juba niimoodi on, sest Venemaa on astunud üha jõulisemaid samme venekeelse inforuumi oma kontrolli alla võtmiseks.\nMeie aga istume käed rüpes. Oleme siiani elanud arusaamaga, et kes tahab Eestis toimuvast aru saada, see õppigu eesti keel selgeks. Justnagu ei kujutaks nende inimeste veendumused ja hoiakud, kes vähese keeleoskuse pärast eestikeelsest infost aru ei saa, meie jaoks mingit probleemi. Pealegi, ei maksa unustada, et ka eesti keelt oskavate venelaste esmased infoallikad on ikkagi venekeelsed.\nSel kolmapäeval Eesti Koostöö Kogu poolt korraldatud konverentsil tõusis minu jaoks emotsionaalseks kõrghetkeks ajakirjanik Jekaterina Eilarti sõnavõtt, kes illustreeris praktiliste näidetega enne teda esinenud ajaloofilosoofi Marek Tamme väiteid Eesti ühiskonnas levivast hiilivast sallimatusest.\nVenemaa poolt pakutav muutub siinsele venelasele ahvatlevaks siis, kui ta endale Eesti ühiskonnas kohta ei leia, kui ei ühiskond ega riik teda kõnetada ei soovi, kui tal on raske määratleda oma identiteeti. Ei saa just öelda, et Eesti ühiskond selle oma muukeelsetele kaasmaalastele eriti lihtsaks oleks teinud.\nKüllalt märkimisväärne osa eesti ühiskonnast ja ka paljud poliitikud on seisukohal, et ongi parem, kui venelasi võimalikult vähe Eesti avalikus ja ühiskondlikus elus osalemas on. Suhtumise asemel "õppige eesti keel selgeks, pärast seda tekib teil ka õigus Eesti asjades kaasa rääkida" oleks vaja kasutada hoopis teistsugust retoorikat: "Meil on teid siin Eestis väga vaja, kuid selleks, et koos elu paremaks muuta, oleks vaja, et te ka eesti keele selgeks õpiksite!"\nMeie poliitikud võivad küll jääda korrutama, et Eesti keele- ja kodakondsuspoliitika vastab igati rahvusvahelistele nõuetele. Nii see tõesti on. Ent selle asemel tuleks hoopis küsida, kas see poliitika vastab ka Eesti riigi reaalsele olukorrale ja meie ühiskonna tegelikele vajadustele?


Vooremaa Homsest on lubatud jalgsi minna Pihkva ja Lämmijärve jääle\nAlates homsest 17. detsembrist on lubatud minna jalgsi Lämmijärve ja Pihkva järve jääle, endiselt on keelatud minek Peipsi järve jääle, teatas politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo.\nLämmi- ja Pihkva järvel liikudes tuleb silmas pidada, et keelatud on ligineda jõgede ja ojade suudmetele lähemale kui 150 meetrit ning Salu saarele lähemale kui 300 meetrit. Samuti on keelatud liikuda jääl Laaksaare ja Piirissaare traaversilt (Uhtinina) põhja suunas.\nLõuna prefektuuri piirivalvekapten Mati Mikson ütles, et jalgsi Lämmi- ja Pihkva järve jääle minnes on soovituslik kordonis registreerida nii järvele väljumine kui ka tagasitulek. “Nii saab piirivalve jälgida, kas olete järvelt ohutult tagasi jõudnud ning võimaliku ohu korral alustada koheselt otsinguid,” sõnas Mikson. Piirivalvurid hoiavad oma päästemeeskondi maksimaalses valmisolekus tagamaks, et järvejääl hättasattunutele võimalikult kiiresti abi saaks osutada.\nEnne järvele minekut viige end kurssi kehtivate piirangutega, kus kulgeb riigipiir ning tutvuge jooksvalt politsei kodulehel jääoludega. Registreerimisel saate küsida täiendavat teavet kordonist;


Alguses oli heli – konverents „Arvo Pärt. Sounding the Sacred“ New Yorgis – Arvo Pärdi Keskus\nAlguses oli heli – konverents „Arvo Pärt. Sounding the Sacred“ New Yorgis\nKonverentsi üks peakorraldajaid oli professor Peter Bouteneff, Arvo Pärdi Projekti eestvedaja ning Arvo Pärdi muusikat ja vaikuse fenomeni käsitleva raamatu „Arvo Pärt. Out of Silence“ ehk „Arvo Pärt: Väljaspool vaikust“ autor. Ta selgitab konverentsi juhtmõtet: „Me ei tahtnud teha veel üht Pärdi-konverentsi, kus samad kenad inimesed räägiksid üksteisele tintinnabuli’st. Võime küll analüüsida Pärdi muusikat, seeläbi õppida ning oma kuulamiskogemust võimendada, kuid nagu Paul Hiller ütleb: „Alguses oli heli – see heli, mis leiab tee kuulaja juurde, kuulaja kõrvadesse, kehasse. Fookus on füüsilisel helil ehk kehastunud helil (embodied sound).“\nArtikkel ilmus ajalehes Sirp, 19.05.2017


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Exodus: Jumalad ja kuningad\nPostitas Rain » 15. Detsember 2014, 20:07\nSeninägematute eriefektide abil äratab Scott ellu loo trotslikust juhist Moosesest (Christian Bale), kes hakkab vastu oma kasuvennale, Egiptuse vaaraole Ramsesele (Joel Edgerton), viies 600 000 orja monumentaalsele teekonnale, eemale Egiptusest ja seda tabavatest surmavatest nuhtlustest.\nPostitas Ralf » 17. Detsember 2014, 06:51\nPeale hirmsate CGI-katastroofide siin midagi tõeliselt meeldejäävat pole, aga arvustused panid halvemat kartma.\nRe: Exodus: Jumalad ja kuningad\nPostitas Punamytsike » 02. Jaanuar 2015, 15:23\nMa ootasin filmi, kuna mind on Egiptus juba aastaid paelunud. Egiptust kujutati detailselt ja hästi- kogu vaaraode teemat, suht lummav. Küll aga oli film nii aeglane ning jättis lõpuks mittemidagiütleva mulje. Algus oli üsna meeldiv ja kaasahaarav, kuid üks hetk oli see tunne, et kuidas ja kus see nüüd juba küll läbi saab... Nii umbes pool tundi pärast algust. Efektid olid kohati võimsalt kujutatud.\nLiitunud: 27. Detsember 2014, 21:01\nPostitas Rain » 22. Märts 2015, 19:02\nPolnud selles midagi ootamist väärt, jube igav ja emotsioonitu, ja 2 ja pool tundi vaatamist see küll väärt pole. 5/10


Projektikohtumine Riias | Tallinna Polütehnikum\nLäti pealinnas Riias, Riia Disaini- ja Kunstikoolis (Rīgas Dizaina un mākslas vidusskola) toimus 22. – 29. märtsini Tallinna Polütehnikumi koordineeritava Erasmus+ strateegilise koostööprojekti KA2 nr. 2017-1-EE01-KA202-034920 „World in front of the camera – roaring, emotional, delightful” neljas töökohtumine. Kohtumiste nädal, kus meie koolist osalesid projektijuht Ege Meister, fotoõpetaja Rain Tirul ja viis fotograafiaeriala õpilast, algas kooliga tuvumisega ja projektijuhi tutvustusega nädala jooksul eesootavatest töötubadest ja kohtumistest.\nRahvusvahelistes meeskondades toimunud töötubades monteeriti koduste tööde põhjal fotosid, tehti projektipartneritest portreesid, suurt tegutsemislusti pakkus valgusega mängimine: kasutati nii taskulampe, jõulutulesid kui ka mitmeid teisi huvitavaid valgusallikaid, et pimedas ruumis efektseid valgusmänge luua. Lisaks tehti kohaliku fotokunstniku juhendamisel erinevaid fotokollaaže. Külastasime ka Riia ainukest, spetsiaalset fotode eksponeerimiseks mõeldud galeriid ISSP Gallery, kus parajasti oli väljas fotonäitus Läti erinevatest kortermajadest. Läti kolleegid edastasid harivat infot enda korraldatava rahvusvahelise fotograafide suvelaagri kohta. Nädal lõppes sellele projektile juba traditsiooniliks saanud näitusega kohtumise jooksul tehtud töödest. Järgmine ja ühtlasi ka viimane projektikohtumine toimub 22. – 28. aprillil Tallinnas.\nProjekti kohta vaata lähemalt: World in front of the camera – roaring, emotional, delightful\nFoto. Ege Meister, erakogu. Kohtumisel osalejad.


Kajar Lember: Tartu linn peaks turundama kogu piirkonda. - SDE\nKajar Lember: Tartu linn peaks turundama kogu piirkonda.\nTurismist on saanud mitte just kõige päikselisema kliimaga Eestis tugev majandusharu, mis töötab täistuuridel suvel ja aastavahetusel. Ka sel aastal on päike olnud parim müügimees ja suvehooajal tegutsejatel on põhjust rõõmustada.\nTurismisektor on aasta-aastalt olnud pidevalt kasvav, eelkõige on olnud tõusuteel välisturistide arv. Aga ka eestlased liiguvad üha rohkem mööda kodumaad ringi, mis on igati tore.\nMeie majutuskohtades peatub kaks korda rohkem inimesi, kui neid Eestis elab, ning turismist on saanud riigile tervikuna tähtis tuluallikas. Liidriroll on siin muidugi Tallinnal, mis suudab külalisi kohale meelitada nii suvel kui talvel. Eks pealinnal koos sadama ja lennujaamaga on teatav loomulik eelis, kuid kindlasti ei saa alahinnata sihtkoha turundust.\nTasub aga küsida, kuidas valdkonda veelgi edendada ja mida teha selleks, et pealinna külastajad ka teistesse Eesti paikadesse jõuaksid.\nKoostöö, mitte vastandus\nOlen suhelnud paljude turismiala inimestega ja kõrva on jäänud kriipima pidev konkurentsi ja naabrist parem olemise jutt.\nIseenesest on nii majutuse kui ka aktiivse puhkuse vallas konkurents edasiviiv tegur, kuid suuremat pilti vaadates ei ole Lõuna-Eesti ettevõtjad mitte kuidagi omavahel konkurendid.\nVõimalik, et Eesti konkureerib Lätiga, sest tahame endale mõlemad nii Soomest kui Venemaalt tulnud välisturiste, kuid ka siin tuleb teha tõhusat koostööd ja mitte vastanduda.\nEestimaa lõunapoolusel on aga vaja seljad kokku panna, et saada siia Tallinnast tulijaid, aga ka Riiast ja Peterburist pärit külalisi – ainult nii me suudame kõik ellu jääda ja edasi tegutseda.\nVooremaa ettevõtmiste näitel on sünergial positiivne jõud. Kui näiteks Vudila algusaastatel oli Elistvere loomapargil väga suur roll, et inimesed mängumaale jõuaksid, siis nüüd on vastupidi, ja see ongi positiivne konkurents.\nSamasse piirkonda rajati ka Jääaja keskus, mis annab suure panuse, et piirkonnas on veelgi rohkem inimesi kaugemalt, ning kindlasti külastavad nad ka teisi samale sihtrühmale mõeldud kohti. Kõik on võitnud.\nLõuna-Eesti vaieldamatu tõmbekeskus on Tartu, mistõttu on vaja mõnesaja kilomeetri raadiuses asuvates suuremates linnades olevad turistid ühisel jõul ja nõul siia kanti kutsuda.\nSeda on vaja teha erasektori kõrval ka avalikul sektoril, sest ilma viimase panuseta – eriti just turundusse – ei liigu meie turismirong piisavalt kiiresti ja püsivalt.\nKui nad juba siin lõunas on, küll siis jätkub kõigile siinsetele ettevõtjatele tööd ja leiba ning seeläbi omavalitsustele ka maksutulu. Kui me jääme omavahel võitlema, siis sureme varem või hiljem nälga.\nTartu linn peaks olema siin tõsiseks veduriks, sest rahulolevaid linna külalisi, kellel jätkub mitmeks päevaks tegevust, vajavad nii linn ise kui ka kohalikud ettevõtjad.\nTartu ülesandeks on teha, et turistid jääksid siia ööbima ning kulutaksid ka vaatamisväärsuste juures, söögikohtades ja aktiivset puhkust nautides. See, kui palju turist Tartusse raha jätab, sõltub mitmest asjaolust ning mõistagi kohal viibitud ajast. Külalisele tuleb pakkuda Tartus ja lähikonnas mitmesuguseid tegevusi ja teenuseid.\nSeega – et ise elada ja areneda, peaks Tartu tegelema kogu Lõuna-Eesti turundamisega.\nTartust vaadates võib tunduda, et Võru või Otepää on kuskil eemal, kuid välisturistile pole need mingid vahemaad – kui ta ööbib Tartus, siis jõuab ta soovi korral igasse Lõuna-Eesti kanti.\nKindlasti ei võta selline lähenemine väiksematelt kohtadelt ühtegi külalist ära, vaid pigem annab ka neile juurde. Tartu peab suutma näha nii Vooremaa kui Munamäe potentsiaali, et kaugemalt tulnud turist jõuaks peale nende ka linna vaatamisväärsuste juurde.\nArengu eelduseks on uued töökohad, millest ka palju räägitakse. Kuid mida konkreetselt on nende loomiseks siis Tartus tehtud?\nMonotoonne vastus kõlab, et ei riik ega linn loo töökohti, nende ülesandeks on tagada vaid vajalik keskkond. Omamoodi õige väide, kuid on fakt, et selle keskkonna loomise ja hoidmise käigus on ka Tartus kadunud sajad töökohad. On aeg hakata jutustamise asemel reaalselt panustama uutesse töökohtadesse.\nTurism ja töökohtade loomine on tihedas seoses. Olgugi et sageli on tegu suvise ehk hooajalise tööga, annab see paljudele noortele hea võimaluse teenida endale kooli- või taskuraha.\nNeed töökohad loob tõepoolest ettevõtja, kuid ta saab seda teha vaid siis, kui tal jätkub külastajaid. Siin on selge roll kanda ka linnal.\nTartu-sugune linn ei tohi kindlasti jääda pealtvaatajaks majandusharu kiires arenguprotsessis. Eesti teisel linnal on tõmbekeskusena võimalik astuda mitu pikka sammu ning koostöös teiste omavalitsuste ja ettevõtjatega tegutseda selle nimel, et Tartu oleks keskus, kuhu külalisi tõmmata.\nUsun, et ettevõtjad tulevad kaasa, kuid turundustegevuste vedajaks võiks olla ikka tõmbekeskus, mis on kaudselt ka suurim kasusaaja. See eeldab lisaks visioonile ettevõtjatega suhtlemist ja ühiste plaanide väljatöötamist.\nSamas tuleb peale heade mõtete ka nutikalt tegutseda, sest ainult nii saab olla osaline veduri juhtimisel. Niisama passides ei ole kindel, kas sind ikka vagunina kaasa lohistatakse.


NAD UURIVAD ANTIDEPRESSANDI KASUTAMIST KOPSUVÄHI VASTU VÕITLEMISEL\nEsmaspäev, 30. september 2013.- Vähe kasutatud antidepressantide klass, mille on juba heaks kiitnud USA ravimiamet (FDA), näib uue andmetel olevat potentsiaalselt tõhus võitluses kopsuvähi eriti surmava vormiga. Ameerika Ühendriikide Californias Palo Altos asuva Stanfordi ülikooli meditsiinikooli teadlaste poolt läbi viidud uurimus, mis avaldati ajakirjas Cancer Discovery.\nKuna FDA on need ravimid heaks kiitnud kasutamiseks inimestel, suutsid teadlased kiiresti käivitada kliinilise uuringu, et testida oma teooriat patsientidel. Teise faasi uuring värbas osalejad, kellel oli väikerakuline kopsuvähk ja muud sarnased haigused, näiteks agressiivsed seedetrakti neuroendokriinsed vähid.\nOlemasoleva ravimi "täiendamine", mis on ette nähtud häire raviks, välja arvatud see, mille jaoks see algselt heaks kiideti, on näide sellest, kuidas äärmiselt suured geneetilised ja bioloogilised andmebaasid muudavad meditsiini nägu.\n"See lühendab kümnendit või enamat ja miljard dollarit, mis tavaliselt maksab laboratooriumi leidude efektiivseks uimastiraviks muutmiseks ja mis kulub umbes ühe kuni kahe aasta jooksul ja kulutavad 100 000 dollarit, " ütles Atul Butte, dotsent Pediaatria ja süsteemimeditsiini osakonna juhataja ning Stanfordi Lucile Packardi lastehaigla laste bioinformaatika keskuse direktor.\nTeine juhtiv autor on PhD, pediaatria dotsent Julien Sage. Joel Neal, MD, PhD, meditsiinidoktor, on kliinilise uuringu peamine uurija.\nVäikerakk-kopsuvähk moodustab ainult 15 protsenti kõigist kopsuvähkidest, kuid see on eriti surmav. "Väikerakk-kopsuvähi viieaastane elulemus on vaid 5 protsenti, " ütles Sage, kes märkis, et viimase 30 aasta jooksul pole olnud ühtegi tõhusat ravi.\n"Aga kui me hakkasime neid ravimeid testima taldrikul ja hiiremudelis kasvatatud inimese vähirakkudes, siis nad töötasid ja töötasid, ja see toimis, " ütleb see uurija. Täpsemalt, ravimid aktiveerivad rakkude enesehävituse raja, mis tapab vähirakud.\nTeadlased kasutasid Butte laboris välja töötatud arvutiprojekti. Algoritm skannib sadu tuhandeid geeniekspressiooniprofiile (mida on kogunud mitu uurijat ja säilitanud suurtes andmebaasides) mitut tüüpi rakkude ja kudede kaudu - mõned normaalsed ja mõned haiged, mõned ravitud Ravimitega ja mitte teistega. Ainuüksi ei pruugi need profiilid ühelegi teadlasele või rühmale palju tähendada, kuid koos vaadatuna saavad eksperdid valida varem mittearvatavaid mustreid ja suundumusi.\nNäiteks kui konkreetne molekulaarne rada aktiveeritakse rutiinselt (mida näitab asjassepuutuvate geenide ekspressioonitaseme tõus) vähirakus ja kui näidatakse, et ravim blokeerib või pärsib sama rada ( vähenenud geeniekspressiooni tõttu), on võimalik, et ravimit saab kasutada seda tüüpi vähi raviks, sõltumata haigusest, mille jaoks see algselt heaks kiideti.\nSee lähenemine on juba varem olnud edukas. 2011. aastal teatas ajakiri Science Translational Medicine, et haavandivastane ravim võib olla efektiivne erineva kopsuvähi alatüübi vastu ja krambivastane ravim võib olla uus viis põletikulise soolehaiguse raviks.\nSel puhul tundis uuringu juhtiv autor, järeldoktor Nadine Jahchan huvi väikerakulise kopsuvähi vastu. Kui Butte labori teadlased kasutasid potentsiaalsete ravimikandidaatide tuvastamiseks arvutipõhist algoritmi, olid tritsüklilised antidepressandid nimekirja tipus. Need ravimid on heaks kiidetud depressiooni raviks, kuid sellest ajast alates on need asendatud uute antidepressantidega, millel on vähem kõrvaltoimeid.\nJahchan testis tritsüklilise antidepressandi imipramiini mõju laboratooriumis kasvatatud ja laborihiirtel kasvajatena kasvanud inimese väikerakk-kopsuvähirakkudele ning leidis, et ta on võimeline vähirakkudes potentsiaalselt ise hävitavat rada aktiveerima ja vähendama või blokeerida metastaase loomadel.\nRavim püsib efektiivne, hoolimata sellest, kas vähirakud olid varem kokku puutunud ja muutunud resistentseks traditsiooniliste keemiaravi meetodite suhtes. Teisel arvutis tuvastatud ravimil, antihistamiinil nimega prometaszine, oli ka võime vähirakke tappa.\nEhkki imipramiin ei mõjutanud teise peamise tüüpi kopsuvähi rakke, mida nimetatakse mitteväikerakk-kopsu adenokartsinoomiks, pärssis see rakkude kasvu teistest neuroendokriinsetest kasvajatest, sealhulgas pankrease neuroendokriinsest vähist, agressiivsest nahavähist, mida nimetatakse rakukartsinoomiks. Merkel ja lapseeavähk, mida nimetatakse neuroblastoomiks.\nHilisemad uuringud näitasid, et ravimid näivad toimivat vähirakkude pinnal asuva molekulide klassi kaudu, mida nimetatakse G-valguga seotud retseptoriteks, kuid teadlased jätkavad täpselt seda, kuidas ravimid konkreetselt neuroendokriinsed vähirakud tapavad.\nAllikas: www.DiarioSalud.net Silte: Toitumine Uudised Sõnastik\nKvinoa: kasu tervisele\nVetikad ja selle toiteomadused\nKardemon: kasu tervisele\nWHO palub võidelda tubakareklaami uute vormide vastu\nMeetod võimaldab ennustada nahavähi riski kudesid hävitamata\nSörkimine: ära joo liiga kiiresti\nMiks pole hea sõrmi krõbistada\nMunandite atroofia - sümptomid\nVirlix: näidustused, annus ja kõrvaltoimed\nKuus tüüpi teed, millest on kasu teie tervisele\nHalvasti treenitud kätega saab lülisambale palju kahju teha "\nBakter, mis takistab rasvumist\nTahhükardia - südame löögisageduse kiirendamine\nTeismeliste suhtumine: need ei ole hormoonid\nMeditsiiniliste läbivaatuste tulemusel saadud radioaktiivsus\nMis põhjustab köha\nHematemesis - vere oksendamine\nGeneetiline mutatsioon suurendab pestitsiididega seotud Parkinsoni tõve riski\nSöö leiba igal söögikorral\nMaca, Peruu Andide moe-afrodisiaakum\nEksperdid nõuavad raseduse ajal hüpotüreoidismi universaalset sõeluuringut\nTüvirakkude kasutamine sarvkesta regenereerimiseks kasvab\n© VP healt hand fitness team 2020 Nad uurivad antidepressandi kasutamist kopsuvähi vastu võitlemisel - https://vphealthandfitness.com


Inseneriteadus doktorantuur Ateena - Inseneriteadus PhD 2017\nLiitu tasuta Inseneriteadus doktorantuur Ateena - leia kogu info ülikoolide kohta Ateena ja Inseneriteadus õpingute kohta!\nInseneriteadus doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Ateena PhD on doktorikraad, mida hakati nimetama "filosoofiadoktori " kraadi. See on eksitav, kuna PhD ei pruugi filosoofid (kui nad teenisid oma kraad filosoofia!). See ütles, PhD saajad on võimelised osalema mõtte eksperimentides põhjus probleemide kohta, ja lahendada probleeme kogenud viisil.Võite ainult suutma lahendada arenenud tehnilised probleemid, kui teil on PhD koolituse alal. Tuleb tunnistada, kui doktorant, üks peab omama magistrikraadi Engineering või seotud teema ja läbima põhjaliku sissepääs eksami.Kreeka, ametlikult Kreeka Vabariigi, või Hellas nagu nimetatakse muinasajast, on riik Kagu-Euroopas. Vastavalt 2011 aasta rahvaloenduse Kreeka 's elanikkonnast on umbes 11 miljonit eurot.Ateena on tuntud on üks vanimaid linnu maailmas ja Kreeka. See on suurim seoses elanikkonna ja suuruse muudab riigi pealinna ja hosts paljude kõrgkoolide ja ülikoolide.Parimad võimalused Ateena õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Inseneriteadus doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\n1 Tulemused Inseneriteadus, Ateena\nLink to and share "Inseneriteadus doktorantuur Ateena - Inseneriteadus PhD 2017"


Kalev/Cramo astus väikese sammukese Balti liiga finaali suunas – Spordifotograaf Siim Semiskar\nKalev/Cramo astus väikese sammukese Balti liiga finaali suunas\nPosted 17/03/2017 Siim Semiskar\nKorvpalli Balti liigas astus BC Kalev/Cramo ühe sammu finaali poole, kui neljapäeval alistati poolfinaalseeria avamängus 94:88 leedulaste Prienai Vytautas.\nPõnevas kohtumises oli Tallinna klubi algusest peale domineerivamaks pooleks, kuid teisel poolajal kaotati korraks initsiatiiv ning vastased tulid kolme silma kaugusele.\nKohati kulges Kalevi mäng õlitatult ning polnud mingit jälgegi, et äsja lahkusid klubist kaks põhikoosseisu tagamängijat.\nTeisalt, kui paar rotatsioonimängijat sattusid vigade küüsi, oli peatreener Alar Varrakul väga keeruline sobivat koosseisu platsile leida.\nVäga rõõmustav oli näha Erik Keeduse ilusat esitust ning värskelt tagaliini hangitud Branko Mirkovic on ennast kiirelt klubi liidriks mänginud.\nalar varrakarturas valeikabalti liigabc kalev/cramobranko mirkoviccedric simmonsdarius gwezdauskaserik keedusjaak salumetskorvpallmark tollefsenmartin dorbekmartin rebanemickell gladnesspallipoissprienai vytautasregimantas miniotastadas klimaviciustimo eichfusstomas delininkaitisvirginijus šeškusvytenis cizauskas\n⟵Nõmme Kalju – FC Flora mängul sain huvitava kogemuse võrra rikkamaks\nRakvere Tarvas napsas Kalevi vastu kolmestega võidu⟶


Sekeldaja ajaveeb: november 2006\nSain üle aastate maha füüsika alase kirjutisega.\nwww.teadus.ee -s üritasin selgust luua selles küsimuses, miks Maakera seisma jääb, vastusena Lippmaa - Krosingu diskussioonile.\nposted by Sekeldaja at 11:18 0 comments\nSuvel tekkis eestikeelsesse elektronmeediasse uus sait,\nSeal avaldatakse üsna tihti ühte koma teist, mida tasuks lugeda ja oma seisukoht võtta.\nÜheks heaks algatuseks, mida demoskratos.org tegijad alustasid, oli esseekonkurss.\nTöid, tõsi oli küll vähevõitu, virisejaid pärast paljuvõitu. Kirjutasin suvel osaliselt just tänu sellele valmis Eesti meelt ja olusid analüüsiva artikli.\n“Orjamentaliteedi mõju Eesti ühiskonna arengule”\nJumal ise nägi, et mul oli õigus (õnnetuseks).\nVähemalt viimase aja tänapäev näitab orjamentaliteedi ilminguid iga nurga pääl.\nSee sotsioloogilise analüüsi visand tuleks kindlasti kirjutada lahti pikemaks sotsioloogilis-kultuuriliseks analüüsiks. Võimalik, et millalgi vanemas eas jõuan selle teema juurde tagasi.\nKahjuks ajavad meie orikarja toimetamised mind praegu niivõrd iiveldama, et enam ei ole tahtnud Eesti teemal sõna võttagi, kui lausa ei sunnita.\nKüllap refleksid ükskord taltuvad ja õnnestub Eesti olu ka edasi analüüsida, kuid praeguseks on siin paus, kui mõni repliik ehk välja arvata.\nCicero aegadega võrreldes on meie aeg juba uues faasis: enam sigatsemist häbenema ei pea. Kodanikke Catilinade vastu kokku ajada tundub olevat küllaltki keeruline, lausa võimatu: iga teine on hinges mitte ainult sigatseja poolt, vaid sigatseks praegustest bossidest enamgi – oleks vaid võimalusi!\nEsmakordselt Eesti meedia ajaloos ollakse solidaarsed isegi Alakülaga! Ja mis te arvate, milles?!\nSigatsemise ülistamises kultuuriliseks erinevuseks, rahvuslikuks käitumiseks, rahvuslike huvide eest seismiseks. Ja esimest korda ühendavad KÕIK eestlased jälle käed, et enam ei tuldaks meie õue peale õiendama. Teeme, mis ise tahame, topime, kuhu, millal, mida iganes ise tahame!\nposted by Sekeldaja at 14:10 0 comments\nÕnne, õnne Nadia!\nMinu kunagine lemmik Nadia üllatab mind veel ükskord:\nniisiis on igaühel oma aeg ja see tore pois Dylan, kenasti Los Angeleses ristitud augustikuus paistab olevat päris tore põnn.\nNadia elab nüüdseks juba 17 aastat Ameerikas, pisut enne revolutsiooni õnnestus tal diktaator Ciasescu rezhiimi eest põgeneda, seejärel tuli revolutsioon ja praegu aitab ta Ameerikast aktiivselt Rumeeniat nii võimlemise alal, kui ka heategevuse kaudu, näiteks tema nime kannab üks lastekliinik Bukarestis. Mis lapse ilmaletulekusse puutub, siis just siis, kui olümpiavõitjatest paar pidas plaane last adopteerida või pöörduda arstide poole, oldi korraga fakti ees: Nadia ootas poissi.\nÕnnesoovid minultki Nadiale, minu eakaaslasele!\nposted by Sekeldaja at 23:54 0 comments\nposted by Sekeldaja at 09:33 1 comments\nEestlane on eiardrahvas, üleni täidetud negatiivsustega. See probleem on üldine ja ometi eriline eestlaste jaoks. Üldiselt Õhtumaa kultuuri osana ei saa muu käitumistüüp siin kuidagi võimutsedagi. Sellest hoolimata on meie eikultuur sügavam, kui mujal,kuna oleme enamik aega viibinud hämarolekus, orjaseisuses ja eituste mentaalne surve seetõttu tugevaim.\nVõib-olla on eikultuuri mõjutajaks kliima? Ei tea. Üks eikultuuri moodustaja on judaismist väljakasvanud kristlus ise oma käskude ja keeldudega,mida aga dialektiliste mõtteupperpallidega eitatakse ja eiratakse.\nTeine haru pärineb mõisatallist. Hea pärisori ei räägi palju, ei eita, ei logele palju,aga ei mõtle ka palju. Selg tuleb hoida terve ja mõtlemisega tegelevad teised.\nJust mõtteeitus, mõtlemata mõtete must ja sügav meri aga on mentaalsuse kummuli keeranud. Meie vaimne kultuuri narrilaev triivib täies kummuliolekus ilma sihi ja suunata.Mõtlemata mõtted kogunevad ja masendavad, ootavad väljamõtlemist ja väljaütlemist. Ütlemata ja öeldu kaalukauss on sügaval kinni mõttelaiskuse kaalukeelel. Mõtlemata ei saa aju toimida ja areneda. Mõtlematuse tulemiks on ajurakkude vähenenud aktiivsus ja suurema tarbe puudumisel nad võivad koguni atrofeeruda.See on tegelikult isegi tõestatud tüvirakkude uuringutega. Inimese aju on struktuur, mis ise kasvab vastavalt nendele nõuetele, mis inimese vaim oma peale peale paneb. Mida rohkem sinna paned, seda rohkem peab see ka edaspidi meeles, seda rohkem see mahutab. Nii kujuneb mõtlemata mõtetest, käimata mõtteradadest väljapääsmatu ummik ja mõttetu keskond, soomaastik oma mõttemülgaste ja neeludega.\nHooldamata vaim ja hooldamata kultuuris võimutsevad rumalad ja nende kohal veidrad patoloogilised tüübid, kellele mõtlemisaktiivsus on üdini seotud võimuga,võimu ja kontrolliga, alateadlike loomainstinktide salaliku laiutamisega. Selliseid inimesi on väga raske mõista.\nMa ei ole kunagi aru saanud patoloogilistest valetajatest, kuid jõuga tunnetan iga päev üha selgemini, kuidas selliste tüüpide kriminaalset mõtlemismalli üritatakse istutada ka meie, tavalammaste ajudesse. Osalt on see õnnestunud süükoorma ladestamisega, osalt keeldude ja käskude abiga, kus mõned mõtted koguni kriminaliseeritakse, mõningaid eriti terroriseerivaid mõtteid aga ülistatakse kultuuri tähtteosteks või ajaloo tipphetkedeks. Ainult üdini patoloogiline inimene saab ülistada maailmasõdu, massilist langetõvelaadset hullust, mis algatus seniilsete monarhide poolt, täitis aga üleni terve kunagi kultuurse Euroopa vihkamise ja hirmu karjetega. millele järgnes jakobiinlike massimõrvarite hirmuvalitsus Venemaal ning teinegi ilmasõda.\nTeise ilmasõja ajaks oli inimeste mentaalne ruum juba eilse turvalisusetunde niivõrd unustanud, et tekkinud tühiku sai kiiresti täita õuduste kanoniseerimisega. Et kanoniseerimine iga idioodi teadvusesse jõuaks, oli vaja kaotajad demoniseerida määrani, mis nende tegelikud kuritööd sisuliselt peaaegu olematuks muutis. Seetõttu tundubki normaalne ajalookirjutus neist vereorgiatest lausa kriminaalne, lausa leebe. Asjaolust, et oritöölaager on täpselt sama kuritegu, kui tapmine, vaikitakse täiesti. Tõesti, vereorgiate selline võimendamine muudab totalitarismifakti täiesti tähtsusetuks pisiasjaks. See polegi nii suur probleem, kui paistab, istutada inimene laagrisse või mõtteeituse pärast vangipanek.Nii valmistub tasapisi vaim ette ka tulevaseks orjapõlveks, kus eituse eitus, massimõrvade, vereorgia ülistuste eitus koguni kriminaliseeritakse. Kafkaimpeerium on sellega lõpule viidud.\nHooldamata vaim vajab näiliselt värske püsimisesks pidevalt süste nii hirmu kui naudinguteljele. Leiba ja tsirkust vajatakse üha suuremates kogustes, aga üha vähemat mõtlemist nõudvana. Kõige huvipakkuvam asi gladiaatorivaatemängudes siiski koondub hirmuteljele, selle väikeaju osis on peaaegu hävimatu, aga freudistlik sugutungi telg kindlasti on teine samane. See tore ja hingestav tunne mandub absoluutseks ajuinvaliidsuseks.\nEilse ja tänase maailma piiril seisja ei tea tõenäoliselt isegi, kas ta peab olema õnnelik või õnnetu. Ajal, kui kultuuri meemid ja märgid madalduvad ja deformeeruvad, jätkub uskumatu tehnoloogia edukäik. Nende kahe võimsa vastandfaasis oleva võnkumise ühissurves ja pinges me vaevleme, kord lapselikult õnnelikud uute leludeüle, mis iga päev meie igapäevaelu tühisust täiustavad, kord masenduses ja vaevas.\nSelle ajaraevu kesköötunni kuuvalguses on ometi võimalik luua ja laulda laule, nautida laulu puhkemist kahe valuhoo vahel.Selline kunstilise eskapism on ilmselt ainuke võimalik variant vaimseks ellujäämiseks.\nMis võimalused on meil näha ja prognoosida nende kultuuri ja tehnoloogiavõngete ühistegevuse tulemeid? Kas me mandume või koguni kirgastume?Kultuuri kõrgehitiste seisukohalt on hinnang kahjuks ühene: ülemistest kihtides käib degeneratsioon. Tervenemise idud on juba olemas, näiteks Arvo Pärdi muusika,kuid need on juba olemuslikult uue kultuuri lätted. Vanast kultuurist võetakse üle teatud kultuurikeel, gregoriaani missa keel, täites selle olemuslikult värske sisuga. Allpoololevas ehitises, materiaalses sfääris käbi aga vilgas ehitustegevus edasi. Tõsi, kas siin on teatud mandumise ilmingud nähtavad, kuid kui ühes teadusharustekib seisak, võtab teatepulga üle järgmine.\nOmeti minu arvates humanitaaria ala kiratseb juba pikemat aega, ma pean silmas sotsioloogiat ning filosoofiat. Aja märgina täidavad tühiku naivistid, kui nii võiks väljenduda, "akadeemiliselt" eiratud eiardid, näiteks Ken Wilber. Nende kõik konstruktsioonid ei pruugi olla vahest vettpidavad, kuid need inimesed vähemalt otsivad, ei tegele kanoniseeritud ja absoluutselt viljatute skolastiliste moevoolude harjal mõtteakrobaatika harrastamisega, vaid millegi olemuslikuga.\nInimese mõtlemise keel ja selle uurimine ongi väga paradoksaalne tegevus. Me mõtleme ju kogu aeg fantaasia, kujundite, kunstiliste ja väljaütlemata märkide keeles. Meie närvikogumites toimuvad alateadlikud ja teadlikud hävimised ja sünnid. Kuidas saab mittekunstiliste vahenditega seda kultuuri kõrgkihile tähtsat märkide triivi, meemide transporti üldse uurida? Nii tundub mulle semiootika sageli ka natuke religioosse tegevusena ja religioon peaaegu teadusena, kuna nad tõepoolest kajastavad omal moel ja viisil ajus toimuvat paremini, kui "objektiivse" reaalsuse uurijad, kes tahavad aju vaid elektroodide keeles kirjeldada.\nKahju, et 20 sajandi alguse sotsioloogilised programmilised põhipunktid on tänaseni täitmata. Sotsioloogia ei ole enam integreeritud teadus inimühiskonnas toimuvatest sotsiaalsetest liikumistest, vaid ainult teatud formaliseeritud viis teada saada, mida keegi arvab mõnest võimurist. Selle programmilise töö tegematajätmise tõttu olemegi ikkagi seisus, kus näeme intuitiivselt ja kaudsete tunnuste abil oma kultuuri mandumist, ometi ei oska seda hästi kirjeldada.\nÜksikuid erandeid on, näiteks Juri Lotman ja tema loodud semiootika. Semiootilise analüüs võiks olla üks võimalus märgisüsteemide triivi uurimisel.Lotmani "Kunstilise teksti struktur" jäi mulle praeguseks küll liialt krütpiliseks, ometi sain tema põhilisest sõnumist omal moel aru: kunstiline tekst on inimesele olemuslik meetod informatsiooni kontsentreeritud ja muus keelse väljendamatuks edastamiseks. Tavakeele kohale ehitatatakse veel üks kiht ja selles kihis edastatavad sõnumid, kas luule, pildi või hääle imelisse sümbioosi kodeerituna.See informatsioon on omal kombel kokku pakitud ja lahti muukida saab ainult seda vastuvõtja, kellel on olemas selleks eeldused. Kunstiline eskapism hoiab oma sõnumi niimoodi tervena, kaitseb selle lahtikiskumise, purustamise eest. Sellisel moel kodeeritud kõrgtekstid elavad üle isegi kultuuride hävingud, vahetavad sõnumeid erinevate kultuuride vahel. Selles keeles analüüsituna tunduks mulle väga oluline jälgida järk järgulise madaldumise protsessi Lääne kultuuris: kusagilt valgustusajastu kõrguselt (Shakespeare) jõudmine "reaalsete" kangelasteni,("Anna Karenina"), sealt jälle patoloogiateni ("Külmavereliselt"). Mul puudub selleks eruditsioon ja aeg, kuid jälgin huviga, kas selliseid analüüse peale Sorokini üritatakse ette võtta.\nKuid kultuuri kõrgkihis toimuv on ka ühe vaatega hinnatav - otsige plaadipoest Bachi. Te ei leia, te leiate vaid teisejärgulist spämmi, vaniljasid ja ninjasid leiate sealt karjakaupa ja leiate ka karjakaupa sellise spämmi tarbijaid. Vaadake, mis toimub telekapurgis. Seal ei toimugi ju üldse mitte midagi! Ometi kinnistuvad miljonid inimesed igal õhtul ennast mingite "kiirabihaiglate" või õnnede närvilise ja sihitu sõnumi jälgimisele, sõnumi, mille kunstiline kodeering on tegelikult olematu ja reaalsusele võõbatakse peale teatud kitshilik näivus, mis üritab näidata kunsti isegi seal, kus seda ei ole. Mingi sõnum on seegi, kui näed kiirabihaiglas inimesi närviliselt jooskvatena ja pidevalt rahuolevate agressiivsete neurootikutena askeldamas.\nNiisiis, kuigi alumises kihis, inimese tarvilike kaupade ja mugavuste produtseerimisel oleme enneolematut edu saavutanud, jääb ikka küsimus: mis edasi? Miks see kõrgemates kihtides niisama õhku lennutatakse, negatiivseks moondatakse? Me võime ju geenide uurimise teel õppida inimesi ravima imehästi, kuid kui see muudab inimesed veel suuremateks ja sõltlaslikemaks laenuorjadeks, mis see siis annab? Ma pean täiesti võimalikuks filosoofilist lähenemist, kus lihtsalt selleks, et säilitada oma vabadus või sõltumatus, jäetakse pill või tablett hankimata, kuna puudub raha ja vabadus on tähtsam, kui elu, tühine orjaelu.\nIlma kõrgemate moraalsete väärtustega materiaalne kultuur lõpuks laguneb ja hävib, muutub iseenese vastandiks.\nApokalüpsist ostakse prognoosida madalamal tasandil, näiteks roheliste poolt. Kõrgemate kihtide liikumised on sellise mõttelaadi puhul täiesti nähtamatud, sotsioloogilises ruumis toimuv madaldumine ja saastumine jätab rohelised ükskõiksetks. Ka see on iseloomulik sellistele aegadele - oodatakse mingit päästvat, kohutavat, aga siiski päästvat apokalüpsist.\nApokalüpsist e tule, toimub vaid tasane mädandumine ja võõrandumine.Kuigi tahaksin ehk näha teistsuguseid arenguid, tundub mulle seetõttu olulisem keskenduda uute idudele, uute vaateviiside seemnetele, kui püüda seda kultuuri-tsivilisatsioonimonstrumit ravida.\nEikultuuri väärtus ongi liialt küsitav, et seda üritada vägisi püsti hoida ja turgutada. Õnneks need uued vaateviisid tekivad, vana tsivilisatsiooni sisseehitatud teedel saavad ringi askeldada ka teistsuguse kunstilise ja religioosse sõnumi kandjad, uue kultuuri uued prohvetid ja pseoudoprohvetid.\nOlen sellest omal moel oma blogis ka kirjutanud, kasvõi kunagine ammune "Hiirte patune laul" tuleb meelde. Tundub, et blogimine, internet on ka üks väljapääsu otsimise võimalus, hiirte võimalus ellu jääda.Küsimus on uue informatsioonikanali arendamises, vahetus ja hõõrdevabas. Siin puudub vahendaja, toimetaja, kultuuriõukonna kriitik või produtsent ja seetõttu pole raske mõista ignorantsi, mis selliseid naiivikuid saadab: blogikeskkonda kas ignoreeritakse või käsitletakse masside uue "reality show" lõbustuskanalina. Tegelikkuses ei ole see ei üks ega teine, tegelikult leiab siin nii masside reality show laadset sihitut sõnumitust, aga ka olulisi kirjatükke ja vaateviise. Vähemalt võimalus postituseks on olemas ja seda ei tohi jätta kasutamata. Ma võin jätta oma raamatu avaldamata, aga kui mul on midagi öelda,tuleb see postitada. Vastupidine oleks ehk ka õige, kahjuks räägivad kõige enam need, kellel midagi öelda ei ole. Aga see on paratamatu ja blogijate suure arvu tõttu on loomulik filtratsioon parim tee olulise setitamiseks.\nKindlasti ei ole blogi, Internet ja e-meedia ainukesed viisid oma sõnumite edastamiseks. Nagu Roomas teedevõrk aitas areneda kristlusel ja muudel sektidel, aitab see murendada vanu ja idandada uusi kultuurilisi suhtlemise vorme.\nUue aja kultuur minu hinnangul keskendub vähesele, on oluliselt anonüümsem, ei tegele autorsusega peaaegu üldse ja üritab olla moraalne, vooruseeetiline. Siin ei pea leiutama jalgratast, vanade religioonide põhilised ideed ja hoiakud tuleb lihtsalt soojendada üles ja integreerida kokku meie ajale sobivasse vormi. Mitte palju noote, vaid vähe, aga nii, et iga noot oleks täpselt seal, kus peaks olema. Mitte palju mõtteid ja mõttetusi, vaid nii, et mõtete kandekonstruktsioon oleks lihne ja hoomatav. Eikultuuri peab asendama nullkultuur, agressiooni hülgav, eduedetabeleid eirav, olev, mitte omav. Olles oma kultuuriruumi selliselt puhastanud, saame võib-olla järgmise sammuna luua ka positiivse alge kultuurile. Edu ei saa olla kriteerium, kuna edu kaasahvlaste keskel on peaaegu alati vastuolus tõega. Tõde on kriteerium ja mõtlemise omaliikumine peab olema vabastatud nõudest pideva uue, pideva tagajärje järele. Mõtlemise tagajärg on mõte, kui talle kleepida külge teisi tagajärgi ja tulemuslikkust, jõuame absurdi: suhkrutüki nimel müüme maha oma olemuse, saame tsirkusetoladeks.\nEikultuur on müümise kultuur. Sõnum, mis ei müü, ei ole midagi. Müüdud sõnum aga ei saa olla positiivne, müüb ju parimini kõikidele inimestele ühiselt omane negatiivne, hirmutav, erutav, painav.\nMüümise aluseks on raha, meie aja rahaühikud on aga ainult negatiivsed, kõik, absoluutselt kõik elavad võlgu. Mida rohkem on sul võlgu, seda rikkam sa oled. Miljonivõlglane on rikkam kui sajatuhandevõlglane, miljardivõlglane on aga elab juba meile kujuteldamatus stratosfääris. Niisiis võetakse mõtted võlgu ja paisatakse turule, mõtlemata, kas sõnumit üldse taga on. Aja paine nõuab võlgade maksmist ja iga päev peab kirjutama millestki. Nii loemegi päevast päeva sõnumeid eimiskist ja olulist nagu enam ei olekski olemas.\nOlev nullkultuur väljendab neid mõtteid, mis on olulised. Nende toimumise aeg ja koht pole oluline, ka niinimetatud edu. Alati on olemas kusagil keegi Kaudinja, kes mõistab ja ülejäänud, kes esialgu on mõistmatud. Seda mõistes ei keskenduta edule, küsimusele "kuidas", vaid küsimusele "mis".\nMa ei ole olev inimene siiski täielikult. Omavad instinktid on mulle liialt sisse imendatud.\nHea on siiski näha, et olevat sünnib järjest rohkem ja omavad muutuvad järjest ogaramaks. Meie aja apokalüpsis ei väljendu mitte keskkonnasaastuses, vaid omava ogaruse absoluutses vohamises!\nposted by Sekeldaja at 09:25 1 comments


Krõbeda kattega ahjuploomi-tšiiakeeks | Toidutare\nKrõbeda kattega ahjuploomi-tšiiakeeks\nTiina Lebane, 29. november 2019, 13:01\nKrõbeda kattega ahjuploomi-tšiiakeeksFoto: Jaan Heinmaa\nPoeploomid võivad mõnikord veidi maitsetuna tunduda, kuid küpseta neid suhkruga segatuna ahjus ja nii viljade konsistents kui ka maitse paranevad märgatavalt. Ja oi kui hea on veel ahjuploomidega keeks! Tšiiaseemned lisavad mõnusat krõmpsu nii keeksile endale kui just eriti selle mõnusale krõbedale kattele. Kui küpsetad kohe natuke rohkem ploome, siis saad keeksi pakkuda koos küpsete ploomiviilude ja küpsemisel tekkinud oivalise ploomisiirupiga.\n700 g Ploomid\n3 spl Suhkur (pluss 1,5dl)\n3 tl Tšiiaseemned\n70 g Külm või\n0.5 dl Kookoslaastud\n2 tl Tšiiaseemned\n1. Pane ahi 180 kraadi peale sooja. Pese ja kuivata ploomid, poolita ja eemalda kivid. Lõika ploomipoolikud 4 viiluks. Vala ploomiviilud ahjuvormi, lisa 3 sl suhkrut ja 1 tl vanillisuhkrut ning sega läbi. Küpseta ahjus 25–30 minutit, vahepeal paar korda segades. Vala pehmed ploomid sõelale nõrguma, hoia siirup alles.\n2. Nüüd valmista krõbe kate: haki külm või jahu ja suhkruga puruseks seguks, lisa mandli- ja kookoslaastud ning pressi purutainas sõrmedega klompideks. Tõsta külmkappi.\n3. Taina tegemiseks mõõda suuremasse potti või, piim ja 1,5 dl suhkrut ning kuumuta vaid nii kaua, kuni või on sulanud. Tõsta pott pliidilt ning sega vedeliku hulka 1 tl vanillisuhkrut, jahu, tšiiaseemned ja munad. Sega taina hulka ¾ ahjuploomidest. Vooderda umbes 2-liitrine keeksivorm küpsetuspaberiga ja vala tainas vormi.\n4. Küpseta 30 minutit. Siis kata kiirelt külmast võetud puruseguga ja jätka küpsetamist veel 30–40 minutit. Kui keeks hakkab pealt liiga tumedaks värvuma, siis kata see küpsetuspaberiga. Keeks on valmis, kui sissetorgatud puutikk väljub puhtalt. Lase küpsel keeksil 5 minutit vormis rahuneda ja tõsta siis küpsetuspaberi abiga restile jahtuma. Umbes 20 minuti pärast võid keeksi viiludeks lõigata.\n5. Serveeri koos ülejäänud ploomiviilude ja -siirupiga.