Akne tsingi salv: esmase tegevuse ja rakenduse näpunäited - Dermatiit 2021\nTsink on inimese keha oluline osa ja kaasaegsete kosmeetikavahendite osa, mida on edukalt kasutatud paljude nahahaiguste ravis. Erinevate löövete vastu võitlemisel peetakse tõhusaks vahendiks tsinkoksiidi salv, mis on juba ammu tuntud oma põletikuvastaste, bakteritsiidste ja kuivatatavate omaduste poolest. Paljud tootjad toodavad aknest põhinevaid tsingi baasil põhinevaid salve, sest need aitavad unustada lööbe ja mustad täpid pikka aega.\nAkne efektiivsus salve\nTsink aitab taastada naha ilu ja tervist. Kreemi või salvi toimeained tungivad läbi naha ja toimivad otse bakteritesse. Need ravimid parandavad vereringet, leevendavad põletikku, omavad regeneratiivseid omadusi. Elemendi puudumine kehas võib põhjustada nahaprobleeme ja muid häireid. Tsingil põhinevad akne salvid on järgmised omadused:\nnaha taastamine on oluliselt kiirenenud;\nLisaks põhiliste toimeainete salvide kasutamisele edukaks lööbe vastu võitlemiseks tuleb korrigeerida toitumist ja elustiili. Ainult siis, kui te järgite juhiseid ja loote halvad harjumused, saate maksimaalse kasu mis tahes salvist.\nOluline on meeles pidada, et kõigil lööbetel võivad olla sisemised põhjused, mida ei saa ravida vaid akne vastu suunatud väliste vahenditega. Sellistel juhtudel on soovitatav külastada spetsialisti ja pädevat ravi.\nPaljude salvide koosseis sisaldab tsinkoksiidi peamise komponendina võitluses aknega. Tänu tsinkile vähendatakse mõnede ensüümide aktiivsust ja rasvtõbedad toodavad vähem näputõmbavust, mis ummistab poorid ja põhjustab palju näoid. Lisades tsinki kosmeetikatoodetele, saadakse toode toimeainega, et kõrvaldada hormonaalse taseme lööbe peamine põhjus. Sellised ained toimivad mitte ainult väljaspool, vaid ka seespool, mõjutades keemilisi protsesse. Aine lisatakse kreemidesse naha taastamiseks, suurendades selle elastsust ja tugevust.\nKaasaegsed tsinkpõhised ravimid\nTsingi baasil aknavabade vahendid on saadaval salvi, kreemi, tablettide kujul. Suurepärane preparaat on tsinkpasta, mis kuivatab kahjustatud nahka, vähendab põletikku. Tsinki kasutatakse laste kreemide valmistamisel ja samuti pulbri komponendina akne ravimvormi valmistamiseks. Paljud kosmeetikatarbijad hõlmavad aineid kreemides naha taastamiseks.\nAjaga testitud ja taskukohane aknevastane ravim nimetatakse tsinki salvi, mis sisaldab oksiidseid aineid ja vaseliini. Regulaarsel kasutamisel parandab rasvade näärmeid, ei tekiks rohkem rindkerea, poorid ei ummista. Näo pustulaarsed protsessid lähevad kiiremini ja rasvase nahaga inimesed tähistavad mustade laikude kadumist ja ebameeldivat sära.\nTsingi ja salitsüülhappe vahendid sobivad hästi nii vistrikulide kui ka nende jälgedega. Teine ravimi nimetus on Lassari pasta, mis on laialt tuntud oma bakteritsiidsete ja põletikuvastaste omaduste poolest ning rasvade näärmete reguleerimisega. Kõik komponendid tungivad sügavale nahasse ja parandavad vereringet, ning laigud ja akne armid on palju kiiremad.\nTsinkoksiidi ja Zenerit'i lahuse valmistamiseks kasutatava pulbri kujul olev antibiootikum on teada peaaegu kõigile inimestele, kellel on näo lööve. Raviaine mõju ravimeetodile on üsna kiiresti, sest seda kasutatakse laialdaselt akne ravimisel. Erütromütsiin koos tsingiga kõrvaldab kiiresti akne igas staadiumis. Kasutamis- ja ravimeetod sõltub nahahaiguse arengust.\nTuntud tsingi toimeaine on Poliozin-salv. Ravimil on antimikroobne ja põletikuvastane toime. Lisaks tsinkoksiidile sisaldab see salitsüülhapet ja spetsiaalset filtraati. Seda kasutatakse edukalt akne jaoks, haava paranemiseks, põletusteks ja lagedeks, samuti muudeks nahahaigusteks.\nTuntumate tsingi näoliste toodete hulgas on "Clean line" tooted, mis sisaldavad eukalüpti "Perfect nahka". Teine tsinkpõhine kreem aknele toodab Margarite Cosmetics probleemse naha tsinkkreemiga ning Venetsi tootjate LibreDermiga efektiivset seratsiinikreemi tsingiga ja väävliga.\nKui kreemid muudavad tsingi efektiivsemaks\nTsink ja teised toimeained on edukalt kasutatud akne ja teiste nahaprobleemide raviks. Tsingi ja salitsüülhappe kombinatsiooni on pikka aega kasutatud paljude kreemide valmistamiseks probleemse naha jaoks ja elastsuse taastamiseks. Kombineeritud antibiootikumiga on ette nähtud ka tsingi erinevate pimples raviks.\nTsingiravimite kasutamisel praktiliselt pole vastunäidustusi, sest see aine sisaldub isegi väikelaste kreemidesse. Sellegipoolest, vältimaks salvi komponentide individuaalset talumatust, tuleks naha tundlikus piirkonnas teha allergiline test.\nNäpunäiteid toote kasutamiseks näol\nEnne salvi, koore või maski kasutamist puhastage nägu kosmeetikatoodete abiga. Kodu või valmis maski komponentide paremaks toimimiseks töödeldakse nahk üle kuuma veega 10 minuti jooksul, kaetud ülemise rätikuga. See protseduur aitab avastada poorid ja tsink ja teised komponendid tungivad naha sügavamate kihtide sisse ja toimivad kiiremini. Puhastage nägu ettevaatlikult, kui esineb mädaneid protsesse või valulikke koosseise. Sellisel juhul on parem konsulteerida arstiga.\nHommikune salv, mis põhineb tsingi või tsingi salvil\nKodu maskide tsinki on parem kasutada ühelgi apteekil olevatel tabletidel. Narkootikumide kättesaadavus ja kasutusmugavus muudavad kodu-ravi populaarseks. Soovitatav on lisada purustatud toode valmis maskidesse ja kreemidesse probleemse naha jaoks või valmistada seda olemasolevate koostisosade abil ise.\nNaha tasakaalu parandamiseks ja pooride puhastamiseks aitab see savi ka maskeerida tsingi lisamisega. Te vajate musta ja roosa savi supilusikatäit, samuti tsinki salvi teelusikatäit. Kandke segu eelnevalt puhastatud näole 10-15 minutit. See mask sobib rasusele nahale ja kuivaks tuleb kasutada tsinki salvi koos igapäevase näokreemiga, ühendades need võrdsetes osades.\nKombineeri 2 spl juurvilja juurit ja tsinki salvi teelusikatäit, jätke probleeme 20 minutiks. Pärast maski eemaldamist niisutage nahk kooriga. Protseduuri korrapärane täideviimine mitte ainult ei vabasta akne, vaid ka isegi nahavärvi.\nRahustav ja põletikuvastane toime sisaldab ühe tsellipilli, ühe supilusikatäis sidruni kastani ja 1 tl piparmündi lehti. Kõik komponendid, välja arvatud tsink, ühendada ja lahjendada 0,5 tassi kuuma vett. Kõigepealt peate vett keema, veidi jahtuma ja valama piparmünt ja loksutama 20-30 minutit, seejärel lisage pulber ühest tabletist.\nMis tahes tsinkiga ravimeid on palju tõhusam, kui järgite lihtsaid soovitusi:\nÄrge katkestage akne ravi ettenähtud ravimitega;\nkõrvaldada toidust rasvased, vürtsised toidud, üleminek tervislikule toitumisele;\npeaks suurendama kasulike elementide (spinati, maksa, munade, kaunviljade) tarbitavate toiduainete hulka.\nTsingipõhised akne kreemid ja salvid on efektiivsed ainult regulaarse kasutamise, toitumisharjumuste muutmise ja korraliku nahahoolduse korral. Alati, et vabaneda vihatud akneest, aitab apteekides valmistatud valmisravimeid, samuti tsingist kodus ravimeid ja muid täiendavaid kasulikke koostisosi.\nKuidas vabaneda aknast ja aknast?\nRavim Zincteral viis mul otsima uut ravimit minu tervisele. Kirjeldan lühidalt oma probleemi.\nAlates üleminekuperioodist umbes 12-15 aastat hakkasin oma akne näol lööma. Minu nägu nahk oli õline. See oli ebameeldiv, inetu, valus jne jne\nNagu selgub, on inimestel, kellel pole akneid ja akne, ning samal ajal on sellega seotud probleem - juuste väljalangemine, juuste väljalangemine ja rasvasisalduse suurenemine.\nNaiste hüperandrogeenne seisund, mis on tingitud neerupealiste koorepuude vähestest või kõrge testosterooni tasemest meestel, põhjustab naha nahaõõnsust, sarvide, akne ja akne tekkimist, mis põhjustab naha armistumist ja halvendab naha üldist väljanägemist. (Lisateabe saamiseks vaadake siin: http://irecommend.ru/content/eshche-raz-o-pobochny. )\nMõistsin, et see asjaolu on organismi töös arusaamatu kõrvalekaldumise tagajärg ning need on loomulikult seotud pärilikkusega, kuid need ei ole normid ja peavad olema vahendid, mis mind aitaksid, pean lihtsalt otsima.\nMa leidsin Tsikterali enda eest ja riskin ise võtta seda 2013. aasta detsembri lõpust. Muidugi olen lugenud juhiseid ja ülevaateid. Alustades 2 tabletti päevas. Nüüd võin nii enne kui ka ajal ja pärast sööki jooma piisavas koguses vedelikku, 3 tabletti päevas. Mõnikord 2 tabelit. päevas. Mõnikord isegi 4 tabelit. päeval, kui on vistrikke. Puuduvad kõrvaltoimed nagu iiveldus, oksendamine, metallimaitse. Kui ilmneb ebamugavustunne maos, võta maha süüa ja juua varem kui juhendis soovitatud. Suurenenud söögiisu.\nEriti meeldib mulle, et rinnaga toitvatel ravimitel ei ole vastunäidustusi tsingi sisaldavate ravimite kasutamisel!\nMa aktsepteerin zinktetraali vastavalt järgmisele skeemile:\nhommikul, pärastlõunal ja õhtul üks tablett Zincteral + üks hommikul, üks Pentaviti tablett (tsingi absorptsiooni parandamiseks).\nKokku: 2-3 -4 tabelit. tsink + 1-2 dr Pentavita (vältimaks allergiat nahale) päevas.\n1. Akneid ja põletikke pole (üksikud väikesed pimples, mis täiendava ravimi sissevõtmisega lähevad järgmisel päeval)\n2. keha nahk on muutunud natuke vähem higiseks\nMitu naist kannatab kiilas! Ja mulle ei meeldi, et mul pole akne ja pole põletikku! Ümbritsevad inimesed märgivad, kui puhas ja sujuv mu nahk on!\nÄrge loobuge, otsige ja leia oma probleemidele ja soovidele lahendust.\nMikroelemendi tsink on meie keha jaoks väga oluline, sest osaleb paljudes reaktsioonides ja seetõttu on see palju kasulikke omadusi. Üks neist omadustest, eriti noortele huvitav, on ka see, et tsink aitab akne vastu. On hea võtta seest (on vastunäidustused), kuid ravimvorm salvi kujul on samuti väga efektiivne.\nAkne nahavärv toimib järgmiselt:\nSäästab aknast tsinki, samuti aitab see ravida kriimustusi, abrasioone, kärpeid, põletusi. Ta kehtib ka erinevate dermatiidi, haavandite, lohutite, ekseemi kohta, leevendab mähkmelöövet, nii et tsink on isegi beebipulbris olemas.\nSuurema toime tagamiseks arsti ettekirjutustes tööstuslikes apteekides valmistatakse salitsüülhappe lisamiseks tsinki salvi ja seda nimetatakse salitsüültsinkoksi või Lassari pastaks. Sellel salvil on tugevam kuivatamine ja põletikuvastane toime. Ka nahahaiguste ravis lisatakse erinevatele kõnelejatele tsinkoksiid.\nTsinki salv on efektiivne põletikuliste punaste akne, akne, mustade juuste, mustade laikude põletikulise ravi korral ja see on võimeline ka akne naha valgendama. Noh, nagu šokolaadibaar.\nTsingi salvi akne määratakse punktina ja see jaotub suurel pinnal sõltuvalt probleemist. Soovitatav on seda ravimit enne magamaminekut kasutada või kui te ei pea minema kuhugi, vaid mitte meigial, kuna konsistents on üsna õline ja nahk särab. Kui nahk ise on kuiv, siis võite salvele lisada mõne tilga kosmeetilise õli.\nTsinki salv võib hästi kaitsta nahka hüpotermia eest äärmiselt külmas ja ultraviolettkiirguses suvel.\nMa ei ole enam teismeline, ma olen 28-aastaseks saanud, kuid kogu aeg aknad puista. Ja tänan jumalalt, et seal on salitsüül-tsink-salv. Ma kannan seda öösel enne olulist koosolekut ja õhtul ei ole enam pimples enam, sest nad ei hüpata nii palju kui nad jõudsid noorukieas.


Kuidas aktsepteerida tööpakkumist - proovide vastuvõtmise kiri\nNäpunäiteid tööpakkumise aktsepteerimiseks\nAlati on hea mõte aktsepteerida tööpakkumist kirja teel. Töö vastuvõtmiskiri võimaldab teil näidata oma professionaalsust ja veenduda, et pakkumise täpsed tingimused, näiteks puhkuse aeg või eelised, ei tekiks segadust. Samuti on see võimalus avaldada tänulikkust positsiooni eest ja teie entusiasmi võtta uue rolli.\nAllpool on toodud nõuanded, kuidas kirjutada tööpakkumist aktsepteerivat kiri ja näidise vastuvõtmiskirjad.\nKasutage neid proovi tähti suunana, kui kirjuta oma kirja. Lihtsalt veenduge, et kohandate kirja spetsiifikat oma pakkumisega.\nMida lisada tööpakkumise vastuvõtu kiri\nTeie kiri võib olla lühike, kuid see peaks sisaldama järgmist:\nTänan ja tunnustan võimalust\nTööpakkumise kirjalik aktsepteerimine\nTöötingimused (palk, hüvitised, ametikoht jne)\nTööle asumise kuupäev\nKirja võib saata e-posti või posti teel. Kui saadate paberkandjal posti teel, vormindage täht, nagu oleksite mis tahes ärikiri . Lisage oma kontaktandmed ja telefoninumber, kuigi see on tööandja juures faile lisatud.\nSaatke e-kiri , asetage oma nimi teemareale (Sinu nimi - tööpakkumise aktsepteerimine). See aitab tagada teie sõnumi avamise ja lugemise.\nPole tähtis, kuhu kirja saatma, pöörake kindlasti kirja sellele isikule, kes sulle positsiooni pakkis.\nNõuanne tööpakkumise vastuvõtmise kiri kirjutamiseks\nHoia see lühidalt. Kuigi soovite lisada kogu kõige olulisema teabe, ei tähenda see, et teie kiri peaks olema pikk. Tööandja on hõivatud, nii et lühike kiri, mis sisaldab kogu vajalikku teavet, on parim.\nTänan teid. Näidake, kui tänulik olete selle võimaluse jaoks.\nVõib-olla tahate viidata, miks te olete eriti huvitatud ettevõtte töö tegemisest, näiteks teie soov aidata oma müügimeeskonnas või oma kirg oma ülesandeks. Jällegi hoidke seda viisakat, kuid lühidalt.\nMuuda, redigeerida, redigeerida. Enne kirja saatmist veenduge, et kirja on korrektne . Te ei soovi tööandja poolt tööpakkumise tagasivõtmiseks viimase hetke põhjendusi, nagu näiteks lohakas või ebaprofessionaalne kiri.\nTööpakkumise aktsepteerimise kiri - kõvakood\n87 Washingtoni tänav\nKallis proua Fieldstone\nNagu me telefonis arutasime, olen mul väga hea meel aktsepteerida Smithfield Granite ja Stonework reklaamialase assistendi positsiooni. Tänan jälle selle võimaluse eest. Ma soovin anda ettevõttele positiivse panuse ja töötada Smithfieldi meeskonnaga kõik.\nNagu me arutasime, on minu algtasahuks 38 000 dollarit ja tervishoiu- ja elukindlustushüvitisi makstakse pärast 30 tööpäeva.\nOotan tööle asumist 1. juulil 20XX. Kui enne seda on vaja lisateavet või paberimajandust, siis andke mulle teada.\nJällegi, tänan teid väga.\nTööpakkumise aktsepteerimise kiri - e-post\nTeema rea: Jason Burnett - tööpakkumise aktsepteerimine\nTore, et rääkisime telefoni teel e-posti teel ABC Companyi turundusdirektori rolliga. Mul on hea meel ametlikult selle tööpakkumise heaks kiita. Ma ootan teiega ja ülejäänud ABC kõrgema juhtkonnaga koostööd turundusstrateegia uue suunitlusega.\nNagu me arutasime, on minu alguskuupäev 13. mai 20XX, mille aastane palk on 65 000 dollarit ja kolm nädalat makstud ajast. See palk ei sisalda ravikindlustust, mis kehtib minu alguskuupäeval.\nMa ootan järgmisel esmaspäeval sind näha. Palun andke mulle teada, kas on mingeid paberimajandusi või lisateavet, mida mulle varem vaja, või kui on dokumente, mida peaksin oma esimesel päeval kasutama.\nMa olen alati e-posti aadressil kättesaadav, kuid võite helistada, kui see on mugavam (555-555-5555).\nJällegi tänan teid nii palju selle võimaluse eest.\nSoovitatav lugemine: mida tuleb enne tööpakkumise vastuvõtmist kaaluda?\nKuidas te lõpetate kirja saatmise Linkedistist\nÕnnitlen keegi uue tööga selle proovi kirjaga\nAbielupaarist lahkumise kiri\nUute töövõimaluste loobumise kiri\nIsiklikel põhjustel ametist lahkumised\nTagasiljõutavad kanded suurema palga ja hüvitiste tõttu\nE-posti etikett Näpunäited tööotsijatele\nLugege, kuidas saada õhujõudude pilootideks\nMillal võite tööandjalt süüdi töölepingu lõpetamise eest?\n15 kõige võimsamat sõnumit reklaamides\nKuidas luua professionaalseid veebiprofiile\nAnimal Shelter Manager: Karjäär Profiil ja Palk Info\nKunstigraafiku sekretär Karjäär Profiil\nTop 10 nõudlustalituse klienditeeninduse pehmed oskused\nKuidas teha õigeid suveülesandeid ja töövõtjate hüvede valikuid


Mida teha, et arm hästi paraneks? | Tervis\nEvelin Kivilo-Paas / Tervis Pluss, 18. november 2014 10:30\nMiks tekivad armid?\nArmkude tekib, kui nahk saab kahjustada. Haava paranemine algab põletikuga, seejärel moodustub uus sidekude. Haava paranemist võib häirida, kui sidekoes on kas liiga vähe või liiga palju kollageeni, nii tekibki armistumine. Kõige levinumad on akne- ja venitusarmid. Aknearmid tekivad ravita jäänud sõlmedest ja tsüstidest, venitus-armid ehk striiad kollageenikiudude rebenemisel. Operatsioonide ja traumade armid kujunevad, kuna sidekude saab lõikusel otseselt kahjustada.\nNaha venitusarmid kimbutavad enamikku naistest (6)\nEsmalt tuleb haavale anda rahu ja aega paraneda. Soovitatavalt võiks haava katta õhku läbilaskva plaastriga. Hoiduda tuleks raskest füüsilisest pin-gutusest, mis võib haava servad paigalt nihutada ja põhjustada verejooksu. Suur koormus ja rutakas liigutamine võib mõjutada ka armi välimust, näiteks kujuneb see paksemaks. Ei tohiks minna sauna, ammugi basseini. Paari nädala pärast võiks alustada armikreemide ja silikoonplaastri kasutamist. Armikreemid annavad tulemusi, kui neid tarvitada järjekindlalt ja pikka aega.\nKuidas armid muutuvad?\nAtroofilised, nahapinnast madalamad armid (nt akne) muutuvad aja jooksul heledamaks ja vähem silmapaistvaks. Lillakaspunakad või valged sakilised venitusarmid ehk striiad, mis võivad tekkida raseduse ajal, kaalukõikumiste või puberteediaegse kiire kasvu tõttu, võivad ajaga kas heleneda või tumeneda.\nOperatsiooni- ja traumaarmid paranevad erinevalt. Seda mõjutab inimese vanus, nahatüüp, verevarustus, haava sügavus, suurus ja asukoht. Ka näiteks suitsetamine takistab haavade paranemist ning seetõttu võivad moodustuda suuremad ja laiemad armid.\nTiheda koega ja punakaslillasid nahapinnast kõrgemaid arme nimetatakse kelloidseteks armideks. Need võivad aja jooksul kasvada ja kahjustuskohast kaugemale levida. Hüpertroofilised, tiheda koega roosakad nahapinnast kõrgemad armid võivad ajapikku ise märkamatuks muutuda.\nKas arme on võimalik vältida?\nVenitusarmide ärahoidmiseks on raseduse ajal soovitatav kasutada naha elastsust suurendavaid kreeme-õlisid. Venitusarmide korral võivad leevendust pakkuda ka tretinoiin ja C-vitamiin, mis panevad naha kollageenikiude tootma. Hea mõjuga on ka AHA-happed, mis koorivad ja ühtlustavad nahka.\nKuidas armi välimust parandada?\nÜhestki armist pole võimalik täielikult vabaneda, kuid neid saab peita, muuta väiksemaks ja vähem märgatavaks.\nTähtis on hoida armi päikese ja solaariumi eest, et see ei pigmenteeruks, näiteks katta silikoonplaastri või suure kaitsefaktoriga kreemiga. Väiksemate armide korral võib abi olla geelidest-kreemidest. Atroofiliste armide tasandamiseks kasutatakse ka täitesüste, kuid kahjuks ei kesta nende toime igavesti ning protseduure tuleb korrata.\nArmide välimuse parandamiseks rakendatakse mitmesuguseid kosmeetilisi protseduure, näiteks laserravi, keemilist koorimist, mikrodermabrasiooni, mehaanilist lihvimist, LPG-armiravi. Kõigi ülesanne on eemaldada kahjustunud ja surnud naharakud ning soodustada uute teket. Kirurgilist ravi või eemaldamist kasutatakse sügavamate või vanemate haavade korral.\nSuuremate, näiteks põletusarmide korral on vahel vaja armid kirurgiliselt välja lõigata ja nahka siirata. Kui haav on paranenud, võib tekkinud jäigastunud armi liikuvuse ja elastuse suurendamiseks proovida kinesioteipimist või ise armi õrnalt masseerides venitada.\nKonsulteeris dr Katrin Krüünvald, plastikakirurg.


Pingeolukordade oskamatu juhtimine viib tootlikkuse alla\nEttevõtted hakkavad järjest rohkem timmitud, kulusäästliku tootmise rakendamise suunas püüdlema.\nPean tunnistama et nii Toyota Production System (TPS) kui ka teised juhtimiskontseptsioonid, mida võib leida paindliku tootmise vallast, on minust teinud selle filosoofia poolehoidja. Olen hakanud paremini mõistma ettevõtte protsessides ja juhtimises toimuvat ning aru saama, miks on üks ettevõte edukam kui teine.\nPeamine põhjus on juhtimise ja tootmise efektiivsuse erinevuses. Juhtide isiklik eestvedamine, sobiliku juhtimisviisi rakendamine ning sellest arusaamine organisatsioonis tagab ühele edu ja teisele virelemise.\nInimressursi vähesus ja kulude kasv on toonud esile juhtimisprobleemid. Möödas on ajad, kui kliente tänu madalale hinnale alati leidus. Tööd oli rohkem kui jõudis ära teha. Kui kasum tundus väike, võis alati tõsta hinda. Kui materjalid kallinesid, jällegi tõstsime hinda. Ja ikka oli toodang konkurentsivõimeline. Peamine eelis, mida nimetada konkurentsieeliseks, oli toodete madalam hind teiste analoogsete ettevõtetega võrreldes.\nViimase aja palgaralli ja materjalide kallinemine on muutnud hinnast tuleneva konkurentsieelise olematuks. Klientide kasvavad ootused ja nõudmised madalama hinna, kiirema tarne ja suurema paindlikkuse järele on pannud paljud tootjad efektiivsust ja tootlikkuse kasvu otsima, millega kasvava materjali ja tööjõu hinna tõusu vastu võidelda.\nKõik algab juhtimisest - kuidas me juhime oma äri, kuidas me juhime oma inimesi ning millise juhtimiskultuuri oleme loonud. Peamine probleem on juhtimiskultuurist tekkinud liigne inerts ja vähene paindlikkus äriprotsesside ümberkujundusel. Lisaks segab meie endi tekitatud piirangutega juhtimine. Paljud ettevõtted ei ole kasutanud ära intellektuaalset kapitali, kuigi üha enam ettevõtteid sellega süsteemselt tegeleb. Ellu jääb pidevalt õppiv ja arenev organisatsioon.\nKüllaltki lihtne on juhtida tõusuteel olevat ettevõtet, sest paljud juhtimisprobleemid ei paista lühiajalise edu valguses silma. Vähesed juhid suudavad juhtida organisatsiooni kiiresti muutuvas keskkonnas, milles on vaja teha olulisi muudatusi ning viia ellu uus juhtimiskultuur.\nSageli seondub juhtidele inimeste kaasamine administratiivtöösse valgekraede palkamisega. Üksikud proovivad kaasata töölisi ja vähesed üritavad saada töölistelt ideid efektiivsuse parandamiseks. Juhtidena ei saa me paremini kui tööline teada, kuidas mingit tööprotsessi teostada. Tootmisettevõtte ebaefektiivsust varjatakse ebaoluliste probleemide ja takistuste taha. Lepitakse oleviku kui faktiga ja püütakse lahendada sellelt pinnalt vähest tootlikkust (ebaefektiivsust).\nNõnda tekib olukord, kus tulevikuks lahendusi ei toodeta. Paremaks saab ettevõtte muutuda vaid siis, kui võrdleb end parimate võimalike ettevõtete ja praktikatega ning sellest lähtuvalt proovib saavutada paremaid tulemusi.\nAutor: Sven Kasemaa


Raieõiguse ost – Kinnistu.ee\nOstame kasvava metsa raieõigust!\nKõige kiiremini saame vastata pakkumisele, mille kohta on olemas kehtiv metsateatis. Metsateatise palume saata e-mailile: [email protected] või [email protected]\nKui metsateatis puudub, saame teha pakkumise metsakorralduskava alusel. Raieõiguse ost eeldab kehtestatud metsakorralduskava ja metsateatise olemasolu.\nSoovi korral anname Teile tasuta metsandusalaseid konsultatsioone ja vajadusel abistame metsakorralduskava kehtestamise ja metsateatise koostamise juures.\nTegelikult piisab meile ka üksnes katastriüksuse tunnusest.\nKatastriüksuse tunnus näeb välja järgmine xxxxx : xxx : xxxx.\nSelle numbri leiate omandiõigust kinnitavatest dokumentidest või katastriplaanilt.\nTee kasvava metsa võõrandamise hinnapäring siit.\nHelistage +372 5017886 Mart Erik\n…on lihtsaim lahendus oma metsast tulu saamiseks, samal ajal ise raiutava metsamaa omanikuks jäädes. Ostja korraldab ise metsaraie ja realiseerib puidu.\nEnne raiemüügi planeerimist on vajalik tellida metsamajandamiskava, mis kirjeldab ära, milline Sinu mets täpselt on ja milliseid raieid seal metsaseaduse kohaselt teha tohib. Metsamajandamiskavasid koostavad metsakorraldustööde tegevusluba omavad firmad.\nKui metsamajandamiskava on olemas, siis seal kirjeldatud uuendus- ja hooldusraiete tegemiseks on vaja Keskkonnaametilt luba saada. Selleks tuleb esitada metsateatis ja oodata, kuni Keskkonnaamet lubava märkega teatise tagastab. Metsateatise esitamise kord on kirjeldatud Metsaseaduse § 41.\nKui need kaks eeltingimust on täidetud, on omanikul õigus oma metsa raie müüki panna.\nRaiefirmale müües selgub lõplik hind üldjuhul pärast raiet kui tegelik metsamaterjali väljatulek on ära mõõdetud. Kuna nii metsamajandamiskavas kirjeldatud metsa tagavara kui ka metsateatisega planeeritud raiete mahud on ligikaudsed, siis müüakse raieõiguse lepinguga esialgu ligikaudne raiemaht (tavapäraselt ettemaksuga) ja tegelik raiemaht selgub raietööde lõppsemisel (seejärel makstakse metsaomanikule ülejäänud summa). Oluline on siinjuures jälgida lepingus toodud raietööde tähtaega – lõpliku makse tegemine võib päris pika aja peale venida.\nRaieõigust võib müüa ka lepingus eelnevalt kokkulepitud lõpphinna alusel, aga see eeldab metsaomanikult häid teadmisi oma metsa ja puiduturu hetkeseisu kohta.\nMüüdud raieõiguse kohta tuleb Maksu- ja Tolliametile esitada teatis.\nSamuti ei tohi metsaomanik unustada, et uuendusraiete teostamise järel jääb metsa uuendamise kohustus maaomanikule. Metsa uuendamise tingimused on kirjeldatud Metsa majandamise eeskirjas.\nSuurima võimaliku tulu saamiseks tuleks raieõigus panna oksjonile.\nRaieõiguse ost oksjonil\nKõrgeim metsa hind kujuneb oksjoni käigus. Oksjoniportaal aitab metsaomanikku raieõiguse võõrandamise lepingu sõlmimisel. Samas tuleb arvestada oksjoniportaalile makstava vahendustasuga.\nOksjoni korral võtab kogu vastutuse metsas kasvava materjali realiseerimise eest raieõiguse ostja. Erinevalt väljatuleku peale metsa müümisest, ei kaasne omanikule riski, et materjali tuli vähem välja, kui metsaettevõte arvutanud oli. Samuti saab metsaomanik raha kätte enne raietööde algust ning läbi enampakkumiskeskkonna asju ajades võib kindel olla, et raietööde teostaja lõpetab raied korrektselt ning hilisemalt ei tule lahkarvamusi lahendama hakata.\nKuna metsade majandamine on väga mitmetahuline ja eeldab erialaseid teadmisi, on oluline, et metsaomanik jõuaks usaldusväärse teenusepakkkujani. Üks nendest on Timber AS.


NO99 Põhuteater — Teater NO99\n30. aprillil 2011. aastal avas Teater NO99 Skoone bastionil Põhuteatri.\nNO99 Põhuteater on spetsiaalselt kultuuripealinna jaoks loodavatest sündmustest suurim. See on installatsioon, avalik ruum ning kultuuriürituste toimumispaik. Põhuteater rajatakse Tallinna kesklinnas asuvale Skoone bastionile, kus ta on avatud 2011. aasta maist kuni sama aasta oktoobrini. Pärast seda NO99 Põhuteater kaob.\nNO99 Põhuteater on funktsionaalne installatsioon: selle ümber tekib tarbimisvaba avalik ruum, mis on avatud kõigile soovijatele. Iga kodanik võib osaleda hommikvõimlemises, mängida lastega mänguväljakul, lugeda intelligentseid väljakutseid pakkuvaid ajakirju, süüa normaalset tervislikku toitu, kuulata linnulaulu, vaadata merele. Maist kuni septembrini esinevad NO99 Põhuteatris erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud kaasaegsed kunstnikud oma lavastuste ning ruumi- ja heliinstallatsioonidega. Teiste seas on võimalik näha Sebastian Nüblingi, Gob Squadi, Kristian Smedsi, Nature Theatre of Oklahoma, Sireni ja paljude teiste loomingut.\nProgrammi kuraatoriks on Teater NO99.\nVaata ka Põhuteatri kodulehte ja programmi.\nViis kuud omapärast teatrit. Põhuteatrit. | Heili Sibrits, Postimees.ee 16.02.2011\nNO99 püstitab Põhuteatri (Postimees, 16.10.2009 00:19)\n«Nagu viimased juhtumid kultuurikeskuste turul on näidanud, ei ole teised materjalid usaldusväärsed,» põhjendab NO99 juht Tiit Ojasoo põhku.\nNO99 ehitab Skoone bastionile Põhuteatri (Eesti Päevalehe, 16. oktoober 2009 10:50)\nTeatri NO99 ja SA Tallinn 2011 koostöös valmib 2011. aasta suveks Skoone bastionile Põhuteater.\nSkoone bastionile, mis siiani on olnud suletud ja seejärel marginaalne linnaruumi osa, ehitatakse põhust ja teistest looduslikest materjalidest black-box tüüpi teatrihoone, mille küljes hakkab paiknema ka vabaõhukino.


Reaalajas vestlus tüdrukutega. Videokõned juhuslikele naistele kaameratega veebitubades, tasuta, anonüümsed ja registreerimiseta. Veeb, iPhone'i rakendus, Android\nFlirtymania tervitab uusi saabujaid iga päev - uued kasutajad liituvad meie veebivoogude ja vestlustega ning leiavad koheselt uusi sõpru. Pole tähtis, kas soovite lihtsalt sõbrustada kellegagi, kohtuda tüdrukuga, leida oma elu armastus või lihtsalt võõrastega vestelda, võimaldab Flirtymania seda.\nErinevad videovestlustoad vanade ja uute sõpradega. Erinevalt teistest vestlusrulettidest ja videovestlusplatvormidest on teie käes alati see, kellega vestlete.\nPrivaatsõnumite ja avalike jututubade abil saate suhelda uute inimestega kogu maailmas. Liituge meie tuhandete tubadega, et vestelda inimestega erinevatest kohtadest.\nTäielik anonüümsus kaameras elavate tüdrukutega. Flirtymanias ei pea te oma isiklikku teavet kuvama ja platvorm ei tee seda ilma teie loata. Teie nägu, nimi, kontaktid ja muud üksikasjad varjatakse.\nTasuta videovestlustubades on põnevad funktsioonid, et teie vestlus oleks huvitav. Tasuta videovestluses leidub hulgaliselt ägedaid kleebiseid, mis võimaldavad kõigil tüdrukutel südant võluda või sõpra rõõmustada. Kleebised ja Flirtymania ainulaadsed funktsioonid muudavad teie videovestluskogemuse rõõmustavamaks. Need kleebised aitavad teid - alates reaalajas videovestluspartnerile millegi toredast tegemisest kuni hoolimise näitamiseni! Kleebiste ostmiseks mõeldud münte saab kas ausalt hääletades osta või teenida.\nKeel ei takista autoriga vestluse automaatset tõlkimist tasuta videovestlusruumides;\nTasuta videovestlus atraktiivsete tüdrukutega;\nMärguanded voo alguses olevate uute postituste kohta;\nPrivaatne ja avalik videovestlus atraktiivsete veebitüdrukutega;\nJuhuslik videovestlus Flirtymania ootab teid! Siit leiate avatud meelega võluvaid tüdrukuid. Alates veebiarmastaja leidmisest kuni kindla sõpruseni juhusliku vestluse teel olete vaid mõne hiireklõpsu kaugusel ilusatest tüdrukutest ja ägedatest meestest, kes teiega kohtumiseks surevad! Ühiste huvide ja hobide korral on videovestlusplatvormil kellegagi kohtumine võrgus parem mis tahes suhtlusvõrgustikus, messengeris või vestluses.\nParim videovestluse rakendus\nMis on parem kui tüdrukute videovestlus Tasuta videovestlus tüdrukutega üle kogu maailma! Pakume ainult reaalajas videovestlust! Internetis ja otse-eetris rääkimine on huvitavam ja põnevam. Võite rääkida privaatselt, et keegi teid ei häiriks, ei segaks ega segaks. Teie kaks ja videovestlus on kogu privaatsus, mida vajate üksteise tundmaõppimiseks! Erinevalt teistest sarnastest teenustest on videovestluses Flirtymania range modereerimissüsteem.


Orienteerujate suvehooaeg algas « Hiiu Leht\nOrienteerujate suvehooaeg algas\n17.aprill, 2018 Sport\nJuba kaks nädalavahetust on Hiiumaa spordikooli õpilased käinud mandril võistlemas. 8.–9. aprillini olid Võrus\nMaria Eller ja Siiri Talts, kes kahe päevaga osalesid kolmel võistlusel: Karjalaskevõistlus, Lihavõttepühade sprint ja öine Kubija Hotell-Loodusspaa auhinnavõistlused öises orienteerumises. Kõigil kolmel võistlusel jõudsid nad esikolmikusse. Päevaste võistluste tulemused liideti ning kahe päeva kokkuvõttes võitis Maria Eller esikoha ja Siiri Talts oli kolmas. Öisel võistlusel oli Siiri Talts teine ja Maria Eller kolmas.\n14. ja 15. aprillil korraldas Värska orienteerumisklubi Peko kahepäevase orienteerumisvõistluse Peko Kevad, mis toimus Võrumaal, Obinitsas. Võistlus toimus juba\n27. kevadet ning orienteerujaid osales kokku üle 350. Hiiumaa spordikooli õpilasi võistles seitsmes vanuseklassis üheksa. Kahe päeva kokkuvõttes jõudsid neist esikolmikusse viis: esikoha võitsid oma vanuseklassis Marta Maripuu ja Herta Kesküla, Maria Eller ja Helena Maripuu tõusid teisele kohale ja Kustu Künnapas oli oma grupis kolmas.\nTreener Anu Saue rääkis, et Obinitsa võistlusrajad kulgesid enamasti sügavates Piusa jõe orgudes, mis pani võistlejad proovile just eriti füüsiliselt poolelt. “Meie noortele oli see parajaks katsumuseks – pikk sõit, suvesoe ilm ja harjumatud mäed,” nentis Saue, kes jäi oma õpilaste esinemisega rahule. “Esimesed kevadised võistlused näitavad, kas talvine ettevalmistus on korda läinud, toovad esile puudused, on ka varustuse kontrolliks. Tundub, et hiidlased on talvel tublid olnud,” tunnustas treener.\nSildid: obinitsa, orienteerujaid


esitatud 2. oktoobril 2012(1)\nLiikmesriigi kohustuste rikkumine – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Erinev kohtlemine vanuse alusel – Kohtunike, prokuröride ja notarite kohustuslikus korras pensionile saatmine 62. eluaasta täitumisel – Pensioniea alandamine ja hilisem tõstmine – Meetme õigustatus ja proportsionaalsus\n1. Millistel tingimustel on Euroopa Liidu õiguse kohaselt võimalik kindlaks määrata justiitsvaldkonnas avalikke ülesandeid täitvate ametiisikute vanuselist ülempiiri? Sellele küsimusele ei pea Euroopa Kohus alates nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel(2), kehtima hakkamisest vastama esimest korda.\n2. Kui kohtuotsuses Fuchs(3) oli küsimus veel selles, kas üldse tohib olla kohustuslikku vanusepiiri, siis käesolevas liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses käsitletakse kohtunike, prokuröride ja notarite vanusepiiri alandamist 70. eluaastalt 62. eluaastale. Sellega viis Ungari justiitssüsteemis kehtiva pensioniea kooskõlla üldise pensionieaga. Pool aastat pärast uute sätete jõustumist saadeti pensionile kõik ametiisikud, kes olid uuest ülempiirist vanemad, seega kokku kaheksa aastakäiku. Järgmistel aastatel aga tõuseb nüüd ka justiitsvaldkonnas kehtiv üldine pensioniiga igal aastal kuue kuu võrra, kuni on saavutatud üldine pensioniiga 65 eluaastat.\n3. Peamiselt tuleb analüüsida seda, kas selliseid sätteid saab õigustada.\nA – Direktiiv 2000/78\n4. Direktiivi 2000/78 põhjendustes 8, 9, 11 ja 25 on ette nähtud järgmist:\n(11) […] vanusest […] tingitud diskrimineerimine võib saada takistuseks EÜ asutamislepingu eesmärkide, eelkõige tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge taseme, elatustaseme ja elu kvaliteedi parandamise, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, solidaarsuse ning isikute vaba liikumise saavutamisel.\n5. Direktiivi 2000/78 artikli 1 kohaselt on direktiivi eesmärk […] „kehtestada üldine raamistik, et võidelda usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning tagada liikmesriikides võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine”.\n6. Direktiivi 2000/78 artikli 2 lõige 1 ja lõike 2 punkt a sisaldavad diskrimineerimiskeeldu:\na) peetakse otseseks diskrimineerimiseks seda, kui ükskõik millisel artiklis 1 nimetatud põhjusel koheldakse ühte inimest halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist inimest samalaadses olukorras;”\n7. Direktiivi 2000/78 artikli 3 „Reguleerimisala” lõikes 1 on sätestatud:\n8. Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikes 1 on võimalikud õigustused erinevaks kohtlemiseks vanuse alusel:\nB – Ungari õigus\n9. Aastast 1997 pärineva seaduse nr LXVIII artikli 57 lõike 2 kohaselt oli enne 1. jaanuari 2012 kohtunikel lubatud olla teenistuses kuni 70. eluaastani.\n10. 2011. aasta seaduse nr CLXII – mis jõustus 1. jaanuaril 2012 – artikli 90 punktis ha on nüüd aga sätestatud, et kohtunikud saadetakse pensionile siis, kui nad jõuavad üldisesse pensioniikka.\n11. 1. jaanuarini 2010 mindi Ungaris pensionile 62‑aastaseks saamisel. 1997. aasta seaduse nr LXXXI alates 1. jaanuarist 2010 kehtiva redaktsiooni artikli 18 lõike 1 kohaselt on pensionile jäämise iga veel ainult enne 1952. aastat sündinud inimestele 62 eluaastat. Iga noorema aastakäigu puhul tõuseb pensionile minemise iga poole aasta kaupa, kuni 1957. aastal sündinute puhul on jõutud uue üldise pensionile jäämise vanuse piirini, milleks on 65 aastat.\n12. Vastavalt 2011. aasta seaduse nr CLXII artiklile 230 saadeti kohtunikud, kes said enne 1. jaanuari 2012 62‑aastaseks, pensionile 30. juuniks 2012 ja kohtunikud, kes said 62‑aastaseks 2012. aasta jooksul, saadeti pensionile 31. detsembriks 2012.\n13. Vastavad normid kehtivad ka prokuröride kohta. Notarite puhul jõustub uus vanusepiir 31. detsembriks 2013.\nIII – Kohtueelne menetlus ja nõuded\n14. Komisjon palus 17. jaanuaril 2012 ELTL artikli 258 alusel esitada Ungaril oma seisukoht väite kohta, et ta on rikkunud direktiivi 2000/78 artiklist 1, 2 ja artikli 6 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, kuna ta on kehtestanud kohtunike, prokuröride ja notarite ametikohtadel töötamiseks uue vanuse ülempiiri. Kuigi Ungari eitas 17. veebruari 2012. aasta vastuses rikkumist, jäi komisjon 7. märtsi 2012. aasta põhjendatud arvamuses oma seisukoha juurde. Selles andis komisjon Ungarile väidetud rikkumise lõpetamiseks ühekuulise tähtaja. Ka 30. märtsi 2012. aasta vastuses ei loobunud Ungari oma seisukohast.\n15. Seetõttu esitas komisjon 7. juunil 2012 käesoleva hagi ning palub\n– tuvastada, et kuna Ungari Vabariik on vastu võtnud õigusnormid, mille kohaselt lõpeb kohtunike, prokuröride ja notarite teenistussuhe kohustuslikus korras 62. eluaasta täitumisel, mis viib erineva kohtlemiseni vanuse alusel, ilma et see oleks põhjendatud seadusliku eesmärgiga või vähemalt ei ole see taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ja vajalik, siis on Ungari Vabariik rikkunud nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklist 2 ja artikli 6 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, ja\n16. Ungari palub\n17. Ungari andmetel lõppes uue vanusepiiri tõttu 30. juuniks 2012. aastaks 2996 Ungari kohtunikust 194 kohtuniku teenistussuhe. Veel 37 kohtuniku suhtes avaldati juba Ungari presidendi otsus, millega lõpetatakse nende teenistussuhe 31. detsembriks 2012. Sama kehtib 1784 prokurörist vastavalt 79 ja 20 kohta. 31. detsembriks 2013 peaksid teenistusest lahkuma 315 notarist 61.\n18. Komisjoni taotlusel otsustas Euroopa Kohtu president 13. juuli 2012. aasta määrusega kohaldada hagile kiirendatud menetlust, mis on ette nähtud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23a ja kodukorra artiklis 62a. Pooled esitasid kirjalikud märkused ja 1. oktoobril 2012 toimunud kohtuistungil suulised märkused.\n19. 16. juunil 2012 tunnistas Ungari konstitutsioonikohus kohtunike pensionile jäämise ea muutmise põhiseadusega vastuolus olevaks.(4) Konstitutsioonikohtu otsus kehtib tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2012, aga ei too kaasa seda, et kohtunikud, kelle teenistussuhe juba on lõpetatud, ennistataks automaatselt tagasi tööle. Selle jaoks peaksid nad pöörduma pädevate Ungari kohtute poole.\nIV – Õiguslik hinnang\n20. Ungari on seisukohal, et Ungari konstitutsioonikohtu otsusega on vaidlus sätete osas, mis tühistati tagasiulatuvalt 1. jaanuariks 2012, lõppenud. See vastuväide puudutab kohtunike pensionile jäämise vanust.\n21. Esimesel hetkel näib, et vaidlustatud sätted käesolevas kohtuasjas tähtsust omavaks ajahetkeks, s.t põhjendatud arvamuses seatud tähtaja lõppemisel(5) 7. aprillil 2012 enam ei kehtinud, kuna nad tühistati konstitutsioonikohtu otsusega tagasiulatuvalt. Seega oleks hagi ese kohtunikega seotud osas tagantjärele ära langenud.\n22. Tegelikkuses on aga kohtunikke puudutavate normide tagasiulatuv tühistamine ebatäielik. Seda, et need käesolevas asjas olulisel ajahetkel kehtisid, näitab asjaolu, et nende alusel saadeti 30. juuniks 2012 pensionile 194 kohtunikku ja 79 prokuröri. Konstitutsioonikohtu otsusel puudub selles osas ka otsene tagasiulatuv jõud, sest selle tulemusel ei ennistatud neid kohtunikke tagasi vanale ametikohale.\n23. Seega ei ole väidetav vastuolu Euroopa Liidu õigusega veel täielikult kõrvaldatud.(6)\n24. Järelikult ei ole nimetatud kohtuotsus toonud kohtunike puhul kaasa vaidluse lõppemist.\nB – Sisuline hinnang nõudele\n25. Direktiivi 2000/78 artikli 2 lõike 1 kohaselt koostoimes artikliga 1 ei tohi kedagi vanuse tõttu ei otseselt ega kaudselt diskrimineerida. Erinev kohtlemine võib siiski olla õigustatud artikli 6 alusel.\n26. Direktiiv 2000/78 on kohtunikele, prokuröridele ja notaritele kohaldatav, kuna artikli 3 lõike 1 järgi kehtib direktiiv kõigi isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslike isikute suhtes. Erinevalt relvajõududest pole justiitsametnike suhtes kehtestatud ka erandit.\n1. Erineva kohtlemise olemasolu\n27. Teenistussuhte lõpetamine, kui isik jõuab vanusesse, mis võimaldab tal saada täispensioni, kujutab endast alati erinevat kohtlemist vanuse alusel direktiivi 2000/78 artikli 2 lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 punkti a mõttes.\n28. Niisugune säte mõjutab nimelt töö saamise ja töö tingimusi direktiivi 2000/78 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses, kuna see takistab kõnesolevatel kohtunikel, prokuröridel ja notaritel töötamise jätkamist kõrgemas vanuses kui 62 eluaastat. Kuna selle sättega kaasneb kõnealustele isikutele ebasoodsam kohtlemine kui see, mis langeb osaks neile, kes ei ole sellesse vanusesse jõudnud, kehtestatakse sellega vanusel rajanev erinev kohtlemine nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 tähenduses.(7)\n29. Kui juba kehtestatud vanusepiir iseenesest mõjub erineva kohtlemisena, siis seda enam kehtib see vanusepiiri alandamise kohta.\n2. Erineva kohtlemise õigustus\n30. Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõige 1 näeb ette, et erinevat kohtlemist vanuse alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui sellel on siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, tööhõivepoliitikat, tööturgu ja kutseõpet hõlmav õigustatud eesmärk. Lisaks peavad selle eesmärgi saavutamise vahendid olema asjakohased ja vajalikud.\n31. Õigustuse olemasolu kontrollib Euroopa Kohus kahes etapis: esiteks analüüsib ta meetme eesmärke ja seejärel vaatleb tervikuna õigusnormide konteksti, eeliseid ja puudusi ning seda, kas need on asjakohased ja vajalikud.(8) Minu arvates on siiski selgem analüüsida asjakohasust ja vajalikkust proportsionaalsuse põhimõtte hindamiskriteeriumidest lähtudes.(9)\n32. Vastavalt sellele ei tohi võetud meetmed minna kaugemale sellest, mis on taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks sobiv ja vajalik. Juhul kui on võimalik valida mitme sobiva meetme vahel, tuleb valida kõige vähem piirav meede. Tekitatud piirangud peavad olema vastavuses seatud eesmärkidega.(10)\n33. Siinkohal tuleb arvestada, et liikmesriikidel on siseriiklikul tasandil laiaulatuslik kaalutlusruum mitte ainult selles osas, millist kindlat eesmärki teiste hulgas peaksid nad tööhõive‑ ja sotsiaalpoliitika vallas järgima, vaid ka selle eesmärgi saavutamise vahendite valikul.(11) See kaalutlusruum on olemas proportsionaalsuse kontrolli igal tasandil. Vastavalt sellele ei asenda Euroopa Kohtu kontroll liikmesriikide enda hindamist, vaid ainult kontrollib, kas see on mõistlik.(12)\n34. Käesolevas liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses peab komisjon tõendama väidetavat liikmesriigi kohustuste rikkumist. Komisjoni kohustus on esitada Euroopa Kohtule vajalikud tõendid, mis võimaldaksid kohtul rikkumise tuvastada, ilma et komisjon seejuures toetuks mis tahes oletustele.(13)\n35. Kui liikmesriik leiab, et tegemist on erandiga üldisest põhimõttest, on temal kohustus tõendada, et eeldused erandi tegemiseks on olemas.(14) Arvestades liikmesriikide ulatuslikku kaalutlusruumi, ei pea direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 kohaldamisel olema tõendamise kriteeriumid liiga ranged.\n36. Järgnevalt kontrollin ma nende kriteeriumide alusel, kas Ungari välja toodud viis eesmärki on õigustatud ja kas võetud meetmed on taotletavate eesmärkide saavutamiseks sobivad ja vajalikud. Vajaduse korral tuleb seejärel hinnata, kas meetmest tingitud halvemus on proportsionaalne ülejäänud eesmärkidest tulenevate eelistega. Kõigepealt tuleb aga käsitleda komisjoni väidet, et uue vanusepiiri eesmärgid ei ole piisavalt selgesti nähtavad.\na) Taotletavate eesmärkide nähtavus\n37. Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, et direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikest 1 ei saa järeldada, et juhul kui taotletava eesmärgi kohta täpsemaid siseriiklikke sätteid ei ole, oleks automaatselt välistatud ka see, et sellised sätted võiksid olla nimetatud artikli alusel õigustatud. Kui selline täpsustus puudub, siis on oluline, et teised asjaomase meetme üldisest kontekstist tulenevad elemendid võimaldaksid tuvastada eesmärgi, millest meede on kantud, et saaks kohtulikult kontrollida selle eesmärgi õigustatust ning selle saavutamiseks kasutatud vahendite sobivust ja vajalikkust.(15)\n38. Neile punktidele ei saa esitada ka ülemäära rangeid nõudmisi. Nii leidis Euroopa Kohus, et vanusepiiri määramise eesmärkide lähemaks selgitamiseks piisas liikmesriigi esitatust kohtuistungil.(16) Seega näib mulle mõttekas aktsepteerida Ungari väidet, et järgnevalt nimetatud eesmärgid tulenevad piisavalt selgelt seadusandlikust menetlusest, kuigi seda rohkem ei tõendata. Võimalikud eesmärgid võivad teatud määral olla arusaadavad ka ilma sõnaselge nimetamiseta.\nb) Pensionisüsteemi kaitse\n39. Ungari selgituste kohaselt peab uus vanusepiir tagama pensionisüsteemi edasise toimimisvõime.\n40. Seda eesmärki ei ole direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikes 1 näitlikult nimetatud eesmärkide hulgas. Antud nimekiri ei ole aga ammendav.(17) Selles on välja toodud sotsiaalpoliitikast tulenevad eesmärgid, näiteks tööhõivepoliitika, tööturu või kutseõppega seotu.(18) Ka pensionisüsteemi finantstasakaal on selline sotsiaalpoliitiline eesmärk.(19)\n41. Vanusepiiri alandamisega aga laiendatakse pensionit saavate isikute ringi ja vähendatakse nende isikute ringi, kes finantseerimisele kaasa aitavad. Järelikult koormus pensionisüsteemile hoopis suureneb. Nii on antud meede isegi liikmesriikide ulatuslikku kaalutlusõigust arvestades pensionisüsteemi tasakaalustamiseks ebasobiv.\n42. Seetõttu tuleb Ungari esitatud argument tagasi lükata.\nc) Vanuseline struktuur\n43. Ungari märgib, et uue vanusepiiri kehtestamise eesmärk on samuti tasakaalustatud vanuselise struktuuri loomine. Vanusepiiride ja vanuselise struktuuri omavaheline seos on ilmselge. Euroopa Kohus on juba sedastanud, et eesmärk luua vanuseline struktuur, mis koosneb tasakaalustatult nii noortest kui ka eakamatest ametnikest, võib kujutada endast tööhõive‑ ja tööturupoliitika õigustatud eesmärki.(20)\n44. Siiski on kaheldav, kas äkiline uue vanusepiiri kehtestamine saab kaasa aidata justiitsametnike tasakaalustatud vanusestruktuuri kujunemisele. Nimelt sunnib see asendama kaheksat aastakäiku ametnikke käesoleval hetkel tööturul olemasolevate juristidega. Praegu teenistusse võetavatel aastakäikudel on tulevikus võrreldes teiste aastakäikudega justiitsteenistuses arvuliselt ebaproportsionaalselt suur kaal. Ja kui nad omakorda pensionile lähevad, tekib jällegi ebaproportsionaalselt suur vajadus uute ametnike järele.\n45. Kas selline tagajärg saabub, sõltub Ungari vanuselisest struktuurist ja töölevõtmispoliitikast praegusel ajahetkel. Ungari ei ole aga nende küsimuste kohta lähemalt midagi välja toonud.\n46. Aga isegi kui leida, arvestades liikmesriikide laia kaalutlusruumi direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 kohaldamisel, et uue vanusepiiri kehtestamine võib aidata kaasa tasakaalustatud vanuselise struktuuri kujunemisele, ei ole see sellisel konkreetsel kujul vajalik. Tasakaalustatud vanuselist struktuuri saab hoopis paremini kujundada nii, et uus vanusepiir kehtestatakse järk-järgult mitme aasta jooksul. Siis ei ole ka vajalik asendada kaheksat aastakäiku juriste ühekorraga.\n47. Tasakaalustatud vanuselise struktuuri eesmärgiga ei saa seega käesolevas asjas vaidluse all olevaid norme õigustada.\nd) Justiitsametnike tõhusus\n48. Ungari on öelnud ka seda, et uus vanusepiir peaks tooma kaasa avalikus teenistuses töötavate justiitsametnike suurema tõhususe.\n49. See eesmärk näib tuginevat kaalutlusel, et uued teenistusse võetud nooremad juristid teevad oma tööd paremini kui pensionile saadetud vanemad juristid. Euroopa Kohus on prokuröride puhul juba põhimõtteliselt märkinud, et kvaliteetse kohtuteenuse tagamine võib endast kujutada vanusepiiri määramisel õigustatud eesmärki.(21)\n50. Ungariga tuleb nõustuda, et 62. eluaasta vanusepiir vähendab vanadusest tingitud töövõime languse riski rohkem kui 70. eluaasta vanusepiir. Selles osas sobib kõnealune eesmärk põhimõtteliselt justiitsvaldkonna kvaliteedi tagamiseks.\n51. Ühtlasi märgib Ungari, et kuna noorematel juristidel on hariduse omandamisest möödas vähem aega, on neil paremad õigusalased teadmised, näiteks Euroopa Liidu õigusest, mida Ungaris õpetatakse alles lühikest aega. Ei saa vaidlustada seda, et juristide pensionile saatmine ja nende asendamine nooremate juristidega võib olla viis aktuaalsete õigusteadmiste toomiseks justiitsvaldkonda.\n52. Siiski on ülimalt kahtlane, kas äsja tööle võetud juristid suudavad kohtuniku, prokuröri ja notari ameteid paremini pidada kui pensionile saadetud juristid. Võrreldes teiste elukutsetega võivad juristid tõhusalt töötada suhteliselt kõrge eani. Selle elukutse puhul tulevad praktiliselt kasuks eelkõige omandatud kogemused ja vanusega sageli kaasnev suurem loomulik autoriteet.\n53. Ka on karta, et seoses erakorralise teenistusse võtmise vajadusega tuleb teatud juhtudel leppida uute tööle võetud juristide märgatavalt madalama kvalifikatsiooniga. Kui peaks näiteks kõigi 2012. aasta pensionile saadetud kohtunike ja prokuröride asemel võtma tööle uued, peaks nõustuma 273 parima kandidaadiga. Ainult üht aastakäiku asendades saaks töölevõtmisel piirduda vaid kaheksandikuga sellest arvust, st 35 parima kandidaadiga.\n54. Pensionile saadetud kohtunike puhul tuleb eriti arvestada seda, et nende äkiline pensionile saatmine võib kaasa tuua kahtlusi kohtute sõltumatuses ja seega nende kvaliteedis.(22) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”) artikli 6 lõike 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõigu kohaselt peavad kohtud olema sõltumatud, erapooletud ja moodustatud seaduse alusel. Nii on ka Euroopa Kohus eelkõige eelotsusemenetluse raames rõhutanud kohtute sõltumatuse vajadust.(23)\n55. Kohtu sõltumatuse mõiste sisaldab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kahte aspekti: välist ja sisemist. Käesolevas asjas on tähtis sõltumatuse väline aspekt, mis eeldab, et otsustav organ oleks kaitstud välise sekkumise või surve eest, mis võiks ohtu seada selle liikmete sõltumatuse neile lahendamiseks antud vaidluste üle otsustamisel.(24)\n56. Seepärast ei tohi täidesaatev võim eemaldada kohtunikke nende ametiajal ametist.(25) Käesolevas asjas ei ole tegemist täidesaatva võimu meetmetega üksikute kohtunike või menetluste suhtes. Siiski on tegemist märkimisväärse sekkumisega justiitsvaldkonda ja nimelt suure arvu kohtunike teenistusest vabastamisega, kes seni kehtinud õigusnormide kohaselt oleksid tööl olnud kuni kaheksa aastat. Selline sekkumine ei ole tähtis mitte ainult siis, kui selle eesmärk on tõepoolest justiitsametnike mõjutamine. Tegelikult peab vältima isegi mõjutamise kahtlust.(26)\n57. Aga isegi kui eelnevast hoolimata, liikmesriikide laia kaalutlusruumi tõttu tunnistada, et vanusepiiri alandamine 62. eluaastale võib aidata kaasa justiitsvaldkonna suuremale tõhususele, ei ole see igatahes vajalik. See tuleneb eelkõige Ungari õigusnormide vastuolulisusest. Kuna vanusepiir tõstetakse järgnevatel aastatel jälle 65. eluaastale, lähtub nähtavasti ka Ungari sellest, et justiitsvaldkonna kvaliteedi jaoks pole 62. eluaasta vanusepiiri vaja.(27)\n58. Justiitsvaldkonda aktuaalsete õigusteadmiste toomisega seoses tuleb märkida, et selleks on olemas ka leebemaid vahendeid; aktuaalseid õigusteadmisi ei saa juristid mitte ainult ülikoolis õppides, vaid ka töötamise kõrvalt, nt ise õppides või osaledes organiseeritud täiendkoolitustel.\n59. Seega ei saa Ungari selliste sätete vastuvõtmist õigustada ka justiitsvaldkonna kvaliteedi parandamise eesmärgiga.\ne) Vanusepiiride ühtlustamine\n60. Ungari üks keskne argument on, et uus vanusepiir viib kohtunike ja teiste avaliku teenistujate olukorra omavahel vastavusse. Komisjon leiab küll, et antud eesmärk ei ole piisavalt selgelt nähtav, kuid eesmärk on juba seepärast ilmselge, et vanusepiire tõepoolest ühtlustatakse.\n61. Töötajate töölt lahkumise ja pensionile minemise aja kindlaksmääramine on põhimõtteliselt selline eesmärk, mis on hõlmatud artikli 6 lõikega 1.\n62. Vanusepiiride ühtlustamise eesmärgi õigustatus ilmneb eelkõige sellest, et siseriiklikud õigusnormid sobivad konkreetse eesmärgi saavutamiseks üksnes juhul, kui need vastavad tõepoolest huvile saavutada see eesmärk ühtselt ja süstemaatiliselt.(28) Õigusnormide ühtsuses tekitavad kahtlusi eelkõige erandid. Nii hindas Euroopa Kohus juba seoses prokuröridele kehtestatud vanusepiiridega, kas teistele ametnikekategooriatele tehtud erandid seavad õigusnormide ühtsuse kahtluse alla.(29) Vanusepiiride ühtlustamine võib seega süsteemi kui terviku ühtsust tugevdada.\n63. Tegelikult on peamine võrdse kohtlemise põhimõtte teostamine. Nüüd ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 20 sätestatud põhimõte nõuab, et sarnaseid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui selline kohtlemine on objektiivselt põhjendatud.(30) Eeldades, et justiitsvaldkonna juristide olukord on teiste avaliku teenistuse juristidega võrreldav, jäävad need õigusnormid põhimõtteliselt liikmesriikide kaalutlusruumi piiresse. Ka komisjon ei ole sellele eeldusele vastu vaielnud.\n64. Pensioniiga saab kohe terves avalikus teenistuses ühtlustada ainult uue vanusepiiri kehtestamisega. Sellise eesmärgi jaoks oleksid vaidlusalused õigusnormid seega sobivad ja vajalikud.\n65. Võrdsuse põhimõtet silmas pidades aga ei ole selliselt määratletud eesmärk konkreetses olukorras enam õigustatud. Ungari kohtunikud, prokurörid ja notarid erinevad teistes avaliku teenistuse juristidest ühes olulises punktis: nimelt võisid nad seni eeldada, et peavad pensionile minema alles 70‑aastaselt. Miks on nende õiguspärasest ootusest hoolimata olemas õigustatud huvi alandada vastavusse viimiseks vanusepiiri koheselt kaheksa aasta võrra, Ungari põhjendanud ei ole.\n66. Et sellises olukorras on õigustatud huvi pigem üleminekusätete vastu, näitab asjaolu, et Ungari jagab mitme aasta peale kogu avaliku teenistuse pensionilemineku vanusepiiri tõstmise ainult kolme aasta võrra. Need erinevused üleminekusätetes viitavad, et vanusepiiri alandamisest puudutatud isikute huve ei ole arvesse võetud võrdselt teiste selliste avalike teenistujate huvidega, kelle vanusepiiri tõstetakse.\n67. Lisaks on ebajärjekindel asjaolu – nagu komisjon märgib, ilma et sellele oleks vastu vaieldud(31) –, et teisi avalikke teenistujaid ei saadeta vanusepiiri saabumisel automaatselt pensionile, vaid ainult juhul, kui neil on täispensioni saamiseks vajalikud teenistusaastad täitunud. Järelikult on võimalik, et kohustuslikus korras saadetakse pensionile ka need kohtunikud, prokurörid ja notarid, kellel on õigus ainult vähendatud pensionile. Seega rikub justiitsametnikele kehtestatud uus vanusepiir nende õigusi rohkem, kui oleks vajalik terve avaliku teenistuse vanusepiiride ühtlustamiseks.\n68. Seega ei õigusta avalikus teenistuses vanusepiiride ühtlustamise eesmärk kohest vanusepiiri alandamist kaheksa aasta võrra.\nf) Noorte juristide pääsemine justiitsametitesse\n69. Viimane Ungari nimetatud eesmärk on noorte juristide justiitsametitesse tööle saamiselt takistuste kõrvaldamine. See on vanuse ülempiiri kehtestamise ja eelkõige selle alandamise tõenäoline tagajärg. Väljakujunenud kohtupraktika järgi on töölevõtmise edendamine vaieldamatult liikmesriikide sotsiaal‑ või tööhõivepoliitika õigustatud eesmärk, eriti juhul, kui soovitakse soodustada noorte pääsu teatavale kutsealale.(32)\n70. Uus vanusepiir sobib selleks, et soodustada nooremate juristide pääsu justiitsametitesse. Siiski tuleb arvestada selle mõju erinevusi pikas perspektiivis ja vahetult.\n71. Pikas perspektiivis vähendavad need sätted juristide justiitsametites töötamise aega, kuna nad saadetakse nüüd kaheksa aastat varem pensionile. Järgnevatel aastatel aga väheneb selline mõju seetõttu, et järk-järgult tõstetakse pensionile minemise vanust jälle 65. eluaastale, nii et järele jääb vaid vähenemine viie aasta võrra. Sellest hoolimata vabanevad töökohad justiitsametites varem kui eelmise vanusepiiri kohaldamisel.\n72. Ajutiselt on kaalukam otsene mõju. Aastal 2012 tuleb kaheksa aastakäigu juristide pensionile saatmise tõttu täita ebatavaliselt palju ametikohti; praegu tööturul olevatele noortele juristidele tuleb see kasuks. Tulevaste juristide aastakäikude jaoks on need ametikohad aga kinni, sest praegu töölevõetavad juristid blokeerivad need pikaks ajaks. Seega ei ole küll välistatud, et eesmärk edendada kestvalt noorte juristide töölesaamist saavutatakse, samas on selle eesmärgi saavutamine tugevalt takistatud.\n73. Uue vanusepiiri kohene kehtestamine ei ole järelikult vajalik selleks, et kestvalt soodustada noorte juristide töölesaamist justiitsametitesse. Vastupidi, vanusestruktuuri võimaliku moonutamise tõttu(33) on noorte juristide võimalused töölesaamiseks pikemas perspektiivis takistatud. Õiglasema tasakaalu erinevate juristigeneratsioonide vahel saavutaks sel juhul, kui vanusepiiri alandamisega vabanevad ametikohad jagada võimalikult võrdselt juristiks saavate aastakäikude vahel. Selleks oleks mõistlik järk-järgult alandada vanusepiiri 65. eluaastale, mis ongi lõpp-eesmärgiks olev vanusepiir.\n74. Kui aga eesmärk on soodustada võimalikult suurel määral nüüd ja praegu tööturul olevate juristide töölesaamist, siis ei ole tõepoolest ühtegi teist samaväärselt mõjusat meedet kui vanusepiiri kohene alandamine 62. eluaastale.\n75. Niisugusena määratletud eesmärk saab olla õigustatud ainult juhul, kui on olemas erilised põhjused, miks soodustada just nimetatud vanusegruppi. Kuna see ei koorma automaatselt mitte ainult pensionile saadetud juriste, vaid lisaks takistab keskmises ja pikas perspektiivis tulevastel juristide aastakäikudel muidu vabanevatele ametikohtadele saamist. Selliseid erilisi põhjusi ei ole Ungari aga välja toonud.\n76. Seetõttu ei saa ka eesmärk võimaldada noortele juristidele lihtsamalt justiitssüsteemi ametikohtadele töölesaamist õigustada uue vanusepiiri kehtestamist.\ng) Küsimus puudutatud isikute ülemäärase riive kohta\n77. Selles osas, milles võetud meetmed osutuvad taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks olevat sobivad ja vajalikud, tuleb tavaliselt veel kontrollida seda, kas nad ei riiva puudutatud isikuid ülemääraselt (ülemäärasuse keeld).(34) Kuna uue vanusepiiri kehtestamine ei ole aga sobiv ega vajalik ühegi nimetatud õigustatud eesmärgi jaoks, ei ole vaja seda küsimust enam hinnata. Hagi on juba seniseid kaalutlusi arvestades põhjendatud.\n78. Ainult juhuks, kui Euroopa Kohus ei nõustu minu hinnanguga kõigi eesmärkide juures, analüüsin ma järgnevalt veel ülemäärasuse keeldu. Vastavalt sellele peab leidma õige tasakaalu erinevate vastuoluliste huvide vahel.(35)\n79. Et teise võimalusena seda analüüsi teha, peaksin ma – vastupidi oma seisukohale – oletama, et uus vanusepiir on sobiv ja vajalik, et saavutada üht või enamat eelnevalt hinnatud eesmärkidest.\n80. Täieliku analüüsi jaoks peaks lisaks kaaluma sellest tulenevaid hüpoteetilisi eeliseid.\n81. Seesugused oletused ei ole siiski väga mõttekad. Seepärast piirdun oma ülemäärasuse keelu analüüsis uue vanusepiiri puuduste kontrolliga. Nii saab teha järelduse selle kohta, milline kaal peab olema uue vanusepiiri kehtestamise eelistel selleks, et neid oleks võimalik õigustada.\n82. Pensionile saadetud juristide õigust töötada edasi enda valitud kutsealal on otseselt riivatud. Nad võivad küll teoreetiliselt juristidena, näiteks advokaatidena edasi töötada. Aga nad kaotavad võimaluse töötada edasi selles ametis, milles nad olid aktiivsed kuni vanusepiiri saabumiseni.\n83. Sellise sekkumisega kutsevabadusse on seotud majanduslikult halvem positsioon. Võib lähtuda sellest, et need isikud saavad üldjuhul täispalga asemel ainult sellest madalamat pensioni.(36)\n84. Euroopa Kohus on sellega seoses küll tunnistanud, et meede, mis võimaldab töötajate automaatset pensionilesaatmist 65. eluaasta täitumisel, võib vastata töölevõtmise edendamise eesmärgile ja seda ei saa pidada asjassepuutuvate töötajate õigustatud ootuste ülemääraseks riiveks, kui neil isikutel on võimalik saada pensioni, mille määra ei saa pidada ebamõistlikuks.(37) Mõistlikkus sõltub aga mitmest tegurist.\n85. Nii on sissetuleku kaotus erilise kaaluga juhul, kui asjassepuutuv isik on teinud majanduslikke otsuseid eeldusel, et ta töötab oma ametis edasi. Need isikud võisid näiteks võtta laenu, sõlmida täiendava erapensionikindlustuse lepingu või lükata tagasi tulusa tööpakkumise erasfääris. Samas ei ole näha ühtegi meedet, mis sarnaseid halvemusi leevendaks. Lisaks on võimalik, et mõni puudutatud isikutest peab leppima märgatavate kärbetega pensionis, kuna nad ei olnud töötanud piisavalt kaua selleks, et saada õigust täispensionile.(38)\n86. Ungari on küll öelnud, et uue vanusepiiri kehtestamist oli ette näha alates 2011. aasta juunist. Kõigi langetatud majanduslike otsuste puhul ei pidanud aga vastavad isikud arvestama sellega, et nad peavad pensionile minema enne 70. eluaastat.\n87. Asjassepuutuvate isikute selliseid märkimisväärseid piiranguid oleks oluliselt vähendanud ja ühtlasi vältinud palju puudusi taotletavate eesmärkide täitmisel see, kui Ungari oleks uue vanusepiiri kehtestanud teisiti. Nimelt oleks mõistlik koordineerida kohtunike, prokuröride ja notarite pensioniea alandamine teiste avalike teenistujate pensioniea tõstmisega. Selleks peaks Ungari ainult alandama justiitsteenistujate pensioniiga järk-järgult 65 eluaastale, nii et see vanus hakkaks mõlema teenistujate grupi jaoks kehtima samal ajal.\n88. Asjaolu, et Ungari jättis sellise võimaluse täielikult tähelepanuta, sunnib tegema järeldust, et asjassepuutuvate juristide huvide ja uue vanusepiiri kehtestamise huvi vahel ei püütudki saavutada õiglast tasakaalu.\n89. Need kaalutlused näitavad muu hulgas ka seda, et kohesest uue vanusepiiri kehtestamisest tulenevad eelised, millega soovitakse õigustatud eesmärki saavutada, peavad olema äärmiselt kaalukad, et kaaluda üles ka eespool nimetatud märkimisväärsed puudused. Sõltumata sellest, kas Euroopa Kohus leiab – vastupidi minu arvamusele –, et meede on sobiv ja vajalik ühe või mitme taotletava eesmärgi saavutamiseks, ei ole selle regulatsiooni puhul nii kaalukaid eelised näha.\n90. Seetõttu tuleb hagi rahuldada.\nV – Kulud\n91. Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud kandma kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna komisjoni nõuded on rahuldatud, tuleb kohtukulud välja mõista Ungarilt.\nVI – Ettepanek\n92. Eeltoodust tulenevalt teen Euroopa Kohtule ettepaneku teha järgmine otsus:\n1. Kuna Ungari on vastu võtnud õigusnormid, mille kohaselt lõpeb kohtunike, prokuröride ja notarite teenistussuhe senise 70. eluaasta asemel kohustuslikus korras 62. eluaasta täitumisel, siis on Ungari Vabariik rikkunud nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artiklist 2 ja artikli 6 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.\n3 –\tVt 21. juuli 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑159/10 ja C‑160/10: Fuchs (EKL 2011, lk I-6919).\n4 –\tKohtuasi nr 33/2012 (VII.17.).\n5 –\t15. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑340/10: komisjon vs. Küpros (punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).\n6 –\tVt 2. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑394/02: komisjon vs. Kreeka (EKL 2005, lk I‑4713, punkt 19).\n7 –\tVt eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus, punkt 34.\n8 –\tVt Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑45/09: Rosenbladt (EKL 2010, lk I‑9391, punkt 73) ja 5. juuli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑141/11: Hörnfeldt (punkt 38).\n9 –\tVt minu 6. mai 2010. aasta ettepanek kohtuasjas C‑499/08: Andersen (EKL 2010, lk I‑9343, punkt 47).\n10 –\t12. juuli 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑189/01: Jippes jt (EKL 2001, lk I‑5689, punkt 81); 7. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑558/07: S.P.C.M. jt (EKL 2009, I‑5783, punkt 41); 8. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑343/09: Afton Chemical (EKL 2010, lk I‑7023, punkt 45 ja seal viidatud kohtupraktika).\n11 –\t16. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑411/05: Palacios de la Villa (EKL 2007, lk I‑8531, punkt 68) ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Rosenbladt, punkt 41.\n12 –\tVt eespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Palacios de la Villa, punkt 72, ja eespool 8. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsused Rosenbladt, punktid 41 ja 69, ning Hörnfeldt, punkt 32.\n13 –\t25. mai 1982. aasta otsus kohtuasjas 96/81: komisjon vs. Madalmaad (EKL 1982, lk 1791, punkt 6) ja 14. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑342/05: komisjon vs. Soome (EKL 2007, lk I‑4713, punkt 23).\n14 –\tVt näiteks 15. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑344/03: komisjon vs. Soome (EKL 2005, lk I‑11033, punktid 36, 39 ja 42).\n15 –\tEespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 39, ja seal viidatud kohtupraktika, ning eespool 8. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Hörnfeldt, punkt 24.\n16 –\tEespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 40.\n17 –\t5. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑388/07: Age Concern England (EKL 2009, lk I‑1569, punkt 43) ja 13. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑447/09: Prigge jt (EKL 2011, lk I‑8003, punkt 80).\n18 –\tVt eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Age Concern England, punkt 46; 18. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑88/08: Hütter (EKL 2009, lk I‑5325, punkt 41) ning eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Prigge jt, punkt 81.\n19 –\tVt 30. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C‑328/91: Thomas jt (EKL 1993, lk I‑1247, punkt 12); 23. mai 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑104/98: Buchner jt (EKL 2000, lk I‑3625, punkt 26) ja 1. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑267/06: Maruko (EKL 2008, lk I‑1757, punkt 78); haiguskindlustussüsteemide finantstasakaalu kohta vt 28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑158/96: Kohll (EKL 1998, lk I‑1931, punkt 41); 16. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑372/04: Watts (EKL 2006, lk I‑4325, punkt 103); 10. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑169/07: Hartlauer (EKL 2009, lk I‑1721, punkt 47) ja 12. jaanuari 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑341/08: Petersen (EKL 2010, lk I‑47, punkt 45).\n20 –\tEespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 50.\n21 –\tEespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 50.\n22 –\tVt ka eespool 4. joonealuses märkuses viidatud Ungari konstitutsioonikohtu otsus.\n23 –\tVt 11. juuni 1987. aasta otsus kohtuasjas 14/86: X (EKL 1987, lk 2545, punkt 7); 17. septembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑54/96: Dorsch Consult (EKL 1997, lk I‑4961, punkt 23); 31. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑53/03: Syfait jt (EKL 2005, lk I‑4609, punkt 29) ja 14. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑196/09: Miles jt (EKL 2011, lk I-5105, punkt 37).\n24 –\t19. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑506/04: Wilson (EKL 2006, lk I‑8613, punktid 50 ja 51); 22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑517/09: RTL Belgium (EKL 2010, lk I‑14093, punkt 39) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu 28. juuni 1984. aasta otsus kohtuasjades nr 7819/77 ja 7878/77: Campbell ja Fell vs. Ühendkuningriik (A-seeria, nr 80, punkt 78).\n25 –\tEuroopa Inimõiguste Kohtu eespool 24. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Campbell ja Fell vs. Ühendkuningriik, punkt 80.\n26 –\tVt Euroopa Inimõiguste Kohtu 24. mai 1989. aasta otsus kohtuasjas nr 10486/83: Hauschildt vs. Taani, punkt 48; 25. juuni 1992. aasta otsus kohtuasjas nr 13778/88: Thorgeir Thorgeirson vs. Island (A‑seeria, nr 239, punkt 51) ja 9. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas nr 22678/93: Incal vs. Türgi, punkt 71.\n27 –\tVt vastuolude kohta pilootide vanusepiiride hindamisel eespool 17. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Prigge jt, punkti 73–75.\n28 –\tEespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Petersen, punkt 53, ja eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 85. Illustreeriv on eespool 18. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Hütter, punkt 46.\n29 –\tEespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 91.\n30 –\t10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑344/04: IATA ja ELFAA (EKL 2006, lk I‑403, punkt 95); 16. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑127/07: Arcelor Atlantique ja Lorraine jt (EKL 2008, lk I‑9895, punkt 23); 7. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑558/07: S.P.C.M. jt (EKL 2009, lk I‑5783, punkt 74) ning 14. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑550/07 P: Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals vs. komisjon jt (EKL 2010, lk I‑8301, punkt 55).\n31 –\tHagi punkt 60. 1997. aasta seaduse nr LXXXI artikli 18 lõike 2 punkti b järgi on vajalik vähemalt 20-aastane teenistusaeg.\n32 –\t18. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑250/09 ja C‑268/09: Georgiev (EKL 2010, lk I‑11869, punkt 45) ja eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 49.\n33 –\tVt käesolev seisukoht, punkt 44.\n34 –\tEespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Palacios de la Villa, punkt 73; 12. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑499/08: Andersen (EKL 2010, lk I‑9343, punktid 41–48, eelkõige punkt 47) ja eespool 9. joonealuses märkuses viidatud minu ettepanek samas kohtuasjas, punkt 67.\n35 –\tVt selle kohta eespool 9. joonealuses märkuses viidatud minu ettepanek kohtuasjas Andersen, punkt 68.\n36 –\tKohtuistungil hindas Ungari valitsus, et pensioni tase võib olla umbes 60%–80% karjääri jooksul saadud keskmisest sissetulekust. Ungari konstitutsioonikohtus toimunud menetluses (eespool 4. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus) märgiti, et pension on umbes 30% sissetulekust.\n37 –\tEespool 11. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Palacios de la Villa, punkt 73, ja eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Fuchs, punkt 66.\n38 –\tVt käesolev seisukoht, punkt 67.


Itaaliasse minna tahtnud kuubalane sõitis salaja jalgrattaga üle Eesti-Vene piiri - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nItaaliasse minna tahtnud kuubalane sõitis salaja jalgrattaga üle Eesti-Vene piiri\n4. september 2019, 12:17\nKuubalane sõitis Võtumaal jalgrattaga salaja üle Eesti-Vene piiri.\nPiirivalvurid pidasid teisipäeval Värska tanklas kinni kuubalase, kes oli samal päeval sõitnud jalgrattaga ebaseaduslikult üle Eesti-Venemaa piiri.\nHäirekeskus sai eile kell 18.30 teate, et Värska tanklasse tuli tumedanahaline mees, kes räägib arusaamatus keeles. Helistaja hindas võõramaalase kahtlase käitumise järgi, et tegu on kaugema kandi inimesega, kes võib viibida riigis ebaseaduslikult.\nLõuna prefektuuri piirivalvebüroo juht Tamar Tamm ütles, et kuubalane tabati umbes 15 kilomeetri kaugusel kohast, kus ta teadaolevalt ebaseaduslikult piiri ületas. «Tõsi, kõiki ebaseaduslikult kontrolljoont ületanuid ei õnnestu tabada operatiivselt piiriäärsel alal, sest patrullide käigus ning olemasolevate seiresüsteemidega pole võimalik iga piirimeetrit näha. Piiriturvalisuse ja laiemalt kogu Eesti turvalisuse tagamiseks on tähtis, et saaksime kagupiiri ehitustöödega reaalselt alustada. Kui saame piiri valvamiseks korralikuma patrullraja, valveseadmed ning kõrgema riskiastmega kohtadesse ka piirdeaia, väheneb võimalus ebaseaduslikeks piiriületusteks,» kinnitas ta.\nPraegu käib hange leidmaks pakkujat, kes ehitaks välja 23,5-kilomeetrise piirilõigu Võrumaal kolmikpunktist Luhamaa piiripunktini. Prognoosi kohaselt jõutakse esimese piirilõigu ehitustööde alguseni järgmise aasta esimeses pooles.


California teeb ajaloo esimeseks osariigiks, mis keelab loomuliku juuste diskrimineerimise - Juuksed - 2021\nVärskendus: Reedel, 12. juulil allkirjastas New Yorgi president Andrew Cuomo CROWN-seaduse assamblee seaduseelnõu A7797 - muutes New Yorgi ametlikult California järgseks osariigiks, et keelata juuste diskrimineerimine töökohal ning K-12 avalik-õiguslikes ja hartakoolides.\nMustanahaliste inimeste jaoks pole juuksed ainult "juuksed". Meie juuksed on meie kroon ja selle tähistamine kui selline on meie esivanemate ajalukku sügavalt sisse põimitud. Kuid sageli peetakse mähiseid, lukke ja punutisi, mida me uhkusega kanname, avaliku ruumi jaoks ebavajalikuks ja ebaprofessionaalseks. Mustad juuksed on aastakümnete jooksul kõikjal kontoritest klassiruumidesse ebaõiglaselt politseisse jõudnud. Püüdes juuste diskrimineerimist kaotada, on paljud linnad ja osariigid hakanud vastu võtma seda küsimust käsitlevaid õigusakte\nNew Yorgi inimõiguste komisjon andis veebruaris välja juuste või soengu alusel diskrimineerimise keelu nii koolis kui ka töökohal. New Jersey seadusandja vaatab praegu läbi seaduseelnõu, mis keelaks juuste diskrimineerimise kutsealadel, eluaseme- ja riigikoolides. Ja eelmisel nädalal tegi California pealkirju, et saada esimeseks osariigiks, mis keelab inimeste rassilise diskrimineerimise nende loomulike soengute alusel.В\nEelnõu SB 188 võttis aprillis vastu riigi senati ja 27. juunil võttis California osariigi assamblee ühehäälselt vastu. Seaduses, mida tuntakse ka kui CROWNi seadust (looge loomulikele juustele lugupidav ja avatud töökoht), öeldakse ". Ühiskonnas, kus juuksed on ajalooliselt olnud üks paljudest inimese rassi määravatest teguritest ja hoolimata sellest, kas nad olid teise klassi kodanikud, jäävad juuksed tänapäeval rassi esindajaks. Seetõttu on rassiga seotud soengutega seotud juuste diskrimineerimine rassiline diskrimineerimine. "\nKuulsuste soengustiil Vernon FrançoisвЂЋ, kes teeb regulaarselt koostööd A-listidega, sealhulgas Lupita Nyong'o ja Serena Williamsiga, on pikka aega olnud tekstuuriga juuste ilu tähistamise otsene propageerija. Mis puutub California keeldu, ütles Françoisв, meile ainuisikuliselt: "See on positiivne samm õiges suunas, kuid me ei tohiks selle teoga rahuloluks muutuda. Vaja on veel palju ära teha." Selle asemel, et end seljale hellitada, selgitab François, et me kõik peame ikkagi kõvasti uurima diskrimineerimise ümbritsevaid nüansse. "Peame valgustama neid, kes ei pruugi olla kursis sellega, kui vabastav on olla vaba kellegi ideest, kuidas nad peaksid oma juukseid kandma," ütleb ta.\nMeede käsitleb ka Ameerika Ühendriikide musta rassismi vastast ajalugu ja eelneva diskrimineerimisvastase seadusandluse puudusi. Meie rahva ajalugu on täis seadusi ja ühiskondlikke norme, mis võrdsustasid mustuse, sellega seotud füüsiliste tunnuste ja näiteks tume nahk, krussis ja lokkis juuksed alaväärsusmärgini, mida mõnikord koheldakse eraldi ja ebavõrdse kohtlemisega, - loetakse eelnõu.\nSeaduses märgitakse, et kuigi 1964. aasta kodanikuõiguste seaduse VII jaotis keelas rassilisel alusel diskrimineerimise, kaitses see ainult afrossi diskrimineerimise eest. California keelu kiiduväärt mõju on see, et see kaitseb kõiki looduslike juuste esitlusi, sealhulgas punutisi, keerdeid ja lukke, diskrimineerimise eest töökohal ja K-12 riigikoolides.\nOtsuse peale ütles lokkide spetsialist Candace Witherspoon: „Musta naisena olen mind ka diskrimineerinud. See seadus on nii mustade naiste kui ka mustade meeste jaoks nii oluline. Peaksime saama oma juukseid kanda, hoolimata sellest, et me valime, et need on ebaprofessionaalsed, hoolimatud või määrdunud. Arvan, et teise rassi ütlemine, et nad muutuksid selleks, et nad muutuksid selliseks, nagu te arvate, et nad peaksid välja nägema, on vale ja alandav. "\nMustana, lokkis juustega naisena olen läinud emotsionaalsele teekonnale, et õppida oma juukseid armastama ühiskonnas, kus kiidetakse selliseid eurotsentrilisi ilustandardeid nagu sirged juuksed. Täna kannan uhkelt oma lokke ja kaitses stiile igal pool mu kolledži ülikoolilinnakust, et näidata, kuidas tekstuuriga juuksed on ilusad ja väärivad kandmist kõigis avalikes kohtades ilma kohtuotsuseta.\nPoliitikate nagu CROWN-i seaduse vastuvõtmine on võtmetähtsusega tuleviku loomisel, kus inimesi ei ahistata ega vallandata juuste tekstuuri või stiili tõttu .В CROWN-seaduse vastuvõtmine kaitseb seaduslikult enam kui 2 miljonit mustanahalist töötajat ja üliõpilast California rassistlikust hoolitsemispoliitikast. Ma loodan, et ülejäänud Ameerika ja kogu maailm järgivad California eeskuju ja võtavad vastu sarnaseid diskrimineerimisvastaseid seadusi, et kaitsta miljoneid rohkem värvilisi inimesi.\nEdasi: 31 värvilist naist jagavad kõige isiklikumaid looduslikest juustest.\nVaata videot: Photosynthesis: Crash Course Biology #8 (November 2021).\nCopyright 2021 \_ California teeb ajaloo esimeseks osariigiks, mis keelab loomuliku juuste diskrimineerimise...


📄 Hellenismiaja filosoofia; epikuurlaste koolkond. - Konspekt | Filosoofia - Filosoofia ajalugu\nLae alla hellenismiaja_filosoofia_epikuurlaste_koolkond.doc\nHellenismiaja filosoofia; epikuurlaste koolkond. (0)\nAndrus Tool /Sissejuhatus filosoofia ajalukku/FLFI.01.053\n11. teema: hellenismiaja filosoofia; epikuurlaste koolkond.\nHellenismiaja filosoofia probleemsituatsioon . Vt. 10. teema.\nKoolkond sai oma nime koolirajaja Epikurose (u. 341 – 271 e. Kr.) järgi, kes aastal 306 e. Kr. tõi oma filosoofiakooli Ateenasse. Epikurose järgijate ja õpilaste kooskäimise kohaks sai tema maavaldus Ateena lähedal, mille järgi kooli kutsuti hiljem ka “Epikurose aiaks”. Epikurose enda terviklikke teoseid ei ole säilinud. Küll leidub Diogenes Laertiose (III sajand p. Kr.) raamatus Kuulsate filosoofide elu ja arvamused kolm Epikurosele omistatud kirja, milles esitatakse tema filosoofiliste arusaamade ülevaade. Oluliseks allikaks Epikurose vaadete kohta on ka rooma luuletaja Lucretiuse (I sajand e. Kr.) poeem De rerum natura (Asjade loomusest), mis annab üksikasjaliku, eeldatavasti Epikurose enda tekstidele toetuva ülevaate tema füüsikast.\nDiogenes Laertiose järgi olevat Epikuros liigendanud filosoofia kolme distsipliini : kanoonika, füüsika ja eetika.\nEpikuurlaste kanoonika. See termin tulenevat Epikurose teosest Kanon (mõõdupuu, mastaap ), milles Epikuros esitab oma epistemoloogilisi arusaamu. Ta kõneleb seal kolmest “tõe kaanonist”, niisiis , tõe “mõõdupuust” või kriteeriumist. Nendeks on tajud (aistheseis), “ettehaaramised” (prolepseis) ja afektid (pathe).\nKaanon on instrument millega saab kontrollida arvamuste tõesust või väärust, nii nagu mõõdupuuga saab kontrollida millegi mõõte. Kuid selleks, et miski saaks olla mõõdupuuks, peab see ise täpne olema. Selleks, et näidata, et miski on tõesuse kriteerium , tuleb Epikurose sõnul kõigepealt tõestada, et see ise on tõene.\nPeamiseks tõesuse kriteeriumiks on Epikurose sõnul tajud: kui väidetu on kooskõlas tajutuga, siis on ta tõene. Samas oli kreeka tolleaegses mõtlemises üldlevinud ka “eksliku taju” mõiste. Oma kanoonikas püüabki Epikuros seetõttu kõigepealt tõendada, et igasugune taju ja mitte üksnes mõni esileküündiv tajude liik on tõene ning et "ekslikke tajusid” pole olemas. Tõese või väära taju all tuleb siinkohal silmas pidada lausete, mis väljendavad vahetult tajutut, tõesust või väärust. Need oleksid sellised laused nagu näiteks: “Praegu sajab” või “See siin on punane”. Argumenteerides toetub Epikuros kõigi tajude võrdväärsuse eeldusele. Nii pole võimalik ühe meele tajusid teise meele tajudega kummutada, sest nad on erinevate valdkondade tajumused ja üks neist pole vähem taju kui teine. Samuti ei saa varasemat taju hilisemaga kummutada, kuna nad on eelpool toodud põhjendusel võrdse kaaluga. Seesama kehtib ka katsete puhul kummutada ühe vaatleja taju teise vaatleja tajuga – ka see ei ole võimalik, kuna kõik tajud on võrdse kaaluga. Samuti ei saa tajusi kummutada aru, kuna aru enda mõisted pärinevad Epikurose järgi kõik tajudest . Nii jääb Epikurose hinnanagul ainul kaks valikut: kas loobuda tunnetusest taju kaudu – mis Epikurose eelduste alusel tähendaks üldse teadmisepüüdlemisest loobumist – või aktsepteerida kõiki tajusid tõestena. Skeptikud , kellelt Epikuros selle argumendi on laenanud, kaldusid esimese valiku poole. Epikuros valis teise.\nEt oma positsiooni toestada, püüab Epikuros näidata, et see, mida tavaliselt käsitleti “eksliku tajuna”, s.t. meelepetted, ei kujutagi endast õigupoolest taju ning et arvatavad vastuolud erinevate tajude vahel on tegelikult näivvastuolud. Kui tajud näivad üksteisele vastu rääkivat, nagu siis kui seesama tuul tundub ühele külm ja teisele soe – näide millega Platon mäletatavasti illustreeris Protagorase positsiooni – siis saab vastuolu kõrvaldada, kui selgitada, et sooja- või külmaaisting ei sõltu üksnes tajutud nähtusest, vaid ka tajuva isiku seisundist. Soojus ja külmus on selles tähenduses relatiivsed, ja täielike tajuotsustuste – “Tuul on külm isiku A jaoks” ja “Tuul on soe isiku B jaoks” – on sama vähe vastuolu kui lausete “A on suurem kui B” ja “A on väiksem kui C” vahel. Eksimused tekivad tajude puhul siis, kui aru muudab omapoolsete täienduste või väljajätmistega tajusisu. Nii võib kandiline torn paista kaugelt ümmargune, kuna ei märgata, et kujutlus , mis kujunes suure distantsi puhul, on mittetäielik. Kui tajuja hoiaks kinni rangelt üksnes tajus antust, siis ei saaks ta antud juhul ütelda, et ta näeb ümmargust torni, vaid tal tuleks ütelda, et torn näeb kaugelt ümmargune välja. Ja selline väide jääb tõeseks ka siis, kui lähemale minnes saab taju põhjal kindlaks teha, et torn on kandiline. Kui pidada silmas teatud väljenduste relatiivsust ja teiselt poolt tunnistada tajutuks üksnes tajus tegelikult antut, siis võib Epikurose hinnangul lähtuda kõigi tajude tõesusest, ilma et satutaks vastuoludesse või oldaks sunnitud meelepetteid võimatuiks tunnistama.\nEpikurose teine kriteerium, prolepseis, kujutavad endast esmaselt üldisi mõisteid. Mõisted ei ole aga midagi muud kui üldised ettekujutused, sest kogu teadmine pärineb Epikurose järgi tajudest. Kuid prolepseis`te kui kriteeriumite all peab Epikurose täpsemalt silmas sõnatähenduste korrektseid definitsioone. Epikurose jaoks need kaks asja ei erinegi, sest mõiste korrektne definitsioon toetub rangelt üksnes nendes tajudes antule, millest mõiste on tuletatud , ilma tajutule midagi meelevaldselt lisamata. Sõnatähendustena on prolepseis`el kõigepealt keeleline funktsioon, millest tuleb eristada nende kasutamist tõesuse kriteeriumina. Kui keegi midagi kirjeldab, kasutab ta paratamatult mõisteid, sõltumata sellest, kas kirjeldus on tõene või väär; ka siis kui kirjeldus on väär, võib mõiste selles kirjelduses olla tolles tähenduses ikkagi õigesti kasutatud, et on arusaadav, mida on silmas peetud. Niisiis pole mõistete keeleline kasutamine veel tõesuse kriteeriumiks. Tõesuse kriteeriumiga on tegemist alles siis, kui endalt küsida, kas kasutatud mõiste on käsitluse all oleva nähtusega kooskõlas või mitte – Diogenes Laertios toob näiteks juhtumi, kus tajuja püüab otsustada, kas kaugelt lähenev elusolend on hobune või härg, s.t. kas antud juhul on tajutule rakendatav mõiste “hobune” või mõiste “härg”. Mõiste siin tõepoolest justkui “haarab ette”, s.t. ennetab aktuaalset taju. Kui meie mõisted toetuvad ebakorrektsetele tähendusdefinitsioonidele, siis võivad nad ebapiisava tajuvõimaluse korral tekitada ekslikke arusaamu.\nEpikurose sõnul peavad sõnade põhitähendused olema intuitiivselt mõistetud ega peaks vajama mingit tõestust. Vastasel korral ei suudaks me ei filosoofilisi küsimusi lahendada, ei mõne arvamuse õigsuse üle otsustada, ilma lõpmatusse tõestusteregressi sattumata. Näiteks kui keegi tahab otsustada, kas üks konkreetne tegu on õiglane või ebaõiglane, siis tuleb tal toetuda eelmõistele õigluse kohta, et teha kindlaks, kas antud tegu on sellega kooskõlas või mitte. Kui ta peaks veel ka selle eelmõiste enda tõesust tõestama, siis satuks ta lõppematu tõestuskohustuse all, sest loomulikult võib omakorda nõuda iga tõestuse premisside tõestamist ja nii kuni lõpmatuseni. Niisamuti nagu peab eeldama taju tõesust selleks, et teadmise võimalikkus oleks mõeldav, tuleb eeldada ka eelmõistete tõesust, et oleks võimalik otsustada filosoofilistele küsimustele antavate vastuste tõesuse üle.\nNiisiis on Epikurose järgi tajude ja eelmõistete vahendusel meie käsutuses\nKõik mida vaja teada Epikuurlastest, nende filosoofilistest vaadetest, tähtsamatest esindajatest\nfilosoofia , filosoofia ajalugu , ajalugu , tartu ülikool , platon , sokrates , aristoteles , kant , Thales , protagoras , vana-kreeka , vana-rooma , uusaeg , vanaaeg , epikuurlased , epikuuros , ataraxia , eudamonia\n341, sõnatähendustena, tõesuse kriteeriumiga, kolmas kriteerium, maailmakõiksus, maailmakõiksus, aatomitel, aatomid, panuseks, enamus väiteid, läbinisti mehhanistlik, niisuguse eudaimonia, käsitused, paratamatu väärtustamisega, kriteeriumiks, spetsiifiline seisukoht, nauding, epikurose järgi, kannatuse allikaks, mõõdukus, õigussüsteem, õnnelikkust


Toimetas Mart Treial, 2. mai 2020 12:50\nSebastien Ogier.Foto: Reuters/Scanpix\nKuuekordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier sõnas intervjuus Red Bull Motorsportsile, et võib koroonaviiruse pandeemia pärast karjääri veel aasta võrra pikendada.\n"Keegi ei eeldanud, et oleme sellises olukorras," sõnas Toyotaga kihutav prantslane. "Tuleviku osas on palju ebakindlust. Kui meistrivõistlused ei jätku ja meil ei tulegi õiget MMi, siis on võimalik, et pikendan lepingut veel üheks hooajaks. Loodan siiski, et saame veel tänavu pidada korraliku hooaja. Kui see õnnestub, siis on lugu teine."\nWRC sari jõudis pidada kolm rallit enne, kui üleilmne pandeemia selle pausile sundis. Viimati kihutati märtsi keskel Mehhikos. "Mõistagi igatsen võidusõitmist iga päev, aga prioriteedid on praegu mujal," ütles Ogier.\n"Loodan, et maailm saab hakata elama normaalsemalt, isegi kui see normaalsus pole selline, millega oleme harjunud. Loodan, et saame sel aastal veel kihutama hakata ja päris hästi alanud seiklus Toyotaga saab jätkuda."\nOgier hoiab MM-sarjas 62 punktiga liidrikohta. Järgnevad Elfyn Evans 54 ja Thierry Neuville 42 punktiga. Ott Tänak on 38 punktiga viies.


Parema poolkera ajuinsult on raskemini diagnoositav - Meditsiiniuudised\nParema poolkera ajuinsult on raskemini diagnoositav\nSaksamaal läbi viidud uuring näitab- et parema poolkera\najuinsult võib tänu sümptomite erinevusele olla vasaku poolkera\ninsuldiga võrreldes aladiagnoositud.\n“Meie uuring näitab erinevusi parema ja vasaku poolkera ajuinsuldiga patsientide meditsiinilises käsitlemises ning edasises ravis-” vahendab Reuters Health Frankfurti Johann Wolfgang Goethe ülikooli dr Christian Foerchi ja kolleegide kirjutist ajakirjas Lancet.\nParema poolkera insuldi sümptomite õige äratundmine on aga optimaalse ravi seisukohalt kriitilise tähtsusega- märgivad autorid. Erinevust seletatakse osalt sellega- et ajuinsuldi hindamiseks kasutatavad skaalad on sageli paremini kohandatud vasaku poolkera insuldi jaoks.\nUuringu aluseks võeti enam kui 20 000 patsiendi andmed Saksa haiglate insuldiregistrist. 56% patsientidest oli esinenud vasaku- 44% parema hemisfääri ajuinsult. Patsiendi vanus- insuldi raskusaste ja aeg esimeste sümptomite ilmnemisest haiglasse võtmiseni olid tugevasti seotud vasaku poolkera ajuinsuldiga- mis uurijate jaoks viitas valikulisele käsitlemisele.\nDr John N. Fink Uus-Meremaalt kirjutab samas avaldatud kommentaaris- et vastupidiselt sellele- mida võiks arvata- ei ole ajuinsuldi diagnoosimine lihtne.\nArstide kohuseks peab Fink kolleegide koolitamist ja raviteenuste korraldamist sel viisil- et diagnoosimise taset parandada. <em>(Lancet 2005; 366:349-351- 392-393)</em>


FIAT DUCATO MAXI 130I MULTIJET 2.3 96 kW -13, müük, kuulutus 83134319 - Kuldne Börs\nFIAT DUCATO MAXI 130I MULTIJET 2.3 96 kW -13\nID: 83134319, muudetud 09:36 19.09.2019\nkaubik, sinine, odomeetri näit 207000, diisel, esivedu, 6k manuaal, 4 ust, 3 kohta, toodetud 01.2013, kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, immobilaiser, signalisatsioon, pidurdusjõukontroll, veojõukontroll, udutuled, talverehvid, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, elektriaknad, toonklaasid, stereo, käetugi (ees, laekaga), jalamatid, kütusekulu maanteel (l/100km): 7\nvahetuse võimalus, turvavööde eelpingutid esiistmetel, vahesein, kliimaseade konditsioneer, Mootor ja kast töötavad hästi. Sillad vaiksed Kasutusjälgi jagub. Korralikud lamellid. Auto on leedu numbritega ja omab kehtivat kindlustust ning tüv kuni 2020.02. Võimalik koheselt Eestis arvele võtta. Esmane registreerimine on 191eur. NB: Spiodomeetrinäit on selline näidikuteplokil ja hoolduraamat on tühi! Vahetusel on hind kõrgem.


Eestlaneei saa Egiptuseta - Äripäev\nEestlaneei saa Egiptuseta\nKadrin Karner, Indrek Kald\n21. veebruar 2011, 09:01\nKadrin Karner, Indrek Kald 21. veebruar 2011, 09:01\nNädalavahetusel 20. korda toimunud turismimess Tourest näitas, et vaatamata rahutustele pole huvi Egiptusesse sõidu vastu kadunud.\nTourestil Egiptuse-reise müünud reisikorraldaja Estour müügidirektori Toomas Sosnitski sõnul teatavad järjest uued firmad, et jätkavad reise Egiptusesse. “Näiteks teatas hiljuti Inglismaa suurim reisifirma, et hakkab taas Egiptusesse reise korraldama,” rääkis ta.\nHurghadat Sosnitski sõnul veel välditakse, kuid Sharm el Sheikhi saab sõita juba märtsis-aprillis.\nMessil Estouri teenindaja nõustamiselt tulnud naine ütles, et teda Egiptuse rahutused ei heiduta. Reisi ta veel messilt ära ei ostnud, kuid uuris võimalusi. “Tahaks päikese alla. Lihtsalt,” lisas ta.\nEstraveli kogemus näitab, et Egiptusesse reisimisest loobuvad eelkõige lastega pered. “Teisi sealne olukord sedavõrd ei heiduta,” ütles Estraveli turundus- ja kommunikatsioonijuht Mari-Liis Rüütsalu.\nReisieksperdi juhatuse esimees Sven Lõokene ütles, et huvi Egiptusesse reisimise vastu on alles.\nTa ei usu, et rahutuste pärast Egiptuse kui turismisihtkoha maine kõvasti ja kauaks kannatada saaks. “See unustatakse suhteliselt ruttu,” märkis ta ning selgitas, et kui kõik maha rahuneb, ei ole sellel püsivat mõju ka klientide käitumisele ja valikutele.\nTensi Reiside juht Sirje Kurrikoffi sõnul on inimesi, kes Egiptuses toimuva tõttu ei taha reisida ka Egiptuse lähedal asuvatesse riikidesse. “Inimeste jaoks on kõik kusagil seal, võetakse end maha nii Iisraeli kui ka Jordaania reisidelt,” lisas ta. Samas kinnitas ta, et inimesed siiski uurivad Egiptuses puhkamise võimaluste kohta.\nGermalo Reiside juhatuse liikme Aleksandr Prilukovi sõnul leiavad egiptlased ise, et asjad riigis paranevad loodetust kiiremini. Kuigi ta kinnitas, et juba sõidu planeerinud inimesed reisivad Egiptusesse, siis uusi tehinguid nii kergelt peale ei tule, pigem minnakse mujale.\nTiit Reiside omanik ja juht Tiit Randmaa ütles, et eestlased on võrreldes varasema ajaga karastunud. “Kui varem mõjutas hullu lehma tõbi nii, et selle leviku tõttu ei mindud Londonissegi, siis nüüd sellised asjad enam ei heiduta,” rääkis ta.\nRandmaa sõnul paneb Egiptuse populaarsuse puhul asjad paika ikkagi eelkõige hind, sest teist nii soodsat soojamaareisi ei ole niisama lihtne saada. Randmaa enda firma Egiptusesse reise ei korralda.\nVälisministeeriumi konsulaarabi büroo direktori Sven Tölbi sõnul ministeerium Egiptuse suurematesse linnadesse minna ei soovita, küll aga võib puhata Punase mere ääres asuvates kuurortlinnades. “Puhkuse kvaliteet ei pruugi olla see, mida loodetakse,” hoiatas ta ja lisas, et egiptlased ise muidugi pingutavad turistide nimel kõigest väest.\nTurismifirmade hinnangul on vähenenud kõige kallimate reiside müük. Aleksandr Prilukov Germalo Reisidest ütles, et väga odavaid reise müüakse vähem ja veidi on kahanenud kõige kallimate müük (üle 640 euro ehk 10 000 krooni inimese kohta). Pensionärid ja keskklass reisib tema sõnul endiselt.\nReisieksperdi juht Sven Lõokene ütles, et odavaid paketireise ja tšarterlende Tallinnast on vähem.\n27. veebruar 2011, 09:25\nEgiptuse reis on peale rahutusi sama kallis\n23. veebruar 2011, 08:58\nReisifirma lubab tagada Egiptuses turvalise puhkuse 1\nFOTOD: Tourest 2011 1\n22. February 2011, 12:46


10029 Kivikalme • Mälestised\nInspekteerimise kuupäev: 28.09.10\nAsub võrdlemisi kõrgel maal, põldudevahelise söödilapi lõunaservas ja kujutab endast ümara põhiplaaniga, korrapärast, murukamaraga kattunud küngast. Künka pikkus on OW suunas 18 m, laius 17 m ja suurim kõrgus keskosas kuni 1,5 m. Kalme keskosas leidub 3 x 2 m suurusel alal tihedalt keskmise suurusega raudkive. Ehkki seda ei mäletata, võib tegu olla kunagise tuulikuasemega. Nii kalme kagu, kui loodeservas kasvab 3 m kõrgunepõõsas, edelanõlva äärde on aga 5 x 3 m suurusele alale veetud kive.\nKalmega liitub 28 m pikkuselt põhja suunas jätkuv, peaaegu kalme kõrgune söödiala. Kalmest vahetult põhja pool on see vaid 8-9 m laiune, põhjaservas aga 18 m laiune. Söödiala kitsamas osas leidub 2 x 3 m suurune ja 1 m kõrgune kivi, põhjaossa on aga 5 x 5 m suurusele alale kogutud kuni 1 m suuruseid raudkive. Kivide vahel kasvab kuni 3 m kõrgusi põõsaid.\nKalme näib olevat muistisena hästi säilinud.\nMuistis asub Kruusimäe (Änni) talu endisel põllul, talust sadakond meetrit kirde pool. Keskvere mõisast jääb muistis 300 m loode poole, Martna-Keskvere-Kurevere teest 230 m kirdesse\nKalme kohta leidub andmeid juba 1926. (aastaarv ebaselge) aastast. Nimelt leiti siis Änni talu hoone ehitamisel inimluid, mis asetsesid kirstulaadses ehitises. Pole küll päris selge, kas maja rajati kivikirstkalmele või väikese tarandiga tarandkalmele.\nJuhtumit kirjeldatakse TA Ajaloo Instituudi arheoloogiasektori arhiivis säilitatavas kirjas, kus on juttu ka talu lähedale alles jäänud teisest (oletatavast) kalmest, mille kirjeldus ühtib kõnesolevaga.\nKalme on uurimata, kuid 1975. a künkasse kaevatud proovisurfist leiti 3 savinõukildu (AI 5513). Muistis peaks kuuluma I aastatuhande I poolde.