HOROSKOP ZA 27. JUN: Vage, dajte novu šansu i sebi i drugima; Ribe, prepustite se emocijama i romantičnim uticajima : Nadlanu.com\nHOROSKOP ZA 27. JUN: Vage, dajte novu šansu i sebi i drugima; Ribe, prepustite se emocijama i romantičnim uticajima\nObjavljeno 27. jun 2017. / 08:30:11\nU proceni novih događaja na poslovnoj sceni moguće da da pravite pogrešan izbor. Prednost dajete poslovima koji nemaju dobru perspektivu. Neko od saradnika Vaše ponašanje ocenjuje, kao uslovni prekršaj ili nepoštovanje zajedničke volje. Preterana upornost sa Vaše strane pomalo iritira voljenu osobu i ne nailazi na dobar prijem u društvu bliskih prijatelja. Od Vas se očekuje da promenite stil ponašanja.\nSugestija: Izbegavajte stresne i konfliktne situacije ili rivalske odnose.\nNe verujete u nečije obećanje ili u priču koja nema dobro pokriće i čvrstu garanciju. Stoga, insistirate na poznatim činjenicama i testirate različite osobe koje srećete u poslovnim krugovima. Oslonite se na svoj razum. Dobro ste raspološeni i umete da delujete podsticajno na voljenu osobu. Očekuje Vas prijatna zabava i zajedničko zadovoljstvo. Imate mogućnost da napravite dobar izbor.\nNapravili ste dobru procenu mogućnosti, stoga deluje samouvereno pred osobom koja pokušava da ograniči Vaš poslovni ili društveni uticaj. Kontrolišite sve važne događaje koji utiču na završne rezultate. Važno je da sačuvate emotivni sklad i poverenje u voljenu osobu. Ukoliko ste slobodni, odgovorite na jednu zanimljivu poruku ili na nečiji poziv koji ne mora da deluje posebno atraktivno.\nBez obzira na veliku upornost ili na taktiku koju sprovodite prema poslovnim partnerima, još uvek nema vidljivih promena. Odgovori koje očekujete stižu sa velikim zakašnjenjem i to se odražava na Vaše raspoloženje. Nema razloga da se ponašate suviše ćudljivo ili tajanstveno u društvu voljene osobe. Nepotrebno pobudjujete nečiju sumnju zbog svoje nisigurnosti ili nerazumevanja.\nSugestija: Prijaće Vam iskreni razgovor ili psihološka relaksacija, opustite se.\nImate utisak da ste bolje informisani od svoje okoline, stoga kategorično odbijate komentare ili savet koji Vam upućuju saradnici. Nema razloga da preuveličavate lične mogućnosti ili da naivno verujete u nečiju hvalisavost. Potisnite svoju sujetu, bez velikog predomišljanja prihvatite novu ideju koju predlaže voljena osoba. Uskladite svoje misli i osećanja kako bi sve bilo mnogo bolje.\nSugestija: Potrebno je da poboljšate svoju zdravstvenu preventivu.\nVašu sklonost ka kritizerskim komentarima ili dodatnu upornost okolina tumači na različite načine. Ipak, to Vam neće smetati da nametnete svoje mišljenje u poslovnim krugovima, kao i da osvojite nečiju naklonost ili simpatije. Ne zaboravite da postoji granica izmedju praktičnih interesa i emotivnog zadovoljstva, nije dozvoljeno sve što Vam se dopada. Negde morati podvući jasnu crtu i odrediti pravu meru.\nSugestija: Slobodno vreme posvetite rekreaciji, prijaće Vam neki vid sportske aktivnosti.\nBudite mudri i prihvatite nečiji savet, kako biste sprečili dodatne komplikacije. Okolina ne razume u potpunosti sve Vaše ideje, ali mnogi će promeniti svoje mišljenje tek kada im predočite kontretne rezultate. Neko ne ispunjava u potpunosti Vaša emotivna očekivanja, ali Vi ste tolerantni i puni razumevanja za osobu koja koristi Vašu dobru volju. Mudro je dati novu šansu sebi i drugima.\nJasno Vam je da nečije ideje predstavljaju samo delimično rešenje, sačuvali ste odredjenu distancu i odbijate dogovor o poslovnoj saradnji. Ne želite da ponavljate poznatu grešku, ali ne umete ni da pronadjete efikasno rešenje. Potrudite se da obradujete voljenu osobu na neki poseban način. Lepe reči i pažnja umeju da deluju izazovno na nečija osećanja. Ipak, ne treba da preterujete.\nSugestija: Oslonite se na svoju intuiciju, izbegavajte neke stresne situacije.\nPotrudite se da pravilno procenite raspoloženje koje vlada u Vašoj okolini. Pažljivije analizirajte osobu koja ima važnu ulogu u poslovno-finansijskoj saradnji. Mudra odluka može da Vas približi novim poslovnim ciljevima. Nemojte sputavati nečiju slobodu ili pravo na emotivni izbor. Nema razloga da partneru nepravedeno namećete svoju volju, posebno kada Vas upozorava da to ne želi.\nNečija usluga ima veliku cenu, stoga tražite jednostavnije rešenje ili povoljniju poslovnu varijantu. Potrudite se da sačuvate svoje osnovne interese, nemojte dozvoliti da nepravedno trpite loš uticaj ili poslovni neuspeh. Neko je na Vašoj strani, čak i kada postoje različita emotivna interesovanja ili prioriteti koje ste postavili. Nalazite se u pozitivnom okruženju što Vas dodatno motiviše i raduje.\nSugestija: U večernjim satima prijaće Vam omiljena zabava u poznatom društvu.\nZaneti ste idejom o poslovno-finansijskom dobitku, u tom smislu povlačite različite poteze koji više podsećaju na perspektivnu reklamu. Vaše ponašanje ukazuje na neskromnost ili na preterano isticanje ličnih sposobnosti. U određenim momentima delujete vrlo zagonetno i provokativno na voljenu osobu, na takav način samo pokušavate da prikrijete svoju unutrašnju nesigurnost.\nU ovom trenutku neki događaji, kao da idu suprotnim tokom u odnosu na Vaša očekivanja. Realno sagledajte sve svoje mogućnosti i ograničenja u poslovnoj saradnji. Efekat koji očekujete dolazi sa izvesnim zakašnjenjem. Postoji osoba koja unosi dodatni optimizam, novi impuls i vedar duh u Vaše raspoloženje. Prepustite se svojim emocijama i romantičnim uticajima koji Vas prate.\nSugestija: Važno je da u Vama postoje pozitivne misli i neke lepe želje.


Legendarni Kraftwerk napunio beogradsku Arenu | Balkanrock.com\nNa ulazu, svaki posetilac je dobio jedne 3D naočare u elegantnoj crvenoj kartonskoj futroli sa stilizovanim figurama članova benda. Još jedno iznenađenje bilo je to da je cela arena bila popunjena stolicama, čak i u parteru. Osećaj je bio kao da sledi neki film, odnosno vizuelni doživljaj, a ne koncert. Pre početka, na zavesi ispred bine projektovan je isti logo kao na futroli za naočare, a sa zvučnika se čula ambijentalna elektro muzika. Tačno u 20:30 zavesa se odmiče i na scenu izlazi bend, praćen ovacijama publike. Koncert otvaraju pesmom “Numbers“, koju sledi “Computer World“, a potom i “Computer Love“.\nPre početka koncerta, bio sam skeptičan u vezi sa samim kvalitetom zvuka u Areni, ali su se moje brige pokazale neosnovanim, jer je zvuk bio čist, precizan i ne preglasan. Članovi benda su bili obučeni u karirane sakoe, i stajali su mirno za svojim instrumentima koji su mi uvek bili misterija jer se ne vide od njihovih kutija. Time uvek čuvaju tu tajnu kako proizvode sve te zvuke koje čujemo na koncertima. Što se tiče projekcija iza njihovih leđa, one su bile standardni deo njihovog šoua, i zbog njih su se nosile 3D naočare, po meni samo zanimljiva ideja i fora, ali ne i nešto inventivno i neviđeno. Sama grafika je pojednostavljena i namerno retro, ali bez potenciranja 3D efekta, tako da je nastup mogao komotno proći i bez tih naočara.\nU pesmi “Space Lab“, na projekciji se pokazala mapa Balkana, sa strelicom iznad Beograda, što je publika dočekala sa oduševljenjem, a nakon toga je prikazan i snimak letećeg tanjira u kome se nalazi bend kako sleće ispred arene, što je izazvalo burni aplauz. Tako uzbuđenu atmosferu, bend je vešto nastavio sa njihovim največim hitom “Das Model”.\nHitovi su se ređali sa svih albuma njihove karijere: “Neon Lights“, Autobahn“, “Radioactivity“, “Tour De France“, “Trans Europe Express“. Ono što je zanimljivo kod benda, jeste odabir tema koje obrađuju u svojim pesmama, kao i sam način na koji oplemenjuju tako naizgled dosadne ili ozbiljne pojave kao što su autoput ili radioaktivnost. Svemu daju neki prijatan humoristični pečat, ne shvatajući sebe preozbiljno, i samim tim dopuštajući da ispod maske mašina i robota, ipak ispliva topao ljudski odnos.\nZavesa se spušta, i nakon par minuta pauze, ponovo otvara, ovoga puta sa lutkama umesto članova benda. Čuje se pesma “We are the robots“. Lutke pomeraju svoje ruke u ritmu muzike. Nakon te pesme, ponovo se vraćaju muzičari i nastavljaju sa nastupom uz pesme “Aerodynamic“, “Planet of Visions“, “Boing Book Tschak” i za kraj “Music Non Stop“. Na kraju te pesme, jedan po jedan, izlazili su sa bine, poklanjali se publici uz ogromne aplauze i odlazili sa scene. Koncert se završio, ostajući u veoma pozitivnom sećanju u svakom pogledu. To veče je Arena postala deo istorije.


Svakodnevnica - Blogovi - Forum Krstarice\nu 05.04.2012. 22:29 (897 pregleda)\nU ovom užasno teškom i nepredvidivom vremenu, naravno da imamo jako puno problema na poslu. I sve mi to teško pada tim pre što se ne radi samo o meni, što znam šta je i kako uloženo u čitav posao i iznad svega jer se radi o mom bratu. Skoro dve godine svedok sam svakodnevne doslovce borbe da se posao postavi na noge i opstane u više nego surovim uslovima. U poslednje vreme, i ako ima i dobrih strana, da se stvari pomere na bolje ne dozvoljavaju nedaće i „viša sila“ koje idu jedna za drugom od finansijskog i poslovnog kraha firme za koju smo bili direktno vezani (i gde nam je ostala zarobljena za nas znatna količina novca), preko raznih inspekcija, kazni za kašnjenje u plaćanju doprinosa državi (u iznosu većem nego što su sami doprinosi) do promene ljudi sa kojima direktno sarađujemo i dolaska nekih sa kojima je saradnja skoro pa nemoguća... Kako ćemo isplivati – sam Bog zna, ali nekako znam da moramo... Samo nije lako svakodnevno se suočavati sa svim tim i gledati toliko blisku i dragu osobu koja je uvek (bila) optimistična, kako se muči, nervira i ... ne može da vas prevari. Mislim... poznajem ga čitav život, znam kako diše... znam i kako razmišlja i ne sećam se da sam ga videla u ovakvom izdanju...\nTakvu svakodnevnicu pokušavam da „ispeglam“ sa nekim drugim lepim stvarima, onim običnim i manje običnim i nekako opstajem... i nasmejana sam i „blistam“ i izgledam veselo i srećno... na neki način to i jesam, ali... ima momenata kada pucam... Polazeći danas sa posla, bila sam svesna da nisam daleko od te tačke... Tešila sam se da je dan prelep, planirala sam da ono što je od njega ostalo iskoristim tako što ću da „pokupim“ Donu i obiđem pola grada...\nIspred svoje kuće zatičem komšiju koji drži svoju prikolicu kod mene u garaži kako u nju tovari grane od moje vrbe... Vrba ima 10-tak godina, zasađena je skoro pa ispod mog prozora i od kad se razgranala pravi sjajnu hladovinu: Komšiju mama angažuje za tako neke poslove i je ne ulazim u njihove dogovore. Uglavnom, juče mi je pomenuo kako treba da „poseče“ vrbu i naravno da sam reagovala pitanjem: „Zašto?“ na šta mi je on objasnio da je otišla jako u visinu i da ako ne reaguje, posle neće moći da je iseče... Prihvatim to i naglasim da je poseče samo onoliko koliko mora. Kad sam videla dvorište puno granja nije ni trebalo da pogledam u stablo pa da me uhvati ... ne znam ni kako bih to opisala! Pitam: „Pobogu čoveče, zašto si tu vrbu tako isekao?!“ a on mi mrtav-hladan „objasni“ kako je ostavio „malo hladovine“ za Donu! To „malo hladovine“ je jedna jedina grana! Stablo uopšte nema krošnju... Ne smem da pogledam... Oči ne da mi se pune suzama nego mislim da bih mogla vrištati! Kaže još: „Brzo se ona širi... Imaćeš hladovinu sledeće godine!“ Shvatim samo da ne želim da se pred njim rasplačem i da je svaka rasprava – besmislena. Niko ne može da vrati krošnju na vrbu, ja ih nisam angažovala da to rade... pa sam se uzdržala od svakog daljeg komentara.\nNakon što sam se isplakala u svojoj sobi i svom Posebnom i ako znam da radi i da je telefon verovatno isključen, poslala poruku, rešim da dan nastavim po planu, ali... Kad sam izašla sa Doninim povocem – ustanovim da im je Dona – pobegla! E, tu se više nisam uzdržavala! U svakom slučaju, obigrali su kraj da je pronađu... Imali su sreće, mogli su je tražiti do ponoći!\nViše od dva sata smo šetale... Prilično sam se smirila i ako sam i dalje veoma tužna zbog moje vrbe... Srele smo neku dečicu i upoznale malu Miu koja ima samo 15 meseci, još je nestabilna na nogicama, ali je sa oduševljenjem i nežnošću mazila i grlila Donu...\nNosila sam telefon sa sobom i ako znam da je Posebni zauzet i da se neće javljati pre nekog kasnog noćnog doba... Za svaki slučaj .\nIpak... i ako u svakom trenutku znam da je poseban i dragocen, neki put, u nekim lošim trenucima kada mi jako nedostaje, znam da iskonstruišem svašta i dozvolim sebi da se zapitam da li je sve baš tako... I uvek, ali baš uvek kada me obuzmu takve misli – zasvira poznata, draga melodija...\nTako je bilo i večeras... „Pa zar ti nisi zauzet?“, pitala sam. „Jesam... ali sam izašao da popušim pa sam samo hteo da te čujem...“ Eto zašto je poseban... Zato što zna, oseća... kada je potreban samo njegov glas, jedna rečenica koju tačno zna da odabere... Meni ne treba više od toga da me obuzme onaj lepi, topli osećaj, da mi se vrati sigurnost u sve ono u šta suštinski verujem i što osećam za nas dvoje... I sada, kada i ovaj dan izmiče, uz sve teškoće i probleme koji će biti tu i sutra, opet je lakše i lepše... Jer, ujutro i pre nego što otvorim oči, prva jutarnja misao ipak će biti upućena njemu sa uživanjem. I to ona snena, pospana, najtoplija... sasvim iskrena. I šta god da me čeka u tom danu, privatljivije je kada pre nego što utonem u san mogu da se osmehnem sa uživanjem...\nAžurirano 05.04.2012. u 23:05, autor: smeh\n« Lep dan danas... :) Glavna Kad nastupi Marfijev zakon »\nLJILJA MMM - 06.04.2012. 11:16\nNašla si najvrednije....čuvaj to....i što je još važnije, čuvaj za oboje....znaš šta hoću da kažem ako ne, da ti objasnim na pp\nArt Ista - 06.04.2012. 11:55\nRekla bih da zna ona da cuva...\na iako ponekad se zanese, ima tvoje price, i svoje, da se podseti...\nsmeh - 06.04.2012. 11:58\nPa... mislim da znam, ali dodatno objašnjenje ne bi škodilo\nsmeh - 06.04.2012. 13:44\nDa... A u vezi priča...\nOd kad se sve ovo (lepo) dešava puno puta se zapitam da li preuveličavam, jer - svaki put kad nam se neko dopadne verujemo da je - poseban. Odgovor uvek dam sama sebi: "Drugačije je... Imam i napismeno!"\nJer sve što se dešavalo, negde sam zapisala... i zato sa sigurnošću mogu da tvrdim da ovo jeste - posebno. Da on jeste Poseban.\nI zato ga ne dam nikom\nSay it right - 06.04.2012. 14:05\nsve te nedace i nemoci se nekad skupe onako, pa nam svasta pada na pamet\nja verujem da si plemenita i dobra osoba, vredan i posten covek\nsamo malo vise sigurnosti u sebe i ceo svet je tvoj\nsmeh - 06.04.2012. 18:03\nNajgore "nemoći" su one koje ne zavise od nas...\nDaleko od toga da ja ne znam da budem u panici, da plačem, osećam se loše... ali pre ili posle razmatranje problema počinjem sa: "Kako to da rešim?".\nE, kad to rešenje nema veze sa nama, kada je splet okolnosti takav da sam Bog zna kako će se nešto završiti i imaš osećaj da se sve urotilo "protiv" - onda nastaje nemoć propraćena tugom... pa tražiš nešto lepo za šta ćeš se "uhvatiti" kako bi mogao da nastaviš dalje...\nA samopouzdanje... znaš li nekog ko ga ima dovoljno ?\nSay it right - 06.04.2012. 18:38\neh smehic, nemoc je najgore osecanje na svetu, bas zbog toga sto nesto ne zavisi od nas\npostoji nesto sto se zove optimizam i sto, bar mene, tera jos vise da se trudim i znam da ni jedan trud nikad nije uzaludan\nmozda sam previse mlada i neiskusna ali znam da sve moze da se resi, kako si i sama rekla, verujem da ces uspeti, i drzim ti palceve za to\na samopouzdanje .. nisam sigurna, znam neke koji bar glume da ga imaju i previse\nsmeh - 06.04.2012. 23:46\nSve se reši... pre ili posle, ovako ili onako.\nAli je užasno kada u nešto uložiš sebe a rezultati nisu ni blizu očekivanih. Naprotiv. I ne možeš ništa da izmeniš jer nije do tebe...\nJoš strašnije je kada u takvoj ulozi gledaš nekog sebi bliskog.\nKako ništa nije večno - mora se i to promeniti.\nkoto - 07.04.2012. 08:06\nkako kaze andric?\nu jednom danu po dva puta mi klone dusa kojoj se mraci vid i postaje vec tesko verovati..\nprepoznala sam u tvom tesku sebe..i probleme, i borbu da ostanes u tome ok, i onj trenutak kad ti srce pukne zbog breze..\nsmeh - 07.04.2012. 11:45\nda... teška vremena. Baš, baš teška.\nLepo je saznanje da se neko prepozna u tvojim rečima


PIONIRI DRŽE VRH TABLICE\nPonedjeljak, 28 Rujan 2020 16:11\nPioniri NK Dugo Selo nastavljaju nizati dobre rezultate u svojim ligama. Prošlog vikenda PIONIRI I su gostovali u Kerestincu. Mlađi pioniri su pobijedili 2:0 dok su stariji savladali svoje vršnjake rezultatom 3:0.\nSa osvojena tri boda mlađi pioniri su na ljestvici trećeplasirani sa 16 osvojenih bodova i 2 boda zaostatka za prvoplasiranim. Stariji pioniri i dalje neprikosnoveno drže vrh tablice sa osvojenim 21 bodom. U sljedećem kolu naši igrači na domaćem terenu dočekuju vršnjake iz NK Bregana.\nPIONIRI II su u na domaćem terenu igrali protiv NK Buna. Mlađi pioniri su podijelili bodove sa izravnim konkurentom za vrh tablice rezultatom 1:1 i ostali prvoplasirana momčad na ljestvici sa osvojenih 19 bodova. Stariji pioniri su se relativno lako razračunali sa gostima rezultatom 5:1 i trenutno su trećeplasirana ekipa sa tri boda zaostatka za prvoplasiranim . U sljedećem kolu naši igrači igraju susjedski derbi u Rugvici.\nRASPORED UTAKMICA 15/16.10.2016\nNK DUGO SELO – NK NAFTAŠ\nNK ZELINA - NK DUGO SELO\nNK DUGO SELO – NK LOMNICA\nNK DUGO SELO – NK BREGANA\nNK PONIKVE - NK DUGO SELO\nREZULTATI ODIGRANIH UTAKMICA PROŠLOG KOLA 08/09.10.2016 :


Crnogorci u SAD i Kanadi – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusCrnogorci u SAD i Kanadi\nCrnogorci u SAD i Kanadi\nOctober 14, 2011 Fokus, Novo u biblioteci Comments Off on Crnogorci u SAD i Kanadi\nČesto u lavirintima sudbina kao što su ove, ovdje navedene, kriju se korijeni koji antejskom snagom vežu čovjeka za iskon iz koga je poniklo sve ono što on – čovjek predstavlja u konvencionalnom svijetu! Ti korijeni (ili zajednički korijen) zapravo su izvori koji se kao bujice poslije nepreglednih prepreka ipak slijevaju u jednu rijeku koja nosi ime zajedničko za sve… Ime ov(ih)e rijeke (ljudi) je Crna Gora. Ime koje obavezuje na nezaborav!\nNa dubrovackim brodovima koji su plovili do americke obale jos tijekom XVIII veka, među mornarima, bilo i Srba i Hrvata iz Dalmacije, kao i Crnogoraca i Hrvata iz Boke Kotorske i Crnogoraca iz Paštrovića. Sredinom XIX vijeka crnogorki iseljenici, moreplovci sa crnogorske obale jadrana sve masovnije dolaze na tlo SAD.\nPrema nalazima Adama Eterovica, Crnogorci (i Srbi) u Americi se prvi put pominju u listu “Podunavka” 5. 03. 1848. godine, u članku S. Popovića, pod naslovom: “Srbi u Americi”. Procjene Popovica, sačinjene nakon puta po Americi, pokazuju da je ‘’iz Dalmacije i Boke Kotorske došlo u Masačusets, odnosno Boston 100 srpskih doseljenika’’. Nesumljivo je značajan broj među njima bio Crnogorske nacionalnosti ili je poticao sa teritorije Crne Gore.\nGodine 1864., nekoliko pravoslavnih hrišcana u San Francisku je osnovalo Grčko-rusko-slavonsko pravoslavno dobrotvorno društvo, među njima je bilo i pravoslavnih Crnogoraca.\nGodine 1880. u San Francisku je osnovano i Prvo uzajamno dobrotvorno društvo u Americi. Njegov prvi predsjednik bio je Lazar Jovović porijeklom iz Herceg Novog. U san Francisku je bilo aktivno i Srpsko-crnogorsko literarno i dobrotvorno društvo “Njegoš”. Tradiciju ovog prvog, danas nastavlja predsjednik Milorad Golubović, a drugog predsjednik Jefto Davidović, porijeklom iz Paštrovića.\nU istorijskim dokumentima Čikaga, ovog, drugog po velicini grada u Americi, nema mnogo pisanih (arhivskih) tragova o početku doseljavanja stanovnika Crne Gore u SAD. Prvo crnogorsko ime (po svemu sudeći i prvo južnoslovensko ime) u tim arhivama pominje se tek 1872. godine. Bio je to Ivan Vučetic, Crnogorac, koji je doplovio iz Boke Kotorske. Početkom XX vijeka, tek od 1910. godine u opštinskim aktima Čikaga zvanično je registrovano postojanje Crnogoraca, ali i drugih južnoslovenskih naroda. Prema nekim procjenama, prije Balkanskih ratova, samo u SAD je živjelo oko 20.000 Crnogoraca! Rudarsko mjesto Hazleton poznato je već početkom XX vijeka kao ‘’Mala Crna Gora’’. Prvi Crnogorci, (kao i drugi emigranti sa južnoslovenskog prostora) kopači srebra, rudari i mineri, su u Arizonu došli još početkom XX vijeka. Dolazili su najprije u mali rudarski gradić Bizbi, gdje ih je sredinom vijeka bilo oko pet hiljada. Najvise je bilo Crnogoraca koji su porijeklom iz Paštrovića. Njihov sindikalni vođa je bio izvjesni David Milutinović, a duhovni tetka Anđa Kentera, koja je bila i predvodnik u biznisu.\nCrnogorski iseljenici imaju i značajnog udjela u informisanju dijaspore u SAD. U San Francisku dugu istoriju izdavanja baštini i list “Sloboda” koji je uređivao Crnogorac Špiro Radulovic iz Boke Kotorske.Veliko priznanje crnogorskom vladiki, državniku, književniku i filosofu odaje list koji se izdaje daleko od Crne Gore, a koji nosi crnogorsko ime‘’Njegoš’’!\nŠto se vjerskih potreba iseljenika iz Crne Gore u SAD tiče, one su se počele zadovoljavati još krajem XIX vijeka. Prva Pravoslavna crkva u Americi izgrađena je u mjestu Džekson 1894. godine. Najveću zaslugu za gradnju Crkve u ovom gradu imao je otac Sebastijan Dabović, inače, prvi pravoslavni svjestenik rođen u Americi, u San Fransisku, 1863. godine.\nKada je o San Francisku riječ, nemoguće je ne pomenuti pionire ove male južnoslovenske kolonije. U San Francisku sredinom prošlog vijeka živjeli su Bob Konjević, Ilija Ćelovic, Pera Vukotinja, Jovan Ćatovic, Stevan Davidović. Najbrojniji i najpoznatiji žitelji San Franciska (od južnoslovenskih naseljenika) bili su tada članovi familija: Ljepava, Mandić, Lučić, Ljubibratić, Davidović, Lepetić i Kosić. Veliki broj navedenih lica i familija vodi porijeklo iz Crne Gore.\nCrnogorski iseljenici u Kanadi takođe su brojni i relativno dobro organizovani i okupljeni u svoja udruženja. Naime, u gradu Torontu, iseljenici iz Crne Gore okupljaju se oko kluba koji nosi ime “Danilo I’’.\nLičnosti i vrijeme ili ličnosti koje su odoljele vremenu…\n(z a b o r a v lj e n i…)\nTijekom prve polovine i ulaska u drugu polovinu dvadesetog vijeka, u Njujorku, pojavljuje se u umjetničkom svijetu jedan mladi pisac i izdavač Vladimir – Vilijam Jovanović sa knjigom “Novi Varvari” i skreće pažnju na sebe čitave američke javnosti. Tu pažnju ovaj crnogorski intelektualac zadržao je kod Amerikanaca i narednih decenija, ne samo svojim novim knjigama: “Ludak”, “Svijet posljednje noći”, “Put novca” i “Usporeno samoubistvo” vec i prijevodima i štampanjem tada disidentskih djela Crnogorca Milovana Đilasa i Srbina Dobrice Cosića. Vilijam Jovanović je rođeni Amerikanac; otac Ilija je došao iz Crne Gore da radi u pitsburškim čelicanama, gdje se oženio 1913. mladom Poljakinjom. Poslije dvije kćerke Mari i Mile, sin Vladimir je rođen 1920. godine u Koloradu i krsten u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. U Denveru je završio osnovnu i srednju školu, a potom i Univerzitet Kolorado, da bi 1941. godine magistrirao englesku književnost na Harvardu. Americku vojsku je odslužio 1942. godine. U vrijeme kada se pripremao da doktorira na Kolumbia univerzitetu u Njujorku, kada mu se ukazala prilika da se zaposli u izdavačkoj kući “Harkort, Brejs i kompanija”. Već krajem šezdesetih u naziv navedene izdavačke kuće upisano je i prezime Jovanović, jer je Vladimir uspio svojim pregalaštvom da postane suvlasnik izdavačke kuće u kojoj je inače radio kao urednik evorpskih izdanja. Postoji i anegdota vezana za ime ove izdavačke kuće. Naime, mnogi neupućeni emigranti sa južnoslovenskog prostora su zbog njegovog prezimena i prezimena jednog od ortaka “Braće”, ovu izdavačku kuću su jednostavno preimenovali u “Braća Jovanović” -a braće nije bilo! U braku sa Martom Dejvis, Vladimir je dobio sinove Stefana i Petra i kćerku Martu mlađu – koji imaju šestoro djece. U knjizi “Ko je ko u Americi” za Jovanovića se navodi da je i gostujući profesor na ‘’Berkliju’’, donator Kolorado koledža, počasni građanin Malte i autor nove zbirke pripovjedaka “Ćud Zapada”, u kojoj se nalazi i velika saga o Crnoj Gori! Kada se 1991. godine Vilijam Jovanovic penzionisao, bio je predsjednik kompanije, predsjedavajuci Upravnog odbora kompanije koja je imala godišnji promet od 1,7 milijardi dolara. Njegov stariji sin Stefan kao pravnik radi za očevu kompaniju, mlađi Petar je predsjednik izdavačke kuće ‘’MekGrou’’, takođe u Njujorku, a kćerka je dizajner u Londonu.\nU svijetu likovne umjetnosti, akademski slikar, magistar Arso Ivanovic iz Milvokija se proslavio svojim “smrznutim” akvarelima i tehnikom kristalizacije boja na platnu. Uvršćen je 1996. godine u američko izdanje knjige “Ko je ko u umetnosti”.\nOd ljekara crnogorskog porijekla u Arizoni je poznato ime dr Rajka Medenice; u Čikagu poznati su: dr Vuko Zečevic, dr Zarija Đurović, dr Jovan Ćupić i dr Milan Leković. U Milvokiju žive i rade primarijus dr Danilo Vojvodić i dr Ljubo Vujović. Vujović je i veliki poštovalac nauke i fimska mecena, autor je zapaženih filmskih studija o Nikoli Tesli i Mihailu Pupinu. Kao stomatolog, u Kanadi u Torontu istakao se Slavko Jovović.\nIme dr. Dušana Kosovića, psihoanalitičara i neuropsihijatra, vlasnika već čuvenog “Centra za stres” iz Njujorka poznato je crnogorskoj naučnoj javnosti. Dr. Kosović je porijeklom iz Crne Gore, već dvije decenije je u Njujorku. Medicinu je završio u Jugoslaviji, neko vrijeme radio u Podgorici, poslije koga se uputio 1965. godine u SAD. Objavio je veliki broj značajnih naučnih publikacija, od kojih se izdvajaju: “Stres” ; “Optimistička psihoanaliza” ; “Depresija” i “Problemi adaptacije Jugoslovena na američku kulturu”. Dr Kosović je danas član CANU, ali i američkih Akademija za psihoanalizu, za kliničku psihijatriju i Njujorške akademije nauka.\nU Njurorškoj akademiji nauka, od 1993. godine nalazi se u svojstvu redovnog člana i dr. Boško Tomašević, pisac srednje generacije, predavač u Francuskoj i član Evropske akademije nauka i umetnosti. Tomašević je ekspret za književne teorije, a najpoznatiji radovi su mu: “Ponavljanje i razlika”; “Svetlost za iskop” ; “Ugarci” ; “Hladno pamćenje” i “Geopolitika”.\nBranka Terzića, stručnjaka za energiju iz Milvokija, lično je bivši predsjednik SAD, Džordz Buš angažovao, postavljajući ga u Vašingtonu za rukovodioca Federalnog odjeljenja za energetiku SAD. Branko Terzić je rođen u njemačkom izbjegličkom logoru. Zajedno sa roditeljima, ocem Dušanom i majkom Oliverom ušao je u SAD kada je imao samo tri godine. Zahvaljujuci svom znanju ali i uspješnim bavljenjem politikom u centru Republikanske stranke za državu Viskonsin, Branko Terzić je dospio do visoke funkcije u administraciji predsjednika Buša. Svetozar Stiv Pejović , iz Dalasa u državi Teksas je profesor ekonomije Univerziteta u Teksasu i rođeni Beograđanin, crnogorskog porijekla. Mnogi Crnogorci stekli ugled svjetskih eksperta: Miljan Vuksanović se proslavio kao američki stručnjak i ekspert OUN za ekologiju, dok se Miloš Sekulić, iz Milvokija se dokazao kao arhitekta i projektant!\nSvijet finansija i ekonomije takođe pamti mnoga imena čije je porijeklo vezano za Crnu Goru! Bankar Predrag Mitrović, porijeklom Crnogorac, učinio je mnogo za Srpski narod! Naročito se istakao u jednom humanom – duhovnom podvigu, koji se ticao sakupljanja priloga za podizanje Hrama Svetog Save na Vračaru. Zadatak je bio složen i tezak, jer je trebalo da za samo četiri mjeseca Srbi u Kaliforniji sakupe milion i po dolara, da bi se finansirala izgradnja i podizanje kupole na Hramu Svetog Save. Mitrović je bio glavni organizator ove velike humane akcije. Sa svojim prijateljima bankarima i srpskim biznismenima Mitrović je u prvom krugu sakupio dva miliona dolara, više nego što je traženo iz Beograda. A potom je u drugom krugu sakupio još pet miliona dolara i predao ih Patrijarhu srpskom gospodinu Germanu. Za ovaj izuzetan patriotski podvig, Sinod Srpske pravoslavne crkve odlikovao je Predraga Mitrovića iz San Dijega Ordenom Svetog Save. Bilo je to prvo takvo odličje dato jednom civilu iz dijaspore. Uručio mu ga je lično vladika Sava koji je zbog toga doputovao iz Srbije u SAD, u Kaliforniju. Predrag Mitrović je porijeklom iz Pastrovića, on je sin Milutina Mitrovića, svještenika i profesora, poznatog javnosti kao autor knjige “Srbi u Dubrovniku”. Rođen je u Dubrovniku i imao je još četiri brata, koji su stradali u ratu. Iz Jugoslavije je izašao 1947. godine preko Italije, a potom je preko Francuske stigao kod rođaka u San Dijego. Tu je 1950. godine završio srednju školu i zaposlio se kao niži bankarski činovnik. Dvije godine kasnije, kada je stekao američko državljanstvo, Predrag Mitrović je stupio u vojsku SAD i postao marinac. Tek početkom sedamdesetih godina prošloga stoljeća uspio je da se osamostali i da otvori svoju banku i kompaniju za investicije. U njoj je na mjestu predsednika 1991. stekao penziju. Poslije suprugine smrti, Mitrović je nastavio život u krugu svoje porodice, svoje djece. Mitrović Ima tri sina i kćerku. Školovao ih je u Engleskoj i Americi. I oni su ugledani na oca postali vrlo uspješni poslovni ljudi. U San Dijegu Predraga Mitrovića Srbi su birali za predsjednika Crkveno-školske opštine, kojoj je sa prijateljima podario crkvu Sveti Đorđe. Hram se nalazi na najljepšem mjestu u Mislionarskom zalivu, odakle se pruža pogled na luku San Dijego i Pacifik… Hram je zidao Velimir Petaković, obložen je predivnim pozlaćenim mozaikom, koji je rađen kod meksikanskih majstora, a osvećen 1969. godine. U finansijskim krugovima poznato je i ime Dušana Vujovića, koji se pozicionirao na mjestu direktora Svjetske banke u Vašingtonu. U istom gradu, Svetlana Šoć, Zemunka, crnogorskog porijekla je 1996. bila najbolji naš student u Vašingtonu\nU jesen 1995. u Los Anđelesu, u državi Kaliforniji preminuo je stogodišnji Marko Radosinović, dični Crnogorac, paradigma riječi: ‘’rad’’. Radosinović je svoj život i život svoje porodice u američkom blagostanju podigao radeći sedamdeset godina, prvo kao prodavac, a potom kao proizvođač mlijeka. U Los Anđelesu, među iseljenicima iz Crne Gore, poznati su još kao intelektualci i biznismeni: mr Milivoje Brković, prof. Miroslav Tadić i biznismen Đordje Zečević… U poslovnom svijetu Laguna Hilsa poznata je crnogorska porodica Radović, vlasnici građevinske kompanije “RR”. Petar Đoković vlasnik je kompanije “Strategix’’, čije je sjedište takođe u Los Anđelesu. Sigurno najuspješniji u biznisu u Detroitu bio je pokojni Vidak Ćelović sa sinom Petrom Ćelovićem. Oni su Crnogorci iz Boke Kotorske , imaju veliku kompaniju za izvoz-uvoz i za transport izvozne robe naveliko. U Kinu izvoze čitave fabrike koje Amerika prodaje Kinezima. U poslovnom svetu Milvokija poznati su advokati: (vjerovatno crnogorskog porijekla) Linda Ivanović i Mirjana i Danilo Ranković Ugostiteljstvom se uspiješno bave: u Milvokiju: ugostiteljska porodica Raković, vlasnici restorana “Kamelot”. Restoran “Skadarlija” u Njujorku vode Crnogorci: Dragan Šutović, Miodrag Miljanić i Mijat Božović.\nU umjetničkom svijetu posebno je cijenjeno ime Mališe Bojića, iz Arizone, koji je bio uspješan biznismen i slikar. Njegova kćerka Milica Bojić je pedesetih godina bila poznata američka manekenka. Muzikom se bave Vladimir Brajović i Bojan Knežević, koji je bariton u Operi San Franciska gdje je započeo svoj put ka internacionalnoj karijeri i slavi. Milisav Ćulafić, Crnogorac iz Švedske kupio je “Metro Goldvin Majer”, a kamerman Boris Bazeli iz Herceg Novog uspješno trasira put svog profesionalnog uspjeha.\nI Crnogorska literarna pozornica početkom sedamdesetih godina prošlog stoljeća pojačava se novim pregalnicima pera. Tada dolaze neki mlađi ljudi, kao što je mr. Ilija Lubarda, crnogorski publicista nastanjen u Njujorku. Američku slavu kao pisac dotakla je i dr Zorka Milić, profesor svjetske književnosti na Njujorškom univerzitetu. Krajem 1996. poznata američka izdavačka kuća “Sajmen i Šuster” objavila je njen roman “Tuđa večera”. Roman dr. Zorke Milić jednim nesvakoidašnjim pristupom, zaokupljen je tematikom oslonjenom na život žena u Staroj Crnoj Gori.\nU raznim, tipično američkim sportskim disciplinama ima vrlo uspješnih Crnogoraca: u ragbiju su afirmisani Džim Mandić, Norm Bulajić, Pit Stojanović, zatim Ed Obradović, Džim Obradović, Pit Lasetić, Sem Janković i drugi. Bejzbol su igrali Pit Vučković, Džon Vuković i Pol Popović. Bil Vuković je bio reli vozač. (Većina navedenih ličnosti su crnogorskog porijekla!)\nPrezime Niklanović, nalazimo u časopisu “Serb Word U.S.A.” koji izlazi u Tusonu već trinaestu godinu. Njegovi vlasnici, urednici i dizajneri su Meri Niklanović-Hart, njen suprug Robert Hart i Đrođe Kostić. Urednica Meri Niklanović je dijete crnogorskih i srpskih doseljenika. Njen otac je iz Crne Gore, a majka iz Like. U Ameriku su se doselili 1929. godine.\nCrna Gora je narodu SAD podarila među svojim iseljenicima i ljude koji su svojim ratničkim podvizma postali narodni heroji SAD. Među južnoslovenskim iseljenicima, apsolutnu većinu među herojima SAD činili su Crnogorci. Južnoslovenski iseljenici – heroji SAD bili su: prvi, Rade Grbić, dobrovoljac Ratne mornarice 1906. godine; Joko Meštrović, Stanko Mainović, Radovan Radović, Petar Ratković i Josif Petrović, svi heroji Prvog svjetskog rata. Kongresne medalje časti za ratne zasluge, koje dodjeljuje američki Kongres je u Prvom svjetskom ratu dobilo svega 78 američkih boraca -vojnika i oficira. Ovo visoko priznanje dobili su među iseljenicima sa južnoslovenskih prostora: Slobodan Duletić, Aleksandar (u listu ‘’Iseljenik’’, od 1. 08. 1931. pominje se ime Anđelko) Džek Mandušić (iz Južne Srbije – vjerovatno porijeklom Crnogorac) , Mihailo Cukelja (vjerovatnije ime ovog ratnika, prema članku iz lista ‘’Iseljenik’’ od 1. 08. 1931 je Vjekoslav Lonić Cukela iz Splita), Jakov Mitrović (Crnogorac iz Boke Kotorske) i Maksim Baćović. Među navedenim herojima SAD apsolutnu većinu čine Crnogorci! U Kanadi, pominje se ime kapetana Antuna Seferovica, Amerikanca crnogorskog porijekla, koji je učestvovao u regrutovanju dobrovoljaca iz južnoslovenskih krajeva u oči proboja Solunskog fronta. Kasnije je kapetan Seferović postao generalni konzul Kraljevine SHS u Montrealu.\nMeđu Crnogorskim doseljenicima u SAD bilo je i masona! Petar Šabović, doseljenik iz Kotora i biznismen iz San Franciska, 1910. godine nije krio da je pripadnik bratstva slobodnih zidara, jer se fotografisao u svojoj masonskoj odeždi. Umro je od silikoze vrlo mlad, ali je ostavio potomke koji i danas žive u SAD.\nPostoje ličnosti čiji je korijen vezan za Crnu Goru, a čija “titula” običnim građanima zvuči pomalo “holivudski”. Među takvima je i Crnogorac Boško Radonjić, poznat kao kum za Njujork italijanske porodice Goti!\nXII crnogorski festival humora i satire\nMay 22, 2014 Dijaspora - urednik Gordan Stojović, Fokus, Novo u biblioteci Comments Off on Slobodan B. Medojević – Crnogorski naseljenici u Sjevernoj Hrvatskoj do XVI vijeka\nNa osnovu odlomaka jednog povećeg rada srpskog naučnika i akademika Radoslava M. Grujića, pod nazivom: “Najstarija srpska naselja po severnoj Hrvatskoj (do 1597. god), objavljenim u ”,Glasniku srpskog geografskog društva, godina I., Sveska […]\nNagrada za Taru Knežević\nApril 13, 2019 Fokus, Najave reportaže izvještaji, Ostalo 0\nU prethodnom periodu, objavili smo u više navrata priloge o članovima crnogorske dijaspore koji su se svojim radom i posebnim zalaganjima istakli u sredinama u kojima žive. Jedna od njih je, svakako i Tara Knežević, […]


Slatka osveta: Bivši joj je govorio da ne ume da kuva, a ona u inat otvorila poslastičarnicu - Žena.rs\nSlatka osveta: Bivši joj je govorio da ne ume da kuva, a ona u inat otvorila poslastičarnicu\nPiše: Tamara Vujović 15.09.2014. 10:48\nBivši muž Keti Masunage joj je stalno govorio da ne ume da kuva i da nikada neće naučiti. Ali, posle 25 godina braka i odluke da se 2009. razvede od njega, Keti je došla na ideju da otvori svoju poslastičarnicu. Još zanimljivije je to što ju je nazvala "Slatka osveta", jer je, kako kaže, njen uspeh najslađa osveta.\nKeti Masunaga ( u sredini)Foto:\nKeti je prvo počela da radi u kuhinji svog prijatelja, koji je imao firmu za ketering.\nPrvo je eksperimentisala sa receptima za kapkejke i onda je shvatila da je veoma talentovana za pravljenje malih i ukusnih pita.\nPrvo je počela da ih prodaje na pijaci pre par godina i to pod šatorom, a sada ima šestoro zaposlenih, poslastičarnicu i radi dostavu svojih slatkiša. Kako kaže, svake nedelje dostavi između 400 i 500 pita.\nNjene pite su vrlo ukusne i popularne, a mogu se naći u najrazličitijim ukusima: sa jabukom, puterom od kikirikija, čokoladom, sirom i piletinom. Keti je bila gost u emisijama i njena poslastičarnica "Slatka osveta" našla se u brojnim časopisima.\nZa Keti, razvod je značio nov početak, a kako kaže, biši je i dalje motiviše, ali samo da bi bila još bolja.\n- Naučila sam da ne treba da se bojim, pogotovo ne da radim nešto što volim i u čemu uživam. Da, povremeno mi je užasno naporno, ali je i dalje zabavno. Možda sam mogla dan nađem bolji posao, da imam zdravstveno i penziono osiguranje, ali prosto sam uvek znala da mogu ovo da uradim i želela sam to i da dokažem. I sada imam sve - zaključila je Keti.\nosveta žena poslovna žena poslastičarnica


Uređenje atara u Radenkoviću - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Uporedo sa komasacijom u katastarskoj opštini Radenković obavljaju se i radovi na samom uređenju terena, odnosno putne infrastrukture, kanalske mreže i rekultivisanju zemljišta.\nTim povodom radove su danas obišli gradonačelnik Sremske Mitrovice Vladimir Sanader, načelnik Uprave za poljoprivredu i zaštitu životne sredine Vladimir Nastović, kao i Dragan Topalović, direktor Vodoprivrednog društva „Sava“ iz Šapca koje je zaduženo za radove.\nPrema rečima Topalovića radovi obuhvataju uređenje 6,5 kilometara stare i 12,5 kilometara nove kanalske mreže koja će doprineti odvodnjavanju, ali i navodnjavanju zemljišta. Zatim uređenje 15 kilometara puta, postavljanje 12 putnih prelaza, ali i rekultivisanje 52 hektara šumskog zemljišta koje će biti pretvoreno u obradove površine.\n„Kada se završe radovi na uređenju terena, ali i sama komasacija imaćemo potpuno uređenu poljoprivrednu površinu koja će se brže, lakše i efikasnije obrađivati. Ono što je značajno napomenuti jeste da će svi radovi na uređenju biti usklađeni sa radovima na njivama, znači nećemo ometati poljoprivrednike, sve useve koje su posejali oni će redovno i skinuti, a mi ćemo sve naše građevisnke poslove završiti tamo posle skidanja kukuruza“, rekao je Topalović.\nGradonačelnik Sanader podsetio je da je proces komasacije jedan od većih projekata koji Grad Sremska Mitrovica zajedno sa Pokrajinskom vladom realizuje u 2017. godini i da se njime direktno pomaže vlasnicima parcela u KO Radenković.\n„Nakon komasacije parcele u ovoj KO opštini će dobiti jedan pravilan oblik, ali pre svega biće jedinstvene i ukrupljene, što će njihovim vlasnicima omogućiti da se dalje razvijaju, da podižu sisteme za navodnjavanje, da možda pređu na neku drugu proizvodnju ili jednostavno da unaprede već postojeću“, rekao je Sanader.\nNačelnik uprave za Poljoprivredu Nastović kratko je rekao da nakon završetka procesa komasacije očekuje mnogo bolje rezultate poljoprivrednih proizvođača koji obrađuju zemlju u KO Radenković.\nVlada Turudić, predsednik MZ „Radenković“ dodao je da komasacija za sada protiče bez problema i da su ljudi zadovoljni.\n„Pored putne infrastrukture, dobićemo uređenu i kanalsku mrežu koja će nam služiti kako za odvodnjavanje, tako i za navodnjavanje, parcele će nam biti ukrupljene, a dobićemo još i više od 50 hektara obradivog zemljište, tako da mislim da nema razloga da bude nekakvih problema“, rekao je Turudić.\nRadenkovac Radojica Turudić rekao je da je komasacija u Radenkoviću za poljoprivrednike od nemerljivog značaja.\n„U našoj katastarskoj opštini parcele su male, usitnjene sa prosekom negde oko 30 ari, ovim procesom se dobijaju ukrupljene i veće parcele, utoršak energenata kao što je gorivo se smanjuje, takođe do sada smo imali problem i sa putevima, jer je pojedincima bilo teško da uopšte do svojih njiva dođu što će takođe biti rešeno. Nema razloga za nezadovoljstvo“, rekao je Radojica.\nKomasacija zemljišta kao postupak koji se sprovodi radi ukrupnjavanja zemljišnih poseda podrazumeva drugačiji raspored stvarnih prava na zemljištu od odnog koje je postojalo pre sprovođenja postupka komasacije.\nZa komasaciju u Radenkoviću izdvojeno je oko 180 miliona dinara, od toga 55 odsto obezbedila je vlada Autonomne pokrajine Vojvodine, a ostatak Grad Sremska Mitrovica.\nKako studirati i volontirajući putovati u EU?


Rasplamsajte strasti: Uz ove trikove seks će biti MNOGO BOLJI!\nSaveti kliničke psihološkinje dr Bee Džefri i psihijatra i terapeutkinje Meri Džo Rapini mogu da vam pomognu da više uživate u spavaćoj sobi. Evo ideja:\n28.07.2020. - 18:30h\nRasplamsajte strasti u spavaćoj sobi...foto: Depositphotos/4pmphoto@gmail.com\n1. Recite partneru šta vas uzbuđuje\nIstraživanja pokazuju da je dobra komunikacija ključna za seks. Razgovor o onome šta vam se sviđa, a šta ne, može da bude poučan i informativan kada upoznajete telo jedno drugom.\n2. Ne podcenjujte snagu pohvale\nU studiji iz 2016. godine objavljenoj u časopisu "Journal of Sex Research", istraživači su analizirali odgovore 39.000 heteroseksualnih parova koji su bili u braku ili su živeli zajedno više od tri godine.\nSeksualno zadovoljstvo bilo je veće među parovima koji su jedno drugom davali pozitivnu potvrdu tokom seksa i bili dovoljno otvoreni za neprijatne trenutke, te se šalili se zbog toga.\n"Ne shvatajte život previše ozbiljno. Srećni parovi zajedno se smeju", rekla je dr Džefri za "Marie Claire".\n3. Neka stvari budu spontane\nČak i sjajan seks vremenom može da postane monoton, ako se stvori rutina.\n"Ako ste s nekim u krevetu i osetite nešto novo, sigurno ćete uživati. Muškarci vole kad su žene spontane i sigurne u svoje sposobnosti u krevetu", kaže stručnjak Lodro Rinzler za "Marie Claire".\n4. Jutarnji seks ili popodnevno uživanje\nDr Džefri u svojoj novoj knjizi napominje da je glavni razlog neusklađene želje između parova način na koji se muškarci i žene nose sa stresom tokom nedelje. Muškarci doživljavaju seks kao olakšanje stresa, dok žene žele da imaju seks nakon što se opuste. Kao rezultat toga, žene imaju tendenciju da idu u krevet iscrpljene i usredsređene na sledeći dan.\n5. Eksperimentišite s igračkama i uljima\nJedan od načina na koji Rapini savetuje dugogodišnje parove o tome kako da istraže nepoznato jeste da zajedno pokušaju da kupuju igračke. To bi moglo da znači bilo šta, od vibratora do ulja za masažu tela.\n"Učinite masažu delom svoje rutine i počnite da se dodirujete. Mnogi parovi će početi da osećaju kako im se libido podiže nakon što to učine", kaže Rapini.


"U zamci" - cena spornih zakona o abortusu\nDžun Ejers, vlasnica klinike za abortus\nNovim pravilima je ograničen ili eliminisan pristup uslugama u domenu reproduktivnog zdravlja a prema filmu, najviše su pogodjene žene sa niskim primanjima, koje ne mogu da finansiraju putovanja do daljih klinika ili plaćaju veću cenu za proceduru.\nDokumentarni film rediteljke Don Porter “U zamci” prikazuje ljudsku cenu propisa koji regulišu vršenje abortusa u Americi. Prema navodima iz filma, od 2011. do 2013. godine, u nekim američkim državama uvedene su stotine propisa čiji je proklamovani cilj – da abortusi postanu bezbedniji, ali je praktičan efekat bio da se ženama ograniči pristup klinikama za abortuse.\n“Skupština je usvojila zakon znajući da nećemo moći da se povinujemo. To je i bila funkcija tog zakona – da nas dovede u zamku”, ističe Džun Ejers, vlasnica klinike za reproduktivne zdravstvene usluge u Alabami.\nDžun Ejers misli na zakon HB2, usvojen u Teksasu 2013, i kao i zakone sa sličnim formulacijama usvojene u drugim državama. Zakonom se zabranjuje svaki abortus posle 20 nedelja trudnoće. Od klinika za abortus se traži da se renoviraju i opreme kako bi zadovoljavale iste standarde kao hirurški centri. Takodje se zahteva da lekari koji obavljaju abortuse moraju da imaju privilegiju prijema pacijenata u obližnjim bolnicama.\nPristalice zakona navode da ti propisi čine abortus bezbednijom procedurom za žene. Medjutim, za kritičare, nove obaveze su jednostavno pokušaj da se klinike primoraju da zatvore svoja vrata.\nInsistiranje na privilegijama prijema u bolnicama je problematično jer mnogi lekari putuju izmedju više lokacija, kao što je slučaj sa doktorom Vilijem Parkerom koji vrši abortuse u Alabami i Misisipiju. Lokalne bolnice često ne dozvoljavaju tim lekarima da primaju pacijente u njima. Drugi koji pružaju uslugu abortusa kažu da je modernizacija i renoviranje klinika - skup proces koji nije neophodan.\n“Potrošio sam gotovo million dolara da zadovoljim sve njihove zahteve, taman pomislite da ste sve završili a šta oni urade? Pokušavaju da donesu novi zakon koji kaže da ne smemo biti na 60 metara razdaljine od škola”, navodi vlasnik ženskog centra u Hantsvilu u Alabami, Dalton Džonson.\nDirektorka teksaške organizacije Pravo na život, Elizabet Grejem, brani zakon.\n“Zahtevi koji se odnose na hirurške ambulante su osnovni standard zdravstvene nege u hirurškim centrima širom Amerike, i mada ne želimo da žene smatraju da je abortus njihova jedina opcija, ako već donesu tu tragičnu odluku u najmanjoj meri bi trebalo da računaju na to da će se o njima dobro starati, da neće biti dalje žrtve ili osakaćene zbog te procedure.”\nMedjutim, filmska autorka Don Porter kaže da su zakoni izgovor za ukidanje prava na abortus.\n"Američko medicinsko udruženje, američki Koledž ginekologa i akušera su izrazili protivljenje tim propisima i kažu da oni nisu medicinski nepohodni. Te zakone su usvojili političari koji kažu da ih brine zdravlje žena, ali ako pogledate istoriju njihovog praovsudja, ako pogledate države koje usvajaju te zakone, svima njima upravljaju političari koji su se zarekli – da citiram guvernera Teksasa Rika Perija – da će abortus postati deo prošlosti.”\nU medjuvremenu, dok se klinike zatvaraju ili nisu u mogućnosti da angažuju lekare, dokumentarni film pokazuje koliko sva ta ograničenja koštaju žene u SAD.\n“Ona ima 13 godina, žrtva je silovanja, vozila se četiri sata od Mekalena do San Antonija, i morali smo da je odbijemo. Nisam mogla da uradim ništa da je spasim”, navodi direktorka kliničkih usliga za zdravlje žena Marva Sadler.\nPrema filmu, stotine hiljada žena na kraju pokušava da samostalno izazove pobačaj i nanose sebi povrede. Vrhovni sud će tokom ove godine doneti presudu o tome da li da podrži ili poništi zakon HB2 ali film Don Portera “U zamci” ukazuje na sistemsku konzervativnu kulturu protiv abortusa, odlučnu da nastavi da se bori protiv ženskog prava na izbor.


Top 10: Najèuveniji filmski automobili svih vremena - B92.net\nutorak, 14.08.2018. | 12:01\nMnogi automobili ušli su u legendu zahvaljujuæi pojavljivanju u nekom od holivudskih blokbastera.\nBiznis insajder rangirao je 10 najèuvenijih èetvorotoèkaša iz filmske istorije i objavio listu sa kojom možete ali i ne morate da se složite.\nÈuvena VW "buba" Herbie pojavila se prvi put u komediji "The Love Bug" iz 1968. godine.\nMože se reæi da je ovaj automobil bio i glavni "lik" u filmu, a imao je karakteristiène plavo-belo-crvene trkaèke pruge i takmièarski broj "53" na prednjoj haubi. Nakon originalnog filma,\nHerbie je uèestvovao i u brojnim nastavcima koji su usledili.\nEcto-1 je oznaka koju je ovaj klasièni Cadillac (originalno korišæen kao vozilo hitne pomoæi) dobio u filmu "Ghostbusters" (Isterivaèi duhova) iz 1984. godine.\nAutomobil je prilièno modifikovan za potrebe snimanja, ali èak i bez dodataka koji su mu naknadno instalirani izgledao je impozantno sa dužinom od 6 metara, masom od skoro 3 tone i upeèatljivim dizajnom karakteristièim za amerièke modele s kraja 1950-tih.\nKada je nakon kupovine shvatio šta se nalazi unutra, novi vlasnik je restaurirao ovaj Lotus, i preprodao ga na specijalnoj aukciji održanoj u Londonu 2013, a novi kupac je bio niko drugi nego osnivaè i vlasnik kompanije Tesla, Ilon Mask, koji ga je platio 550.000 funti.\nZa automobilske fanove koji vole brzu vožnju i filmske potere, policijski Ford Falcon iz prvog filma post-apokalistièkog serijala "Pobesneli Maks" (1979.) spada meðu omiljene modele.\nOpremljen moænim V8 motorom èiji je zvuk odzvanjao bioskopskim salama i modifikovan za potrebe snimanja filma, napreèac je osvojio srca svih onih kojima je "benzin u krvi".\nZadivljujuæi crveni Ferrari kabriolet proslavio se u filmu "Ferris Bueller's Day Off" iz 1986.\nFerrari je napravio svega 37 primeraka ovog modela, a jedan od njih prodat je 2015. na aukciji u Pebl bièu u Kaliforniji za skoro 17 miliona dolara.\nSinergija automobila, jurnjave ulicama San Franciska i prve glumaèke zvezde – Stiva Mekvina, uèinila je film "Bullitt" (1968.) nezaboravnim, a zeleni Ford Mustang Fastback besmrtnim.\nMožda i najpoznatiji filmski automobil na ovoj listi je DeLorean, koji je jedan od najveæih junaka trilogije (uz glumce koji tumaèe glavne uloge).\nOd sedam primeraka koji su korišæeni na snimanjima, samo su tri preživela do današnjeg dana. Dva su u vlasništvu filmskog studija Universal, dok treæi, koji je korišæen u filmskim scenama vožnje iz 1955, pripada kolekcionaru.\nKada se 2011. poslednji put pojavio na nekoj aukciji, anonimni kupac iz Kalifornije platio ga je 541.000 dolara, zajedno sa sertifikatom kojim se potvrðuje njegova autentiènost.\nLista najpoznatijih filmskih automobila bila bi nepotpuna bez èuvenog Aston Martina koji je debitovao u ostvarenju "Goldfinger" o tajnom agentu 007, a prvi glumac koji je tumaèio lik Džejmsa Bonda – Šon Koneri, teško bi se mogao zamisliti u nekom drugom modelu automobila.\n"Betmobil" je zapoèeo je svoj život 1955. kao nefunkcionalni konceptni automobil, Lincoln Futura. Džordž Beris, koji se bavio modifikovanjem automobila, kupio ga je za samo 1 dolar i preuredio ga za potrebe filma o Betmenu.\nPola veka kasnije, 2013. godine, jedan amerièki biznismen platio je za njega neverovatnih 4,6 miliona dolara – samo da bi impresirao svoju devojku.\nU komentarima možete napisati koji su filmski automobil prema vašem mišljenju zaslužili da se naðu na ovoj listi, a nisu navedeni?


beba od dva meseca ne kaki redovno | Pedijatrija | doktor.rs forum\nbeba od dva meseca ne kaki redovno\nTema posta: beba od dva meseca ne kaki redovno\nPoslato: Uto Maj 04, 2010 2:18 pm\nPostavljam temu za moju drugaricu,\nnjena beba (decak) ima dva meseca i od starta kaki na svakih 10 dana...ona ga doji, i ima konstantno od druge nedelje rodjenja grceve...i problem sa kakenjem...kad god treba da kaki, jako ga boli, a to se vidi po nemu jer sav prosto pozeleni od napinjanja...i jedva da nesto isprlja pelenu..pedijatri joj kazu da sve do 10 dana nema problema..ali njemu je konstantno tako...ona se dobro hrani i ne jede nista sto bi njemu moglo da prouzrokuje zatvor...kad kaki, to uzasno smrdi...daju mu cajeve za gasoce i poceli su sa cepicima, ali oni nisu dobri na duze...\nMoj bebac je imao taj problem samo jednom, kad je posle dojenja poceo sa ne mlecnom hranom...ok, da mu se creva naviknu..ali ovaj malac, uh tesko mi da ga gledam kad pocne da se napinje...\nTema posta: Re: beba od dva meseca ne kaki redovno\nPoslato: Uto Maj 04, 2010 3:23 pm\nMoj bebac isto nije redovno kakio od rodjenja, pa ne znam sad bas tacno dokle, ali znam da isto tako pedijatri ne pridaju tome veliku paznju, jer kako kazu normalno je.Nama, je pomogla zasecerena kamilica, ali naravno samo dva puta dnevno cini mi se.Kuva se taj cajic sve dok se ne iskaki i onda kada redovno uspostavi ritam, vise mu se ne daje.Milsim da bi joj po tom pitanju dobar savet mogli dati iz halo bebe.Mi smo ardili tako, kasnije mu se to sve stabilizovalo.Mislim da sma ja jednom dnevno daval kamilicu sa malo secera, to me savetovala med.sestra iz porodilista.\nPoslato: Sub Maj 08, 2010 10:17 pm\nSa cerom sam par puta imala taj problem, ali hvala bogu svo ostalo vreme ima sasvim uredne dnevne stolice. Meni su ovde preporucili mlecni secer koji se doda malo melku i zaista je svaki put bez izuzetka pomoglo. A Verovatno ga ima i tu da se kupi....\nZa tvrdu stolicu kod male dece (ne beba) pomaze sirup laktuloze...\nPoslato: Sub Maj 08, 2010 10:50 pm\nNisam sigurna za tako mali uzrast, ali možda ne bi bilo loše uraditi test na toleranciju laktoze. Svakako ne može da škodi, raspitajte se u vezi s tim, samo sam dala ideju.\nPoslato: Ned Maj 09, 2010 11:38 pm\nJeste li sigurni da majka ne jede nesto sto uzrokuje ovaj problem?!\nJA znam da sam ja puna tri meseca za rucak jela samo krompir na sve nacine. Verujte posle nekog vremena mi ga je bilo preko glave, ali sve u sluzbi deteta .\nZa to vreme hvala Bogu nikada nije imala problem sa stolicom. CAk je bila i vise nego redovna.\nZnaci, boranija ne, grasak ne, kupus ne, pasulj ne, cokolada ne, banana ne, pecenka ne, breskva ne, kikiriki ne.\nPoslato: Pon Maj 10, 2010 8:51 am\nPa, ona mi tvrdi da se pravilno hrani...kad smo kod krompira, na primer, mene on JAKO naduva, pa je smetao i bebi...nisam ga jela u vreme dojenja...ne znam, ja sam joj rekla da vidi za hranu koja i njoj smeta, mozda ce smetati i bebanu...evo od kad sam postavila post..jos uvek kaki na 10 dana..\nPoslato: Pon Maj 10, 2010 9:20 am\nPa stio ne probaju sa zaseceronom kamilicom, ja sam tako proterala mog bebca.\nPoslato: Pon Maj 10, 2010 1:18 pm\n"Proterala"!!!!! Bebu od dva meseca secerom!!!! Ne verujem sta citam. Stvarno.\nBebe koje samo sisaju, mogu da ne kake danima. Objasnjenje je da one svo majcino mleko apsolutno iskoriste, i da nema viskova za izbacivanje. Moja mladja cerka je u periodu od 3-5 meseci kakila na svakih sedam dana, recimo. U svim modernim udzbenicima stoji da za bebe vazi prvilo 7/7: mogu sedam puta dnevno da kake, a mogu i da ne kake sedam dana, sve je normalno.\nSecer se nigde ne spominje kao sredstvo za "proterivanje"...\nMama bi svakako morala da poradi na svojoj ishrani, najpre da izbaci kravlje mleko, da da koristi sto vise mlecnih proizvoda.\nPoslato: Pon Maj 10, 2010 3:47 pm\nJa takodje znam da za male bebe koje iskljucivo sisaju nema frke ako ne kake danima. Majcino mleko se apsorbuje 100%! Mojoj bebi se to desavalo i od pocetka nikad nije imao dve stolice dnevno, vec jednu u svakih nekoliko dana.\nA to sto beba izgleda da se napreze... to su verovatno grcevi. Proci ce. Ne radi se o tvrdoj stolici, jer beba koja samo sisa ima meku stolicu kao senf.\nPoslato: Pon Maj 10, 2010 3:57 pm\nZnam i ja to sve....ima on i grceve...i to sto se iskoristi majcino mleko u potpunosti...sve ok..jednostavno se cesto napreze i jadnicak se sav preznoji...nekako se sad i ona navikla da on jednostavno tako kaki..proci ce\nPoslato: Ned Maj 23, 2010 11:55 pm\nMoj beban od 2-4meseca nije redovno kakio, na 5dana...Samo je sisao. To je noramlno, jer desava se da jednostavno njihova kaka u to vreme ne vrsi dovoljan pritisak na creva. Od 3.5meseca po savetu med, sestre davali smo mu kompot od sljiva i delovalo je, pa probajte obavezno, cim napuni 3-4 meseca.\nPoslato: Pon Maj 24, 2010 10:29 am\nKathy je napisao:\nNe verujem koliko je ova zena bukvalista, koliko je sklona imputiranju, i izvlacenju reci iz konteksta.Ali, ok lepa opcija IGNORE\nPoslato: Uto Jul 06, 2010 1:36 pm\nPridružio se: Pet Feb 05, 2010 1:40 pm\nNe brinite. Prosla sam kroz isto. Sve ce se srediti kad krene uvodjenje cvrste hrane, slobodno moze vec od 5. meseca. Pre toga moze neki sokic od jabuke, sljivice, sargarepe, kruske....\nPoslato: Pet Nov 18, 2011 3:43 am\nPridružio se: Pet Nov 18, 2011 3:24 am\nImam bebicu od 4 nedelje decaka Iskljucivo ga dojim ispravno se hranim nista od graska,pasulja,kupusa,cokolade itd nejedem ,sve do sad je imao redovnu stolicu,znaci posle svakog podoja kakio je sve do danas.Kad ga god presvlacim pelena gotovo da ni nije isprljana jedva nesto i da iskaki pa sam se zabrinula da li je to normalno.Molila bi za odgovor\nPoslato: Pet Nov 25, 2011 10:55 am\nivanadejanovic je napisao:\nSve je u redu. Moj bebac od pocetka nije kakio svaki dan. Samo je dojen, a kakio je jednom na nekoliko dana. A rekli su mi kako beba OBAVEZNO kaki svaki cas, i po deset puta dnevno. E, pa to sa nama nije bio slucaj!\nSamo smo ustedeli na pelenama.\nNe brini, sve je ok!


Naslovna > Lepota i zdravlje > Kozmetika > Krka, Vitaskin Regenerative Collagen ampule\nObjavljeno 10/01/2012 od strane Goga Novi Sad\nKada ženska populacija dođe u neke zrele godine prvo na šta obraćamo pažnju i najviše bi volele da otklonimo ili bar umanjimo su bore koje odaju naše godine. U ovo savremeno doba na raspolaganju su nam razna rešenja: od operacijskog zatezanja lica, ubrizgavanja raznih filera za popunjavanje bora, laserski tretmani itd.. Međutim, sva ta odmah vidljiva rešenja podmlađivanja našeg lica su često skupa, a i bolna… U potrazi za jeftinijom, efikasnijom i naravno bezbolnijom metodom naišla sam na Vitaskin-ove Collagen ampule koje se mogu kupiti u svakoj apoteci. Proizvodi ih Krka, Novo Mesto, a cena im je veoma povoljna: pakovanje od 10 ampula košta 297,00 din, a može se kupiti i na komad, pa jedna ampula košta 29,74 din.\nOve kolagen ampule sadrže visoku koncentraciju aktivnog topivog kolagena dobijenog iz riba, a primenjive su za sve vrste i tipove kože. Preporučuje se korišćenje ovih ampula 2-3 puta nedeljno u toku meseca, a postupak možete ponoviti više puta u toku godine. Upotreba ampule je veoma jednostavna: protresite ampulu i odlomite joj vrh, sadržaj ampule prstima nanesite na površinu lica i razmažite ravnomerno. Lice će biti vlažno ali ostavite tako da se sadržaj koji ste naneli upije u kožu. Prilikom sušenja osetićete kako vam se zateže koža, a redovnom upotrebom vidljivo se smanjuju bore koje imate na licu. Vašoj koži lica se poboljšava vlažnost i elastičnost. Ja obično uveče pred spavanje nanesem jednu ampulu tako da ona deluje tokom cele noci, ujutro redovna nega i dnevna krema je sasvim dovoljna. Rezultat je fantastičan…\nOve ampule su idealno rešenje za intenzivnu negu zrele i umorne kože koja se vremenom opusti i nabora, a zbog jednostavnosti upotrebe u kućnoj varijanti predstavljaju idealno rešenje za svaku zrelu ženu. Pozitivno je to što rezultat koji očekujete zaista jeste vidljiv.\nJedinu negativnost koju bih navela pri upotrebi ovih ampula je što prilikom lomljenja/otkidanja vrha ampule ponekad se desi da se odvale i sitni parčići vrlo tankog stakla od ampule koji mogu prsnuti i povrediti vas, zato budite obazrive kada otvarate ovu ampulu. Najbolje je uzeti neku krpu i njome odlomiti naznačeni vrh ampule.\nKrka, Vitaskin Regenerative Collagen ampule, 4.6 out of 5 based on 17 ratings\n← Industrija mesa Matijevic\n7 reagovanja na Krka, Vitaskin Regenerative Collagen ampule\n06/11/2014 u 22:49\ngde mogu da kupim vitaskinove kolagen ampule u novom sadu\nJa sam koristila ali ne mogu reci ni da sam primetila neko poboljsanje…\n02/04/2012 u 09:35\ngde mogu da kupim vitaskin u srbiji?\n17/01/2012 u 01:17\nJa sam ove ampule kolagena stavljala na lice kod kozmeticara,gde su mi stavljene putem struje,a kod kuce ih stavljam jednom nedeljno.Ja primecujem promenu.Po preporuci ih stavljam dva meseca po jednu nedeljno pa pravim pauzu jedan mesec.Kod kozmeticara idem dva puta godisnje,gde mi stavlja ove ampule na gore naveden nacin.\n14/01/2012 u 13:20\nKoristila ih je mama,pa sam i ja morala da probam,iako nije preporuceno za moj uzrast.Pece i svrbi i bas su nepodnosljive.Nije mi bilo jasno kako ih mama koristi,mesecima.Naravno povremeno,jednom nedeljno.Na kraju je prestala jer nje videla bas nikakav efekat kolagena.\n11/01/2012 u 12:18\nProbala sam samo jednu ampulu, ali mislim da je ovo cista hemija koja nije nikako preporucljiva. Na kozi mi se javilo i peckanje i crvenilo i nisam sigurna da su ove ampule dobre za kozu.\n10/01/2012 u 22:27\nMalo peckaju kad se nanesu na kozu, efekat je kratkotrajno zatezanje koze,pa se bore manje vide.Medjutim,traje vrlo kratko.Ne volim ampule jer ih tesko prelomim,a desilo mi se da se isecem i ogrebem o ostru ivicu.Veci efekat vidim sa npr.arganovim uljem ili antirid kremama.


EVROPSKI REVIZORSKI SUD OSUDIO RUSKU AGRESIJU I IZRAZIO SOLIDARNOST SA UKRAJINOM - Revizija Info\nEVROPSKI REVIZORSKI SUD OSUDIO RUSKU AGRESIJU I IZRAZIO SOLIDARNOST SA UKRAJINOM\n„Ovo su mračna vremena za Evropu. Sada, više nego ikad, EU mora pokazati jedinstvo. Evropski revizorski sud nastavit će bezuslovno podržavati temeljne vrijednosti slobode, demokratije i suvereniteta.”, stoji u saopštenju Evropskog revizorskog suda, koje objavljujemo u cjelosti.\nEuropski revizorski sud snažno je osudio rusku invaziju na Ukrajinu i započeo s organizacijom humanitarne pomoći žrtvama ruske agresije.\n„Cijeli Sud čvrsto stoji iza ukrajinskog naroda.”, poručio je Sud u izjavi objavljenoj na njegovim internetskim stranicama i društvenim mrežama.\n„Ovo su mračna vremena za Evropu. Sada, više nego ikad, EU mora pokazati jedinstvo. Evropski revizorski sud nastavit će bezuslovno podržavati temeljne vrijednosti slobode, demokratije i suvereniteta.”\nOdmah nakon početka ruskog napada na Ukrajinu predsjednik Suda Klaus-Heiner Lehne iskazao je solidarnost u ime cijelog Suda u pismu upućenom Valeriju Packanu, predsjedniku Revizorskog suda Ukrajine, u kojem izražava „zgroženost nad brutalnim činom agresije” i „veliku tugu zbog patnji ukrajinskog naroda”.\nSud se obratio međunarodnoj organizaciji vrhovnih revizijskih institucija INTOSAI kako bi se koordinirao zajednički pristup pružanju podrške ukrajinskim kolegama, te odbrani vrijednosti nezavisnosti i demokratije.\nSud čvrsto vjeruje da bi Revizorski sud Ruske Federacije trebao istupiti iz članstva u međunarodnim organizacijama kao što su INTOSAI i EUROSAI. Nadalje, poziva Kontaktni odbor vrhovnih revizijskih institucija u Evropskoj uniji na donošenje zajedničkog stajališta u kojem će se osuditi ruska invazija i koje će biti upućeno cijeloj zajednici INTOSAI-ja.\nU sjedištu Suda u Luxembourgu podignuta je ukrajinska zastava u znak njegove solidarnosti s ukrajinskim narodom. Osim toga, zgrade Suda noću će biti osvijetljene u plavoj i žutoj boji, nacionalnim bojama Ukrajine.\nNo, pomoć koju Sud pruža ne zaustavlja se na pukim gestama. Osoblje Suda pruža praktičnu pomoć, među ostalim prikuplja novčana sredstva za donaciju jednoj od humanitarnih organizacija kako bi se pomoglo ugroženim osobama. Liječnička služba Suda organizirala je i donaciju opreme za prvu pomoć koja će se odmah poslati Ukrajini.\nOznakeAgresija na Ukrajinu Evropski revizorski sud\nInfografika: NEEFIKASNOST ODBORA ZA REVIZIJU NSRS\nUPOZORENJE REVIZORA, DA SE MILIONI BUDŽETSKOG NOVCA TROŠE NA NETRANSPARENTAN I NEZAKONIT NAČIN, OSTALA BEZ ADEKVATNE REAKCIJE


Vučić negirao da je Radoičić u Srbiji - KRIK\nVučić negirao da je Radoičić u Srbiji\nObjavio/la KRIK.rs novembar 23, 2018\nNa večerašnjoj konferenciji za novinare predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da se Milan Radoičić, potpredsednik Srpske liste koga kosovska policija traži zbog ubistva Olivera Ivanovića, nalazi na Kosovu i Metohiji i da to znaju vlasti u Prištini. On je optužio Prištinu da hapšenjima osumnjičenih za ubistvo Ivanovića pokušava da skrene pažnju međunarodne zajednice sa pogoršanih odnosa sa Beogradom.\nVučić je ocenio da današnja hapšenja u Kosovskoj Mitrovici nemaju nikakve veze sa ubistvom Ivanovića, već da im je cilj zastrašivanje stanovništva i demonstracija sile.\n„Zašto im je sve to bilo potrebno? Jeste li vi možda danas čuli da su oni razrešili ubistvo Olivera Ivanovića? Jeste čuli to od bilo koga? Pa naravno da niste. To je bila njihova dužnost“, rekao je Vučić.\n„Mi više nego bilo ko želimo da uhvatimo ubice Olivera Ivanovića i nije nam važno da li je Srbin ili Albanac. Koga god da su tražili od nas da saslušamo mi smo saslušavali. I uzgred dobijali samo gluposti. Zato i znamo u kojoj je fazi postupak. Ali ovo nije imalo veze s tim…Oni su jutros demonstrirali silu.“\nOn je istakao da je kosovska policija uhapsila Aleksandra Ćurčića, koji nema nikakve veze sa ubistvom niti mu se to stavlja na teret, samo zato što je dobacio na ulici, pozivajući se na četvrtog uhapšenog za koga je kosovska policija izvestila da se protivio hapšenju osumnjičenih i ometao policajce pri obavljanju dužnosti.\nBrnabić o istrazi\nPremijerka Srbije Ana Brnabić ocenila je večeras da je hapšenje trojice osumnjičenih za ubistvo Ivanovića izvedeno u okviru „nekakve istrage za nešto što se desilo pre 11 meseci“ i da je Srbija, koja takođe učestvuje u istrazi, imala druge prioritete.\n„Jutros dok su oni u 4, 5 ujutru upadali ljudima u kuće, do zuba naoružani, mučili, privodili, maltretirali i ljude i njihove porodice u sklopu nekakve istrage za nešto što se desilo pre 11 meseci, pa su odjednom se sada setili da na taj način nešto istražuju – mi smo se jutros spremali da položimo kamen temeljac za naučno-tehnološki park u Nišu. To je ta različita politika, to su ti različiti prioriteti,“ rekla je Brnabić.\nVučić je rekao da je policija tukla Ćurčića, tačnije „ubila boga u njemu“ i da zbog toga ne možemo da vidimo kako on izgleda.\nOn se, međutim, nije osvrnuo na trojicu osumnjičenih za ubistvo, kao i na četvrtog Milana Radoičića za kojim traga kosovska policija.\nNa pitanje novinara KRIK-a da li će srpsko tužilaštvo, koje na ovoj istrazi sarađuje sa kosovskim, naložiti njegovo hapšenje, Vučić je ponovio da je Srbija uradila sve što je od nje traženo. On je istakao da se Radoičić ne nalazi na teritoriji Srbije.\nVučić je inače juče u Beogradu održao sastanak sa predstavnicima Srba sa Kosova kome je prisustvovao i Radoičić, kao potpredsednik partije Srpska lista.\n„Bilo je pokušaja Radoičićevog hapšenja zato što je Priština pažljivo motrila gde se on nalazi. Oni su znali tačno u kom trenutku je prešao onaj granični prelaz. Tačno su imali dojavu da se on nalazi u Kosovskoj Mitrovici i zato su krenuli da ga uhapse. I oni tačno znaju da se on i dalje nalazi na teritoriji Kosova i Metohije. Ali to nije imalo veze ni sa čim. To je imalo veze sa svim onim drugim o čemu sam pričao. Ništa mi od njih nismo dobili, naše tužilaštvo je dobilo za Sašu Jankovića da ga ispitamo, mi smo ispitali. Za nas je ključno da saznamo ko su ubice Olivera Ivanovića, ali ko su stvarne ubice“, rekao je Vučić.\nNekoliko meseci pre neko što je ubijen, Ivanović je u intervju za BIRN u oktobru prošle godine govorio o Radoičiću kao kriminalcu bliskom vladajućoj stranci koji drži poluge vlasti na severu Kosova. Ivanović je tada naveo i da je zabrinut zbog činjenice da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić imenovao Radoičića kao primer borca za opstanak srpstva na Kosovu.\nRadoičića je spominjao i Haradinaj i to kao čoveka koji ima važnu ulogu na severu Kosova i koji je „bitan za sve“.\nRadoičić je kum Zvonka Veselinovića, još jednog moćnog Srbina iz ovog kraja koji je bio optuživan, ali ne u osuđen za različita krivična dela.\nZvaničnici u Srbiji negirali su bliskost sa Veselinovićem i njegovim kumom, iako su se u javnosti pojavile fotografije, snimci i izjave koji su svedočili o njihovim vezama. Veselinović i Radoičić uslikani su u prvom redu na tribini Srpske napredne stranke u Leposaviću početkom 2016. pored direktora kancelarije za Kosovo Marka Đurića i sadašnjeg direktora BIA Bratislava Gašića.\nRadoičić se pojavio i na proslavi izborne pobede Srpske liste, najjače stranke Srba na Kosovu koju je podržavao SNS. Tada su Radoičić i Đurić zajedno slavili otvarajući šampanjac. U junu ove godine Radoičić je imenovan za potpredsednika Srpske liste.\nPročitajte više vesti o Zvonku Veselinoviću


Bolnica kažnjena jer je bacila tijelo bebe zajedno s otpadom\nAgencije 12.06.2014 16:25\nSTRAZBUR - Evropski sud za ljudska prava u Strazburu donio je danas prvostepenu presudu u korist hrvatskog građanina Miodraga Marića koji nije uspio u svojoj državi da dođe do odgovora gdie su sahranjeni ostaci njegovog mrtvorođenog dieteta.\nMarićeva supruga je imala prođaj 2003. u državnoj bolnici u Splitu, ali novorođenče nije bilo živo. Roditelji su odbili da preuzmu tijelo djeteta ostavljajući bolnici da izvrši autopsiju tijela i da ga sahrani, navedeno je u presudi koju je objavio Sud u Strazburu.\nKada su Marići nešto kasnije zatražili informaciju o lokaciji na kojoj je sahranjeno njihovo dijete, u bolnici su dobili odgovor da je tijelo zajedno sa medicinskim otpadom poslato u Zagreb, gdje je spaljeno.\nU maju 2007. Sud u Splitu je donio odluku da prema domaćem zakonu tijelo djeteta nije trebalo da bude spaljeno zajedno sa medicinskim otpadom, ali da nema zakonske osnove koja obavezuje bolnicu da obavijesti roditelje gdje je tijelo njihovog mrtvorođenog djeteta pokopano, pa zbog toga roditelji nemaju pravo na odštetu.\nOvu presudu splitskog suda potvrdio je 2008. Vrhovni sud Hrvatske, a zatim je 2012. žalbu Marića odbacio Ustavni sud, nakon čega su se roditelji obratili Evropskom sudu za ljudska prava.\nU obrazloženju Suda u Strazburu navedeno je da nije riječ o tome da li su Marići imali pravo da odaberu način i mjesto sahrane djeteta, već da li je bolnica mogla da stavi tijelo zajedno sa medicinskim otpadom i da ga ukloni bez traga, kao i da je bolnica na taj način prekršila zakon.\nSud je odredio da Hrvatska treba da plati Mariću na ime nematerijalne štete iznos od 12.300 evra.


Intervju | OFK Bačka - Part 6\nNaslovna / Vesti / Intervju (strana 6)\nDEJAN ČELAR: Idemo na pobedu!\nŠef stručnog štaba Bačke Dejan Čelar na današnjoj konferenciji pred susret 13. kola Super lige Srbije sa Proleterom iz Novog Sada koji je na programu sutra od 18 h na stadionu Slavko Maletin “Vava” okupljenim predstavnicima “sedme sile” je rekao da njegovoj ekipi u goste dolazi jedna kvalitetna ekipa, sastavljena …\nŽELJKO ARSIĆ: Očekujem pobedu protiv Dinama u Surdulici\nŽeljko Arsić vezista Bačke izneo je svoja očekivanja pred godtovanje Bačke ekipi Dinama u Surdulici. – Očekujem pobedu u nedelju i nadam se da ćemo pobediti Dinamo. Dobro smo radili tokom cele nedelje i dobro pripremili utakmicu i optimista sam pred nedeljnu utakmicu – kratak i jasan bio je je …\nDEJAN ČELAR: Siguran sam da ekipa ima kapacitet da ponovi utakmicu kao sa Vojvodinom\nDanas je u prostorijama kluba održana konfererencija za medije pred gostovanje ekipe OFK “BAČKE” u Surdulici gde ih očekuje susret 12. kola Super lige Srbije sa poslednjeplasiranom ekipom Dinama iz Vranja. Pred ovu vrlo bitnu utakmicu za “Plave” novinarima se obratio šef stručnog štaba “Bačke” Dejan Čelar i izneo svoja …\nNa konferenciji za medije pred utakmicu 11. kola Super lige Srbije u kom Bačka gostuje u Šapcu ekipi Mačve, vezni igrač Bačke Ivan Đorić je rekao da njegove saigrače i njega očekuje težak meč protiv jedne takmičarske ekipe kao što je Mačva. Samopouzdanje ekipe je na visokom nivou pa očekuje …\nU prostorijama kluba održana je konferencija za novinare povodom sutrašnje utakmice 11. kola Super lige Srbije između Mačve i Bačke koja je zakazana za 17 h na. Tim povodom je šef struke Dejan Čelar izneo svoja očekivanja pred sutrašnji meč. Čelar je između ostalog naglasio da njegovu ekipu očekuje teško …\nDEJAN ČELAR: Živimo za pobedu protiv ekipe Rada!\nDanas je održana konferencija za medije u prostorijama kluba pred nedeljni susret 10. kola Super lige Srbije gde se na stadionu Slavko Maletin “Vava” sastaju Bačka i Rad Svoja očekivanja pred ovaj važan susret za ekipu Bačke izneo je i šef stručnog štaba “Plavih” Dejan Čelar. Čelar se ukratko osvrnuo …\nU Zemun po povoljan rezultat\nDanas je u klubskim prostorijama OFK “Bačka” održana konfetencija za medije pred sutrašnje gostovanje “PLAVIH” u Gornjoj Varoši na kojoj su šef stručnog štaba Bačke Dejan Čelar i Ugleša Radinović govorili o sitrašnjoj utakmici protiv ekipe Zemuna i izneo svoja očekivanja pred ovu utakmicu 9. kola koja je zakazana za …\nDEJAN ČELAR: Zahvalio bih se navijačima! U dugu smo im zbog ove večeri\nBačka je u 8. kolu Super lige Srbije izgubila od ekipe Mladosti iz Lučana rezultatom 0:2 (0:0). U nastavku pogledajte šta je nakon završetka utakmice izjavio šef stručnog štaba “Plavih” Dejan Čelar


Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule | Infekcije, Kožna oboljenja | Prirodni proizvodi\nBio balzam krema za opekotine, fisure i fistule\nSelect ratingGive Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 1/6Give Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 2/6Give Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 3/6Give Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 4/6Give Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 5/6Give Bio balzam krema za opekotine, fisure i fistule 6/6\nProsek: 4.7 (15 glasova)\nBioBalsam krema za fisure, fistule i apscese je neverovatna regenerativna krema koja brzo podstiče zarastanje kože, opekotina i rana. To je vrhunski medicinski tradicionalni melem za oštećenje kože na bazi aktivnih supstanci lekovitog bilja Balkana, pantenola i vitamina za kožu. BioBalsam je napravljen po tradicionalnoj travarskoj recepturi uz pomoć savremene tehnologije i modernih naučnih saznanja.\nBioBalsam, balsam krema za fisure, fistule i opekotine je fantastična melem krema. Pomaže i kod najupornijih rana a pokazala se izuzetna kao prirodna biljna krema za fisure i fistule. Mnogo ljudi se pati sa fisurom i do sada nije postojala tako dobra krema za fisure, kao ni tako dobra krema za fistule. Njene regenerativne sposobnosti su neverovatne da podstakne zarastanje rane i smirivanje otoka i gnojnih apscesa. To je moćna biljna krema za apsces i čir koja vam preko noći smiri gnojni otok! Zato svako ko ima fistulu nakon jedne noći oseti olakšanje jer vidi smirivanje upale a ljudi koji nisu mogli da nadju pravu kremu za fisuru budu iznenadjeni njenim delovanjem i učinkom.\nBioBalsam kreme se koristi za sledeća stanja:\nTakodje, svako ko ima pacijenta koji ima dekubit zna koliko je bitno da se on ne širi u čemu balsam kao krema za dekubit mnogo pomaže, održavajući kožu zdravom i podstičući regeneraciju rana. To svojstvo regeneracije se koristi i kod svih onih koji imaju slabu perifernu cirkulaciju pa se BioBalsam uspešno koristi kao najbolja krema za pušačku nogu i dijabetičko stopalo, zatim za rane od dijabetesa koje teško zarastaju kao i mast za promrzline. Balsam deluje i kao krema za ekceme i ispucalu kožu, mada za tu oblast preporučujemo nevenovu kremu biocalendula jer se lakše nanosi.\nBioBalsam efikasno leči čmičak, zanoktice, otvrdnuća kože, ekceme, uklanja i smanjuje ožiljke, zaustavlja dekubit, zaceljuje rane na nogama kod dijabetičara i pušača, leči lakše opekotine i smanjuje ožiljke kod teških opekotina, smiruje ojede kod dece i odraslih, čisti kožna crvenila. U stanju je da preko noći podstakne zarastanje rana, a ako je primenite odmah nakon opekotine i uporno mažete i utrljavate BioBalsam nekoliko puta u roku od sat vremena, opekotina se neće ni pojaviti! Kad već imate opekotinu, balsam deluje kao krema protiv ožiljka. Koristi se kao krema za čmičak kod dece i odraslih.\nBioBalsam krema za fisure i fistule je melem koji vam uvek treba biti pri ruci, bilo da ste kući ili na putu. Ne postoji bolja biljna krema za kožu i rane koju ćete ikada probati. BioBalsam krema za opekotine, rane i ožiljke je uvek tu da kao visokokvalitetni prirodni melem pomogne vama ili vašoj deci u slučaju bilo kakvih ozleda, rana, opekotina, krasti, iritacije, otoka.\nBioBalsam krema za fisure i fistule nema veštačkih boja ni veštačkih mirisa u sebi. Ima poseban i jedinstven miris koji se ne može kopirati i koji sam po sebi svedoči koliko je to lekovita krema.


Gramatika - Zavisne rečenice: Izrične, odnosne, mesne i vremenske rečenice\nZavisne predikatske rečenice nastaju tako što se neki rečenični član glavne rečenice umesto rečju ili sintagmom iskaže predikatskom rečenicom, tako dobijemo složenu rečenicu sa dva predikata. Razumljivo je zašto zavisna predikatska rečenica ne može stajati samostalno, jer je, praktično, ona samo deo glavne rečenice. To sve pomalo podseća na kamp-prikolicu koja ima točkove i kabinu, ali ne može se kretati bez automobila, ili dok je neko ne povuče. (Za podrobnije objašnjenje klikni ovde!) Inače, zavisne predikatske rečenice kao reči i sintagme mogu imati različitu službu (funkciju) u rečenici; mogu biti subjekat, objekat, atribut, priloška odredba itd. U našem jeziku ima više vrsta zavisnih rečenica: izrične, odnosne, mesne, vremenske, uslovne, načinske itd.\nZavisne predikatske rečenice koje iskazuju (izriču) sadržaj glagola: mišljenja, opažanja i osećanja zovu se IZRIČNE REČENICE. One su u zavisnosloženoj rečenici najčešće u službi PRAVOG OBJEKTA. Hajde da pogledamo rečenicu: Marko je video da voda izvire. Šta je Marko video? Nećemo pogrešiti ako kažemo: Marko je video IZVOR. Međutim, u navedenom primeru Marko je sadržaj glagola videti iskazao, ne rečju, nego rečenicom: da voda izvire. Nije bitno, u oba slučaja odgovara se na pitanje ŠTA. Prema tome, i reč IZVOR i rečenica DA VODA IZVIRE imaju istu funkciju - označavaju OBJEKAT. Sad shvatate zašto je rečenica DA VODA IZVIRE zavisna, ne može samosta lno da stoji. Hajde da pogledamo još neke primere: Ana je pričala da voli Marka. U ovom primeru sadržaj glagola pričati iskazan je rečenicom DA VOLI MARKA. Zavisna rečenica DA VOLI MARKA je i ovde u službi pravog objekta. Međutim, ako bismo tu rečenicu "preveli" u predloško-padežnu konstrukciju O MARKU (Ana je pričala o Marku) u tom slučaju dobili bismo nepravi objekat. Ali, ako umesto predloško-padežne konstrukcije uzmemo zamenicu NEŠTO (u akuzativu bez predloga) opet imamo PRAVI OBJEKAT. Na kraju, zabavićemo se posebnom vrstom izričnih rečenica koje nastaju tako što se upitne rečenice iz upravnog govora preobraze u neupravni govor, pa imaju oblik pitanja, ali nemaju upitno značenje. Zovu se zavisnoupitne rečenice. Pogledajmo razliku: Upravni govor: Mama je pitala: "Gde si bila sinoć?" Neupravni govor: Mama me je pitala gde sam sinoć bila. (zavisnoupitna rečenica). Kao što vidite sadržaj glagola "pitati" iskazan je zavisnoupitnom rečenicom GDE SAM SINOĆ BILA. Ovu zavisnoupitnu rečenicu možemo zameniti zamenicom NEŠTO u akuzativu (Mama me je pitala NEŠTO), što znači da je pomenuta rečenica u službi PRAVOG OBJEKTA. Uobičajen veznik za izrične rečenice je DA, ređe KAKO, ali Vi nikako nemojte u određivanju vrsta zavisnih rečenica da se oslanjajte na veznike, jer isti veznik može biti korišćen za različite vrste zavisnosloženih rečenica. Evo primera: Idem u Šabac da kupim cipele. Zavisna rečenica DA KUPIM CIPELE počinje veznikom DA, ali nije izrična, jer glagol "ići" nije glagol govorenja, mišljenja, osećanja i opažanja. Ovde je reč o nameri (kojom namerom idem u Šabac) DA KUPIM CIPELE, pa se ovakve zavisne rečenice zovu NAMERNE. Evo i drugog primera sa istim veznikom DA: Kiša je tako jako padala da je potopila njive i dvorišta. Rečenica: DA JE POTOPILA NJIVE I DVORIŠTA kazuje posledicu kiše iz glavne rečenice, pa se ovakve zavisne rečenice zovu POSLEDIČNE.\nZavisne predikatske rečenice koje se odnose na neku reč ili izraz iz glavne rečenice - zovu se ODNOSNE REČENICE. Ove rečenice obično počinju upitno-odnosnim zamenicama: koji, čiji, kakav, ko, prilogom gde i veznikom što. Po svojoj funkciji najčešće su: atributi, subjekti i objekti. Primeri: Deca su našla gnezdo koje je bilo srušeno. Odmah uočavamo da zavisnu rečenicu KOJE JE BILO SRUŠENO možemo zameniti pridevom SRUŠENO, a da smisao ne bude izmenjen: Deca su našla srušeno gnezdo. Pridev srušeno stoji uz imenicu gnezdo i bliže je određuje. Dakle, ima službu atributa. Prema tome, i rečenica KOJE JE BILO SRUŠENO ima istu funkciju - atributsku. U primeru narodne poslovice: Ko rano rani, dve sreće grabi. - nije teško zavisnu rečenicu KO RANO RANI "prevesti" u jednu reč RANORANILAC i utvrditi da je to subjekat (Imenica ranoranilac je subjekat rečenice dve sreće grabi). U primeru: Nela je kupila što je bilo potrebno za doručak. Zavisna rečenica ŠTO JE BILO POTREBNO ZA DORUČAK može se iskazati jednom rečju DORUČAK, a da smisao ostane isti. Nije teško zaključiti da je zavisna rečenica ŠTO JE BILO POTREBNO ZA DORUČAK u funkciji pravog objekta, jer daje odgovor na pitanje: Šta je Nela kupila? Doručak (što je bilo potrebno za doručak).\nZavisne predikatske rečenice koje kazuju mesto vršenja radnje glavne rečenice zovu se MESNE REČENICE. One obično počinju prilozima gde, kuda i odakle. Primeri: Dule je otišao gde se deca igraju. Zavisna rečenica GDE SE DECA IGRAJU označava mesto vršenja radnje glavne rečenice i odgovara na pitanje: Gde je Dule otišao? Možemo umesto zavisne rečenice GDE SE DECA IGRAJU upotrebiti predloško-padežnu konstrukciju NA IGRALIŠTE, a da smisao ostane ne promenjen. Evo i drugih primera: Jovan se vratio odakle se doselio. Zavisna rečenica ODAKLE SE DOSELIO kazuje mesto vršenja radnje glavne rečenice i može se zameniti predloško-padežnom konstrukcijom u RODNI KRAJ, a da smisao ostane isti.\nZavisne predikatske rečenice koje označavaju vreme vršenja radnje glavne rečenice zovu se VREMENSKE REČENICE. One počinju veznicima: kad, čim, dok, pošto. Za učenike su prava "poslastica" jer ih je vrlo lako prepoznati. Najčešće su u inverziji, tj. njima počiju zavisnosložene rečenice i u tom slučaju obavezno se odvajaju zarezom. Primer: Čim napišem zadatak, idem na spavanje. Zavisna rečenica ČIM NAPIŠEM ZADATAK kazuje vreme vršenja radnje glavne rečenice IDEM NA SPAVANJE. Vremenske rečenice tražimo pitanjem KAD?\nUspravnom crtom odredi granicu među predikatskim rečenicama, podvuci zavisne rečenice i napiši vrstu zavisne:\nIvan je voleo da priča viceve.\nOvde je ... .zavisna rečenica\nKad dođem sa utakmice, idem na igranku.\nOvde je ....zavisna rečenica\nMile je našao prsten koji je neko izgubio.\nOvde je ....zavisna rečenica.\nNeda me je pitala gde je njena sveska.\nIbro je otišao gde kopaju kameni ugalj.\nOvde je ....zavisna rečenica. Dopuni rečenice tačnim odgovorima!\nZavisne predikatske rečenice odvajaju se zapetom (zarezom) od nezavisne rečenice samo ako su u inverziji (prvo zavisna, pa glavna). Suprotno NE, jer ono što je zavisno ne treba odvajati. Primeri: Kad dođem iz škole, ručaću (inverzija - piše se zarez). Ručaću kad dođem kući (normalan red rečenica - ne piše se zarez).\nNamerne, uzročne, posledične, uslovne i dopusne rečenice\nSve o sintagmi ovde


Ćaćić i Brkić uspešni na startu u Beogradu – CG Vijesti\nNikola Ćaćić i Tomo Brkić plasirali su se u drugo kolo turnira iz serije 250 u Beogradu.\nOni su savladali Nedovjesova i Aisam ul-hak Kurešija sa 6:2, 3:6, 11-9. U super taj brejku su realizovali treću meč loptu.\nĆaćić i Brkić će se u drugoj rundi sastati sa boljim iz okršaja Ebden/Pursel – Erlih/Karacev.\nDo kraja dana na Srbija openu nastupaju i braća Matej i Ivan Sabanov, kao i Hamad Međedović u paru sa Menšikom.\nPovezane teme:ATP tourNikola ČačićTomislav Brkić


БИБЛИОТЕКА ГРАДА БЕОГРАДА - Iz albuma uspomena\nRajko Karišić se bavi fotografijom od 1973. godine, do sada je imao 50 samostalnih izložbi u zemlji i inostranstvu, nosilac je visokog zvanja Kandidat majstor fotografije Foto saveza SCG. Član je ULUPUDS-a, Udruženja primenjenih umetnika i dizajnera Vojvodine i Udruženja likovnih umetnika Vrbasa. Autor je brojnih fotomonografija: Etno muzej Staro selo-Sirogojno, Hilandar, Hilandarski svetlopisi, Staro selo-Album uspomena, Patrijarh srpski Pavle Momčilo Antonović-Beograd na Meteorima i drugih. Pored ovih publikacija realizovao je dvadeset jednu monografiju manastira i crkava Srpske Pravoslavne Crkve. Učestvovao je u izradi kataloga i plakata poznatih slikara i kataloga likovnih kolonija. Dobitnik je više nagrada na polju umetničke i primenjene fotografije: Vukove nagrade Kulturno-prosvetne zajednice Srbije za 2010. godinu, Godišnje nagrade ULUPUDS-a za 2011. godinu, Nagrade ULUPUDS-a za životno delo za 2012. godinu i drugih.\nFotografije izložene na izložbi pod nazivom „Iz albuma uspomena“ pripadaju ciklusu fotografija „Sirogojno“, nastalom tokom perioda od 15 godina, snimljene su prilikom poseta Etno muzeju na otvorenom „Staro selo Sirogojno“, kada su nastale četiri fotomonografije posvećene ovom muzeju. Iz tog obimnog ciklusa izdvojene su fotografije izložene u Galeriji Atrijum Biblioteke grada Beograda, koje najbolje reprezentuju ovo selo i njegove sadržaje. Etno-muzej na otvorenom „Staro selo“ u Sirogojnu čuva i neguje običaje, narodno graditeljstvo i tradiciju.\nRajko Karišić je na izložbi predstavio svoje viđenje muzeja „Staro selo“ u Sirogojnu. Postavku čini serija fotografija u boji zabeleženih kamerom i štampanih na platnu. Fotografije oslikavaju autentičnu atmosferu, lepotu enterijera i kolorit slikovitog zlatiborskog sela na kojima je autor prikazao na prvi pogled obične stvari i prizore: stari nameštaj, kolevku, keramičke ćase, zdele i čaše, ivanjdanske i đurđevdanske vence, udahnuo im novi sjaj i prikazao suštinu naše tradicije.\nKarišić je autor izvanrednih fotografija sa prizorima koji nam dočaravaju kolorit slikovitih zlatiborskih predela. On je na svojim nadahnutim i čarobnim fotografijama prikazao našu tradiciju kroz predmete iz svakodnevnog života, zabeležio tvorevine samoukih neimara od kuća, kreveta, do drvenih i glinenih posuda, gde u njihovim oblicima predstavlja svetlost, senke i patinu vremena.\nIzložene fotografije su album uspomena, koji nas vraća u prošla vremena, selo predaka, zavičaj i tvorevine samoukih neimara koje čuva muzej na otvorenom „Staro selo“ u Sirogojnu.\nIzložba je otvorena do 23. septembra 2014. godine.\nИзложба је отворена до 23. септембра 2014. године.\nCopyright 2011 БИБЛИОТЕКА ГРАДА БЕОГРАДА - Iz albuma uspomena. Copyright by Библиотека града Београда 2011


„RECIKLAŽA NA KROVOVIMA STAROG GRADA” – Stari grad\nStari grad » Vesti » „RECIKLAŽA NA KROVOVIMA STAROG GRADA”\n„RECIKLAŽA NA KROVOVIMA STAROG GRADA”\nOrganizacija Centar „Novi svet” počela je, u okviru projekta „Reciklaža na krovovima Beograda”, sa pružanjem besplatnih usluga zainteresovanim stambenim zajednicama na uklanjanju elektronskog otpada sa krovova starogradskih zgrada.\nPlanirane aktivnosti ovog projekta se odnose na uklanjanje nekorišćenih antena, lima i ostalog otpada koji se nalazi na krovovima stambenih zgrada na teritoriji opštine Stari grad. Tom prilikom će se vršiti i vizuelna provera u kom stanju su sami krovovi kako bi se na vreme utvrdila eventualna oštećenja i sprečile dalje štetne posledice i neposredne opasnosti po život i zdravlje Starograđana.\nPozivamo sve upravnike stambenih zajednica sa teritorije Gradske opštine Stari grad zainteresovane za uklanjanje nekorišćenih antena, lima i ostalog otpada sa krovova njihovih zgrada da se jave na telefon 785 2 999 opštinskog Kontakt centra.\nPrevious PostPrevious UČENICI BALETSKE ŠKOLE „LUJO DAVIČO” OSVOJILI PET NAGRADA U ATINI\nNext PostNext POZIV VOLONTERIMA ZA EVROPSKO PRVENSTVO U RAGBIJU 13


Nakon četničkog divljanja pred njenom kućom – Fata Orlović primljena u bolnici | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Nakon četničkog divljanja pred njenom kućom – Fata Orlović primljena u bolnici\nNakon četničkog divljanja pred njenom kućom – Fata Orlović primljena u bolnici\nFata Orlović je zbog pogoršanog zdravstvenog stanja hospitalizirana u Klinici za plućne bolesti UKC-a Tuzla.\nKako je potvrdila glasnogovornica UKC-a Ersija Aščerić-Mujedinović, Fata Orlović je primljena u bolnicu zbog problema sa plućima, koje je imala i ranije.\n“Trenutno je u toku dijagnostika i praćenje pacijentice. Tako da trenutno nemamo više informacija u vezi s njenim zdravstvenim stanjem”, kazala je Ersija Aščerić-Mujedinović.\nKako nezvanično saznaje Tuzlanski.ba, Fata Orlović u protekle dvije noći nakon što je u njenom dvorištu u Konjević-Polju srušena nelagalno izgrađena crkva, bila je izložena provokacijama.\n“Više pijanih osoba dolazilo je pred kuću Fate Orlović, pjevali su četničke pjesme i ljubili zemlju gdje je bila srušena crkva”, kazao je izvor za Tuzlanski.ba, koji je dodao da je Fatu Orović sve ovo potreslo, zbog čega joj se zdravstveno stanje dodatno narušilo.\nEvropski sud utvrdio je kako je propust vlasti da ispoštuju konačne i obavezujuće odluke iz 1999. i 2001. godine kojima je utvrđeno pravo na povrat predmetne imovine u posjed podnosioca predstavke, a za koji Vlada bh. entiteta Republika Srpska nije ponudila nikakvo opravdanje, imao za posljedicu ozbiljno narušavanje njihovog prava na imovinu. Apelaciju Evropskom sudu za ljudska prava u Strasbourgu podnijela je Fata Orlović i još 13 članova njene porodice 2018. godine.\nIimovina Fate Orlović i njene porodice vraćena je nakon završetka rata u BiH, ali nelegalno sagrađena pravoslavna crkva u njenom dvorištu je ostala. Fata Orlović je pokrenula sudski postupak 2000. godine pred sudovima u BiH, koji je završio apelacijom i presudom Evropskog suda za ljudska prava u Strasbourgu u njenu i u korist ostalih 13 apelanata.\nFata Orlović je tokom rata u BiH izgubila supruga, kao i veliki broj članove porodice. U proteklih 20 godina borbe za izmještanje bespravno sagrađene crkve iz njenog dvorišta, Fata Orlović je mnogo toga preživjela – napade, prijetnje, optužnice.\nPrevious articleEuropol: Više od 800 uhapšenih u međunarodnoj operaciji protiv kriminala\nNext articleKo su sudije koje će izreći drugostepenu presudu Ratku Mladiću?\nNovi detalji afere stoljeća u Srbiji: ‘Dijana je slušala nečija naređenja,...


Ustavni sud RS-a odlučuje da li se otima imovina Bošnjaka i Hrvata – Kakanj-X\nZadnja izmjena 24 pro, 2019 110\nUstavni sud Republike Srpske dat će konačnu odluku da li Zakon o uzurpacijama i dobrovoljačkim kompetencijama ugrožava vitalne nacionalne interese hrvatskog i bošnjačkog naroda u tom bh. entitetu.\nO tom pitanju nije postignuta saglasnost na Zajedničkoj komisiji Narodne skupštine i Vijeća naroda RS-a, a prethodno ni na sjednici Vijeća naroda.\nPitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa na Zakon o uzurpacijama i dobrovoljačkim kompetencijama pokrenuli su klubovi delegata hrvatskog i bošnjačkog naroda u Vijeću naroda RS.\nKlub delegata bošnjačkog naroda u Vijeću naroda RS-a donio je odluku o pokretanju postupka zaštite vitalnog nacionalnog interesa na Zakon o uzurpacijama i dobrovoljačkim kompetencijama, koji je usvojila Narodna skupština RS na sjednici 28. novembra 2019. godine.\n-Stupanjem na snagu ovog zakona praktično bi bila onemogućena restitucija zemljišta koje je bespravno oduzeto u periodu do 6. aprila 1941. godine, odnosno pod određenim pretpostavkama i na zemljištu oduzetom do 31. decembra 1955. godine. Nesporno je da je u tom periodu, od strane tadašnjih režima, u pravilu bez adekvatne naknade, oduzimano zemljište, čiji su raniji vlasnici i njihovi nasljednici u značajnom broju bile osobe bočnjačke nacionalnosti – upozorili su iz ovog kluba.\nPrimjena ovog zakona, bez prethodnog donošenja i provedbe propisa o restituciji, dovest će do povrede vitalnog nacionalnog interesa bošnjačkog naroda, te zbog toga smatraju da ne treba dozvoliti njegovo stupanje na pravnu snagu.\nUkazuju da zakon diskriminira Bošnjake, a time vrijeđa njihov vitalni nacionalni interes posebno u dijelu koji govori da se neće priznati pravo vlasništva na zemljištu koje je uzurpirano prije 31. decembra 1955. godine “u slučaju da je to zemljište uzurpant napustio, odnosno da njegovo boravište nije u RS”, kao i u djelu koji se odnosi na dobrovoljačke kompetencije, prenosi “Fena”.\nizdvojenoimovinaNSRSUstavni sud RSVijeće naroda


ELEGANTAN I PROVOKATIVAN NAKIT - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nELEGANTAN I PROVOKATIVAN NAKIT\nBrazilski dizajner Fernando Jorge inspiraciju za svoj nakit crpi iz ležernog stava i neverovatne senzualnosti koji su obeležje njegove domovine...\nFernando Jorge prilikom stvaranja svog nakita koristi veliki broj različitih proizvodnih tehnika, uz to kombinujući visoko specijalizovanu ručnu izradu sa savremenom tehnologijom. Njegov zaštitni znak je posebno sečeno brazilsko drago kamenje.\nNjegova prva kolekcija predstavljena je u junu 2010. godine, a bila je njegov završni, master rad iz predmeta Dizajn nakita, na Saint Martins koledžu za Umetnost i dizajn. Prelep i neobičan nakit je privukao veliku pažnju, pa je od tada ovaj mladi i neverovatno talentovani dizajner stekao međunarodnu slavu i ugled, i smatra se jednim od najsjajnijih novih svetskih talenata u svetu dizajna nakita. Originalnost Fernandovog nakita nemoguće je opisati, počev od prelepog kamenja, načina na koji su dijamanti sečeni, do samog postupka izrade... Svaki komad se mora uživo videti da bi se u potpunosti razumela njegova lepota.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: FABERŽEOVA MATELASSÉ KOLEKCIJA


Odnosi Srbije i Kosova na raskrsnici\nMarko Prelec, direktor za Balkan Medjunarodne krivične grupe smatra da bi Srbija želela neku vrstu razmene teritorija između severa Kosova i Preševske doline\nMedjunarodni sud pravde u Hagu, ove nedelje treba da objavi svoj neobavezujući stav prema legalnosti proglašenja nezavisnosti Kosova. Od četvrtka će dakle, u zavisnosti od presude, ili biti pokrenuti razgovori koji su od suštinske važnosti za članstvo u Evropskoj uniji, ili će se spor Srbije i Kosova dodatno zakomplikovati.\nPosle deklaracije o nezavisnosti Kosova 2008, srpska vlada je zatražila mišljenje Medjunarodnog suda pravde o tome da li su potezom kosovskih vlasti narušeni temelji medjunarodnog pravnog poretka. Stav najvišeg suda Ujedinjenih nacija saopštiće u četvrtak predsednik Hisaši Ovada.\nTokom rasprave u Hagu decembra 2009. godine, 14 država je, uz vlasti u Prištini, ocenilo da je deklaracija o nezavisnosti legalna, dok je 12 zemalja, pored Srbije, tvrdilo da je deklaracijom prekršeno medjunarodno pravo.\n"Nadam se da će Srbija najzad prihvatiti da je Kosovo činjenica. Kosovo je država koju su priznale mnoge zemlje, a još će ih više priznati. Ako već ne žele formalno da priznaju nezavisnost, srpski političari bi trebalo barem da saradjuju sa prištinskim vlastima na pitanjima od medjusobne važnosti“, izjavio je ministar spoljnih poslova Kosova, Skender Hiseni.\nIzvori bliski Briselu navode da ministri Evropske unije u junu nisu raspravljali o članstvu Srbije, zbog toga što su čekali razvoj odnosa Beograda i Prištine.\nSrpska vlada očekuje ponovno pokretanje razgovora sa Kosovom posle odluke Medjunarodnog suda pravde.\n“Verujemo da je kompromisno rešenje za budući status Kosova neophodno za dugoročni i održiv mir i stabilnost na Balkanu, a do takvog rešenja se može doći kroz pregovore, dakle, četvrtak je veliki dan za medjunarodni poredak”, rekao je srpski šef diplomatije, Vuk Jeremić.\nS obzirom da je mišljenje suda u Hagu samo savetodavno, diplomate Evropske unije će ga iskoristiti kako bi podstakli poboljšanje odnosa Beograda i Prištine, bez čega neće biti moguće buduće evrointegracije.\n“Mnoge zemlje čekaju mišljenje Medjunarodnog suda pravde kako bi donele odluku o priznanju Kosova. Neke od tih vlada će delovati čim čuju mišljenje, koje će biti da treba priznati nezavisnost”, smatra direktor za Balkan u Medjunarodnoj kriznoj grupi, Marko Prelec.\nKosovu je takodje neophodna ekonomska pomoć, s obzirom da je trenutno oko polovine stanovnika nezaposleno. Najbolja povezanost sa evropskim tržištem je preko severne granice, koju srpske vlasti blokiraju ne dozvoljavajući ulaz kosovskim vozilima na svoju teritoriju.\nPolitički analitičar, Dušan Janjić, smatra da su obe strane iskoristile ovo vreme da pripreme sledeći potez, ali da se čini da Vašington i Brisel sada dele isti stav.\n“Ono što ćemo videti dan posle je ko se bolje spremio u ovom tajm-autu. Jako je teško sada suditi, ali čini mi se da je ona strana koju čine Kosovo i sponzori nezavisnosti mnogo bolje spremna. Čini mi se da je u poslednja dva meseca postignuto jedinstvo stava izmedju Vašingtona i Brisela, a pravilo je u balkanskim krizama kada Brisel i Vašington govore jednim glasom da onda oni imaju neverovatnu prednost”, kaže Janjić.\nI Srbija i Kosovo se nadaju da će odluka Medjunarodnog suda pravde služiti njihovom cilju, ali kako smatraju stručnjaci, kakav god da je ishod, dve vlade će najverovatnije ostati taoci dešavanja na domaćoj političkoj sceni, bez jasne strategije za prevazilaženje razlika.


Hotel za Boynton Beach () : 13 pronađenih hotela\nCourtyard by Marriott Boynton Beach Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Boynton Beach je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Be...Još informacija\nSeven J's Motel Hotel sa 0 zvezdice\nNalazi se u ulici 614 Northeast 8th Avenue, pozicija mu je severoistok za grad Boynton Beach, a od centra je udaljen samo 16 minuta hodom.Stil hotela Seven J's Motel je Povoljan, a pruža pun komfor i ...Još informacija\nNa 17 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1401 South Federal Highway, a pozicija mu je sever za grad Boynton Beach. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i ok...Još informacija\nStil ovog hotela za grad Boynton Beach je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je jug za grad Boynton Beach, a nalazi se u ulici ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Boynton Beach () : 13 pronađenih hotela