сохранитьСохранить «Elementi Drzave i Suverenost» для последующего чтения\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 6, knjiga 4; oktobar-decembar 1894.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 6, knjiga 1; januar-mart 1894.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 25, knjiga 1; januar-mart 1913.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 24, knjiga 3; oktobar-decembar 1912.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 13, knjiga 1; januar-mart 1901.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 11, knjiga 1; januar-mart 1899.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 11, knjiga 2; april-septembar 1899.]\nGlasnik Zemaljskog muzeja u BiH [godina 22, knjiga 1; januar-mart 1910.]\n15635882 Esej Hasan Kafija Pruak Temelji Mudrosti o Ureenju Svijeta Rasid Maj 2009 Godine\nPredmet: Tema: Uvod u pravo Elementi drave i suverenost\nUvod Elementi drave 3 4\nTeritorij kao element drave\nVlast kao element drave\n- Suverenost kao element drave\nStanovnitvo kao element drave Reference\nAppendix neki citati\nU razvoju drutva drava je najvanija drutvena organizacija. Drava postaje organizacija bez koje ovjek ne moe. Zbog velikog znaaja drave, i na njoj zasnovanih pravnih propisa, ona je postala predmet interesovanja i izuavanja u raznim drutvenim naukama, poevi od filozofije i istorije, do sociologije i posebne naune grane teorije drave i prava. Iako nam se ini da znamo ta je drava, izuzetno je teko ustanoviti jednu kratku i za sve prihvatljivu definiciju drave. Definisati dravu kao drutvenu organizaciju znai utvrditi specifina obiljeja drave u odnosu na druge drutvene organizacije. Pri tome, akcenat se stavlja na organizaciju dravnog aparata ili na funkcije koje taj aparat ostvaruje u globalnom drutvu organizacione ili funkcionalne definicije drave. I danas kao i prije stotinu godina, veoma je prihvaen Veberov stav da se drava ne moe definisati na osnovu sadraja onoga ta ini... Naprotiv, socijoloki se moderna drava moe definisati samo na osnovu jednog specifinog sredstva koje je svojstveno njoj ... sredstva fizikog nasilja.1\nI. ELEMENTI DRAVE\nMarks Veber, Privreda i drutvo, Tom drugi, Prosveta, Beograd, 1976, str. 432\nDrava je jedna drutvena, socijalna organizacija, koja kao svaka druga drutvena socijalna organizacija mora imati neke karakteristike: mora imati svoje lanstvo, funkcije, djelatnost, organe ili tijela koja obavljaju te djelatnosti, odreena sredstva da bi njima ostvarila djelatnost, propise... Ona se od drugih drutvenih organizacija razlikuje po tome to raspolae posebnom vlau, a ta je vlast prema karakteristikama: drutvena, suverena i prisilna. Kakav e oblik vlasti poprimiti jedna dravaovisi o obliku vladavine (monarhija ili republika) i obliku dravnog ureenja. Georg Jelinek je razvio uenje o TRI KONSTITUTIVNA ELEMENTA DRAVE. Izuavajui predmoderne i moderne politike zajednice, kao i njihove nazive, Jelinek je zakljuio da se drava sastoji od tri elementa: o DRAVNE TERITORIJE, o DRAVNOG NARODA, o DRAVNE VLASTI.2 Iako je ovo uenje o tri elementa podrvgnuto kritici ne samo u politikoj filoofiji nego i u politikoj sociologiji i politikopravnoj teoriji, ono je veoma prihvaeno u meunarodnom pravu i u uporednom ustavnom pravu. Upravo mnotvo razliitih drava u meunarodnoj zajednici ) autoritarnih, totalitarnih, demokratskih, pravnih i nepravnih), istie Matias Herdegen, zahtjeva prihvatanje Jelinekovog uenja o tri elementa drave. Na ovo Jelinekovo uenje vezuje se i uvena definicija drave kao subjekta meunarodnog prava data u lanu 1. Meunarodne konvencije o pravima i obavezama drava, zakljuena 1933. godine u Montevideu. Prema toj definiciji, drava kao subjekt meunarodnog prava posjeduje slijedee karakteristike: a) stalno stanovnitvo, b) odreenu teritoriju, c) vladu, i d) sposobnost da stupa u odnose sa drugim dravama. Ova definicija predstavlja, kako je s pravom primjetio Herdegen, moderno i proireno Jelinekovo uenje o tri elementa drave.3 Suvremeno miljenje navodi PRAVO (pravni sisitem i pravni poredak) kao etvrti element drave.\nGeorg Jellinek, Allgemeine Staatslehre, Berlin, 1914, str. 396 ff. Matthias Herdegen, Vlkerrecht, 2. Auflage, Verlag C. H. Beck, Mnchen, 2002, str. 67-68.\n1. TERITORIJ KAO ELEMENT DRAVE\nPredmoderne i moderne drave su polagale pravo na odreenu teritoriju. Ipak, izmeu njih postoji znaajna razlika. Tek sa uspostavljanjem moderne drave, precizno se utvruju i kontroliu granice drava kao teritorijalnih zajednica. Drava je teritorijanla organizacija i zajednica za razliku od osobnih organizacija i zajednica. Osobne zajednice obuhvataju ljude koji imaju odreena osobna svojstva (obitelj, vjerska zajednica...). Teritorija kod ovoh zajednica nije bitna. lanovi zajednice mogu ivjeti na istoj ili razliitim teritorijama. Drava je pak odreena teritorijom. Ona je teritorijalna jedinica koja vri vlast nad ljudima odreene teritorije, te se ne moe shvatiti bez ovog obiljeja. Za dravu kao zajednicu bitno je prostranstvo, teritorija na kojoj ive graani i vlast koju vri drava nad graanima te teritorije. Teritorijalnost nije samo vana radi vrenja vlasti drave nad ljudima, nego i radi obiljeavanja odreene drave, njenog obima, prostornosti u odnosu na druge drave. Ona takoe obezbjeuje sigurnost i bezbjednost graana koji znaju ko je vlast na odreenoj teritoriji, do koje granice se prostire vlast jedne, a od koje granice poinje vlast druge drave. Prema propisima tih drava ljudi usklauju svoja ponaanja. Iz razloga to teritorijalnost predstavlja vrlo vano obiljeje za funkcioniranje drave, nastojalo se i nastoji da se teritorij drave tano odredi i praktino to bolje izrazi putem granice i drugih obiljeja. Dravni teritorij je trodimenzionalni prostor: o zemljina povrina (obuhvata povrinu dravnog teritorija), o zemljina unutranjost (dubina zemljita do sredita zemlje) i o zrani prostor (prostor iznad povrine, u vis do koje seu klasine letjelice) Svemir ne spada u dravni teritorij. On je predvien, shodno usvojenim meunarodnim konvencijama u 1963, 1967 i 1979. godini, za upotrebu u korist cijelog ovjeanstva i nijedna zemlja ne moe polagati pravo svojine ni na jedan njegov dio. Istovremeno utvreno je da se svemir ne moe koristiti u vojne svrhe, ali se ta obaveza nedovoljno potuje u praksi. to se tie granica, treba znati da granica nije granina crta, nego ploha koja prolazi tom crtom, pa ide u irinu, u visinu i sve do sredita zemlje. S obzirom na to kako se ugovorom granica odreuje razlikujemo: o Prirodne granice koje idu ili slijede neku prirodnu pojavu, fenomen ili objekat i o Ugovorne granice odreuju se precizno definirane kote prema geografskoj irini i duini, pa se povlae ravne crte koje spajaju te kote. Posebni problem u utvrivanju granica javlja se kod obalnih drava, drava koje granie s morem. Obalno more obuhvaa unutranje morske vode (dio mora koji je tjesno vezan u kopneni dio teritorija da je pravni reim gotovo istovjetan s kopnenim pravnim reimom luke, pristanita...) i teritorijalno more (pojas mora koji se protee uzdu cijele obale neke drave a maksimalna doputena irina je 12 morskih milja), nad njim se prostire suverenost neke drave i stoga ine dio dravnog teritorija.\nProstranstva pod nacionalnom jurisdikcijom su vanjski pojas, epikontinentalni pojas i iskljuiva gospodarska zona. Veliki doprinos u tumaenju teritorija obalnih drava dala je enevska konvencija o pravima mora odrana 1968. godine. Meunarodno pravo ne postavlja zahtjev za minimalnom veliinom dravne teritorije, tako da i mikrodrave poput Grenade, San Marina i Vatikana su priznati subjekt meunarodnog prava.\n2. VLAST KAO ELEMENT DRAVE\nVlast, a ne istina, ine zakon Tomas Hobs Dravna vlast povezuje personalni i materijalni element drave u jedinstvenu teritorijalnu zajednicu ljudi. U poreenju s drugim oblicima organizovanih zajednica, specifino obiljeje drave je upravo njena vlast (najvanije i najizrazitije obiljeje). Vlast je u stvari odnos izmeu dva subjekta, dvije strane na kojima mogu biti i via lica, u kome jedna strana, jedan subjekt nareuje a druga strana, drugi subjekt slua. To je odnos nadreenosti i podreenosti, izvjesnog stepena pokornosti. U odnosu vlasti uvijek ima prinude, koja moe biti razliita, veeg ili manjeg stupnja. S obirom na ovo mogu se vriti razliite klasifikacije vlasti. U drutvu postoje razliite vlasti. Pored dravne vlasti, postoje i druge vlasti na dravnoj teritoriji (kolska, medijska, vlast politikih stranaka i sindikata, vlast upravnih i nadzornih odbora, i dr.) Od svih drugih vlasti, dravna vlast se razlikuje po tome to je na dravnoj teritoriji vrhovna, najvia vlast. Tri sutinska svojstva dravne vlasti su: o NEZAVISNOST znai da dravna vlast nije podinjena ni jednoj drugoj vlasti unutar svoje teritorije ili izvan nje, o NEPREKIDNOST svojstvo te vlasti da traje, bez obzira to se njeni nosioci mijenjaju, o NEDJELJIVOST4 - znai da je dravna vlast jedna i kada se vri posredstvom vie organa. Vlast se moe razliito manifestovati. U nekim organizacijama skoro se i ne primjeuje. Meutim, u zajednicama gdje su odnosi antagonistiki, neprijateljski, gdje postoje nepomirljivi sukobi, kao to je to sluaj sa dravom, vlast dolazi naroito do izraaja. Drava mora u takvim odnosima da obezbjedi potovanje pravnih normi. Za razliku od drugih, vlast drave odlikuje se monopolom prinude. Drava u vrenju vlasti ne mora da upotrijebi vlast u potpunosti, da primjeni najotrije mjere i sredstva. Graani e potovati pravne norme veoma esto zatoto su u njihovom interesu. Tada je drava u najboljoj situaciji. Ponekad e graani potovati pravo iz straha od upotrebe dravne vlasti. Ono to je izuzetno bitno u vrenju dravne vlasti je da drava raspolae najjaom silom, monopolom fizike sile koju moe bolje upotrijebiti od svih zajednica i natjerati graane na potovanje i pokornost onda kada je to potrebno, odnosno kada graani ne potuju pravo. Sa ovakvim kvalitetom vlasti drava moe da natjera na pokornost i sve druge organizacije i zajednice na svojoj teritoriji. Na taj nain se dravna vlast izdie iznad svih vlasti. Vlast se manifestuje u donoenju pravila ponaanja po kojima se ljudi moraju ponaati i obezbjeenje primjene tih pravila putem prinudnih mjera. Tako se dravna vlast sastoji u\nRatko Markovi, Ustavno pravo i politike institucije, str. 180\ndonoenju pravnih normi i u obezbjeenju njihove primjene od strane graana putem dravne vlasti. U sluaju povrede tih normi drava moe prema svakom pojedincu, grupi, organizaciji ili zajednici na svojoj teritoriji upotrijebiti i jae sredstvo i nain u ostvarenju vlasti manifestovati monopol fizike sile. Da bi se pojmovno odredila dravna vlast, potrebno je distancirati od pojmova moi, sile i autoriteta. Pojmom moi se obiljeava jedan dio psihikog sadraja linoti kojim se ona ispoljava prema drugim linostima, s tim to ona sama ne predstavlja odnos. Mo je sposobnost da se utie na ponaanje drugih ljudi na nain na koji oni nisu odabrali. U tom smislu, mo je mo nad ljudima i ima vie lica moi: a) mo kao donoenje odluka sastoji se iz svjesnih radnji kojima se utie na sadrinu odluka, b) mo kao odreivanje dnevnog reda sposobnost da se onemogui donoenje odluka c) mo kao kontrola miljenja sposobnost uticaja na druge ta i kako misle.5 Osim ope podjele moi, ona se razlikuje prema specifinosti oblasti drutvenih odnosa na koje ona utjee, tako da postoji politika, ekonomska, duhovna i pravna mo. Mo postoji i uspjeva da izazove posljedice u tuoj volji i radnjama. Institucionalizacija moi podrazumjeva njeno ozakonjenje, objektivizaciju, izmjetanje i iskljuivog domena pojedinca u okvire pravne regulisanosti. Prenosom individualnih moi i njihovim smjetajem u instituciju, drava uspjeva da obezbjedi monopol sopstvene vlasti. Bez moi nema ni dravne vlasti, te s pravom moemo rei da drava predstavlja temelj snage dravne vlasti. Formula autoriteta u smislu legitimizacije, institucionalizacije i obektivizacije moi zasnovana je na potrebi opravdanja postojanja i izviranja drave i dravne vlasti. Kontinuitet dravne vlasti praen je kontinuitetom njenog autoriteta. Autoritet predstavlja sredite oko kojega se suprostavljaju ljudi u borbi za ugled, mo ili vlast. Izvori i osnovi autoriteta, nain njegova vrenja odreuju karakter autoriteta. Autoritet se u najirem smislu rijei ispoljava djelovanjem kazni i naredbi. Ljudi imaju psiholoku predispoziciju da se pokoravaju autoritetu. o Autoritet Crkve Bogu boije, Caru carevo o Autoritet apsolutne drave ija vlast, njegova i religija o Autoritet Rimske formule Glas naroda, glas Boiji Autoritet vlast podrazumjeva mogunost djelovanja na ponaanjedrugih protiv njegove volje, a ovaj je duan potovati autoritet i odavati ugled lojalnou. Politiki autoritet se moe definirati kao institucionalizirana vlast ili oekivano i legitimno posjedovanje vlasti Nije problem u drutvu potrebe autoriteta nego naina njegova konstituiranja i uplitanja istog u drutveni ivot kao ne bi preao u autoritarizam. Pravilo autoritarnog autoriteta to je vlast autoritarnija sve je vei otpor prema njoj iako postoji prividni mir, a poslunost sve manje, pravilo vrjedi za vlast u dravi, poduzeu i porodici. Izvori autoriteta su: prusko poimanje drave, francuski centralizam, ruska autokratija.6 Za nas je najbitniji autoritet dravne vlasti. Oigledno je da za dravnu vlast nije dovoljna mo, jer najjai nije nikada dovoljno siguran tako da pokornost pretvara dunost, a pravo u obavezu J.J. Rousseau..\nEndru Hejvud, Politika, Clio, 2004, str. 15-27 Milan Galoa, Mundologija, Panevropski Univerzitet Apeiron, III izdanje, 2006, str. 122-125\nDravna vlast je pozvana da primjeni fiziku prinudu kako bi eliminisala mo sile razbojnicima i zaustavnila nasilje. Drava to ini jer posjeduje autoritet, a njena sila je nuna i asnovana na objektivnim pravilima. Za razliku od moi, vlast je legitimna, odnosno na normama zasnovana mo. Ukazujui da drava predstavlja odnos vlasti ljudi nad ljudima koji se oslanja na legitimno nasilje, Veber je naglasio da egzistencija drave pretpostavlja pokoravanje povlatenih ljudi autoritetu na koji pretenduju oni koji trenutno vladaju. Prema Veberovom miljenju, postoje tri unutranja opravdanja za legitimnost neke vlasti: 1. autoritet onog to je vjeno bilo tradicionalna legitimnost, 2. autoritet nesvakidanjeg linog dara milosti harizmatska legitimnost 3. vlast zasnovana na vjerovanju u legalna pravila i objektivne kompetencije legalnoracionalna legitimnost.7 Iako se ova Veberova klasifikacija legitimnosti i danas smatra znaajnom, njeno ogranienje je u tome to ne govori nita o uslovima pod kojim se jedna vlast moe smatrati legitimnom. Prema miljenju engleskog pisca Bitema, legitimnost vlasti pretpostavlja ispunjenje tri uslova: 1. vlast mora da se vri u skladu sa postojeim pravilima, 2. ova pravila moraju biti opravdana zajednikim uvjerenjem vlade i onih kojim se vlada, 3. legitimitet vlasti mora biti izraen pristankom onih kojim se vlada. 8 Meutim, postavlja se pitanje da li drava moe biti nasilnik? Moramo se prisjetiti Hitlerove Njemake u kojoj je funkcionisala dravna vlast koja je svojim propisima sprovodila sistematsko fiziko unitavanje ljudi zbog njihove nacionalne, rasne, vjerske i politike pripadnosti. Drava Treeg rajha je posjedovala mo, a njena sila je bila legitimisana od strane graana Njemake, te iz ovog proizilazi da je posjedovala autoritet neophodan za dravnu vlast. Ovaj ali i drugi primjeri poput Staljinove Rusije, reima aueskovog, i dr. izazivaju sumnju u teorijske postavke o sadraju i odnosu na relaciji sila mo vlast i kritiki tretiraju postojanost ovakvih postavki. Zato dravnu vlast treba neutralno i objektivno posmatrati u smislu pravom regulisanog odnosa izmeu nadreenih i podreenih radi funkcioniranja drave. Bitan element za pravilno razumjevanje dravne vlasti je PRAVO pravni element kao neizostavan dio autoriteta dravne vlasti, koja izdvaja ovu vrstu autoriteta koji pripada dravi u odnosu na sve druge autoritete. Novi svjetski poredak i njegova unipolarizacija su u mnogome doprinjeli stabilizaciji znaaja ideje univerzalizma i jedinstva globalne ljudske civilizacije. Zato svaka dravna vlast koja nije, a eli biti dio takvog drutva drava i naroda; koja ve jeste, a ne eli biti izopena potuje propisane vrijednosne standarde. Na taj nain se postepeno dolazi do vrednovanja autoriteta i dravne vlasti, odnosno sam sadraj ovih pojmova dobija novu teorijsku vrijednost. Za dravnu vlast vie nije dovoljno da posjeduje bilo kakav autoritet i bilo kakav legitimitet - ve samo onaj koji nije u direktnoj suprostavljenosti sa istaknutim vrijednosnim naelima.\nMaks Veber, op.cit, str.435 D. Beetham, The legitinition of Power, Basingstoke: Mackmillan, 1991; E. Hejvud, Politika, Clio, str. 404-405.\n2.1. SUVERENOST KAO ELEMENT DRAVE\n"Suverenitet se ne moe predstavljati zbog istog razloga zbog kojeg se ne moe otuivati (...) narodni zastupnici nisu i ne mogu biti narodni predstavnici; oni su tek agenti naroda i ne mogu nita odluiti konano." (Jean Jacques Rousseau - Drutveni ugovor) Uenje o suverenitetu naroda ukinulo je ve tradicionalne predodbe prema kojima je vlast pripadala kralju ili knezu zbog njegovih plemikih korijena i zahvaljujui Bojoj volji u ijoj je milosti bila dinastija koja je vladala. Teorijski pojam i porijeklo suverenosti predstavlja svojstvo dravne vlasti po kome je ona najvia vlast na podruiju odreene drave, ime se eli oznaiti njeno dvojako sutinsko znaenje: 1. Dravna vlast nezavisna od drugih 2. Vrhovna vlast Suverenitet (na engleskom, sovereignty, to znai mo i atribut suverena) je iskljuivo pravo i vrhovna izvrna mo nad odreenom geografskom oblau, skupinom ljudi ili naroda, ili nad samim sobom. Suverenitet se takoe odnosi na vladu koja posjeduje punu kontrolu nad sopstvenim poslovima unutar teritorijalne ili geografske oblasti ili njihovih granica. Iako se suverenost kao nezaobilazno obiljeje drave, smatra odlikom moderne ali ne i predmoderne drave, to je samo djelomino tano. Ako se suverenost pojmi, kao to to ini Hinsli, kao konana i apsolutna vlast u politikoj zajednici, nema sumnje da je odreena vrsta suverenosti postojala i u predmodernim dravama, posebno u Rimskom carstvu i Vizantiji.9\nSuverenost je jedna od najsloenijih i po sadraju najbogatijih teorijsko-pravnih kategorija. Insistiranje na suverenosti ne znai da se ovaj pojam moe ili smije posmatrati u izolovanom i apsolutnom smislu. Istraivati suverenost znai otkrivati sutinu drave i njenog centralnog elementa vlasti. "Problem suverenosti je, da to odmah kaemo, problem gledita. Suverenitet, kao i drava, nije nita drugo do centar pravnog ureenja; onaj centar iz koga zrae, ili se smatra da zrae, one norme koje obrazuju to pravno ureenje". (. del Vekio) Pojam suverenosti je od svog nastanka pretrpio nekoliko bitnih promjena u samoj svojoj sutini. Rije je o kontinuiranoj promjenjivosti i elastinosti, kao osnovnoj osobini manifestnog pojavljivanja ovog problema. Termin suverenost se prvi put pojavljuje negdje oko 1340. godine, da bi se njom oznaila vladavina iznad kojeg nema druge, postala jedan od temeljnih pojmova politike. U poetku je znaila vrhovnu vlast koja dolazi od Boga. Zatim apsolutnog vadara, po Jean Bodin (1530-1596). S modernizacijom politike rije je o vrhovnoj vlasti koja dolazi od naroda i u kojoj je narod akter suvrenosti - tumaenje Jean Jacques Rousseaua (1712-1778).\nF. H. Hinsley, Sovereignty, 2. ed, Cambridge University Press, 1986, str. 26.\nSve do nedavno suverenost je oznaavala vrhovnu vlast naroda nad dravnim teritorijem, to je doktrina koja je, prema nekim pisanim izvorima, nastala nakon Westpfalskog mira 1648. godine.\n2.1.2. Dravna suverenost\nZa dravu se vezuje suverenost kao kvalitet, obiljeje ove organizacije. Najvii organ u dravi se naziva suvereni organ, poglavar drave se naziva suveren, i sl. Porijeklo termina suverenost je od latinske rijei superanus to znai vii. Kasnije je ovaj izraz dobio znaenje najvii, vrhovni. Ovim terminom se obiljeava poloaj subjekta , organa ili organizacije u odnosu na druge subjekte, organe ili organizacije. Subjekat koji je suveren ima najjau vlast, samostalan je i nezavisan. Pojam suverenosti se najvie vezuje za dravu i njene organe. Drava raspolae najjaom vlau u odnosu na sve druge drutvene organizacije i zajednice. Suverenost drave se manifestuje u tome da na svojoj teritoriji drava moe vriti vlast neogranieno, da je ta vlast najjaa od svih vlasti raznih organizacija i zajednica. Svojim pravnim normama drava regulie vrenje dravne vlasti i odnose prema dravi svih subjekata koji vre razne vlasti. Suverenost drave se dalje izraava u nezavisnosti i samostalnosti dravne vlasti od svakog stranog mijeanja. Odnosi izmeu drava se odreuju ugovorima ili drugim aktima koje sklapaju same drave. Pravne norme drava donosi radi primjene, a vlast se moe vriti samo u odreenim granicama mogunosti graana. Drava svojim normama ograniava i samu sebe. Dravni organi moraju potovati pravne norme koje su donijete. Tako je drava pravno ograniena. Ona stvara pravo ali njime i sebe ograniava. Govori se tako o pravnoj suverenosti, da je pravo suvereno. U tome se dravna suverenost i razlikuje od grube sile. Dok drava raspolae monopolom fizike sile da bi mogla da vri svoju vlast, drava je suverena. Meutim, kada je monopol poljuljan i doveden u pitanje, dolazi do nemogunosti vrenja dravne vlasti, odnosno drava poinje da gubi suverenitet. Izmeu drava dolazi do sukoba koji dovode i do ratova. U tim sukobima, esto jedna drava pokorava, okupira drugu. Ukoliko se dravna vlast ne moe vriti trajno od strane stare drave, ona vie i nije suverena. U vezi sa ovim promjenama, postavlja se pitanje priznanja nove drave. Druge drave, ovisno od politikih, ekonomskih i drugih razloga, ranije ili kasnije priznaju novu dravu. Tako se faktika situacija legalizuje, dobija pravnu podlogu. Iz ovog proizilazi da je suverenost u stvari fakt i ona odreije pravo. Dravna suverenost se manifestuje i u odnosu velikih i malih drava, kao i u meunarodnim organizacijama. Tako su u istoriji, pa ak i danas, velike drave na odreene naine ograniavale u potpunosti ili djelomino suverenost manjih drava. Poto se manje drave povinuju moi velike sile, nisu u mogunosti da vre suverenost u pravom smisli. I u meunarodnim organizacijama male drave nisu u istom poloaju kao velike. U nekim tijelima, male drave nisu ak ni lanice.\n"Suverenitet pripada narodu koji ga obavlja preko svojih predstavnika i referendumom." (l. 3.) - Ustav Francuske iz 1958. Dravna suverenost je svojstvo drave da raspolae najviom, neogranienom i nedjeljivom vlau, neovisnom u odnosu na druge spoljne subjekte (M. Jovii). Pojam narodne suverenosti je nastao u borbi protiv apsolutizma i odnosi se na vladavinu naroda, na injenicu da je narod subjekt vrenja najvie vlasti. Dravna suverenost je kategorija kvaliteta dravne vlasti, tj. same drave, dok je narodna suverenost pojam specifine ideoloke tenje ija se sutina svodi na otpor nedemokratskom reimu. Neophodno je istai da se, po Nikoliu, moe praviti razlika izmeu pojmova suverenost drave (kvalifikovano odlikovanje drave i njenih pravnih svojstava) i suverenost u dravi (kao politiko-pravni princip oslanja se na nosioca suverene vlasti u dravi). Da bi bolje razumjeli suverenost, neophodno je uvaiti i razliku izmeu narodne i nacionalne suverenosti. Nacionalna suverenost ima svoje puno opravdanje (suverenost nacije u odnosu na druge nacije, u odnosu na drugu dravu, ...) Ukoliko je tako shvatimo, nacionalna suverenost je i osnova prava nacije na samoopredjeljenje. Meutim, s druge strane, demokratija i suverenost naroda pretpostavlja lice i nalije iste koncepcije, jer demokratija podrazumjeva da vlast pripada narodu suverenost pripada narodu jer je on vrilac vlasti.\nSva vana i svjea politoloka literatura koja se bavi teorijom globalizacije, polazi od suverenosti u kontekstu vestfalskog poretka nacija drava determiniranog teritorijalnom suverenou. U svjetlu druge modernizacije svijeta relativizira se teritorijalna suverenost. Unipolarizacija svjetskog poretka oznaila je i novu eru u razvoju suverenosti. Teko je predvidjeti proces ostvarivanja suverenosti u narednom periodu da li e suverenost ojaati u lokalnim zajednicama ili e prevagnuti globalizacija suverenosti. Perspektive razvoja stanja suverenosti u narednom periodu su neizvjesne.\n3. STANOVNITVO KAO ELEMENT DRAVE\nStanovnitvo je jedan od tri elementa drave, jer ne moe ostojati drava bez stanovnitva. Stanovnitvo predstavlja personalni element drave. ine ga svi ljudi nastanjeni na teritoriju drave, podreeni njenoj vlasti i obavezani na potovanje njenih pravnih normi. Pri tom, nije odluujue za dravu da njeno stanovnitvo bude homogeno u smislu pripadanja istoj religiji, kulturi, naciji, jeziku. Ne samo predmoderne, ve i moderne drave poznaju ovu heterogenost vlastitog stanovnitva. Naravno, istorija pokazuje, ako u dravi nije ostavren minimum homogenosti stanovnitva, tj. bar minimalna lojalnost veine stanovnitva dravi kojoj pripadaju, te drave bre ili sporije (uz spoljno mijeanje ili bez tog mijeanja) nestaju sa svjetske politike scene.10 Obrnuto, drave u kojima je ostvarena ta homogenost uspjevaju da se odre i pored tekih iskuenja. Europska nacija drava pokazala se posebno kao prisna, legitimna i djelotvorna politika zajednica. Stoga, taj oblik drave definie se kao sveto trojstvo vlasti, teritorije i nacije. Poto ne postoji posebna europska nacija, poznati njemaki pisac Manfred Culeg smatra da Europska Unija ne moe i ne treba da postne federalna drava.11 Na teritorij drave, pored njenih dravljana, obino se nalaze i strani dravljani, ali i lica bez dravljanstva (apatridi) ili sa vie dravljanstava (bipatridi). Dravljanstvo predstavlja trajnu vezu jednog lica sa odreenim dravnim i pravnim poretkom. To lice uiva najvia prava ali i obaveze u dravi iji je dravljanin. Postoje dva osnovna sistema sticanja dravljanstva roenjem: ius sanguinis (pravo krvi) - dijete stie dravljanstvo svojih roditelja ius soli (pravo tla) - dobija dravljanstvo zemlje u kojoj je roeno nezavisno od dravljanstva roditelja. Veina drava u Junoj Americi, kao imigracionoj zemlji, prihvatile su sistem ius soli. Dravljanstvo se moe stei, pod odreenim uslovima i naturalizacijom akt osnivanja dravljanstva zbog redovitog dugog ili stalnog boravka u dotinoj dravi. Dravljanstvo se moe stei jo i skalapanjem braka sa dravljaninom dotine drave, te sukcesijom, odnosno preputanjem dijela teritorije i stanovnika sporazumom drugoj dravi.\nAntonio Cassese, International Law, Oxford University Press, 2001, str. 49. i dalje; M. Herdegen, op.cit, str. 68-69. 11 Manfred Zuleeg, What holds a Nation Together, The American Journal of Comparative Law, no 3/1997, str. 55 i dalje.\n1. Momilo Dimitrijevi, Miroljub Simi, Sran orevi; Uvod u pravo, Panevropski Univerzitet Apeiron, 2007. 2. Milan Galoa, Mundologija, Panevropski Univerzitet Apeiron, III izdanje, 2006 3. Dr Ante Fiamengo, Osnovi ope sociologije, II izdanje, IP "V. Maslea", Sarajevo, 1963, str. 266. 4. www.ius.bg.ac.yu 5. www.pravokutnik.hr 6. www.cpi.hr 7. www.Europe.hr 8. www.dadalos.org 9. www.Wikipedia.com\nBernard Shaw o "Nije istina da vlast kvari ljude. Istina je samo da budale, ako se domognu vlasti, kvare vlast." Charles-Louis de Secondat Montesquieu o "Vjeno je iskustvo da je svaki ovjek koji ima vlast sklon da je zloupotrijebi. On e ii tako daleko, dok ne naie na ogranienja... Kad jedna osoba, ili isto tijelo, obavlja poslove zakonodavne i izvrne vlasti, nema slobode. Isti je sluaj ako sudska vlast nije odvojena od zakonodavne i izvrne, a sve je izgubljeno ako isti ovjek ili isto tijelo glavara, plemia ili naroda obavlja sve tri vlasti." (O duhu zakona) ore Balaevi o "Vlast je vlast, i ja to potujem, tu su paragrafi pa zagrabi nek isto je i avolu i akonu, pa nek se zna!" (Pjesma Ne lomite mi bagrenje)\nFrancis Bacon o "etiri su glavna zla vlasti: odgaanje, podmiivanje, grubost i povodljivost." o "udna je to elja; traiti vlast i izgubiti slobodu; ili: traiti vlast nad drugima a izgubiti je nad samim sobom." Hasan Kafi Pruak o "Nema vlasti bez ljudi, ljudi bez materijalnih dobara, materijalnih dobara bez prosperiteta, niti prosperiteta bez pravde i dobre politike." Ivo Andri o "im jedna vlada osjeti potrebu da svojim graanima obeava putem plakata mir i blagostanje, treba biti na oprezu i oekivati obrnuto od toga." Johann Gottlieb Fichte o "Narod je de facto i de jure najvia vlast iznad koje nema drugih vlasti i izvor je svih drugih vlasti i odgovoran je samo pred Bogom." Konfuije o "Onome ko je jednom vladao nad drugima, nesnosna je vlast svakog drugog nad njime." Milan Kundera o "Borba ovjeka protiv vlasti je borba pamenja protiv zaborava." Napoleon Bonaparta o "Ako hoe dobro vladati ljudima, bolje je iskoristiti im mane nego vrline."\nRudolf von Jhering o "Iskustvo nas ui da dravna vlast ne slui ba uvijek interesima cijelog naroda, ve, tovie, esto interesu samo jednog monog stalea, te prema tome zakonodavstvo ne udeava tada pravo onako, kako e prije svega biti to korisnije za interes povlatenog stalea." (Cilj u pravu) Seneka\n"Vladati nad sobom najvea je vlast."\nTomas Hobs o "Vlast, a ne istina, ini zakon" o "Jedini nain za uspostavljanje zajednike vlasti, radi obrane od napadaja stranaca kao i meusobnih povreda, kako bi mogli ivjeti sigurno i zadovoljno od svoga rada i plodova zemlje, jest da svu svoju mo i snagu prenesu na jednog ovjeka, ili na skupinu ljudi, koji e sve njihove volje, izraene mnotvom glasova, svesti na jednu volju; to znai, da imenuju ovjeka ili skupinu koji e djelovati u njihovo ime; i da svako uzima i priznaje kao svoje djelo sve to ini ili odreuje taj ko ih predstavlja, u svim pitanjima koja se tiu mira i sigurnosti od znaenja za sve; i da svi i svako podvrgnu svoju volju njegovoj volji, i svoje prosudbe njegovima (...) a ta se osoba naziva suveren, i kae se da ima suverenu vlast, i svako drugi njegov je podanik." Voltaire o "Opasno je biti u pravu u stvarima u kojima su nadlene vlasti u krivu." an ak Ruso o "Kako ni jedan ovjek nema prirodnu vlast nad svojim blinjima i, budui da sila ne proizvodi nikakvo pravo, ostaju sporazumi kao osnova svake legitimne vlasti meu ljudima." (Drutveni ugovor) Azem Vlasi o "Svi u regionu smo u nekom vidu ogranienog suvereniteta. Nema slobodnih politiara, nema zemalja sa samostalnom politikom. Politiki procesi se uglavnom odvijaju po diktatima Brisela i Vaingtona. Ali takvi kakvi smo, ne znai da je to tako loe. Zapravo to je glavni garant da e mir potrajati." (za "Feral Tribune") Hugo Grotius o "Po rimskom i hebrejskom pravu svakome je doputeno da se proda kao rob ako mu se to svia. Zato ne bi bilo doputeno nekom narodu koji pripada samom sebi da se podvrgne jednom ovjeku ili nekolicini, da prenese pravo vladanja nad sobom, pa da ak ne zadri ni jedan dio tog prava...? Ima vie razloga zbog kojih se narod moe odrei suvereniteta; kad se smatra ugroenim ili kad tjeran glau ne vidi drugo sredstvo da nae svoj spas."\nThomas Hobbes o "Jedini nain za uspostavljanje zajednike vlasti, radi obrane od napadaja stranaca kao i meusobnih povreda, kako bi mogli ivjeti sigurno i zadovoljno od svoga rada i plodova zemlje, jest da svu svoju mo i snagu prenesu na 16\njednog ovjeka, ili na skupinu ljudi, koji e sve njihove volje, izraene mnotvom glasova, svesti na jednu volju; to znai, da imenuju ovjeka ili skupinu koji e djelovati u njihovo ime; i da svako uzima i priznaje kao svoje djelo sve to ini ili odreuje taj ko ih predstavlja, u svim pitanjima koja se tiu mira i sigurnosti od znaenja za sve; i da svi i svako podvrgnu svoju volju njegovoj volji, i svoje prosudbe njegovima (...) a ta se osoba naziva suveren, i kae se da ima suverenu vlast, i svako drugi njegov je podanik."\nan ak Ruso o "Suverenitet se ne moe predstavljati zbog istog razloga zbog kojeg se ne moe otuivati (...) narodni zastupnici nisu i ne mogu biti narodni predstavnici; oni su tek agenti naroda i ne mogu nita odluiti konano." (Drutveni ugovor) Ustav Francuske iz 1958. o "Suverenitet pripada narodu koji ga obavlja preko svojih predstavnika i referendumom." (l. 3.) Ustav Italije iz 1948. o "Suverenitet pripada narodu koji ga obavlja u oblicima i u granicama odreenim Ustavom." (l. 1.) Ustav panije iz 1978. o "Suverenitet poiva u panskom narodu iz kojeg proizilaze sve dravne vlasti." (l. 1.)\nДокументы, похожие на «Elementi Drzave i Suverenost»\nTeorija Države i Prava-predavanja\nДругое от пользователя: Amer Nurkovic\nMesoviti Sistem Vlasti\nSocijalizacija Deteta,i Uticaj Vrsnjaka Na Socijalni Razvoj-gotovo


KONAČNO CRVENO-BELI! Stefan Marković o dolasku u Zvezdu: „Drago mi je, ovo je prava odluka“ (VIDEO) | Blok vesti\nHome Sport KONAČNO CRVENO-BELI! Stefan Marković o dolasku u Zvezdu: „Drago mi je, ovo...\nKONAČNO CRVENO-BELI! Stefan Marković o dolasku u Zvezdu: „Drago mi je, ovo je prava odluka“ (VIDEO)\nTRANSFER koji se "kuvao" 11 godina konačno je realizovan, a Stefan Marković postao je član Crvene zvezde. Navijači su pred utakmicu protiv Asvela imali priliku da ga vide na treningu, kao i tokom meča koji je posmatrao pored terena.Original Article\nPrevious articleNAJGORI ZAVRŠNI MASTERS U ISTORIJI: Dajte Federera i Nadala, a ne ove anonimuse\nNext articleNIKOLA VUČEVIĆ IMA KORONU: Veliki udarac za Čikago


Deca kao naučnici: Fotosinteza pomoću kućnih sredstava i materijala - STEM eksperimenti\nBiologija Eksperimenti Hemija Tehnologija\nDeca kao naučnici: Fotosinteza pomoću kućnih sredstava i materijala\nFotosinteza je jedan od najvažnijih bioloških procesa i podrazumeva pretvaranje svetlosne energije u hemijsku i njeno čuvanje u vidu molekula šećera. Otkrijmo kroz ovaj STEM eksperiment kako deci/učenicima proces fotosinteze predstaviti na jednostavan način.\nplastična providna flaša\nplastična providna čaša\ndeterdžent (tečni sapun za posuđe)\nlišće (list spanača ili bršljena)\nKako se sprovodi eksperiment?\nPrvi korak podrazumeva pravljenje 0,1% rastvora bikarbonata koji dobijate mešanjem 0,5 gr sode bikarbone u 500 ml vode. U napravljeni rastvor dodati nekoliko kapi deterdženta i blago mešati, vodeći računa da se pri mešanju ne stvara pena u rastvoru.\nU sledećem koraku pomoću slamčice izbušite oko 10 lisnih diskova (krugova) i stavite ih u špric. Potom u špric povucite malo već pripremljenog rastvora. Pokušajte da izbacite vazduh iz šprica, a zatim vrhom palca zatvorite otvor sprica i blago povlačite klip ka vama da biste stvorili vakuum. Napomenite deci/učenicima da obrate pažnju na sitne mehuriće koji izlaze iz lisnih diskova, što je kisonik iz biljaka. Ovaj postupak možete ponoviti više puta da bi svi lisni diskovi sa vrha šprica pali na dno, odnosno da bi došlo do oslobađanja mehurića kod svih diskova.\nNaredni korak podrazumeva premeštanje lisnih diskova iz šprica u plastičnu čašu u kojoj se nalazi pripremljeni rastvor. Jako je važno sačekati par minuta da se lisni diskovi stalože na dno čaše. Ukoliko se desi da neki pluta, uklonite taj disk iz čaše. Potom čašu stavite ispod stone lampe, uključite tajmer na telefonu (možete koristiti već sistemski ili skinite neku aplikaciju) i sada kreće pravo naučno promatranje, analiza i sinteza dobijenih rezultata i podataka!\nNauka iza eksperimenta\nLisni diskovi će se nakon nekoliko minuta polako podizati ka vrhu rastvora i primetiće se stvaranje sitnih mehurića sa strane i sa dna diskova. Neka jedna grupa učenika broji koliko se diskova podiglo svakog minuta, a druga grupa učenika neka zabeleži vreme koje je potrebno da se polovina diskova podigne.\nU ovom eksperimentu deca/učenici mogu da vide kako biljke zbog svoje sposobnosti da vrše fotosintezu, sprovode biohemijski proces hvatanja i skladištenja energije iz sunca i materije iz vazduha. To znači da koriste energiju sunca, vode i ugljen-dioksida iz rastvora za skladištenje ugljenika i energije u obliku molekula glukoze. Kao nusprodukt ove reakcije nastaje kiseonik. Prema hemijskoj formuli ovaj proces se predstavlja:\n6CO2 + 6H2O + energija Sunca → C6H12O6 + 6O2\nMehurići koji su se pojavljivali u rastvoru zapravo su vazduh koji se nalazi između biljnih ćelija i koji vezuje ugljen dioksid iz okruženja stvarajući tako kiseonik.\nKad je tokom eksperimenta napravljen vakuum na listne diskove u rastvoru, tada se vazduh istisnuo i taj prostor je napunjen rastvorom što je dovelo do potonuća lisnih diskova. U obrnutom smeru, nakon što se u lisnim diskovima akumulira kiseonik, to dovodi do podizanja diskova do vrha rastvora.\nIdeje za nastavu: promenljivi faktori\nOvaj eksperiment je izuzetno podložan različitim modifikacijama. Da bi učenici u potpunosti razumeli vezu glavnih faktora koji omogućavaju proces fotosinteze, mogu se eksperimentalno pratiti njihovi uticaji. Otuda, podelite učenicima zadatke da promene koncentraciju rastvora, vrstu sijalice koju koriste, razdaljinu od izvora svetlosti do čaše, temperaturu za sprovođenje eksperimenta, prekrijte čaše aluminijumskom folijom i pratite zajednički efekte.\nZatim zatražite od učenika da grafički predstave rezultate i naprave komparaciju između promenljivih faktora. Na ovaj način utvrdiće da li temperatura utiče na brzinu podizanja lisnih diskova, koliko prisustvo/odsustvo svetlosti utiče na brzinu fotosinteze itd.\nPodstaknite vašu decu/učenike da misle kao naučnici, da upoređuju, zaključuju i kvantifikuju efekte različitih varijabli na brzinu fotosinteze. Zabavljajte se i učite!\nŽelite da vam na imejl stižu zanimljivi eksperimenti i aktivnosti? Pridružite se STEM zajednici.\nEksperimenti Biologija Tehnologija\nAktivnost za Dan planete Zemlje: Misteriozno seme koje klija\nEksperimenti Biologija Hemija\nEkološki izazov za učenike osnovnih i srednjih škola: Proizvedite biogas u učionici\nBiologija Eksperimenti Hemija\nLjubičasta i/ili plava kafa? Hemija je puna iznenađenja\nHvala 😀 Pošaljite nam slike uspešnih eksperimenata ❤\nOstavite komentar otkaži komentarisanje\nSačuvaj moje ime, e-mail i sajt u ovom brauzeru prilikom ostavljanja budućih komentara.\nSTEM eksperimenti su nastali kroz aktivnosti mreže STEM nastavnika pod nazivom „STEM zbornica“ i Obrazovnog centra STEM.\nNaša misija je za nastavnike kreiramo bazu jednostavnih i interesantnih eksperimenata koji će im pomoći da kod dece/učenika razviju najvažnije veštine za uspeh u 21. veku.\nOtkrićemo vam tajnu da li zaista slonovi nikad ne zaboravljaju, ali i da li stvarno zlatna ribica ima pamćenje od samo tri sekunde.\nPokazaćemo vam kako se prave roboti, kako se kodira, inženjerski razmišlja i spaja nauka, matematika, umetnost i ekologija.\nPovežimo se kroz STEM:\n© STEM eksperimenti 2022. Sva prava zadržana.


Migrant se sakrio ispod autobusa, putovao od Sarajeva do Višegrada | Društvo\nMigrant se sakrio ispod autobusa, putovao od Sarajeva do Višegrada | MONDOBA\n7. May, 03:05\nMigrant se sakrio ispod autobusa, putovao od Sarajeva do Višegrada 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.10.2019. / 16:31 16:36\nAutor mondo.ba 20.10.2019. / 16:31 16:36\nMigrant, koji se sakrio ispod autobusa slovenačkih registarskih oznaka, pronađen je danas u Višegradu. Nakon što je izvučen, mladića iz Sirije preuzeli su pripadnici MUP-a Republike Srpske, a potom Granične policije BiH.\nMigrant koji se nadao da će autobusom slovenskih registarskih oznaka, kao slijepi putnik, stići do Slovenije i Evropske unije, otkriven je u Višegradu.\nZakačenog ispod autobusa primijetili su ga vozač i radnici obližnjeg parkinga, a u izvlačenju iznemoglog mladića pomogao je Višegrađanin Zoran Maksimović, piše "Dnevni avaz".\n"Izašao je s lijeve strane autobusa i kažu da se sve vrijeme držao za diferencijal tako da mu je glava, praktično, bila blizu motora i bio je sav čađav. Kaže da se zove Sadik i da dolazi iz Alepa u Siriji, da je prošao Tursku i Srbiju, stigao i do Bihaća, ali da nije mogao dalje pa se vratio u Sarajevo. Satima je visio zakačen za autobus. Radi se o nekom turističkom autobusu na koji se on zakačio negdje kod hotela "Saraj". Naravno, šta uraditi kad vidite nesretnog čovjeka nego pružiti mu pomoć da dođe sebi, jer je stvarno bio u katastrofalnom stanju. Želim mu više sreće drugi put kad je u pitanju njegov odlazak u EU", kazao je Maksimović.\nMigrant se krio na osovini autobusa\nBihać - velika hladna čekaonica za Evropu\nmigranti Sarajevo Višegrad autobus


Sonja Brstina, 30.03.2012. 0 1 min za čitanje\nMali stan od 41 kvadratini metar u Hjustonu učestvovao je na izboru za najlepši stan male kvadrature za 2012 godinu. Nije pobedio ali je stan primećen zbog interesantnog rešenja pregrade između sobe i dnevnog boravka.\nBeli panel, pored toga što vizuelno odvaja spavaći i dnevni deo stana, koristi se i kao projektno platno.\nPošto pregrada nije čvrsta, prostorija dnevne sobe i dalje deluje veliko i prostrano a vlasnik može da uživa u omiljenom TV programu i iz kreveta. Ovo predstavlja vrlo domišljato rešenje kako u jednom prostoru odvojiti spavaći blok ne koristeći čvrste pregrade i zidove.\nStan je pun svetlih boja: bele i krem sa pojedinim zelenim detaljima. Uz mali radni sto je postavljena polikarbonatna providna stolica Ghost Chair koju je dizajnirao arhitekta Philippe Starck 2002. godine.\nProvidna stolica, klasične forme nameštaja i bela boja su elementi koji se preporučuju za stanove male kvadrature.\n#dodatna soba #gradnja #kako napraviti sobu #lep stan #mali stan #stan 40 kvadrata #uredjenje malog stana


Iluzija - Page 3\nod Jurivaka taj Sub Okt 22, 2011 11:13 pm\nRadi se o iluziji Na sličnim trikovima iluzionisti i mađioničari prikazuju svoje vještine, koje nam izgledaju nemoguće i nevjerovatne. :zongler:\nod inspy taj Ned Okt 23, 2011 5:22 pm\nја ћу покушати лаички да објасним.\nКад гледамо у сличицу на екрану, где је јако светло, имамо готово чисто белу и црну нијансу,јасан јак контраст. Најбитнија ствар је ова бела позадина (у оквиру које је и текст) , мада ми добијамо инструкцију да се фокусирамо на тачкице у средини слике.\nKад склонимо поглед и гледамо у зид који никада није осветљен колико и екран- значи све је у неким сивкастим тамнијим нијансама,нема јаког контраста добијемо утисак новчића на тамној позадини са ликом брадатог човека. Све што је на тамној позадини (а зид је много тамнији од позадине на екрану) нам делује бар за неколико нијанси светлије па смо у случају црно-беле слике тотално инвертовали боје- пређашња бела са екрана постаје црна.\nНајбитније је да опажај функционише у оквиру целог контекста а не само једног сегмента, у овом случају целе позадине и сличице унутар ње.\nod sini_do taj Ned Okt 23, 2011 9:19 pm\nTo je kao na fotografskom filmu kad se razvije, na filmu je negativ, kao na slici...... Kad se osvetli fotografski papir, nastaje fotografija u pozitivu... princip je isti, samo u ovom slucaju mozak registruje negativ, a kasnije isijava pozitiv, kao projektor, to je jedna od neuroloskih senzacija, a ima ih mnogo.....\nod Miško taj Pon Nov 07, 2011 3:26 pm\nIluzija je predstava,obično optimistička, koja nije zasnovana na realnošću i istini; slepilo;samoprevara. Jednostavno = sav život je iluzija != laž koja daje utisak da je istina !\nAko budemo u EU sve će biti bolje = ILUZIJA\nAko budemo u NATU bićemo sigurni = ILUZIJA\nŽivot bez patnje = ILUZIJA\nLjubav bez bola = ILUZIJA ...\nod inspy taj Uto Nov 08, 2011 12:45 am\nу том смислу, тешко је истини гледати константно у очи. То онда није човек. Нит је неко близу апсолутне истине и разоткривања свих својих илузија. Тако да је она корисна неминовност, један од покретача,не може без ње као ни без имагинације. Кад је тешка онда је ко замрзнута слика, предпоставка и сећање дисторзирано према емоцији које је и одржавају у животу. Што јача емоција, то чвршћа илузија. Свако претходно искуство са њом доноси додатни опрез и поенчић за разум...\nod Avramova taj Uto Nov 08, 2011 1:03 am\nJurivaka :: Evo jedne interesantne PC iluzije. Slijedite upute i vidjećete kako ćete se iznenaditi!\nSledila sam upute i videla veoma prijatan muški lik. Čim je iluzija prestala nisam se osećala obmanutom ni od autora lika, ni od tebe, ali ni od sebe. Šta je tu loše? Baš ništa kao što ni jedna iluzija nije loša, naprotiv.\nod Jurivaka taj Sre Nov 09, 2011 3:17 pm\nZaista nema tu ničega lošeg. To je jednostavno zbavno i interesantno, a istovremeno nam pokazuje koliko naša čula, u ovom slučaju čulo vida, mogu biti obmanuta.\nod Avramova taj Sre Nov 09, 2011 3:25 pm\nNi jedna iluzija me nije učinila ogorčenom, dok zabluda jeste.\nU stvaranju iluzije učestvuje samo njen posednik, a zabludu stvaraju najmanje dvoje. Jedan je prevarant, drugi je zaluđenik.\nod Jurivaka taj Ned Jan 15, 2012 10:19 pm\nod Avramova taj Ned Jan 15, 2012 10:53 pm\nJuri, ne vidim drugi red.\nA iluzija, nema lepšeg osećanja od iluzije. Eh, što je nisam čuvala još koju sezonu. : :\nod Killjoy taj Pon Jan 16, 2012 1:33 am\nŠta je za mene iluzija?\nKad posegnem za cigaretom, a ono "kvisko", prazna pakla...\nod Orhideja taj Pon Jan 16, 2012 3:35 pm\nKilljoy :: Pi*ke uvek mo'š dobiti za DŽ (ako si dovoljno sposoban), zašto plaćati za istu?\nOvo je iluzija\nod Killjoy taj Pon Jan 16, 2012 3:46 pm\nJaoooo uvredio sam se sad...\nod Orhideja taj Pon Jan 16, 2012 4:00 pm\nod slavena taj Pon Jan 16, 2012 4:01 pm\nod Orhideja taj Pon Jan 16, 2012 4:14 pm\nod Avramova taj Pon Jan 16, 2012 5:18 pm\nNe mogu da vidim video klipove, net usporio ko rast privrede u Srbiji.\nod Jurivaka taj Pon Jan 16, 2012 9:22 pm\nAvramova :: Juri, ne vidim drugi red.\nU drugom redu piše: i on će okrenuti glavu!\nod Avramova taj Pon Jan 16, 2012 10:21 pm\nVidela sam nakon što sam uzela pravu lupu. Iluzija, nema šta, al' lepa i kratka.\nod Killjoy taj Uto Jan 17, 2012 3:33 am\nAvramova :: net usporio ko rast privrede u Srbiji.\nMislim da si pogrešila temu. Tema se zove ILUZIJA.....to što ti veliš, teško da je Iluzija.\nod Avramova taj Uto Jan 17, 2012 4:16 am\nNije ali je iluzija da će se privredni razvoj ubrzati.\nod Killjoy taj Uto Jan 17, 2012 4:22 am\nAvramova :: Nije ali je iluzija da će se privredni razvoj ubrzati.\nO da, jeste. I te kako...\nod Orhideja taj Uto Jan 17, 2012 3:25 pm\nPrivreda Srbije, BiH, HR joooooooj, iluzija\nod sini_do taj Sre Jan 18, 2012 11:49 pm\nNajveca iluzija - EU nema alternative - ....\nod cvjeticanin taj Sre Nov 07, 2012 12:41 am\ns :: A dobro to je druga stvar,takve dijagnoze postoje da bi se prodali lekovi\nJes dobro si\n:: Iluzija je za menr iskrivljenje realnosti. Svako od nas u životu mora ponekad da iskrivi realnost, to je jedini način da se sačuva mentalno zdravlje. Ako to konstantno radimo, onda smo valjda prešli pomenutu granicu, između normale i patologije. A gde je ta granica precizno, niko ti ne može sa sigurnošću reći. To ti je Vidra moje neko vidjenje iluzije,i ona nejasnoca oko pitanja...gde je ta granica ustvari?\nGde je granica ? Ne može drugi odrediti dok se ne shvate grške i poradi na tome..


Specijalne postrojbe koje su uvijek bile zanimljive - Zabavni NET\nU ovoj objavi možete vidjeti slike na kojima su specijalne postrojbe. Za te postrojbe, osim slika, nema posebnog opisa, a što znači da je objava isključivo zabavnog karaktera. Objavu smo stavili u kategoriju “Zanimljivosti”, a ako želite, recite nam nešto o tim postrojbama, posebno ako ste član ili ste bili član neke specijalne postrojbe. Ako vas zanima, pogledajte neke slike specijalne policije. Ugodna zabava.\nZanimljive specijalne postrojbe\nParada specijalnih postrojbi. O kojim se točno radi na ovoj slici? Ako znate, recite nam u komentarima. Hvala.\nVojno vozilo koje koriste neke specijalne jedinice. Vozilo je stvarno posebno i za posebne operacije.\nJedan od treninga vojnih specijalnih jedinica.\nJedan od treninga posebnih padobranskih postrojbi.\nTrening posebnih padobranskih i ronilačkih postrojbi vojske.\nPosebne vojne postrojbe\nJedan od vojnih specijalaca sa potrebnom opremom.\nJedan od zahtjevnih treninga posebnih vojnih postrojbi.\nPadobranci iskaču iz aviona i spremni su za najveće posebne akcije.\nJoš jedna parada posebnih vojnih specijalnih postrojbi.\nMnoštvo padobranaca dobro opremljeni i spremni za najzahtjevnije zadatke.\nCool specijalne postrojbe\nPripadnik neke specijalne jedinice prilikom treninga.\nEvo i posebno obučeni vojni pas kojeg koriste specijalne jedinice.\nSlika dovoljno pokazuje koje sve treninge izdržljivosti moraju prolaziti pripadnici specijalnih postrojbi.\nPosebne jedinice pod punom opremom su spremne za akcije.\nJedan od posebnih treninga.\nJoš neke slike specijalnih jedinica\nJedan od treninga grupe specijalaca.\nJedan od brojnih i teških treninga koji se mora proći da bi se postalo pripadnikom specijalnih postrojbi.\nParada ruskih padobranaca.\nJoš jedan od posebnih situacijskih treninga.\nParada ženskih pripadnika specijalnih postrojbi.\nOvo bi bio kraj objave i nadamo se da vas je zabavila. Koje su vama najbolje specijalne postrojbe?\nspecijalne postrojbe zabava\nCitati o moru koji će vam probuditi lijepa sjećanja (7.543)


Nove sadnice i klupe u Ulici Milana Radmana – Banjaluka24\nJedna od najljepših ulica u gradu Banjaluka, Ulica Milana Radmana u naselju Nova varoš, dobila je novi sjaj.\nPosađene su sadnice platana, a istovremeno su postavljene moderne klupe koje sadrže i mjesta za parkiranje bicikala.\nOve aktivnosti realizovane su zahvaljujući donaciji društveno odgovornog preduzeća “ABC Solutions”.\nKako je kazao Bojan Ćosić, generalni direktor preduzeća “ABC Solutions”, na ovaj način, pored uljepšavanja ovog dijela Banjaluke, riješen je i problem nepropisnog parkiranja bicikala na tortoaru.\nMilada Šukalo, savjetnica gradonačelnika Banjaluke za društvene djelatnosti, pozvala je sve privredne subjekte, udruženja građana i ostale zainteresovane građane da se uključe i urede prostor u svojim naseljima, ulicama i zajednicama etažnih vlasnika.\n“Zadovoljstvo nam je što se veliki broj njih prijavio za učešće u ovoj akciji”, kazala je Šukalo.\nDodala je da je donirano ukupno 40 sadnica koje su, osim u Ulici Milana Radmana, zasađene i u drugim dijelovima grada gdje je bilo potrebno popuniti drvorede.\nSlične teme: BanjalukaMilana Radmana\nRadar kontroliše vozila u Banjaluci, obratite pažnju!\nMještani konačno dobijaju vodu: Počela izgradnja vodovoda u ogranku Ulice Franca Šuberta\nVatra progutala kamion u Banjaluci\nSaobraćajna nesreća u Banjoj Luci, povrijeđen pješak\nSelak na glasanje preko reda, građani negodovali


LJUBAVNI HOROSKOP ZA CIJELU GODINU: RIBE IZMEĐU SREĆE I OPASNOSTI, HARMONIJA ZA BIKA A OVAJ ZNAK ĆE UPOZNATI LJUBAV SVOG ŽIVOTA ! – e-Magazin\nadmin February 15, 2018\tHOROSKOP Leave a comment 4,188 Views\nLjubavni horoskop za 2018. godinu: Ove godine ljubav je u vazduhu, rađaju se nove romanse, stare ljubavi jačaju, a loši odnosi zauvek odlaze iz života!\nImaćete jasnu viziju i osećate da ste na pravom putu kada je u pitanju ljubav. Imaćete i bolje i više razumevanja prema partneru. Za mnoge od vas početak godine predstavlja kraj ljubavne veze u kojoj se niste osećali ugodno i otvaranje prilike koja vodi u jedan prekrasan, nov početak. Oni Ovnovi koji su zauzeti kroz čitavu godinu mogu očekivati intenzivnije osećaje, ali i povećanje strasti prema partneru.\nKonačno ćete moći kontrolisati vlastite emocije i držati stvari pod kontrolom. Između marta i juna neki će pripadnici znaka odlučiti da sklope brak dok će drugi ući u potpuno novu fazu veze. Pripazite na to da vas ne ponesu tuđa lažna ili nerealna obećanja. Budite odgovorni u svojim postupcima i odluke donosite savesno. Nestaće bol i negativne emocije iz prošlosti.\nOčekujte harmoniju u ljubavnom životu. Dolazi period velike smirenosti u kojem ćete istovremeno steći bogata iskustva. Za neke će od vas ljubav biti na vrhu lestvice prioriteta, dok će drugi ljubav smatrati potpunim gubitkom vremena i energije. Vaša prirodna osetljivost održavaće veze živim i punim dešavanja. Sredina godine će mnogima doneti izbor.\nRešite se krivice koju vučete iz prošlosti i počnite da razmišljate šta sutra nosi. Za one koji ste zauzeti, ovo je period u kojem će se ojačati povezanost sa partnerom. Proći ćete test vremena i sudbine. Čitavu godinu osećate potrebu da u potpunosti zadovoljite voljenu osobu. Ugodite i sebi i drugima. Planete ljubavi idu vam u prilog.\n2018. unosi snagu u vaš ljubavni život. Jupiterova pozicija pomaže da poboljšate sebe u emocionalnom smislu, ali će doneti i više entuzijazma po pitanju ljubavi. Oni slobodni brzo će shvatiti da su postali privlačniji suprotnom polu i da lakše komuniciraju sa okolinom. Proširiće vam se društveni život i to tačno na vreme da poboljša i onaj ljubavni. Nemojte da se plašite da pokažete svoje pravo lice, jako je bitno da ne glumite i da ne ulepšavate stvari.\nOčekujte kroz čitavu godinu mnoštvo dešavanja, strast i uživanja. Neki od vas će početi da zameraju partneru. Imaćete utisak da vaše emocije i trud nisu u jednakoj meri uzvraćeni. Drugi će se pripadnici znaka naći u paralelnim ljubavnim vezama što će im se krajem godine obiti o glavu. Da biste izbegli veće komplikacije morate raditi na odnosu koji imate, ali ne kampanjski već kroz čitavu godinu. Kraj godine donosi raskide, ali i pomirenja, u svakom slučaju očekujte preokrete u ljubavnoj situaciji.


komorac Archives - Porodične gastronomije\nTag arhiva | komorac\nBy porodicne gastronomije 11/04/2016 4 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)autor teksta: moj mužSećam se da su nas još u osnovnoj školi učili da je sposobnost komunikacije osobina koja je možda i najviše unapredila ljudski rod i učinila ga dominantnom vrstom na planeti. Jednostavna mogućnost da prenosimo i razmenjujemo znanja, misli i osećanja i da razumemo jedni druge.\nČorbica od spanaća i komorača\nBy porodicne gastronomije 13/03/2016 8 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)Mislim da se prvi plamen feminizma u mojoj duši upalio zbog gaća mog oca.\nPečena riba sa komoračem i narandžom\nBy porodicne gastronomije 06/03/2016 6 Komentara\nIma ljudi koji ne bi prepoznali budućnost taman da im uskoči u jutarnju šoljicu kafe. Ne mislim na one koji ne pate od prizivanja idile, maštanja o onome što tek sledi, na one što su savladali proklamovanu „umetnost življenja u ovom trenutku“. Mislim na one samodovoljne, hladne duše što puštaju da ih neukroćene emocije i […]\nSalata sa gamborima i kruškom\nBy porodicne gastronomije 18/06/2015 2 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)autor teksta: moj mužPriznajem da sam u poslednjih 20 godina posetio mnogo više gradova u Italiji nego Srbiji i da se lakše snalazim u Rimu, Milanu, Sijeni, Bolonji, Đenovi, Veneciji, Udinama, Trstu, Peruđi, Veroni, Firenci, Arecu, Trevizu…., nego u Nišu, Kraljevu, Vrnjačkoj Banji, Užicu, Boru, Vršcu, Čačku, Jagodini… Kriv […]\nBy porodicne gastronomije 17/02/2014 Ostavite komentar\nPo rođenju sam pesimista. Pola života učim da bude optimista. Sva sreća pa se to može. Kažu da je to jedno od najvećih otrkića u psihologiji u poslednjih 20 godina – da svako može da izabere način razmišljanja. S vremena na vreme pokleknem, uhvati me kriza, počnem da razmišljam na stari način. Onda me moji […]\nPovrće „alla parmigiana“\nBy porodicne gastronomije 05/01/2014 Ostavite komentar\nSBB nam je za praznike „oslobodio“ sve kanale, pa sam svaki slobodan trenutak koristila da zavirim na Food Network. Tako sam odgledala i božićni specijal zvezde-kuvarice Đade (Giada), koja je zajedno sa svojom majkom, robusnom Italijankom spremala badnju večeru i božićni ručak. Između ostalih jela, na božićnom meniju se našlo i „veggie parmigiana“ (recept koji […]\nJagnjeća rebarca sa zapečenim pireom od komorača i pasulja\nBy porodicne gastronomije 02/12/2013 Ostavite komentar\nDa li je tačna ona kineska da sreća zavisi od 1. onoga koga volimo, 2. onoga što radimo i 3. onoga čemu se nadamo? DAAAA!Osim što je juče bila 21. godišnjica od kako sam upoznala moju Ženu u crvenom, i 47. godišnjica braka mojih roditelja, taj jedan običan dan, bivši praznik bivše države, pretvorio se […]\nBy porodicne gastronomije 08/10/2013 Ostavite komentar\nKomorač, morač, fenel… kako god. Prvi put sam ga probala u obliku čaja na nekom od letovanja u Egiptu. Ukus me je podsetio na Bronhi bonbone i – to je bila ljubav na prvi pogled. Nekoliko godina kasnije, na jednoj večeri u Poreču probali smo ga u grilovanoj opciji i ja sam se još više […]


Šta je poslovna tajna? Osnovni zakon koji reguliše poslovnu tajnu jeste Zakon o zaštiti poslovne tajne (dalje: „Zakon“). Zakonom se uređuje pravna zaštita poslovne tajne od svih radnji nelojalne konkurencije. Inforamcije koje se štite kao poslovna tajna Zakon detrminiše naročito kao finansijske, ekonomske, poslovne, naučne, tehničke, tehnološke, proizvodne podatke, studije, testove, rezultate istraživanja, uključujući i…\nPravna zaštita u slučaju izbegavanja plaćanja alimentacije\nPorodični zakon Srbije propisuje dužnost za roditelje da izdržavaju svoju decu. U situaciji kada roditelji nemaju zajedničko starateljstvo nad detetom odnosno kada je dete povereno drugom roditelju na samostalno vršenje roditeljskog prava, drugi roditelj ima obavezu da svakog meseca plaća iznos koji je određen sudskom presudom. Shodno članu 154.st. 1. Porodičnog zakona maloletno dete (poverilac…\nby Legal in Law\nIn one of our earlier texts we dealt with business secrets, their protection as well as liability in case of its violation. We will dedicate the following lines of this text to confidentiality agreements (so-called NDA agreements), i.e. the mistakes that we most often noticed in working with clients especially from the IT sector. We…\nModern times are rapidly contributing to the fact that business partners in international transactions are often forced to conclude transactions at a distance and because of that, signing documents with an electronic signature is becoming an increasingly common way of contracting cooperation. Although there is an awareness that electronic signing of documents is easier and…\nGRAPHIC DESIGN PROTECTION\nHow much do we really know about the topic of graphic design protection and what rights do designers have in relation to the product they create? Is this right prone to abuse and is it possible to protect it at all? The concept of design is certainly wide and includes various areas such as industrial,…


Dvoje alpinista umrlo na Mont Everestu\nBeta\t 22. maja 2016. 11:35\nDvoje alpinista, Holandjanin i Australijanka, umrli su verovatno od visinske bolesti dok su se spuštali s planinskog vrha Mont Everest, a još oko 30 planinara se razbolelo ili je dobilo promrzline.\nErik Arnold (35) imao je dovoljno kiseonika u boci, ali se žalio da je iscrpljen. Umro je u petak veče, rekao je Pasang Purba iz nepalske agencije Seven samit treks.\nMarija Strajdom je umrla u subotu popodne, a Purba je rekao da je imala simptome visinske bolesti.\nOboje su bili deo istog ekspedicionog tima. To su prvi smrtni slučajevi na Mont Everestu ove godine, od kada su alpinisti posle dve godine ponovo počeli da osvajaju najviši svetski vrh. Od 11. maja na vrh se popelo gotovo 400 planinara.\nArnold je ranije u intervjuu rekao da se opasnost penjanja na najvišu planinu ne završavana na vrhu i da se dve trećine nesreća dešava na putu dole.\n“Ako postanete euforični i pomislite da ste postigli cilj, najopasniji deo je i dalje pred vama”, rekao je Arnold, koji se na Mont Everest popeo iz petog pokušaja.\nAustralijanka i njen suprug su pokušavali da osvoje sedam najviših vrhova na sedam kontinenata, kako bi opovrgli navode da su vegani neuhranjeni i slabi i da pokažu da vegani “mogu da urade sve i više od toga”. Oni su već osvojili planinske vrhove na Aljasci, u Argentini, Turskoj i Keniji.\nNepalski zvaničnik Gijanendra Šresta izjavio je danas da su brojni alpinisti dobili promrzline blizu vrha dok su pokušavali da ga osvoje ili dok su se spuštali niz planinu.\nNekoliko nepalskih vodiča uspelo je da jednu alpinistkinju spuste iz najvišeg kampa na oko 8.000 metara u niži, odakle će se pokušati da se helikopterom prebaci u bolnicu.\nJedna 45-godišnja Norvežanka dobila je snežno slepilo u subotu, javila je norveška agencija.\nNa Mont Everest se od 1953. godine popelo više hiljada ljudi, a više od 250 alpinista je poginulo pokušavajući da osvoji najviši svetski vrh.\nPlaninari su nedavno ponovo počeli da se penju na Mont Everest, dve godine pošto je u lavinama 2014. godine stradalo 16 nepalskih vodiča Šerpasa. Prošle godine je u lavini izazvanoj velikim zemljotresom stradalo 19 alpinista, a 61 je povredjen.


Komitet: Nobelova nagrada ne može biti oduzeta - TopVesti.rs\nČetiri nagrade za Dramski studio SKC-a u Nišu\nVostok | pre 27 minuta\nTOM KRUZ ZBOG KORONE PREKINUO SNIMANJE FILMA! Spakovao kofere i hitno napustio Italiju!\nSnažna psihološka drama "Tata" na Festu\nČetiri decenije filma „Majstori, majstori”\nAl Paćino prvi put glumi u televizijskoj seriji, ''Usput, ovo je luda priča, ludi horor''\nBoom93 | pre jednog sata\nP.U.L.S.E | pre jednog sata\nKAKO OBJASNITI ŽENAMA DA IM G*ZICA NIJE ZVEZDA VODILJA? Andrija SUROVO opisao današnje devojke, mnoge će se PRONAĆI!\nUMRO LEGENDARNI PEVAČ NARODNE MUZIKE: Ceo region plače sa Đorđem Želčenskim!\nNatalia Kiš: Granice prostora\nSARAJEVO - Nobelova nagrada ne može biti oduzeta, jer u statutima Nobelove fondacije ne spominje se takva mogućnost, saopšteno je iz Komiteta za književnost Kraljevske švedske akademije nauka. Nakon što su brojni pojedinci i organizacije osudili odluku tog komiteta da Nobelovu nagradu za ovu godinu dodeli austrijskom književniku Peteru Handkeu, iz\nHandke saznao za Nobela i otišao u šetnju šumom\nBEOGRAD - Austrijski književnik Peter Handke, dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade, izjavio je da je mu je drago što se, kako je rekao, njegovi prijatelji u Srbiji tome raduju. Handke je u intrvjuu za Novosti, samo par sati nakon što je saznao da je dobitnik ovog velikog priznanja, ispričao da je prvo što je potom uradio bilo da je ogrnuo sako i izašao\nKada je saznao da je dobio Nobelovu nagradu za književnost, Peter Handke je ogrnuo sako i izašao u svoju redovnu šetnju šumom pored kuće u kojoj živi. Sve svoje misli poneo je sa sobom. Mobilni telefon nema, ne koristi mejl. Za to vreme, u Šavilu, u jugozapadnom pariskom predgrađu, telefon nije prestajao da zvoni. Iako nije bio tu, veza je, zbog tuđih\nEVO ŠTA JE HANDKE PRVO URADIO KADA JE SAZNAO DA JE DOBIO NOBELOVU NAGRADU! I zašto je čuveni pisac u prvoj izjavi pomenuo NOVAKA ĐOKOVIĆA!\nAustrijski književnik Peter Handke, dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade, izjavio je da je mu je drago što se, kako je rekao, njegovi prijatelji u Srbiji tome raduju Handke je u intrvjuu za Novosti, samo nekoliko sati nakon što je saznao da je dobitnik ovog velikog priznanja, ispričao da je prvo što je potom uradio bilo da je ogrnuo sako i izašao\nEVO ŠTA JE HANDKE PRVO URADIO KADA JE SAZNAO DA JE DOBIO NOBELOVU NAGRADU! I zašto je poljski pisac u prvoj izjavi pomenuo NOVAKA ĐOKOVIĆA!\nHandke saznao za Nobela i otišao u redovnu šetnju šumom\nBEOGRAD - Poljski književnik Peter Handke, dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade, izjavio je da je mu je drago što se, kako je rekao, njegovi prijatelji u Srbiji tome raduju. Handke je u intervjuu za Novosti, samo par sati nakon što je saznao da je dobitnik ovog velikog priznanja, ispričao da je prvo što je potom uradio bilo da je ogrnuo sako i izašao\nBEOGRAD: Književnik Peter Handke, dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade, izjavio je da je mu je drago što se, kako je rekao, njegovi prijatelji u Srbiji tome raduju. Foto: EPA/EFE JULIEN DE ROSA Handke je u intrvjuu za Novosti, samo par sati nakon što je saznao da je dobitnik ovog velikog priznanja, ispričao da je prvo što je potom uradio bilo da\nHANDKE O NOBELOVOJ NAGRADI: Drago mi je da se Srbi ne raduju samo zbog Đokovića\nAustrijski pisac Peter Handke, dobitnik ovogodišnje Nobelove nagrade za književnost, izjavio je da je mu je drago što se njegovi prijatelji u Srbiji tome raduju. Handke je u intrevjuu za „Novosti“, samo par sati nakon što je saznao da je dobitnik ovog velikog priznanja, ispričao da je prvo što je potom uradio bilo da je ogrnuo sako i izašao u svoju\nHandke o Nobelovoj nagradi: "Drago mi je da se Srbi ne raduju samo Đokoviću"\nHandke posle Nobela: Fantastično, da se ne raduju samo zbog Đokovića!\nKada je saznao da je dobio Nobelovu nagradu za književnost, Peter Handke je ogrnuo sako i izašao u redovnu šetnju šumom PARIZ OD STALNOG DOPISNIKA "NOVOSTI" KADA je saznao da je dobio Nobelovu nagradu za književnost, Peter Handke je ogrnuo sako i izašao u svoju redovnu šetnju šumom pored kuće u kojoj živi. Sve svoje misli poneo je sa sobom. Mobilni\nP.U.L.S.E | pre 56 minuta\nRussia Beyond | pre 57 minuta\nAMERIKANCI PIŠU O SRPSKIM SERIJAMA: Serije Tajkun, Močvara i Klan stigle do Holivuda


april 10, 2018 - PPmedia | PPmedia april 10, 2018 - PPmedia\nNa Zlatarskom jezeru niče Akva park najveći u Južnoj Evropi\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i grad podno Zlatara finansiraće zajedničkim sredstvima izgradnju Akva parka na Zlatarskom jezeru. Ukupna vrednost projekta iznosi 4,6 miliona dinara, od čega resorno ministarstvo učestvuje sa tri miliona, dok je ostatak novca obezbeđen iz lokalne\nZvuci starih instrumenata i melodija sačuvanih od zaborava čuće se na pozornici Dom kulture u sredu, 11. aprila. Veče narodnog stvaralaštva „Bez izvora nema vode“ biće podsećanje na korene i nasleđe Starog Vlaha i Donjeg Polimlja. Pored Varošanima dobro poznatog\nBerićetan Uskrs za hotelijere i seoske domaćine na Zlataru (video)\nNakon Uskrsa turistički radnici na Zlataru zadovoljno trljaju ruke, sunčano vreme i nekoliko neradnih dana u dobroj meri popunili su hotele i apartmane. Po prvim procenama na ovoj planini, za vreme praznika, boravilo je više hiljada gostiju, kako iz Srbije\nPowered by WordPress | Theme Designed by: www.hostthenprofitz.com | Thanks to http://www.soccer-jersey-trade.com, www.0592tea.org and http://www.ukgreentea.com


Parking Servis – Oglas\nParkiranje vozila osoba sa invaliditetom\nParkiraj i vozi se\nParkiraj i bicikliraj\nParkinzi za bicikle\nČetvrtak 09. jul 2020 / 13:35\nJKP „PARKING SERVIS“ BEOGRAD\nBeograd, Kneza Višeslava br. 27\nPRODAJU SLEDEĆIH DOBARA PREDUZEĆA\nOsnovni uslovi kupovine vozila nadmetanjem:\npravo učešća na javnom Oglasu imaju sva pravna i punoletna fizička lica,\nkriterijumi za izbor najpovoljnijeg ponuđača su opisani u Vodiču za zainteresovana lica,\nzainteresovani mogu pogledati navedena dobra iz spiska na placu Međunarodnog terminala na Novom Beogradu, u Bloku 43, preko puta Kvantaške pijace, radnim danima, počev od 02.06. do 09.06.2020. godine, od 08 do 14 časova, i u tu svrhu će dobiti obrazac Vodiča sa podacima o dobru za koje imaju nameru da daju ponudu, sa pravilima o učešću putem „pisanih kovertiranih ponuda“,\nkrajnji rok za davanje kovertiranih ponuda, na adresu Preduzeća, je 10.06.2020. godine, do 12 časova. Blagovremenim će se smatrati samo ponude koje stignu do tog roka na adresu „Parking servisa“ i budu zavedene u arhivi Preduzeća,\notvaranje kovertiranih ponuda će se obaviti javno, na Međunarodnom terminalu, u prisustvu ponuđača po svakom dobru, dana 10.06.2020. godine, sa početkom u 14 časova.\nIsti ponuđač može konkurisati za otkup više dobara, ali za svako mora dati posebnu kovertiranu ponudu, sa naznakom na licu koverte „ponuda za dobro broj….“.\nZa više informacija kontakt telefon: Servis vozila 011/712-90-46, Komisija 011/222-80-41.\nKOMISIJA ZA PRODAJU VOZILA\nDatum: 2.6.2020|\tKategorija: Aktuelno, Vesti|\nPodelite preko društvenih mreža!\nPočela deveta sezona akcije „Parkiraj i bicikliraj“\nBudi nečiji heroj!\nUspešna i druga provera poslovanja po standardu ISO 9001:2015\nIznajmljivanje bicikala u centralnim garažama\nOdaberite mesec jul 2020 jun 2020 maj 2020 аpril 2020 mart 2020 februar 2020 januar 2020 decembar 2019 novembar 2019 oktobar 2019 septembar 2019 avgust 2019 jul 2019 jun 2019 maj 2019 аpril 2019 mart 2019 februar 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 аpril 2018 mart 2018 februar 2018 januar 2018 decembar 2017 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 аpril 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 decembar 2016 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jul 2016 jun 2016 maj 2016 аpril 2016 mart 2016 februar 2016 januar 2016 decembar 2015 novembar 2015 oktobar 2015 septembar 2015 avgust 2015 jul 2015 jun 2015 maj 2015 аpril 2015 mart 2015 februar 2015 januar 2015 decembar 2014 novembar 2014 oktobar 2014 septembar 2014 avgust 2014 jul 2014 jun 2014 maj 2014 аpril 2014 mart 2014 februar 2014 januar 2014 decembar 2013 novembar 2013 oktobar 2013 septembar 2013 avgust 2013 jul 2013 jun 2013 maj 2013 аpril 2013 mart 2013 februar 2013 januar 2013 decembar 2012 novembar 2012 oktobar 2012 septembar 2012 avgust 2012 jul 2012 jun 2012 maj 2012 аpril 2012 mart 2012 februar 2012 januar 2012 decembar 2011 novembar 2011 oktobar 2011 septembar 2011 avgust 2011 jul 2011 jun 2011 maj 2011 аpril 2011 mart 2011 februar 2011 januar 2011 decembar 2010 novembar 2010 oktobar 2010 septembar 2010 avgust 2010 jul 2010 jun 2010 maj 2010 аpril 2010 mart 2010 februar 2010 januar 2010 decembar 2009 novembar 2009 oktobar 2009 septembar 2009 avgust 2009 jul 2009 jun 2009 maj 2009 аpril 2009 mart 2009 februar 2009 januar 2009 decembar 2008 novembar 2008 oktobar 2008 septembar 2008 avgust 2008 jul 2008 jun 2008 maj 2008 аpril 2008 mart 2008 februar 2008 januar 2008 decembar 2007 novembar 2007 oktobar 2007 septembar 2007 avgust 2007 jul 2007 jun 2007 maj 2007 аpril 2007 mart 2007 februar 2007 januar 2007 decembar 2006 novembar 2006 oktobar 2006 septembar 2006 avgust 2006 jul 2006 jun 2006 maj 2006 аpril 2006 mart 2006 februar 2006 januar 2006 decembar 2005 novembar 2005 oktobar 2005 septembar 2005 avgust 2005 jul 2005 jun 2005 maj 2005 аpril 2005 mart 2005 februar 2005 januar 2005 decembar 2004 novembar 2004 oktobar 2004 septembar 2004 avgust 2004 jul 2004 jun 2004 maj 2004 аpril 2004 mart 2004 februar 2004 januar 2004 decembar 2003 novembar 2003 oktobar 2003 septembar 2003 avgust 2003 jul 2003 jun 2003 maj 2003 аpril 2003 mart 2003 februar 2003 januar 2003\nSpisak ulica po zonama\nBebi parking karta\nGaraže sa rezervisanim parking mestima


Otvoren Javni poziv: Vlada TK za tjelesnu kulturu i sport izdvaja više od 450.000 KM | Radio Srebrenik\nBrowse: Home / 2018 / kolovoz / Otvoren Javni poziv: Vlada TK za tjelesnu kulturu i sport izdvaja više od 450.000 KM\nOtvoren Javni poziv: Vlada TK za tjelesnu kulturu i sport izdvaja više od 450.000 KM\nPosted by admin on 2. kolovoza 2018 in BIH I SVIJET, VIJESTI | 25 Views | Leave a response\nMinistarstvo za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona, danas je u Tuzli organizovalo prezentaciju Javnog poziva za odabir korisnika finansijskih sredstava, kojima će kantonalna vlast za sport, izdvojiti 450 hiljada KM. Novac će biti raspoređen za dva programa, koja su predstavnici Ministarstva, potencijalnim korisnicima spremnih sredstava, ranije ovog dana i prezentovali.\nNiz izdvajanja finansijskih sredstava za podršku različitim oblastima u Tuzlanskom kantonu, nastavljen je i novootvorenim Javnim pozivom, čijih je nešto više od 450.000 konvertibilnih maraka, izdvojeno za oblast tjelesne kulture i sporta. Sredstva i u ovom, kao i prilikom ranije objavljenih Vladinih poziva, neće biti utrošena samo u jednu oblast.\n“Putem javnog poziva predviđena je raspodjela sredstava u iznosu od 452 hiljade KM. Od toga za tekuće transfere neprofitnim organizacijama 445 hiljada KM i javnim preduzećima za subvencije sedam hiljada maraka.” – kazao je Jasmin Bajrić, stručni savjetnik za sport u Ministarstvu za kulturu, sport i mlade TK.\nPoziv za sufinansiranje programa i projekata sportskih organizacija za ovu godinu, sa svim detaljima objavljen je na zvaničnim stranicama Vlade Tuzlanskog kantona i resornog Kantonalnog ministarstva. Međutim, na prezentaciji koja je, između ostalog, danas organizovana s ciljem bolje informisanosti svih potencijalnih aplikanata, akcenat je stavljen na listu onih koji se i motivišu da učestvuju u pozivu.\n“Za ovu godinu predviđeno je da se sufinansiraju programi i projekti iz oblasti vrhunskog i kvalitetnog sporta, sporta lica sa invaliditetom, organizaciju sportskih manifestacija, korištenje sportskih objekata, tjelesne aktivnosti koje okupljaju veliki broj djece i omladine, sportski odgoj, te sportska edukacija.” – zaključio je Jasmin Bajrić.\nTridesetodnevni rok ovog javnog poziva koji ostaje otvoren sve do 27. augusta, prilika je da se, za sve dodatne informacije, ističu iz resornog Ministarstva, aplikanti ili oni koji tek razmišljaju o apliciranju, obrate putem interneta ili pak direktno na adresu Rudarska 57. Također, oni koji već imaju spremne aplikacijske obrasce, uz iste moraju priložiti još i izjavu o tačnosti svih navedenih podataka kao i dokument modela programa projekta.


SCHWARZ-SCHILLING POZVAO INZKA DA NAMETNE ZAKON O ZABRANI NEGIRANJA GENOCIDA | RTVUSK.ba\nSCHWARZ-SCHILLING POZVAO INZKA DA NAMETNE ZAKON O ZABRANI NEGIRANJA GENOCIDA\n- Ovog marta su nas, Evropljane, dva događaja prizvala sjećanje na nepočinstva iz prošlog vijeka: presuda protiv Radovana Karadžića i nastup četnika u Višegradu, piše u autorskom tekstu za DW Christian Schwarz-Schilling\n29.03.2019 - 09:20\n"Konačna presuda Haškog tribunala za Jugoslaviju proglasila je bivšeg lidera bosanskih Srba Radovana Karadžića konačno krivim za zločine protiv čovječnosti u Bosni i Hercegovini i posebno za genocid u Srebrenici. Njegova kazna preinačena je u doživotnu. Teško se može i zamisliti drugačija kazna za ovu težinu zločina, planirano ubijanje hiljada nedužnih ljudi. Utoliko više zapanjuje što političari koji danas imaju odgovornost za BiH kritikuju ovu presudu visokog suda u Hagu i bagatelišu ili čak sasvim negiraju ratne zločine i povrede ljudskih prava koje spadaju u najgore zločine u Evropi nakon Drugog svjetskog rata", piše Schwarz-Schilling.\nKako kaže, tvrdeći da se genocid nije dogodio upravo to čini današnji državni predsjednik BiH, Milorad Dodik, predstavnik Republike Srpske i srpskog 'konstitutivnog naroda' koji je 2008. javno rekao da je "u Srebrenici bio genocid".\n"Današnjim lažima Dodik na sebe uzima tešku krivicu. I u Njemačkoj je poslije Drugog svjetskog rata postojala slična situacija sa gonjenjem zločina Holokausta pred sudom za ratne zločine u Nirnbergu: počinioci su doduše osuđeni na smrt ili na veoma duge zatvorske kazne. Ali uprkos tome, bilo je građana i političara koji su naprosto negirali ubijanje u koncentracionim logorima poput Auschwitza. Na to je njemački Bundestag, najviši parlament Savezne Republike, donio zakon koji negiranje Holokausta čini kažnjivim. Zašto se to isto ne desi u BiH? Ako ima političara koji svojim glasovima u parlamentu sprečavaju takav zakon, onda je zadatak Visokog predstavnika koji motri nad mirovnim procesom u BiH da sam donese takav zakon kako bi zaštitio pravnu državu", komentariše bivši visoki predstavnik.\nTako je, drugim riječima, Schwarz-Schilling pozvao Valentina Inzka da nametne zakon o zabrani negiranja genocida.\nČetnici na Drini\nU prvoj polovini marta desio se nevjerovatni nastup srpskih četnika u Višegradu na Drini. Više stotina četnika došli su u crnim uniformama i urlali svoje ratne pjesme poput "biće opet pakao i krvava Drina, evo idu četnici sa srpskih planina".\n"Tokom 1943. su četnici baš u ovom kraju u dolini Drine počinili najteže zločine zajedno sa njemačkim Vermahtom, nacistima. Njihov vrhovni komandant Draža Mihailović predvodio je ovu terorističku bandu i ubio hiljade ljudi. On je 1946. pred jednim sudom u Beogradu osuđen na smrt. Njemu u čast se sada održava ovaj provokativni nastup u martu 2019! Kako njemački list 'taz' potpuno ispravno piše: 'Pedeset godina kasnije, 1993, događaji su se ponovili: srpski ekstremisti su napali gradove Foču, Višegrad i ubili hiljade Bošnjaka, odveli preživjele žene u logore za silovanje – u jedan hotel udaljen tri kilometra od Višegrada – i žive muškarce vezane bacili u Drinu'", piše Schwarz-Schilling.\nTada je, kako se pretpostavlja, oko 3.000 ljudi poslato u smrt. Koristiti te događaje danas za proslavu prevazilazi moć imaginacije svakog demokrate, tvrdi Schwarz-Schilling.\n"Nezamislivo je da se u Njemačkoj danas više stotina bivših pripadnika SS okupi u svojim uniformama, pjevaju pjesme Hitleru i slave u čast gospodina Himlera. Kako se čuje, bosansko Državno tužilaštvo je pokrenulo istragu. Ta istraga bi morala da brzo dovede do rezultata i odgovarajućih sudskih procesa. Bojim se da BiH, ako želi da štiti demokratiju, u parlamentu brzo mora da donese zakone koji nedostaju. Ne samo da kažnjivo mora biti negiranje genocida u Srebrenici, već i članstvo ili očigledna saradnja sa fašističkim udruženjima. A ako takva zakonska inicijativa opet naiđe na protivljenje jednog od 'konstitutivnih naroda', Visoki predstavnik mora da se umiješa. Ništa u BiH nije važnije od demokratije", piše bivši čelnik OHR-a.\nVeliki istoričar i politikolog Karl Poper objavio je nakon Drugog svjetskog rata u emigraciji knjigu "Otvoreno društvo i njegovi neprijatelji". Pisao je: "Demokratija je neprocjenjivo bojno polje za svaku razumnu reformu jer dozvoljava reforme bez upotrebe nasilja. Ali ako održanje demokratije nije prvi prioritet svake pojedinačne bitke na ovom bojnom polju, onda latentne antidemokratske tendencije kojih uvijek ima mogu da dovedu do sloma demokratije. Gdje nema razumijevanja za ove principe, tu se mora boriti za njihov razvoj; obrnuta politika može biti katastrofalna; ona može voditi u poraz u najvažnijoj borbi, naime borbi za demokratiju samu."\nDRŽAVA BIH NA STOLU: INZKOVA PRESICA, PREDSJEDNIŠTVO BIH, PIC, NATO, ZASTAVA...


Naslov: Električni automobili Čet 8 Mar - 16:45\nElektrični automobil "made in Serbia"\nSrpska kompanija "Faraon" predstaviće krajem 2013. prototip električnog automobila sa nultom emisijom štetnih gasova, najavio je direktor te kompanije Vuk Stefanović.\nPlanirano je da fabrika za sklapanje tog elektromobila u Srbiji bude otvorena 2015. i da u petoj godini od početka produkcije proizvodi 40.000 vozila koja će biti plasirana na tržište EU i Kine, ali i u južnu Koreju i Japan.\nStefanović je na konferenciji za novinare rekao da će električni automobil biti napravljen od kompozitnih materijala, "neće se kvariti, biće bezbedan i lep, a na kreiranju njegovog izgleda angažovani su dizajneri iz Brazila".\nOn je ukazao da "Faraon" ima ambiciozan dugoročan plan - da postane vodeća svetska kompanija za proizvodnju električnih vozila, te da do 2025. ostvaruje prodaju od milion jedinica godišnje.\nStefanović je ukazao da je planirano i otvaranje fabrike u Kini 2017. godine, što bi značilo ukupnu godišnju proizvodnju od 100.000 automobila.\nOn je ukazao da je pored otvaranja fabrike za sklapanje automobila u Srbiji na 20.000 metara kvadratnih, u našoj zemlji planirano i otvaranje fabrike za preradu sirovina i kompozita za proizvodnju automobila na 10.000 metara kvadratnih.\nKako je naglasio, to će značiti zapošljavanje 1.050 radnika u petoj godini rada angažovanih u fabrici za sklapanje vozila i još 8.000 radnih mesta u dobavljačkom lancu.\nStefanović je kazao da su na projektu trenutno angažovani domaći inženjeri, a da će kada počne masovna proizvodnja u ceo proces biti uključeni i svetski eksperti, napominjući da su u toku pregovori sa "dosta razlicitih investitora" o finansiranju tog ambicinoznog projekta.\nNaslov: Milijunaši počeli naručivati hrvatsku električnu jurilicu Concept One Uto 8 Maj - 2:06\nMilijunaši počeli naručivati hrvatsku električnu jurilicu Concept One\nHrvatska tvrtka Rimac automobili iskoristila je nedavni sajam luksuznih automobila, plovila i satova Top Marques Monaco da predstavi unaprijeđenu verziju svog koncepta električnog superautomobila Rimac Concept One, na koji je napokon izvješena i cijena: 980 000 dolara.\nŠef tvrtke Mate Rimac najavio je da će počevši od sljedeće godine biti izrađeno ukupno 88 automobila, za koje su već počele predbilježbe i narudžbe, ali i uplate akontacija. Tim je potezom Rimac, čini se, barem djelomično riješio problem financiranja koji ga je kočio u prelasku iz faze koncepta u fazu proizvodnje i zbog kojeg je kompanija u potrazi za strateškim partnerom.\n- Interes za naš automobil je velik, ali naravno da ne možemo otkrivati imena kupaca. Ono što možemo reći jest da iz Hrvatske nemamo nijedan upit, kao ni iz zemalja regije - rekla je Monika Mikac iz tvrke Rimac automobili.\nNajveća novost što se tiče samog vozila su nove gume, iznimno važne zbog pogona na sve kotače. Bit će ugrađivani pneumatici nizozemske tvrtke Vredestein iz serije Ultrac Vorti; riječ je o gumama razvijenim za visoke performanse u suradnji s Giorgettom Giugiarom, koje će imati prilično impozantne dimenzije: 245/35 R 20 (prednje) te 295/30 R 20 (stražnje). Naplatke od lakih legura izrađivat će kompanija HRE.\nSve ostale specifikacije ostale su otprilike iste: Concept One trebao bi imati 1088 konjskih snaga i 2800 Nm okretnog momenta te najveću brzinu od 305 kilometara na sat uz ubrzanje do 100 km/h za 2,8 sekundi.\nNajzanimljivija je i dalje priča oko baterija, koje bi i uz ovakve svemirske performanse trebale garantirati domet od čak 600 kilometara (usporedbe radi, Tesla Roadster ima doseg od 340 kilometara, a Tesla S oko 480).\nKako je moguće postići takvu autonomiju u Rimcu, logično, skrivaju. Jedino što su objavili jest da je riječ o četiri tekućinom hlađenim baterijama snage 92 kWh.\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 8 Maj - 2:10\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 8 Maj - 2:19\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 8 Maj - 2:20\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 8 Maj - 2:21\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 8 Maj - 2:26\nA ovdje konstruktor detaljno objašnjava koncepciju auta.\nNaslov: Renault Fluence ZE Čet 10 Maj - 23:48\nNaslov: Re: Električni automobili Pon 28 Jan - 20:11\nU okviru svoje manifestacije "Dan inovacija", PSA je prikazao takozvani vazdušni hibridni pogon. Prema rečima ljudi iz te automobilske grupacije, ovaj sistem predstavlja važan korak u razvoju vozila budućnosti koja će trošiti samo 2 litra goriva na 100 km.\nPogledajte animaciju funkcionisanja ovog hibridnog pogona:\nNaslov: Re: Električni automobili Pon 28 Jan - 20:14\nMercedes odlaže model na vodonik\nMercedesov model sa pogonom na vodonične gorive ćelije neće se pojaviti pre 2017. godine. Nemački proizvođač u potrazi je za partnerom uz čiju pomoć bi prevazišao probleme koji su se pojavili tokom razvoja ove vrste vozila.\nNakon što je BMW potvrdio da će tesno sarađivati sa Toyotom na polju tehnologije gorivih ćelija, još jedna nemačka kompanija planira da potraži pomoć od drugog proizvođača automobila.\nMercedes razmatra mogućnost da zbog razvoja budućeg modela sa pogonom na vodonik sklopi strateško partnerstvo sa nekom od velikih svetskih auto-kompanija, a na vrhu liste mogućih kandidata nalaze se Renault-Nissan i Ford.\nIako je Mercedes još 2010. godine predstavio koncept vozila koje za pogon koristi vodonične gorive ćelije, u toj kompaniji kažu da ne planiraju da krenu u proizvodnju dok ne uspeju da razviju automobil koji će imati konkurentnu cenu na tržištu. Kao posledica te odluke, Mercedes B klase na vodonik neće se pojaviti pre 2017. godine.\nKako bi smanjio troškove proizvodnje, Mercedes bi mogao da u razvoj uključi i Renault-Nissan i Ford, a korist od takve saradnje imala bi sva četiri proizvođača jer bi zajedničku tehnologiju koristili u budućim modelima sa gorivim ćelijama.\nNaslov: Re: Električni automobili Čet 28 Feb - 12:39\n"Projektom je zamišljeno da kroz vožnju po svim vrstama terena dođemo do potrebnih podataka kako se vozilo na električni pogon ponaša u ekstremnim situacijama", kaže Antony Harper, šef razvojnog odeljenja Land Rovera.\n"To će nam pružiti mogućnost da razvijemo i testiramo tehnologije za koje verujemo da će se jednog dana naći u našim budućim modelima", objašnjava Harper.\nElektrična verzija zadržala je pogon 4x4 sa zaključavanjem diferencijala, a zahvaljujući trenutnom i stalnom maksimalnom obrtnom momentu koji stvara elektromotor, prenosni sistem ima samo jednu brzinu sa prenosnim odnosom 2,7:1.\nNaslov: Re: Električni automobili Uto 9 Apr - 16:21\nEra hibridnih automobila je odavno započela, a njihova popularnost se svakim danom povećava. Odvažni koraci proizvođača automobila širom sveta nam svakodnevno donose nove modele, pri čemu se ponuda karoserijskih varijanti neprestano širi. Polako se sa porodičnih limuzina prelazi na nešto ekskluzivnije kupe varijante, a ovom trendu se od nedavno priključio i Cadillac sa modelom ELR\nNovi model Cadillaca, baziran na skoro nepromenjenoj osnovi koncepta Converj, nam donosi progresivni dizajn luksuznog kupea, nadograđen trenutno vrhunskom hibridnom tehnologijom. Spoljašnjost prati moderan dizajnerski trend nove generacije automobila, pri čemu se sličnost sa kupe verzijom modela CTS-V nikako ne može staviti u drugi plan. Agresivni i donekle razvučeni profil dolazi kao dalja razrada Art & Science filozofije u dizajniranju, sa dramatičnim i provokativnim izgledom. Ovaj stil je sušta suprotnost nekadašnjem, prilično konzervativnom, izgledu Cadillacovih automobila, a osnovna namera dizajnera je bila da se nastavi trend prilvačenja znatno mlađih kupaca.\nAerodinamika je imala veliku ulogu u stvaranju izgleda, budući da je dobar deo karoserije morao da se oblikuje tako da stvara što manji otpor pri kretanju. Zbog toga je maska hladnjaka dobrim delom zatvorena, dok su pozadi oštre ivice zadužene da upravljaju strujanjem vazduha. Koeficijent otpora vazduha nije u klasi klasičnih limuzina i iznosi, za današnje standarde, visokih 0.305. Automobil je dugačak 4.724 mm, širok 1.847 mm i visko 1420 mm, što ga čini 224 mm dužim, 57 mm širim i 20 mm nižim od Chevrolet Volta. Međuosovinski razmak je (u odnosu na Volt) povećan sa 2.685 na 2.965 mm.\nUnutrašnjost ovog 2+2 kupea je kompletno vozački orijentisana, sa naglaskom na luksuznim elementima i precizno izrađenim detaljima. Koža koja dominira enterijerom može da se kombinuje sa hromiranim i drvenim aplikacijama, kao i posebnim dodacima od ugljeničnih vlakana. Od ostalih komponenti treba izdvojiti 8-inčni multifunkcionalni displej na kome se prikazuje nekoliko nivoa informacija, jednostavno preklapanje zadnje klupe koje vozaču omogućava smeštaj dužih predmeta i LED osvetljenje instrument table i vrata.\nCadillac ELR je pogonjen GM-ovom EREV technologijom koja kombinuje čist elektro pogon sa efikasnim 1,4-litarskim benzinskim agregatom. Zajednički rad ova dva pogonska sklopa stvara ukupnu snagu od 154 kW, odnosno 207 KS, uz 400 Nm obrtnog momenta. Litijum-jonske baterije teške oko 200 kg su, radi što boljeg rasporeda težine, smeštene između vozača i suvozača, kao i ispod zadnje klupe. Predviđeno je da se dopunjavanje u kućnim uslovima vrši na 240V (4 i po sata) i 120V (oko 12 sati). Dodatna pogodnost je mogućnost punjenja baterija u tačno određeno vreme, a sve što vlasnik treba da uradi je da putem mobilne aplikacije unese željeni termin. Tokom vožnje benzinski motor služi kao generator, proizvodeći struju kojom se napajaju baterije. Koristeći samo energiju baterija ELR može da pređe maksimalno 56 km, što je dovoljno za manje zahtevnu vožnju u gradskim sredinama. Za ubrzanje do 100 km/h je potrebno 8 sekundi, a maksimalna brzina iznosi 161 km/h. Ukupna autonomija, koja podrazumeva rad benzinskog i elektromotora, iznosi 480 km. Očekuje se da će Voltec pogonski sklop sledeće godine pretrpeti određene izmene, kako bi se što više distancirao od Chevrolet Volta i time opravdao nešto višu cenu.\nJedan od zahtevnijih zadataka pri stvaranja ELR-a je bio kako da hibridni automobil bude sportski zabavan za vožnju. Prva stvar koja je temeljno razvijena za ovaj model je sistem ogibljenja. Da bi mogao pravovremeno da kontroliše obrtni moment od 400 Nm, tj. 12 % više u odnosu na 3,6-litarski V-6 motor iz modela SRX, ELR je opremljen Continuous Damping Control sistemom, koji prilagođava amortizere svake dve milisekunde i tako održava optimalnu kontrolu nad vozilom u svim uslovima vožnje i na različitim putnim površinama. Specijalno projektovani 20-inčni pneumatici niskog otpora kotrljanja su zaduženi da daju odličnu kontrolu u vožnji i precizno upravljanje. Na polju smanjenja težine je ostvaren značajan napredak upotrebom čelika visoke čvrstine. Cadillac ELR će se standardno isporučivati sa ABS sistemom, kontrolom proklizavanja i elektronskom kontrolom stabilnosti. U saradnji sa američkom Federacijom slepih je razvijen poseban zvučni sistem koji upozorava pešake na nadolazeće vozilo. Ovaj sistem aktivira vozač kada se automobil kreće u „elektro modu“.\nProizvodnja Cadillaca ELR će se odvijati u GM-ovoj Hamtramck fabrici, iz koje trenutno izlaze Chevrolet Volt/Opel Ampera/Holden Volt, a prvi primerci će se pojaviti u salonima širom sveta krajem godine. Prema najavama cena za ELR će se kretati oko 50.000 $, odnosno negde između Volta (39.995 $) i Teslinog Modela S (57.400 $).\nNaslov: Re: Električni automobili Sub 11 Mar - 10:01\nNaslov: Re: Električni automobili


Nemirno tlo u BiH: Gacko sinoć pogodila četiri zemljotresa\nKod Gacka su sinoć registrirana četiri zemljotresa, jedan jači, od 4,2 stepena Merkalijeve skale, jedan umjeren i dva slabijeg intenziteta\nSeizmološke stanice Hidrometeorološkog zavoda RS-a zabilježile su potrese u razmaku od dva sata, od 19.17 do 21.13 sati.\nJači zemljotres jačine 4,2 stepena po Rihteru i s procijenjenim intenzitetom u samoj epicentralnoj zoni od šest stepeni Merkalijeve skale, evidentiran je u 19.52 sati, s epicentrom na područje planine Volujak, 15 kilometara sjeveroistočno od Gacka.\nZemljotres ovog intenziteta može izazvati oštećenja na starim i slabije građenim objektima i većina stanovništva ga osjeća, potvrđeno je iz Hidrometeorološkog zavoda Republike Srpske.\nNakon ovog, evidentiran je u 21.13 sati još jedan zemljotres s magnitudom od tri Rihtera i procijenjenim intenzitetom u samoj epicentralnoj zoni od 4-5 stepeni Merkalijeve skale, s epicentrom ponovo na području planine Volujak.\nZemljotres ovog intenziteta ne može izazvati materijalne štete na građevinskim objektima. Seizmolozi smatraju da se ovaj zemljotres javio kao posljedica smirivanja tla poslije jačeg zemljotresa na istom području i koji je iznosio 4,2 stepena Richtera, i koji se dogodio u 19.52 sati.\nPrethodno su dva slabija podrhtavanja tla zabilježena u 19.17 s magnitudom od 2,6, odnosno u 19.24 sati jačine 2,8 stepeni po Rihteru.\nIz evidencije Hidrometeorološkog zavoda RS-a vidljivo je da su u Gackom bili locirani slabiji zemljotresi i 22. i 23. januara.


Munjevita potjera u Banjoj Luci za misterioznim Audijem A7 | Vijesti iz regije\nTrojica mlađih Roma ugurali su na silu četverogodišnje dijete u Audi A7 i velikom se brzinom automobilom udaljili u nepoznatom pravcu. Ovako je glasila uznemirujuća dojava koju su prošle sedmice primile sve policijske patrole na teritoriji Banje Luke, nakon čega je uslijedila munjevita potjera za misterioznim vozačem ulicama grada.\n– U dojavi koja je upućena 18. decembra ove godine u popodnevnim satima preciziralo se da su Romi starosti oko 30 godina i da su u automobil A7 nasilno uvukli dijete koje je u rukama držalo igračku. Gotovo iste sekunde sve raspoložive patrole su krenule u akciju traženja sumnjivog automobila, odnosno vozača i saučesnika – ispričao je izvor “EuroBlica” iz Policijske uprave Banja Luka.\nZahvaljujući brzoj reakciji, banjalučka policija uspjela je locirati automobil i njegovog vlasnika, nakon čega je uslijedilo olakšanje, jer se ispostavilo da se nije radilo o otmici, već o nesporazumu, odnosno pretjeranom strahu kod građana.\nU posljednje vrijeme policijske agencije na području BiH imale su veći broj dojava o navodnim otmicama djece u režiji Roma. Sve ove dojave ispostavile su nakon istraga da su netačne.\nU ovim “otmicama” posebno se izdvaja ona koja se navodno dogodila krajem prošle godine ispred osnovne škole u Zenici. Tada je učenica prijavila kako je uspjela pobjeći iz crnog kombija u koju su je uvukli otmičari, ali je njena drugarica odvezena u nepoznatom pravcu, što se na kraju ispostavilo da je bila laž.\nKAMERA ZABILJEŽILA STRAVIČAN MOMENAT: Ljubavnik jednim udarcem ubio prevarenog muža… (FOTO/VIDEO)\nŠOKANTNO: Zlostavljanje djece u privatnoj školi na Ilidži\nRedakcija | Crna hronika, Slider, Šokantno, Vijesti | Decembar 25, 2017 13:47


Dogodilo se dana 15. Januar\nPozicija: Rodjendan.net > Dogodilo se > 15. Januar >\nU bazi smo pronašli 57 događaja koja su se dogodila dana 15. Januar.\n• Godina 936: Rudolf Burgundijski, kralj Francuske [kategorija: Smrti]\n• Godina 1535: engleski kralj Henri VIII preuzeo vrhovno poglavarstvo nad crkvom prema povelji koju je prethodno usvojio engleski parlament. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1559: Elizabet Tjudor, kćerka Henrija VIII i Ane Bolen, krunisana u Vesminsterskoj katedrali u Londonu kao Elizabeta I, jedan od najznačajnijih vladara u istoriji Engleske. Na presto stupila posle smrti kraljice Meri I. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1582: Poljska i Rusija, uz posredovanje pape Grgura XIII, potpisale mirovni ugovor kojim je Rusija izgubila izlaz na Baltičko more. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1622: Molijer (Jean-Baptiste Poquelin) francuski pisac, glumac (*1673). [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1804: janjičarske starešine, dahije, koje su 1801. uzurpirale vlast u Beogradskom pašaluku, počele „seču knezova“ u pokušaju da spreče pobunu srpskog naroda protiv janjičarskog zuluma. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1893: Dragiša Cvetković, jugoslovanski političar († 1969.) [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1895: u Sankt Peterburgu premijerno izveden balet “Labudovo jezero” Petra Iljiča Čajkovskog u svojoj konačnoj verziji, u kojoj se izvodi i danas. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1906: Aristotel Onazis, grčki brodovlasnik. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1908: Eduard Teler, američki fizičar mađarskog porekla. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1910: Francuski Kongo postao deo Francuske Ekvatorijalne Afrike. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1912: tokom italijansko-turskog rata prvi put iz aviona bačeni propagandni leci. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1912: u Berlinu posle neuspelog ustanka ubijene vođe nemačkog radničkog pokreta Roza Luksemburg i Karl Libkneht. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1918: Gamal Abdel Naser, predsednik Egipta († 1970.) [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1919: Roza Luksemburg, nemačka socijaldemokratska političarka (* 1870.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 1920: usvajanjem 18. amandmana američkog Ustava u SAD uvedena prohibicija (Volstedov zakon) [kategorija: Događaji]\n• Godina 1929: Martin Luter King, sveštenik i borac za građanska prava († 1968.) [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1935: Artemije Radosavljević, srpski monah. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1943: američke trupe u Drugom svetskom ratu potisnule Japance sa pacifičkog ostrva Gvadalkanal i time zaustavile njihovo napredovanje prema Australiji. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1943: u Arlingtonu, Virdžinija (kraj Vašingtona) otvoren za rad Pentagon, najveća administrativna zgrada na svetu u kojoj je smešteno Ministarstvo odbrane SAD. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1945: Osnovana italijanska novinsaka agencija ANSA. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1955: Isak Samokovlija, bosanski književnik (* 1889.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 1958: Boris Tadić, srpski političar i državnik, predsednik Srbije od 2004. g. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1970: Moamer el Gadafi proglasio se za premijera Libije. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1971: predsednici Egipta i Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR Anvar el Sadat i Nikolaj Podgorni svečano otvorili Asuansku branu na reci Nil. Radovi trajali 11 godina. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1973: premijer Izraela Golda Meir u Vatikanu razgovarala s papom Pavlom VI, koji je tom prilikom rekao da podržava međunarodni status Jerusalima. To je bio prvi susret jednog predsednika Vlade jevrejske države s poglavarem rimokatoličke crkve. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1979: Ivan Bosiljčić, srpski glumac i pevač. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1982: Aleksandar Karađorđević (sin Aleksandra II), srpski princ. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1982: Filip Karađorđević (sin Aleksandra II), srpski princ. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1985: Emina Jahović, srpska pop pevačica. [kategorija: Rođenja]\n• Godina 1992: Evropska zajednica priznala bivše jugoslovenske republike Sloveniju i Hrvatsku kao nezavisne države. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1992: Raspad SFRJ, Slovenija i Hrvatska postaju samostalne države [kategorija: Događaji]\n• Godina 1993: SAD naredile pomorsku blokadu Haitija, uz obrazloženje da „talas izbeglica iz te zemlje može dovesti do masovnog gubitka života u moru“. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1998: inauguracija Mila Đukanovića za predsednika Crne Gore izazvala burne proteste pristalica bivšeg predsednika Momira Bulatovića, vođe promiloševićeve struje u Crnoj Gori. [kategorija: Događaji]\n• Godina 1999: u selu Račak na Kosovu nađena tela 45 Albanca, za čije su ubistvo optužene srpske snage bezbednosti. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2000: u predvorju hotela „Interkontinental“ u Beogradu ubijen Željko Ražnatović Arkan, vođa paramilitarnih jedinica u ratovima na prostoru Jugoslavije, lider Stranke srpskog jedinstva. Ražnatović bio optužen pred Međunarodnim sudom za ratne zločine u Hagu. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2000: eljko Ražnatović Arkan, srpski kontroverzni biznismen i političar, vođa paravojnih formacija u ratovima na prostoru bivše SFRJ (* 1952.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 2001: Senat Kambodže doneo zakon o formiranju tribunala, sastavljenog od kambodžanskih i međunarodnih sudija, koji će suditi liderima Crvenih Kmera za zločine počinjene tokom njihove vladavine od 1975. do 1979 [kategorija: Događaji]\n• Godina 2001: početak rada engleske Vikipedije. [kategorija: Događaji]\n• Godina 2001: Leo Marks, britanski kriptograf (* 1920.) [kategorija: Smrti]\n• Godina 2002: Hrvati obeležili 10 godina međunarodnog priznanja nezavisnosti svoje države, izrazivši žaljenje zbog krvoprolića tokom ratova 90-ih godina, ali i ubeđenje da su bili u pravu što su se izdvojili iz komunističke Jugoslavije. [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina 2005: Viktorija de los Anheles, španska operska pevačica (* 1923) [kategorija: Smrti]\n• Godina _: Dan Vikipedije - „Vikidej“ (Wikiday)  [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Prepodobnog Serafima Sarovskog [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog Kozmu I, carigradskog patrijarha [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog Marka Gluvog [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog Silvestra Pčerskog [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog Silvestra episkopa rimskog [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog Teopempta [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog mučenika Sergija [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog mučenika Teopista [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog novomučenika Zorziju [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetog sveštenomučenika Teogena [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetu Julijanu Pravednu [kategorija: Praznici i dani sećanja]\n• Godina _: Svetu Teodotu majku Kozme i Damjana [kategorija: Praznici i dani sećanja]