Vodič za bavljenje seoskim turizmom - 11 ključnih saveta - Seoski turizam | Agroklub.rs\nSeoski turizam je postao jedan od najboljih načina da vratimo ljude na selo, a o tome smo govorili sa našom sagovornicom Snežanom Milisavljević, analitičarkom za promociju turističke ponude u Gradskoj turističkog organizaciji grada Kragujevca.\n"Seoski turizam je retko prevashodni posao u nekom domaćinstvu, ali je kao dodatni izvor prihoda pored bavljenja poljoprivrednim radovima odlična mogućnost za zaradu. Pri tom, postupak kategorizacije je vrlo jednostavan i nije skup. Ono što je interesantno jeste da imamo veoma mali broj seoskih domaćinstava na nivou cele Srbije, pa i na nivou Kragujevca u odnosu na broj sela, odnosno seoskih domaćinstava", pojašnjava Milisavljević.\nŠto se tiče grada Kragujevca, situacija je zabrinjavajuća, ali daleko od toga da ne postoji potencijal za bavljenje ovim poslom.\n"Na teritoriji Kragujevca imamo 56 sela, a 9 zvanično registrovanih seoskih turističkih domaćinstava. Jasno je da se mali broj ljudi odlučio za taj posao. U celoj Šumadiji imamo negde oko 30 registrovanih seoskih domaćinstava, a znamo koliko Šumadija obiluje turističkim lokalitetima, prirodnim ambijentalnim celinama, koliko ima divnih i autentičnih seoskih kuća. Imajući u vidu sve potencijale kojima raspolažemo, zaista je jako mali broj seoskih turističkih domaćinstava", ističe ona.\nObjekti od prirodnih materijala\nZadržavanje karakteristika sela je ključ za uspeh u seoskom turizmu, pa tako treba obnavljati stare građevine i praviti nove od prirodnih materijala.\n"Svako podneblje u Srbiji ima određene katakteristike, nešto autentično, i to je dobro za Srbiju jer oni koji putuju našom zemljom mogu da se uvere u njeno bogatstvo različitosti. Ono što smo mi zagovarali u Turističkog organizaciji jeste da podneblje Šumadije zadrži sve svoje karakteristike, počev od strukture kuća. To ne treba da budu dvospratnice, već autentična srpska kuća, jedan od vidova jeste i moravski stil. Ono što je karakteristično za seoski turizam jeste da treba koristiti prirodne materijale, drvo, kamen... Ljudi sve više to rade, imamo lepe kuće i bašte, tremove ispod kojih je jako lepo sedeti tokom leta, verande...", rekla je ona.\nOrganska poljoprivredna proizvodnja je "prazan prostor koji treba iskoristiti"\nPrvi utisak gosta je možda i najbitniji, pa tako dolazimo do dvorišta što je prvo što će posetioci zapaziti. Ipak, možda i najbitnija stavka jeste zdrava hrana.\n"Ono što je jako bitno jeste da kada uđete u dvorište da to bude lepo, čisto i mislim da sve više ljudi vodi računa o uređenju svojih dvorišta. Ipak, nezaobilazni, sastavni, možda i najvažniji deo za svakog turistu jeste gastronomija. Za selo mora biti vezana zdrava hrana, zdrava proizvodnja, a sve popularnija postaje organska poljoprivredna proizvodnja. Velika šansa za ljude koji žive na selu jeste upravo to što među građanima i u inostranstvu i u Srbiji ima sve više vegana, vegetarijanaca itd. Treba aludirati na to, to je novost na tržištu i prazan prostor koji treba iskoristiti", savet je Snežane.\nSeoski domaćini ne moraju da idu na pijacu kako bi prodali svoje proizvode\nRaznovrsne aktivnosti, uključivanje gostiju u radove na selu\n"Aktivni odmor zavisi od grupa koje dolaze, neke su zainteresovane za lekovito bilje, neke za pešačenje, neko za jahanje. Sve su to specifične ponude seoskih domaćinstava. Oni koji dođu na selo očekuju da učestvuju na poljoprivrednim radovima kao što je npr. u ovo doba godine pripremanje zimnice. Imate mogućnost da dođete u seosko domaćinstvo, učestvujete u pripremanju zimnice i onda možete da kupite zimnicu u čijoj ste pripremi učestvovali po nižoj ceni nego što je domaćini prodaju", kaže Snežana.\nProdajte svoje proizvode na licu mesta\nPoljoprivredne proizvode lakše je prodati ako se bavite turizmom. Tako, seoski domaćini ne moraju da idu na pijacu kako bi prodali svoje proizvode, zakupljivali tezge, plaćali gorivo ili kartu do grada, prenosili svu tu robu. Daleko lakše i isplativije je proizvesti i prodati na licu mesta, dok je gost tu.\nDržavna i pomoć lokalne samouprave je bitna, ali ne i presudna\nDa li je za jednog čoveka dovoljno da ima motivaciju i entuzijazam za bavljenje seoskim turizmom, ili mora da računa na pomoć lokalne samouprave i države?\n"Za ovu godinu je karakteristično to što je izmenjen Zakon, od 1. jula primenjuje se novi način naplate boravišne takse za privatni smeštaj. Ostaje da se vidi koliko će to uticati na domaćine, ali mislim da su im potrebna podsticajna sredstva ali i pomoć na neki drugi način, u smislu izgradnje neophodne infrastrukture," rekla je ona.\nOsmislite nešto novo kako biste ostali konkurentni\nNeophodno je kako je Snežana pojasnila širiti turističku ponudu jer tako postajete konkurentni. "Mogućnost ostvarenja nekih podsticajnih sredstava je daleko veća u regijama gde je razvijen seoski turizam nego kod nas u Šumadiji. Lokalna turistička organizacija može da vam pomogne, može da vam pomogne i turistička agencija, kao i država, ali ukoliko vi sami ne odredite veći deo posla, onda ne možete ni uspeti na sve konkurentnijem tržištu. I tu je konkurencija takva da stalno morate da osmislite nešto novo kako biste ostali konkurentni", rekla je Snežana.\nMarketing je bitan, zadužite nekog od članova domaćinstva\nOdavno nije dovoljno samo "proizvesti" turističku ponudu. Tako je danas dobar marketing obavezan ukoliko želite da dovedete platežne goste, a jedan od njegovih vidova jeste i putem društvenih mreža. Ipak, kreiranje sajta je znak ozbiljnosti domaćinstva, posebno kod gostiju koji su nove generacije.\n"Bilo bi dobro da pored promocije marketinških aktivnosti na sajtovima na nivou Srbije, domaćini imaju promociju putem društvenih mreža, ako su u mogućnosti i neki sajt, propagandni material, svoju Fejsbuk stranicu, Instagram profil... Sve zavisi i od materijalnih mogućnosti i od toga da li je neki član domaćistva spreman da barata novim tehnologijama", ističe nekadašnja direktorka Gradske turističke organizacije u Kragujevcu.\nNe nudite goste proizvodima iz prodavnice\nGost koji dođe u seosko domaćinstvo nikako ne očekuje da bude ponuđen proizvodom koji mu je dostupan u svakom marketu. O tome je govorila i naša sagovornica.\n"U svakoj našoj seoskoj kući imate zdrav domaći sok koji je nepoznat široj javnosti, možda čak i komšijama, ali možete da ga prodate na nekoj manifestaciji ili u svom seoskom domaćinstvu, ili na sajmu. Sa druge strane imate Koka-kolu koja uloži u marketing verovatno vise nego država Srbija u razvoj turizma. Onda imate domaći sok koji je zdraviji, koji je mnogo bolje popiti a zna se koji je napitak popularniji. Ipak, kada dođete u seosko domaćinstvo ne očekujete sokove iz prodavnice ili mleko iz tetrapaka, niti suhomesnato iz prodavnice. Sve treba da stigne iz bašte, iz dvorišta, a ne iz prodajnih objekata", i više je nego jasna bila Snežana.\nU Srbiji je 2018. godine bilo nešto više od 15.000 noćenja u seoskom turizmu\nNe budite zauzeti drugim stvarima\nMnogi se upuštaju u poslove koji su im dodatni izvor prihoda, a da ga zapuste. To je slučaj i u pojedinim seoskim domaćinstvima u Srbiji, što je problem.\n"Seoski turizam postaje sve više predmet interesovanja ljudi koji žive u gradu. Bilo je zainteresovanih porodica, ali i posebnih grupa turista za boravak u našim selima. Međutim, ono što nije bilo dobro je to da kada pozovete domaćina, kada pozovete deset domaćinstava koje imate u bazi podataka - ispostavi da samo jedan može primiti goste. Svi su, kažu, zauzeti i to nije bilo dobro i to je mnoge goste oteralo. Mora da postoji kontinuitet bavljenja ovim poslom. Interesantno je da imamo jedno izuzetno lepo etno-selo u najavi u okolini Kragujevca, nešto potpuno drugačije. Nažalost, o etno-selima se mnogo priča u poslednje vreme, ali su mnoge seoske kuće opustele i zakorovljene", rekla je Snežana.\nBitno je da celo selo živi - primer: Zlakusa\nAko ste u situaciji da birate mesto za početak bavljenja seoskim turizmom, onda je bitno da odaberete živo mesto.\n"Veoma je važno da celo to selo živi, a ne da imate svaku drugu kuću zaraslu u korov. Čitava sredina može zaživeti od jednog turističkog domaćinstva. Imamo primere u Zlakusi. Saša je počeo da se bavi seoskim turizmom, sređuje svoje domaćinstvo. Onda, uključuju komšije koje se bave grnčarijom, onda imamo novoregistrovana seoska domaćinstva za smeštaj, pa imamo pored puta toliko grnčara... Svi oni se umrežavaju, povezuju i svima je dobro. Ljudi moraju shvatiti da to nije posao u kom se 'bacite' u jednu kuću. Ne, tu treba da se i komšiluk uključi, svi moraju zajedno raditi i to je model koji daje odlične rezultate. Uglavnom, niko u Srbiji nije toliko veliki da može sve sam", rekla je Snežana.\nPrijavljujte svoje goste zbog podsticajnih sredstava\nŠto se tiče statistike, na teritoriji Srbije je 2018. godine bilo nešto više od 15.000 noćenja u seoskom turizmu i negde oko 5.600 dolazaka. "Najveće interesovanje je vladalo za seoska turistička domaćinstva sa tri zvezdice. Oni imaju tri puta vise dolazaka I noćenja iz zemlje i inostranstva. Što se tiče Kragujevca, podaci su loši, a razlog je I to što nisu prijavljeni svi gosti. Mi imamo zvanično prijavljenih oko 50 dolazaka i oko 200 noćenja za 2018. godinu i oko 500 gostiju u izletničkom turizmu. Ovi podaci su dvostruko veći, sigurna sam u to. Mi nemamo redovno prijavljivanje gostiju", ističe ona.\n"Kada imamo uplate taksi po osnovu ležaja, možda će se situacija promeniti. Na teritoriji Kragujevca je registrovano 9 seoskih turističkih domaćinstava koja raspolažu sa oko 50 kreveta, što znači da pun autobus turista može da napuni postojeće kapacitete", zaključila je Snežana.\nSeoski turizam Seoska naselja Vodič Turizam Marketing Gosti Snežana Milisavljević


Obilasci sa degustacijom hrane - Najboljih 10 izbora - Moskvi\nObilasci sa degustacijom hrane - Moskva, Rusija\nObilasci sa degustacijom hrane - Moskva\n22. Best Moscow Tours\n23. Aleksey Danilov\n24. Anastasia Moiseeva\n25. Tour Vadim\n26. Larisa Sarkisian\n27. Follow Locals\n29. Karina Kolitinova\n30. Afonina Valeria\nWhat are the best places for obilasci sa degustacijom hrane in Moskva?\nThese places are best for obilasci sa degustacijom hrane in Moskva:\nSee more obilasci sa degustacijom hrane in Moskva on Tripadvisor


NAJSTARIJI ŠLJIVIK U SRBIJI: Stabla stara više od veka i dalje rađaju sočne plodove, a rakija leči svaku ranjenu dušu! | Novi Centar\nNaslovna Društvo NAJSTARIJI ŠLJIVIK U SRBIJI: Stabla stara više od veka i dalje rađaju...\nNAJSTARIJI ŠLJIVIK U SRBIJI: Stabla stara više od veka i dalje rađaju sočne plodove, a rakija leči svaku ranjenu dušu!\nArilje – U Srbiji ima preko 40 miliona stabala šljive, od nje živi na hiljade porodica i naprave se litri i litri čuvene srpske ljute kapljice. Međutim, samo za jedan šljivik kažu da je najstariji, i to onaj koji se nalazi u selu Kruščica kod Arilja, a posađen je prema pojediim zapisama, čak 1896. godine.\n„Te šljive posadio je ujak moje bake i na ovom mestu se nalaze već 124 godine. Stablo se usukalo kao violinski ključ, ali drvo i dalje rađa. Svake godine po tri pune najlonske vreće uberemo sa ovog drveta. Neverovatno šta je sve izdržala, oluje, vetrove, zemljotrese i ostala je na istom mestu. Nisu je uništile ni štetočine, pa su plodovi krupni i izuzetno ukusni“, ponosno kaže vlasnik ovog šljivika, Vasilije Perović za RINU.\nOva šljiva na imanju stoji kao spomenik, čuva se i pazi kako bi što duže trajala i bila svedok nekih davnih vremena. Crvena ranka skoro dva veka mami plodovima, a kako se čini, tako će biti i narednih godina.\nSelo Kruščica smešteno je na dvadesetdrugom kilometru kad se od centra Arilja krene ka Visočkoj banji. Nalazi se na istočnim obroncima planine Zlatibor u dolinama reka Veliki i Mali Rzav. Bog nije štedeo kad je ovde delio prirodne lepote, a Vasilije se nada da će ovo živopisno mesto, gde rastu najstarije šljive u Srbiji, postati selo u koje ljudi dolaze na odmor, jer krije izuzetan turistički potencijal.\nPrethodni članakOGLASIO SE VELJKO RAŽNATOVIĆ NAKON HAOSA U TITELU! Cecin sin poručio samo jedno, njegova poruka je KRATKA i JASNA! FOTO\nSledeći članakSRBI SMISLILI UNOSAN BIZNIS! ULAGANJE NULA, ZARADA EKSTRA Ni prstom ne mrdnu, pare mile same po ulici DO 80 DINARA ZA KG


Potpisan Ugovor za projekat "IT ZA SVAKOG" Potpisan Ugovor za projekat “IT ZA SVAKOG” – Personal magazin\nDr Aleksandra Smiljanić, ministar za telekomunikacije i informatičko društvo i prof. dr Dragan Domazet, dekan Fakulteta informacionih tehnologija, potpisali su danas u prostorijama Ministarstva ugovor o realizaciji projekta “IT ZA SVAKOG”.\n“IT ZA SVAKOG” predstavlja dosad najveći projekat iz oblasti e-učenja u našoj zemlji. Cilj projekta je obrazovanje velikog broja građana Srbije iz oblasti kompjuterskih tehnologija. Kursevi koji budu raspoloživi pokrivaće različite oblasti kompjuterskih tehnologija i sve nivoe znanja. Kursevi će biti urađeni po ECDL (European Computer Driving Licence) programu.\nVažno je naglasti da, kao što i samo ime projekta “IT ZA SVAKOG” kaže, ne postoji ograničenje u tome ko može pohađati ove kurseve, a svi kursevi će biti besplatni.\nOvom prilikom, ministarka Aleksandra Smiljanić je istakla: “Učenje i rad na daljinu, kroz Internet, izuzetno su pogodni, naročito za građane koji žive u manjim mestima koja nemaju svoje univerzitete i obrazovne centre. U Srbiji i u svetu postoji velika tražnja za stručnjacima u oblasti informatike. Kroz projekat “IT ZA SVAKOG” ubrzavamo rast broja stručnjaka u ovoj oblasti koji su preko potrebni.”\n“Vrlo smo ponosni što je Fakultitet informacionih tehnologija dobio priliku da projektom ” IT ZA SVAKOG “, doprinese informatičkom opismenjavanju najšireg skupa građana. Portal “IT ZA SVAKOG ” nudiće građanima besplatne kurseve za pripremu kandidata za polaganje ECDL testova, tj. dobijanje ” Evropske kompjuterske vozačke dozvole”. Takođe, portal će nuditi i 7 besplatnih kurseva iz programiranja. IT opismenjavanje građana je preduslov za razvoj informacionog društva, te sam ponosan što će FIT dati svoj doprinos ovom cilju. Očekujem da će u periodu od 10 godina oko 500.000 građana koristiti naše kurseve”, rekao je ovom prilikom prof. Domazet.\nMinistarka Smiljanić i prof. Domazet\nPotpisan Ugovor za projekat “IT ZA SVAKOG” was last modified: June 25th, 2008 by Redakcija\nPrvi Platinum Business Partner kompanije Avaya u regionu


"Kako to mislite, nismo pogodili tenkove?!" | Skandalozno\nNaime, bombe NATO-a na Kosovu raznele su na stotine civilnih automobila, civilnih kamiona i maketa, i jedva da su načele jugoslovensku artiljeriju i oklopne snage. Od 744 “potvrđena” pogotka pilota NATO-a tokom rata, istraživači iz američkog ratnog vazduhoplovstva, koji su kasnije proveli nedelje i nedelje pretražujući Kosovo i pešice i helikopterima, našli su dokaze za samo 58 pogodaka.\nNaravno, po završetku rata američki oficiri su se na terenu vrlo brzo upoznali sa razmerama svojih promašaja, ali je izveštaj o uništenim ciljevima dugo bio sakriven. Tokom borbenih dejstava načelnik Združenog generalštaba oružanih snaga SAD general Henri Šelton nekoliko puta je izjavio da su “vazduhoplovne snage NATO-a uništile oko 120 tenkova, 220 oklopnih transportera i do 450 artiljerijskih oruđa u ratu protiv Jugoslavije“.\nVrhovni komandant NATO-a general Vesli Klark bio je u tome mnogo oprezniji, pa je odgovarajući na pitanje koliko je jugoslovenskih tenkova i drugih vozila uništeno na Kosovu uvek govorio samo: “Dovoljno“. Istini za volju, Klark je sumnjao u tvrdnje vazduhoplovstva i pokušavao je, bar u prvo vreme, da prikaže tačnu sliku bombardovanja na Kosovu. Kad je na kraju rata komandant jugoslovenske Treće armije general Nebojša Pavković izjavio da je na Kosovu izgubio samo 13 tenkova, vrhovni komandant NATO-a je to nazvao “srpskom dezinformacijom“.\nAli, kako su njegovi pomoćnici sugerisali da je Pavković možda u pravu, to je Klark uputio na Kosovo specijalni tim za ocenu efikasnosti gađanja – MEAT. Tridesetak stručnjaka iz američkih i NATO vazdušnih snaga potvrdili su da je bombardovanje bilo precizno kada je reč o fiksnim metama, kao što su bunkeri i mostovi. MEAT je konstatovao “kako su Srbi zaštitili jedan most tako što su 300 metara uzvodno izgradili lažni most od polietilenske folije koju su rastegli preko reke. NATO je “uništio” lažni most sedam puta. Makete artiljerijskih oruđa bile su napravljene od dugih crnih stabala postavljenih na kamionske šasije. Lanser PVO sistema SA-9 bio je izrađen od metalizovanog kartona od kojeg se pravi ambalaža za mleko.\nKada je general Klark čuo te “neprijatne” vesti, naredio je novu istragu na terenu. Početkom avgusta 1999. godine ekipa MEAT vratila se u sedište vazduhoplovnih snaga u bazu “Ramštajn” u Nemačkoj sa oko 2.600 fotografija. Podneli su izveštaj generalu Valgeru Begertu, zameniku komandanta vazdušnih snaga NATO-a u Evropi.\nČlanovi MEAT-a odgovorili su mu da je nemoguće odvući tenk od 40 tona, a da ne bude tragova na terenu. Ipak, timu MEAT je naređeno da napravi novi izveštaj o pogocima. U roku od 30 dana brigadni general Džon Korli predao je generalu Klarku novi izveštaj, u kojem se govori o “uspešno pogođena 93 tenka i 153 oklopnih transportera“, što nije bilo daleko od podataka koje je na kraju rata izneo načelnik Združenog generalštaba general Henri Šelton. Korlijeva ekipa nije vršila nikakva naknadna istraživanja, već se oslonila isključivo na izjave pilota. No, za više od polovinu pogodaka za koje je general Korli tvrdio da su bili “sigurni pogoci” postojao je samo po jedan dokaz, obično mutni video-snimak iz kokpita aviona, ili bljesak eksplozije snimljene uz pomoć satelita. Satelit registruje eksploziju, ali ne i da li je bilo šta u toj eksploziji i pogođeno.\nIzvan vazduhoplovnih snaga Korlijev izveštaj je dočekan sa tihim nepoverenjem. Klarkov zamenik, britanski general Rupert Smit i njegov načelnik štaba nemački general Diter Štokman savetovali su vrhovnog komandanta NATO-a da ne prihvati Korlijev izveštaj. I CIA je imala dosta primedbi na brojke u tom izveštaju. No, Pentagon je opet pokušao da oko toga nešto prepravi i dopuni. U januaru 2000. godine sekretar za odbranu Koen i general Šelton stavili su svoja imena na zvaničan izveštaj Kongresu o ratu na Kosovu. Ovaj izveštaj na 194 stranice bio je tako lišen podataka da su i funkcioneri Pentagona zbijali šale u vezi s tim. U izveštaj nije bila uključena Korlijeva mapa na kojoj se vidi da je “NATO uništio na Kosovu 93 tenka“. Međutim, u tekstu se nalazi napomena:\nMoć iz vazduha u ratu protiv Jugoslavije bila je efikasna samo protiv civilnih meta, protiv vojnih ciljeva ne. Civili su bili terorisani uz upotrebu eufemizma “strategijsko gađanje” i to je i dovelo do toga da Beograd pristane na Kumanovski sporazum.\n1 komentar na "General NATO Begert: “Kako to mislite, nismo pogodili srpske tenkove?!”"\ndragan | 11. јуна 2019. u 13:27 | Одговори\nЈедино и исправно гледања на ефикаснос НАТО армаде, мора се ту додати да им нису ни мало измакли цивилни циљеви попут хемијских и остлих фабрика. То је загадило и воду и атмосферу уз још веће загађење од осиромашеног уранијума.


Završeni projekti – Kancelarija za mlade\nBudi u toku\tZavršeni projekti\nNa ovom linku Odluka_o_izboru.pdf mozete preuzeti odluku o izboru projekata udruženja prijavljenih na javni konkurs za finansiranje projekata koja realizuju udruženjau 2016. godini na teritoriji grada Beograda.\nKancelarija za mlade i saradnju sa udruzenjima je u toku 2015. godine održala obuku organizacija civilnog društva za pripremu i pisanje projekata. Dvadesettri polaznika su uspešno završila obuku.U utorak, 02.02.2016. je…\nSamitu je prisustvovalo preko 300 gostiju, predavaca i ucesnika. Nikola Nikodijević, predsednik Skupštine grada Beograda i Vanja Udovičić, ministar za omladinu i sport svečano su otvorili „Bg samit mladih” .…\nAktuelni projektiZavršeni projekti\nUspešno su završene radionice u okviru projekta Kancelarije za mlade Grada Beograda “Samo od tebe zavisi” koji je obuhvatio 10 srednjih škola i preko 300 đaka. Cilj projekta je bio…


Oglas za radno mjesto: Javni konkurs za prijem uposlenika u JU Srednja škola za saobraćaj i komunikacije Sarajevo - JU Srednja škola za saobraćaj i komunikacije - BoljiPosao.com\nJavni konkurs za prijem uposlenika u JU Srednja škola za saobraćaj i komunikacije Sarajevo\nNa osnovu člana 133. a u vezi s članom 112. stav 4. Zakona o srednjem obrazovanju ("Službene novine Kantona Sarajevo" br. 23/10 i 1/16), Saglasnosti ministra za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo broj: 11-34-24110-20-1/17 od 03.08.2017.godine, a u skladu sa odredbama Pravilnika sa kriterijima za prijem zaposlenika u radni odnos u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama kao javnim ustanovama na području Kantona Sarajevo ("Službene novine Kantona Sarajevo" broj: 3/13 ), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika sa kriterijima za prijem zaposlenika u radni odnos u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama kao javnim ustanovama na području Kantona Sarajevo („Službene novine Kantona Sarajevo", broj: 33/16), Školski odbor Javne ustanove Srednja škola za saobraćaj i komunikacije Sarajevo, donio je Odluku kojom se raspisuje:\nJAVNI KONKURS za popunu upražnjenih radnih mjesta u školskoj 2017./2018.godini\n1.\tNastavnik/nastavnica engleskog jezika - 1 izvršilac, 20 časova nastavne norme sedmično, odnosno 40 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od\n01.09.2017.\tgodine\tdo povratka radnice s porodiljskog odsustva, a najkasnije do\n2.\tNastavnik/nastavnica fizike - 1 izvršilac, 10 časova nastavne norme sedmično, odnosno 20 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do 31.08.2018.godine;\n3.\tNastavnik/nastavnica sociologije - 1 izvršilac, 8 časova nastavne norme sedmično, odnosno 16 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do 31 08.2018.godine;\n4.\tNastavnik/nastavnica vjeronauke - 1 izvršilac, 5 časova nastavne norme sedmično, odnosno 7,5 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do povratka radnice s porodiljskog odsustva, a najkasnije do 31.08.2018.godine;\n5.\tNastavnik/nastavnica praktične nastave mašinske struke (Automehaničar-majstor) - 1 izvršilac, 24 časa nastavne norme sedmično, odnosno 40 sati sedmično, na neodređeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine; uz probni rad od 6 (šest) mjeseci;\n6.\tNastavnik/nastavnica praktične nastave mašinske struke (Automehaničar-majstor) - 1 izvršilac, 24 časa nastavne norme sedmično, odnosno 40 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do 31.08.2018.godine;\n7.\tNastavnik/nastavnica ekonomske grupe predmeta - 1 izvršilac, 20 časova nastavne norme sedmično, odnosno 40 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do 31,08.2018.godine;\n8.\tRadnik/radnica na održavanju higijene objekta i opreme -1 izvršilac, 40 sati sedmično, na određeno vrijeme, počev od 01.09.2017.godine do 31.08.2018.godine\nPored općih uslova za zasnivanje radnog odnosa predviđenih Zakonom o radu, kandidati trebaju da ispunjavaju i posebne uslove utvrđene Zakonom o srednjem obrazovanju, Nastavnim planom i programom za srednje tehničke i stručne škole, Pedagoškim standardima i normativima za srednje obrazovanje, Pravilnikom o radu JU Srednja škola za saobraćaj i komunikacije Sarajevo i drugim normativnim aktima Škole , i to:\nZa poziciju pod rednim brojem 1,2,3,4 i 7:\n• VSS - VII stepen stručne spreme odgovarajućeg fakulteta, odnosno I (prvi) Ciklus odgovarajućeg studija visokog obrazovanja (dodiplomski studij) u trajanju od najmanje četiri studijske godine, sa akademskom titulom i stručnim zvanjem Bakalaureat/Bachelor za određenu oblast, odnosno sa završenim II (Drugim) ciklusom odgovarajućeg studija visokog obrazovanja (postdiplomski studij), sa akademskom titulom i stručnim zvanjem Magistra za određenu oblast, odnosno završenim trećim ciklusom studija i naučnim zvanjem Doktor nauka i odgovarajućim stručnim profilom\nZa poziciju pod rednim brojem 5 i 6:\n1.\tZavršen mašinski fakultet VSS-diplomirani inženjer mašinstva, drugi ili prvi stepen sa prethodno završenom školom za kvalifikovane radnike mašinske struke, odnosno sa završenim stepenom stručne spreme za srednje složena ili složena zanimanja;\n2.\tprvi stepen fakulteta ili visoke škole-odsjek za praktičnu nastavu u mašinskoj struci;\n3.\tviša stručna pedagoška škola-odsjek za praktičnu nastavu;\n4.\tpedagošku akademiju-mašinski odsjek, sa prethodno završenom školom za kvalifikovane radnike mašinske struke,odnosno sa završenim stepenom stručne spreme za srednje složena ili složena zanimanja;\n5.\tviša tehnička škola mašinske struke, sa prethodno završenom školom za kvalifikovane radnike;\n6.\tvisokokvalifikovani radnici mašinske struke, odnosno radnici sa završenim stepenom stručne spreme za složenija zanimanja/ specijalnosti/, za zanimanje za koje se obrazuju učenici i najmanje pet godina radnog iskustva u zanimanju za koje se izvodi nastava po nastavnom planu i programu.\n•\tZa sve tačke od 1. do 5. prethodni nivo obrazovanja je završen treći stepen mašinske struke za stručno zanimanje automehaničar uz obavezno dostavljanje dokaza o prethodno završenom trećem (III) stepenu stručnog zanimanja za automehaničara.\n•\tZa tačku 6. Visokokvalifikovani radnici mašinske struke Automehaničar-majstor peti (V) stepen složenosti i najmanje pet godina radnog iskustva u stručnom zanimanju automehaničar.\nZa poziciju pod rednim brojem 8:\n• NKV-završena osnovna škola u skladu sa sistematizacijom radnih mjesta\nUz prijavu na javni konkurs sa kratkom biografijom,adresom stanovanja, brojem telefona i po mogućnosti e-mail adresa, kandidati su obavezni dostaviti :\na)\todgovarajuću diplomu/ svjedodžbu o stečenoj stručnoj spremi\nd)\tza radno mjesto pod rednim brojem 5 i 6: Diploma o završenom petom (V) stepenu zanimanja Automehaničar-majstor.\nUz navedenu/obaveznu dokumentaciju kandidati mogu dostaviti i dodatnu dokumentaciju :\nb)\tUvjerenje/potvrda o radnom stažu u ustanovama obrazovanja na poslovima koji odgovaraju stručnoj spremi i profilu koji se traži konkursom,\nc)\tUvjerenje/potvrda o radnom stažu ostvarenom izvan ustanova obrazovanja nakon sticanja stručne spreme i profila na poslovima koji se traže konkursom,\nd)\tUvjerenje/potvrda o radnom stažu ostvarenom izvan ustanova obrazovanja nakon sticanja stručne spreme i profila koji se traže konkursom,\ne)\tUvjerenje/potvrda o radnom stažu u ustanovi u kojoj se boduje,\nf)\tUvjerenje/potvrda o dužini čekanja na posao na evidenciji Službe za zapošljavanje Kantona, Sarajevo nakon sticanja stručne spreme i profila koji se traži konkursom,\ni)\tUvjerenje/potvrda o prosjeku ocjena tokom studiranja relevantnog za obavljanje poslova koji se traže konkursom,\nk) pozitivna preporuka prethodnog poslodavca,\nI) i drugu dokumentaciju kojom dokazuju ispunjenje uslova.\nKriteriji, procedure, uslovi, način bodovanja i izbor kandidata regulisani su Pravilnikom sa kriterijima za prijem zaposlenika u radni odnos u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama kao javnim ustanovama na području Kantona Sarajevo („Službene novine Kantona Sarajevo" br. 03/13) i Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika sa kriterijima za prijem zaposlenika u radni odnos u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama kao javnim ustanovama na području Kantona Sarajevo („Službene novine Kantona Sarajevo", broj: 33/16), te Dopunama nastavnog plana i programa za srednje škole Ministarstva obrazovanja i nauke Kantona Sarajevo broj: 11-01-38-7211-12/09 od 01.06.2009.godine.\nO rezultatima konkursa kandidati će biti obaviješteni nakon provedenog postupka, pismeno, putem pošte na adresu navedenu u prijavi, u roku od 8 (osam) dana od dana donošenja odluke o izboru.\nPo konačnosti i pravosnažnosti odluke o izboru, izabrani kandidat dužan je dostaviti Ijekarsko uvjerenje o radnoj sposobnosti od zdrastvene ustanove kao javne ustanove, koje nije starije od 6 (šest) mjeseci, te obaveznu i dodatnu dokumentaciju u orginalu ili ovjerenoj kopiji od strane nadležne općinske službe.\nU slučaju da se utvrdi da je izabrani kandidat predao dokumenta tokom postupka prijave na javni konkurs za koje se utvrdi da su lažni, direktor Škole je obavezan zaključiti ugovor s drugim kandidatom sa konačne bodovne rang-liste, a u skladu s članom 17.stav 4. i 5. navedenog Pravilnika.\nPrijavu sa dokazima o ispunjavanju uslova kandidati dostavljaju lično na protokol Škole u vremenu od 08,00 do 15,00h ili preporučeno poštom na adresu JU Srednja škola za saobraćaj i komunikacije Sarajevo,Ulica Velešići broj 2, 71 000 Sarajevo sa naznakom "Prijava na javni konkurs za poziciju po rednim brojem: - ne otvaraj."\nDokumentacija kandidata koji nisu izabrani vraća se na lični zahtjev putem protokola Škole, u roku od 15 dana od dana prijema obavijesti o rezultatima konkursa.\nJavni konkurs je otvoren 8 (osam) dana od dana objavljivanja u dnevnom listu. Krajnji rok za podnošenje prijava na javni konkurs je 21.08.2017.godine.


Mogao bih da živim u Srbiji | VRANJSKE\nVranjanci su na, prvi pogled, hladni, nepristupačni i rezervisani prema strancima. Ne žele prvi da ostvare kontakt, nisu predusretljivi i bukvalno stoje po strani kada vide nekog stranca. Ono što sam takođe primetio je da muškarci preterano ističu nacionalnost, srpsku, „mačo“ stranu. Tako je dok ne upoznaju „stranca“. Onda bivaju prisniji i čine da se na neki način osećam kao kod kuće\nO Srbiji sam jedino znao da je jedna od najnaseljenijih zemalja bivše Jugoslavije. Na fakultetu sam učio o vašoj istoriji, o ratovima i zaintrigirala me zemlja daleka Španiji. Sada, nakon šest meseci boravka u Vranju, mogao bih da zamislim da živim ovde“, počinje priču Samuel Penja Peres, mladi volonter iz Španije.\nZa šest meseci boravka u Srbiji, otkrio je, ističe, novu zemlju, novu kulturu, novi jezik, upoznao različite ljude i stekao nove prijatelje.\n„Imao sam vremena da pričam sa ljudima, da putujem i da zaista upoznam ovu zemlju i njene običaje. Nisam glumio običnog turistu. Ineresantno je da ne postoji jedan tip ljudi sa karakterističnim izgledom za jednu državu. Ima vas i tamnoputih, sa mediteranskim „look-om“, ali i plavih, svetle puti kao što su Nemci ili Rusi“, pod utiskom je Samuel dok priča o svojim novim iskustvima.\nSTRANCI: Vranjanci su, opisuje, na prvi pogled hladni, nepristupačni i rezervisani prema strancima.\n„Shvatio sam da ne žele prvi da ostvare kontakt, nisu predusretljivi i bukvalno stoje po strani kada vide nekog stranca. Ono što sam takođe primetio je da muškarci preterano ističu nacionalnost, srpsku, „mačo“ stranu. Iz razgovora sa pojedinicma i na pomen organizacije Centra E8, video sam, da je kod mnogih, prisutna homofobija. Sve je to njima, kažu, čudno i ništa ne podržavaju. A, ne zaostaje ni ksenofobija. Očigledno su u zabludi jer nisu upoznati sa radom organizacije“, napominje Samuel koji živi u Burgosu, grada sa oko 200.000 stanovnika.\nOn je volonter programa EVS (Evropski volonterski servis) koji mu omogućava da otkrije novu kulturu kroz volonterske aktivnosti van njegove zemlje porekla. Omladinska organizacija, Centar E8, akreditovana je da se bavi EVS programom i usmerena je na rad sa mladim ljudima širom Srbije.\n„Trudio sam se da pričam sa ljudima na ulici i pokušao da kroz svoj primer ukažem na rad organizacije i EVS-a. EVS je iskustvo obrazovnog karaktera. Ono razvija stav opšteg aktivnog građanstva tako što stranom državljaninu u jednoj zemlji dopušta da učestvuje u njenom svakodnevnom životu, radeći i deleći obaveze njenih građana“, ističe dvadesetsedmogodišnji Samuel.\nSuprotno Vranjancima, kako kaže, Španci jedva čekaju da čuju i vide nekog ko ne govori istim jezikom kao oni.\n„Odmah prilazimo, nudimo pomoć. A u Vranju su po tom pitanju suzdržaniji i sramežljivi. Tako je dok ne upoznaju „stranca“. Onda bivaju prisniji i čine da se na neki način osećam kao kod kuće“, objašnjava Samuel.\nTURBO-FOLK: Stvaranjem kontakta između učesnika iz inostranstva i lokalnog stanovništva, prema njegovim rečima, doprinosi se boljem razumevanju naroda i kultura, prijateljstvu i miru.\n„Volonteri su na taj način i učesnici u svakodnevnom životu tog grada. Time sam dobio potpuno drugačiju sliku zemlje u kojoj boravim, posmatranu iz ugla samih stanovnika. Želim da svojim radom podstičem mobilnost mladih i njihovo aktivno građansko učešće kroz volonterski rad“, ističe naš sagovornik.\nPrvo što je primetio u Vranju kada je došao pre šest meseci je, kaže, ispijanje kafe u velikim količinama.\n„U neko doba dana je posebna gužva u gradu i tada svi piju kafu. Kod nas, u Burgosu, tako se pije martini, vermut, alkoholna pića sa slatkom notom. Takođe mi je bilo čudno kada sam video ljude sa cigaretama unutar prostorija. Kod nas je pušenje zabranjeno, pa izlazimo napolje i tako više pričamo međusobno, upoznajemo se. Nekako je sve opuštenije i muško-ženski odnosi su samim tim drugačiji. Nema barijera. Mnogo više druženja i večernji izlasci su u baru ili pabu sa muzikom gde svi igramo. Ne pravimo velike žurke“, opisuje Samuel.\nSituacija je, kaže, drugačija u Vranju sa nereprezentativnim diskotekama u kojima ječi turbo-folk.\n„U Vranju najviše izlazim u „The Shamrock Irish Pub“ i „Pod lipu“. Išao sam u kafanu „Hobit“, „Kod bake na ručak“, „Dvor“, „Adria“. Posetio sam Vlasinsko jezero, Markovo Kale, Pržar, Beli most. Sve ima svoju priču, a ja sam sa zadovoljstvom obilazio svako mesto“, iskren je Samuel.\nVOLONTERSKI RAD: Tokom svog šestomesečnog boravka u Srbiji, kaže da je obišao još i Niš, Beograd, Novi Sad, Sremske Karlovce, Sarajevo.\n„Skoro svaki odlazak u drugi grad, bio je vezan za moje učestvovanje u akcijama koje su u okviru programa EVS, a u saradnji sa Centrom E8. Učestvovao sam u organizaciji filmskih večeri čiji je cilj uključivanje mladih sa juga Srbije u podizanje svesti o migracijama, izbeglicama i značaja solidarnosti u kriznim vremenima, u protestu Odbora za ljudska prava protiv nasilja nad ženama, u različitim humanitarnim akcijama“, navodi naš sagovornik.\nSrpsku prestonicu, Beograd, poredi sa Pragom, i naziva ga „grad tramvaja“.\n„Beograd, veliki kao svaki glavni grad. Ima mnogo tramvaja koji u Španiji ne mogu da se vide. Postoji, zapravo, jedan u Madridu ali više služi kao atrakcija, nije u upotrebi. U Beogradu su mi ponudili čak i posao prevodioca, ali pravilo EVS-a je da volonteri nemaju pravo na rad. Za sada se vraćam u Španiju da dobro razmislim o novim mogućnostima i odlučim šta dalje. U Španiji sam radio kao dostavljač pica. Pre ću da izaberem ponudu iz Beograda, ako ništa bolje ne iskrsne“, iskren je Samuel.\nI u Srbiji, kao u Španiji, kaže da je slična situacija po pitanju (ne)zaposlenosti i pronalaženja posla u struci. Samuel je diplomirani sociolog.\n„Od profesora na fakultetu, saznao sam da mnoge firme u Španiji prilikom zaposlenja daju prednost onima sa iskustvom negde van zemlje preko programa EVS. Možda će mi se po povratku posrećiti“, smeje se Samuel.\nDiplomirao je, dodaje, na univerzitetu starom 800 godina u španskom gradu Salamanka. Za master studije, nije imao para jer je dalje školovanje preskupo.\n„Isto kao što je i ovde. Nema razlike u obrazovanju u Srbiji i Španiji. Bio sam student na jednom od najstarijih univerziteta uz onaj u Parizu, Bolonji i Oksfordu. Osnovan je 1218. godine. Salamanka je grad u zapadnoj Španiji, nalazi se u autonomnoj pokrajini Kastilja i Leon. Kao i moj rodni grad Burgos koji ima oko 200.000 stanovnika. Nešto manje ima Salamanka, grad koji bi svakako trebalo videti, ako vas put nanese u Španiju. A i blizu je Madrid – dva sata vožnje automobilom“, napominje Samuel.\nZLATNI GRAD: Salamanka, prema njegovim rečima, jedan je od najlepših renesansnih gradova u Evropi koji je dobio naziv „Zlatni grad“, po specijalnom pesku od kojeg su izgrađene fasade mnogih građevina.\n„Grad odiše starim vremenom i vremešnim spomenicima, starim katedralama. Pri zalasku sunca, ceo grad sija kao zlato, zbog čega se i zove „Zlatni grad“. Za celu Španiju, naročito za Salamanku, karakteristične su borbe bikova. Ko voli adrenalin, uživaće sa ostatkom publike“, kaže.\nSalamanka je, ističe, još poznata po „el jamon serrano“, španskoj šunki.\n„To je čisto meso koje može da se suši godinu dana. Čuo sam da imate i vi šunku koju sam odmah probao. Samo je naziv isti, nije približnog ni ukusa, a ni izgleda kao španska. U Vranju se mnogo jedu „pljeskavice“ i „ćevapi“. To sam i naučio da kažem na srpskom“, smeje se Samuel koji srpski jezik više razume, nego što priča i odmah kao iz topa dodaje:\n„A imate mnogo ukusnijih stvari u ishrani od pomenutih. Odličan pasulj, pastrmka, preukusan ajvar, sarmice sa vinovom lozom, šopska salata. Volim domaću kuhinju na koju sam navikao kod kuće. Mi, u Španiji u ishrani više koristimo povrće, a manje mesa. Kod vas je obrnuto. Najbolji desert u Španiji je pirinač sa mlekom. Rekli su mi da je i vama poznat taj slatkiš. Ovde sam prvi put probao jogurt koji kao takav ne postoji u Španiji. Samo gust i sladak. Tursku kafu sam takođe prvi put probao. Niko mi nije rekao kako se pije, pa sam popio sa sve onim gustim na kraju i ukus je bio grozan“, opisuje Samuel.\nOno na čemu Samuel zamera je aljkav odnos prema okolini, zapuštenost javnih površina i mnogo smeća.\n„Ipak, sa svim manama i vrlinama koje ima Srbija, mogao bih da živim u njoj. Sviđa mi se zemlja i ta opcija nije isključena. Ionako, dok ne progovorim, niko ne prepoznaje da sam Španac. Osim što se ovde ne nosi ovako duža kosa kao što je moja. Devojke su, moram da napomenem, prelepe. Povučen ovim iskustvom, ako se neko dvoumi, neka to ne čini, nego pasoš u ruke, samo da izabere državu i možda uspe da promeni svoj život iz korena. Ko zna, možda se i zaljubi“, tajanstven je Samuel koji završava razgovor za Vranjske rečenicom:\n„To što neko nema debeli novčanik i bogate rođake u inostranstvu, ne znači da treba da sedi kod kuće“.\nCentar E8 je omladinska organizacija usmerena na rad sa mladim ljudima širom Srbije. Inovativnim kampanjama, upotrebom društvenih mreža i raznovrsnim metodologijma rada, vrši se edukacija mladih na temu zdravi stilovi života, rodna ravnopravnost, prevencija nasilja i značaj aktiviranja u društvu. Jedna od najvažnijih vrednosti Centra E8 je deljenje znanja i iskustva sa mladim ljudima. Na taj način stvaraju se nove aktivne građanke i građane koji u svojim lokalnim sredinama nastavljaju da prenose vrednosti za koje se zalažu iz organizacije.


Proteklih dana su u Crnoj Gori pojedini mediji objavili informacije o tome kako u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija (ZIKS) u Spužu kod Podgorice bilježe porast narkomanije i prostitucije i silovanja te da su zbog toga zatvorenici izloženi povećanom riziku od raznih infekcija.\nU ZIKS-u ali i NVO koje gotovo deceniju rade sa rizičnim grupama demantuju takve navode.\nIskustva iz regiona pokazuju da je stanje u zatvorima u Srbiji, BiH, Crnoj Gori manje više identično i da tamo vladaju specifični uslovi života gdje su prisutni razni oblici rizičnog ponašanja.\nPrema pisanju Dnevnih novina, anketa, koja je dostavljeno tom listu i koja je provedena tokom 2012. godine, pokazala je da u zatvoru u Spužu navodno ima silovanja, ali i prostitucije.\nIzmeđu ostalog, javnosti su prezentovani podaci o tome kako su navodno, dva ispitanika odgovorila da su bila prisiljena na seksualne odnose, da su dva zatvorenika saopštila da im je plaćeno za tu uslugu, dok su po tri zatvorenika rekla da su platila uslugu, a dva da su to uradila za drogu. Dva ispitanika odgovorila su anketarima da su stupila u seksualne odnose radi zaštite od nasilja.\nAnketa o kojoj su mediji pisali provedena je prije dvije godine, a ne kako se navodi 2012, tvrde u ZIKS-u.\nSamim tim, ističe pomoćnik direktora Dragoljub Bulatović ti podaci ne oslikavaju pravo stanje u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija.\nBulatović je u izjavi za RSE bio vrlo kategoričan: “Odgovorno ističem da prvi put čujem za podatak da ‘u zatvoru ima silovanja i prostitucije’ tim prije što smo u periodu od decembra 2012. do juna 2013. godine bili pod otvorenim monitoringom šest crnogorskih NVO, te stalnim kontrolama Ombudsmana i posebno Evropskog komiteta za sprečavanje mučenja ili nehumanog postupanja ili kažnjavanja (CPT). U njihovim izvještajima koji su dostupni domaćoj i međunarodnoj javnosti nema podataka o pojavama o kojima ovdje govorimo jer one prosto nijesu registrovane u crnogorskim zatvorima.”\nProblem sa tetoviranjem nesterilnim priborom\nTijana Žegura iz NVO Juventas, koja još od 2004. godine provodi edukativne programe u ZIKS-u, a od 2005. direktno radi sa zatvorenicima koji su zavisnici, kaže da oni do danas nijesu imali konkretne podatke koji bi ukazali na postojanje prostitucije ili silovanja u ZIKS-u.\n“Mi nemamo konkretne informacije da dolazi do seksualnih odnosa, bilo silovanja ili dobrovoljnih seksualnih odnosa. Uvijek se, međutim vladamo time da u svim zatvorima svijeta dolazi do seksualnih odnosa među osuđenim licima, pa tako i u našem.”\nNajrizičnije ponašanje unutar zidina Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija nije ni uživanje narkotika ni nezaštićeni seksualni odnosi već tetoviranje nesterilnim priborom, kažu iz Juventasa. Pisanje medija o navodno rasprostranjenoj prostituciji i silovanjima među zatvorenicima, Žegura naziva senzacionalizmom.\n“Konkretno se manipulisalo podatkom da određeni broj lica je imao seksualne odnose unutar zatvora, s tim što su svi negirali da su imali seksualne odnose sa osobom istog pola tokom služenja kazne.”\nDok demantuju navode o postojanju prostitucije kao i silovanja među zatvorenicima, u ZIKS-u ne spore da ima narkomanije.\n“Nećemo ustvrditi da u ZIKS-u nema droge jer kako u svijetu nigdje ne postoji zatvor koji je potpuno sterilan nijesu ni naši zatvori lišeni takvih nedaća. Međutim, već više od godinu dana planiranim i kontinuiranim aktivnostima kroz operativni, analitički i konačno bezbjednosni rad u svim organizacionim jedinicima ZISK-a pokušavamo da suzbijemo nedozvoljeno ubacivanje i korišćenje narkotika i u tome smo postigli značajne rezultate”, ističe pomoćnik direktora Dragoljub Bulatović.\nIskustva iz regiona ali i Evrope ukazuju da su podaci o problemima narkomanije i prostitucije u zatvorima uglavnom svuda isti i da je stanje manje više svuda identično.\nRegionalni ekspert za stanje u zatvorima i rad sa rizičnim grupama Denis Dedajić kaže da je narkomanija svuda u region i svijetu u porastu u zatvorima, ali prije svega upozorava na zabrinjavajuće širenje Hepatitisa C.\n“Ne samo u BiH, Crnoj Gori nego je i u čitavom region situacija gotovo ista. Bez obzira što je Hrvatska ušla u EU, stanje u njihovim zatvorima je skoro isto kao i u zatvorima u region kao i u zemljama koje su na putu da postanu članice EU. Ono što treba sve nas da zebrine je pojavnost hepatitis C. Pojavnost HIV-a nije zabrinjavajuća jer je i u zatvorima kao i u opštoj populaciji prevencija HIV-a veoma niska. Hepatitis C, međutim ima jednu stalnu progresiju i svi treba da se zapitamo kako dalje.”


Tiket dana (utorak, 11.01.2022) – Kladjenje.rs\nHomeTiket danaTiket dana (utorak, 11.01.2022)\n11 Januara, 2022 Peca Tiket dana 0\nDanas se nastavlja Afrički kup nacija, a ima i utakmica koje su u prethodnom periodu bile odlagane. Napominjemo da su kvote bile aktuelne u trenutku pisanja teksta.\nReding – Fulam – 2,0-3 @ 2.55 u Meridianbet\nOvo je utakmica 25. kola engleskog Čempionšipa u kojoj Reding srpskog trenera Veljka Paunovića dočekuje Fulam, koji predvodi centarfor reprezentacije Srbije Aleksandar Mitrović. Fulam je izgubio lidersku poziciju isključivo zbog odlaganja utakmica, pa su sada tek treći sa bodom manje od Blekburna, a četiri manje od Bornmuta. Ipak, ”kolibari” imaju dve utakmice manje odigrane od pomenutih timova. Reding takođe ima dva zaostala meča, a nalazi se tik iznad zone ispadanja. ”Kraljevi” su sakupili 22 boda, tri više od Piterboroa, prvog tima ispod crte. Fulam je ubedljivo najefikasniji tim lige, dali su 51 gol do sada, a najveće zasluge za to idu na adresu Aleksandar Mitrovića koji je postigao 22 gola. Međutim, Fulam nije slavio na prethodnih pet prvenstvenih utakmica, imaju četiri remija i poraz od Šefild junajteda na svom Krejven Kotidžu. Na tih pet mečeva dali su samo tri gola. U subotu su uspešno prebrodili još jedno kolo u FA kupu, pobedili su Bristol Siti u gostima, ali tek posle dodatnih 30 minuta, sa 1:0. Reding je zadužio Fulam, pobedio ga je u Londonu sredinom septembra, a sada očekujemo revanš ”kolibara”. Naš predlog je dvojka, ali golova ne bi trebalo da bude mnogo. Za 2,0-3 u kladionici Meridianbet koeficijent iznosi 2.55.\nNigerija – Egipat – GG @ 2.28 u Meridianbet\nDuel ove dve selekcije svakako je jedan od derbija barem prve runde takmičenja. Očekuje se da ”orlovi” i ”faraoni” prođu dalje, a onda je sve moguće. Teško će se Gvineja Bisau i Sudan uključiti u trku za osvajanje prva dva mesta, pa će, najverovatnije, međusobni susrte ove dve selekcije odlučiti o pobedniku grupe. Egipat ima odličan tim predvođen sjajnim Mohamedom Salahom, možda trenutno i najboljim igračem sveta. Ostali reprezentativci nisu toliko poznati ljubiteljima fudbala u Evropi s obzirom da igraju u domaćem prvesntvu, uglavnom u dva najbolja kluba Zamaleku i Al Ahliju. Ovaj drugi klub je šampion Afrike već dve godine uzastopno. Selektor je poznati Portugalac Karlos Keiroš, koji nije imao velikih problema da ovu selekciju dovede do baraža za oslazak na Mundijal u konkurenciji nacionalnih timova Gabona, Libije i Angole. Nigerija je dovela podmlađenu selekciju, a veliki hendikep je nedolazak odličnog strelca Viktora Osimena, koji je povređen. Zbog izostanka napadača Napolija, ali i Denisa iz Votforda, te nekadašnjeg fudbalera Junajteda Igaloa, napad nigerijskih ”orlova” mogao bi da predvodi bivši Partizanov centarfor Umar Sadik, koji igra sjajno u Almeriji. Njegov partner u napadu trebalo bi da bude Lesterov špic Keleči Ihenačo. Ima tu još izvanrednih fudbalera, Ndidi, takođe iz Lestera, Čukvueze iz Viljareala, Ivobi iz Evertona i novi čaln Union Berlina, bivši igrač Liverpula, Taivo Avonidži. Biće ovo pravi spektakl u Kamerunu, a poraz jednog od timova ne bi bio tragičan. Zato očekujemo otvorenu igru i bar po gol na obe strane. Za GG u kladionici Meridianbet koeficijent iznosi 2.28.\nUkupna kvota na tiketu za utorak u kladionici Meridianbet iznosi 5.81.


Raskinuli Partizan i Musa Ndžai: Milošević je zaboravio da postojim, doktora oterali zbog pogrešnog lečenja, dugovali mi novac...\nGoran Bošković 26/02/2020, 14:47\nZavršila se posle godinu dana misija Muse Ndžaija u Beogradu. Kad je dolazio rekao je kako „voli da dribla i stvara problem protivničkim odbranama“, ali u Partizanu ama baš ništa nisu dobili od momka iz Gambije, sa norveškim pasošem i sa njim su prošle sedmice raskinuli saradnja. Dve i po godine pre isteka ugovora.\nSamo 14 minuta na gostovanju Čairu i još tri u završnici večitog derbija proletos na stadionu „Rajko Mitić“ nisu bili dovoljni da krilni vezista pokaže šta zna. Umesto na terenu, veći deo mandata u Humskoj proveo je u ambulanti, a za to što nije ostvario konkretniji učinak krivi – lekara!? Mada ga ne pominje imenom, sve ukazuje da odgovornost prebacuje na dr Iliju Rosića, do proleća 2019. angažovanog u prvom timu crno-belih.\n„Povredio sam se posle samo mesec dana od dolaska. Klupski lekar je pogrešno postavio dijagnozu, a čim su za to saznalii ljudi iz Partizana su ga oterali, iako je radio za njih 20 godina. Aposolutno j… Taj doktor je na kraju došao kod mene da se isplače, kaže kako nije bila njegova greška“, jada se Musa Ndžai u razgovoru sa norveške medije, potvrđujući da je od Parnog valjka dobio „čiste“ papire i da je slobodan igrač.\nMada, pitanje je koliko je u njegovim rečima ima istine, jer je na zimskim pripremama u Antaliji odradio jednocifren broj treninga pre nego što se povredio, zato što nije mogao da izdrži naporan ritam ostatka tima, pod izgovorom da na takav rad „nije navikao u Norveškoj“.\n„Imao sam upalu mišića, bol se protezao sve do kuka, zahvatio je kost. Morao sam na dvomesečno bolovanje kako bih se oporavio. Kad sam se vratio na teren, dosta toga se promenilo. Trener koji me je tražio dobio je otkaz. Isto kao i sportski direktor. Novi šef stručnog štaba je zaboravio da postojim, nije ga uopšte interesovalo šta radim na treninzima“.\nOpet sporne reči, jer je Zoran Bata Mirković svojevoljno napustio klub posle poraza od Voždovca, ostavku je narednog dana podneo i Ivica Iliev, s tim da je nekadašnji golgeter i dalje svakodnevno u klubu.\nSavo Milošević ga, doduše, zaista nije video na mapi, pa je Musa Ndžai pred kraj leta ugovorio pozajmicu u norveški Od, ali je posle samo tri kola povredio Ahilovu tetivu i morao na višemesečno bolovanje. Kad je došla zima, a sezona na severu Evrope se završila, vratio se u Srbiju, nije bio u planovima stručnog štaba ni za pripreme u Beleku i Kataru, ali ga to saznanje nije toliko pogodilo koliko kazivanje da Partizan nije poštovao slovo ugovora.\n„Dugovali su mi novac. Baš veliki iznos. Podneo sam žalbu FIFA, imali su rok od tri dana da mi daju raskid i isplate sredstva koja sam potraživao. Kad su me isplatili, odlučio sam da pričam sa trojicom direktora i advokatom o svom statusu. Iako sam imao dobre ljude oko sebe, osetio sam da je trebalo sam da se pojavim na sastanku. Bilo je čudno, ali su mi garantovali da se ništa slično neće ponoviti. Rekao sam im da imaju dve opcije: da mi dozvole da treniram do leta i tako rehabiltujem karijeru novom pozajmicom ili transferom ili da odmah raskinemo ugovor“.\n„Ne žalim što sam potpisao za Partizan. Naučio sam dosta toga tokom vremena provedenog u Srbiji. Da mi je stalo samo do novca, ostao bih. Verovatno ne bih bio plaćeniji nego u Norveškoj, ali sam zaradio dovoljno da mogu na miru da se posvetim karijeri“.\nSad kad je slobodan kao ptica na grani, maltene se nudi potencijalim poslodavcima.\n„Imao sam dobro iskustvo u Odu. Otrvoren sam za razgovore i sa tim klubom i sa Valerengom, obe sredine su dobre, a meni će biti lakše da izaberem sad kad sam slobodan agent. Verujem da bih mogao da budem interesantna opcija za nekoliko norveških klubova. Čini mi se da i dalje veliki broj ljudii smatra da sam dribler, koji ne postiže golove, ali je moj cilj da se vratim u nekadašnju formu. Želim da se dokažem na teritoriji koju poznajem“, dopunio je Musa Ndžai.\nPrevious article Partizanovo prolazno vreme: Pol-pozicije u ABA ligi i Evrokupu u igri\nNext article BC PARTIZAN TV :Novica Veličković u teretani


Dan srpskog jedinstva izaziva zabrinutost na Balkanu | Novine Toronto\nSrbija od 15 septembra 2021 slavi novi nacionalni praznik pokazivanjem vojne moći i pozivom svim Srbima na Balkanu da se ujedine ispod jedne zastave, što je izazvalo zabrinutost kod suseda, nekoliko decenija nakon što su slične akcije dovele do krvavih ratova 1990-tih godina, piše američka novinska agencija Asošijeted pres (AP).\nDemonstracija moći i pozivi sprskih zvaničnika na kreiranje "srpskog sveta" i političko ujedinjenje 1,3 miliona Srba koji žive u BiH, Crnoj Gori, Hrvatskoj i na Kosovu izazvalo je zabrinutost tih susednih zemalja.\nDevedesetih godina prošlog veka srpske snage su s finansijskom i političkom podrškom iz Beograda vodile krvave kampanje u BiH, Hrvatskoj i na Kosovu sa ciljem formiranja "Velike Srbije", piše AP.\nPredsednik Hrvatske Zoran Milanović je izjavio da ne može da veruje da "Srbi nemaju šta važnije i pametnije da rade" od uvodjenja praznika koji "zadire u unutrašnje politike drugih država".\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin, najglasniji zagovarač "srpskog sveta", kako ocenjuje AP, je odgovorio Milanoviću da nema ničeg važnijeg od "očuvanja srpskog identiteta".


Posted utorak 02 10 2018 09:43:17\nValve je uklonio 179 igara iz Steam prodavnice zbog ''direktnog trolovanja'' tokom proteklih nedelja.\nMeđu uklonjenim igrama su naslovi vulgarnih i sličnih nazovi, uglavnom sa referencama na genitalije ili igre koje ne služe ničemo sem da vma otključaju hiljade achievementa. Tako su šut kartu dobile 32 Achievement Hunter igre, sedam igara sa hentai u nazivu, ali i sledeći biseri:\nPolitika koju Valve trenutno vodi na Steamu se dosta promenila od početka godine. U junu je najavljeno da je sve dozvoljeno na Steamu, ali to ''sve'' nije značilo baš bukvalno bilo kakav digitalni užas, te je nekoliko igara bilo izbačeno iz prodaje. Steam sada ima filtere sa Adult i Mature sadržaj koji će korisnicima omogućiti da vide igre škakljivog sadržaja.\nKada su u pitanju trol igre, praktično nefunkcionalni proizvodi, Valve njihovim developerima daje permanentni ban sa platforme. ''Iznenađujuće je mali broj individua iza ovih igara, a izbacivanje istih su bile vrlo jasne odluke'', objasnio je PC gigant.


Hitno! Posao Prodavačica/prodavac u butiku - 248 aktuelnih poslova za Prodavačica/prodavac u butiku | Oglasi za posao Jooble\nBeograd prodavačica/prodavac u butiku\nNovi Beograd prodavačica/prodavac u butiku\nPosao Prodavačica/prodavac u butiku\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Prodavačica/prodavac u butiku" poslovi pojave na sajtu Jooble\n...co.rs Mogućnost ličnog dolaska na razgovor svakog radnog dana u period od 17-18h I subotom od 16-17h, razgovori će se obaviti u butiku “Philipp Mens Fashion” u TC Piramida. Kandidati koji prijave dostavljaju putem elektronske pošte saglasni su da se njihovi podaci...\nOpis posla: Potreban radnik/radnica, za rad u prodavnici zdrave hrane i svežeg voća i povrća. Prijem robe, izlaganje kao i rad sa mušterijama. Broj izvrsilaca: 1 Nudimo: Odlične početne uslove kao i prijatno radno okruženje. Radno iskustvo: Poželjno radno...\nProdavac/Prodavačica u FRESH-u\n...ambiciozan tim društva Petrol Crna Gora MNE d.o.o. , radi daljeg razvoja, raspisuje oglas za slijedeće radno mjesto na poziciji Prodavac/Prodavačica u FRESH-u Kompanija Petrol Crna Gora MNE d.o.o. osnovana je 2007. godine, u 100% je vlasništvu Petrola d.d. Ljubljana,...\n...hrane i rinfuzne robe sa željom i ciljem da uputi/informiše ljude o kvalitetnijem načinu ishrane. Potreban nam je: Prodavac / Prodavačica Beograd, Kamenička 1 - Broj izvršilaca: 2 Opis posla: Direktna prodaja, komunikacija sa potrosačima I potencijalnim...\nPotrebna PRODAVAČICA/PRODAVAC za rad u marketu "DANWEL" u Petrovaradinu. Jedna dnevna smena, jedna dnevna-noćna smena. Tel. (***) ***-****


Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta | FFOS-repository\nBlažinkov, V. (2019). Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nBlažinkov, Valentina. "Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta." Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Humanities and Social Sciences, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nBlažinkov, V. (2019). 'Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta', Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Humanities and Social Sciences, accessed 14 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nBlažinkov V. Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta [Undergraduate thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Humanities and Social Sciences; 2019 [cited 2021 September 14] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nV. Blažinkov, "Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta", Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Humanities and Social Sciences, Osijek, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:142:420492\nTitle Govor Novih Perkovaca u okviru slavonskoga dijalekta\nTitle (english) The Speech of the Novi Perkovci within Slavonian Dialect\nAuthor Valentina Blažinkov\nCreated on 2020-01-02 09:48:38


Brodportal-Marsonia danas gostuje kod Cibalije u Vinkovcima\nMarsonia danas gostuje kod Cibalije u Vinkovcima\nPred nogometašima u Trećoj HNL – sjeveroistok ovog vikenda na rasporedu su utakmice 26. kola.\nAutor: Josip Šebalj | Datum objave: 11.05.2019\nGotovo sve utakmice igraju se danas od 17 sati, dok je samo jedna na rasporedu u nedjelju. Tako će finalisti kupa županije Oriolik i Sloga igrati domaće prvenstvene utakmice. U Oriovcu gostuje Bjelovar u susretu u kojem je domaćin favorit za pobjedu, dok u Novu Gradišku dolazi posljednjeplasirana Koprivnica. Samo će Marsonia u ovom kolu gostovati i to kod vodeće Cibalije u Vinkovcima.\nS domaćom 3:0 pobjedom nad novogradiškom Slogom u prošlom kolu nogometaši Marsonije ponovno su se vratili na 5. mjesto te za četvrtim Belišćem zaostaju 4 boda. S obzirom na momčad koju ima trener Braslav Ostojić, rezultati su sasvim prihvatljivi kao i sami plasman.\nU prošlom kolu Mišić je protiv Sloge postigao 2 gola i taman kad se činilo da će ući u pozitivan niz njega sutra zbog poslovnih obaveza neće biti u Vinkovcima. Bit će to hendikep za trenera Ostojića i njegovog pomoćnika Ruheka budući će protiv vodeće Cibalije trebati Mišićevo iskustvo kao i ono Dajana Šimca kojeg također nema zbog ozljede. Iz istog razloga izostat će i Bruno Katani. Danas neće igrati i mladi igrači vratar Karlo Krijan i napadač Josip Grgić zbog privatnih obveza.\nU prošlom kolu je na golu Marsonije dobro branio Ajdin Memović koji tu formu želi nastaviti i u Vinkovcima. Bit će to utakmica u kojoj Brođani neće imati što izgubiti, dok je Cibalia ovog proljeća bez poraza. U 10 utakmica momčad koju dobro vodi Petar Tomić ima 7 pobjeda i 3 neodlučene utakmice, dok je u ovoj sezoni samo Čepin još u 8. kolu iz Vinkovaca odnio sva 3 boda.\nNogometaše Oriolika nakon plasmana u finale kupa županije sutra očekuje novi domaći susret. Ovoga puta u Oriovac u prvenstvenoj utakmici 26. kola dolazi Bjelovar koji 8 bodova zaostaje za Crvenima. Bez obzira što je momčad trenera Roberta Dujića na 12.-om, a Bjelovar na 13. mjestu Oriovčani su favoriti u sutrašnjoj utakmici.\nSlabi rezultati ovoga proljeća nogometaše Sloge iz Nove Gradiške spustili su sa 7. sve do 15. mjesta na ljestvici. Iza njih na 10 bodova zaostatka nalazi se posljednja Koprivnica i baš se u Novoj Gradiški u derbiju začelja sastaju ove dvije ekipe. Bit će to prilika za prekid crnog niza budući Sloga ima niz od 8 uzastopnih poraza. Međutim, ekipa trenera Mateja Vlaovića nema imperativ rezultata budući nitko neće ispasti iz lige.\nSve utakmice 26. kola u Trećoj ligi - sjeveroistok počinju u 17 sati, dok se već naredno kolo igra u srijedu 15. svibnja.


Izgradnja igrališta područne škole u Podgorju | Grad Virovitica\nIzgradnja igrališta područne škole u Podgorju\nVirovitica, 12. srpnja 2012. godine\nPoziv za nadmetanje za izgradnju igrališta područne škole u Podgorju, objavljen je 12. srpnja 2012. godine u Elektroničkom oglasniku javne nabave. Rok za dostavu ponuda kao i javno otvaranje ponuda je 01. kolovoza 2012. godine u 12:00 sati.\nPrethodna objavaDogovoren početak priprema rukometašica\nSljedeća objavaŽupanija donirala Kazalištu Virovitica Škodu Octaviju


Izleti na Baskom\nZašto zimovanje u Banskom\nUsluge u odmaralištu\nStaze u Banskom\nTure za Bansko\nUlaznice za SKI PASS\nCene za iznajmljivanje ski opreme\nCene škole skijanja\nPosetite u Banskom\n1.Roženski manastir - Rupite Melnik\nOdlazak: 8:30, Povratak: 19:30\nUdivitelnii Melnik - manji grad u Bugarskoj, nalazi se usred predele u južnom podnožju planine Pirin. Melnik i Roženski Manastir koji je osnovan između 13-14veka i nalazi se u blizini, sastoje prirodnu, kulturnu i istorijsku rezervu. Oduševičete se sas visokim kvalitetom domaćeg vina, koja se proizvode u drevnim i neobićnim vinkim podrumima.\n1994 godine izgrađena je i crkva Svetog Petka - koja je povezana sa poznatim proročicem Vanga.\nOdlazak: 13:30, Povratak: 18:00\nRilski manastir sa tradicionalmo arhikekturom. Ovaj manastir je takođe poznat kao Sveti Manastir Rila. Rilski manastir, je i spomenik kulture koji je uključen u listi Svetske Baštine od UNESKO. Ovaj izlet obuhvata posetu i manastirskog muzeja.\n3. Bugarsko selo - duh i tradicija\nOdlazak: 14:30, Povratak: 19:00\nUdaljeno samo 20 km od Banska, smešteno preko 1000 metara nadmorske visine, nalazi se selo Dobarsko. U sred sela nalazi se čuvena Crkva svetog Teodora Tiron i Teodora Stratilata. Najinteresantija činjenica ove crkve je da još niko nezna kada je tačno izgrađena pošto dva dominantna mišljena razlikuju se oko 500 godina.\nOdlazak: 08:30, Povratak: 16:30\nIzlet koji traje jeda dan. Obuhvata obilazak Sofije po glavnim ulicama. Posetite crkvu Aleksandra Nevskog, crkva Svetog Vaskrsenja, Rusku crkvu, Bania Baši džamiju, sinagogu, parlament, narodnog pozorišto itd.


"Nasa Borba" - I Alijansa Milan Panic bez Albanaca sa Kosova\nSUTRA U NISU VELIKA KONVENCIJA O DEMOKRATSKIM PROMENAMA\nI Alijansa Milan Panic bez Albanaca sa Kosova\nKonvencija o demokratskim promenama ce da zacrta demokratski front u koji bi trebalo da udju sve demokratske snage iz Jugoslavije i RS, rekao je Jovan Zivkovic clan Glavne kancelarije Alijanse\nNis. - Konvencija o demokratskim promenama “Kako do demokratije?" bice velika i istorijska, jer bi trebalo da okupi ne samo demokratsku opoziciju, vec celokupne demokratske snage koje su spremne da stanu na put autoritarnoj i nedemokratskoj vlasti u Beogradu, promene sistem i stvore demokratsko gradjansko drustvo, rekao je juce dr Jovan Zivkovic, clan Glavne kancelarije Alijanse za promene - Milan Panic.\nNa pres konferenciji ove Alijanse na kojoj je “Konvencija o demokratskim promenama" najavljena za sutra - on je rekao da ce tada “zacrtani" demokratski front, u koji bi trebalo da udju sve demokratske snage iz Jugoslavije (Srbije i Crne Gore) i RS, potpisati zakljucke ove konvencije, koji bi trebalo da budu obavezujuci. “Posto smo demokrate i legalisti zalozicemo se za promene na demokratskoj osnovi i objedinjavanje demokratskog bloka na programskoj osnovi posto su tehnicke koalicije prevazidjene. Do sada stetno liderstvo zamenicemo kooperativnoscu", rekao je Zivkovic i dodao da su na Konvenciju pozvane sve stranke u Srbiji, rukovodstva Crne Gore i RS, pojedini predstavnici stranih ambasada, udruzenja gradjana, SPC, studenti, nacionalne manjine, predstavnici slobodnih gradova i nestranacke licnosti.\n“Pozvali smo i predstavnike svih albanskih partija sa Kosova i pojedinih sredstava informisanja kakvi su “Bujku" i “Koha ditore". Prema do sada dostupnim informacijama predstavnici albanske zajednice na Kosovu nece doci pored ostalog i zato sto smatraju da se na nasem skupu nece govoriti o Kosovu, vec o opstoj demokratizaciji nasih prostora. Mislimo da je nuzno da oni pokazu spremnost za takav razgovor i ukoliko ne dodju bice to minus za albansku stranu, a ne za nasu. Mi smo pokazali dobru volju da na ovom skupu razgovaramo i o opstoj demokratizaciji i problemu Kosova", rekao je Zivkovic i dodao da su “neki od njih" poslali “pozdravne telegrame".\nNa Konvenciji koja ce imati formu Okruglog stola trebalo bi da se govori o zahtevima za raspisivanje novih izbora, okruglom stolu vlasti i opozicije, projekciji novog politickog sistema, integraciji opozicije u Jugoslaviji u evropskim integracionim procesima. “Ocekujemo da ce biti reci i o situaciji na Kosovu i akcijama NATO posto smatramo da je kosovski problem samo posledica autoritarne vlasti iz Beograda uprkos tome sto i albanska zajednica na Kosovu ima maksimalisticke zahteve. Mi smatramo da treba zaustaviti ratni pozar na Balkanu i i prihvatiti zahteve Kontakt grupe u vezi sa Kosovom i Filipea Gonsalesa u vezi sa demokratizacijom u nasoj zemlji", rekao je Zivkovic.\n“Ubedjeni smo da ce gradjani prepoznati jos jednu politicku ujdurmu onih koji imaju necasne i sramne namere", saopstio je juce niski SPS povodom odrzavanja Velike konvencije o demokratskim promenama.\nNa Konvenciji delegacije na visokom nivou\nPredstavnici Glavne kancelarije Alijanse su dodali da su dolazak na Konvenciju do juce pre podne potvrdili: Milan Panic (koji ce predsedavati Konvencijom), Dragoslav Avramovic, Ljubisa Rakic, vladika rasko-prizrenski Artemije, Momcilo Trajkovic, Vojin Dimitrijevic, Jovan Marjanovic, Nebojsa Covic, Mile Isakov, Dragoljub Micunovic, Vuk Obradovic, Velimir Ilic, Branislav Canak, “neki predstavnici nacionalnih manjina" i “slobodnih gradova". Oni su dodali da “imaju uveravanja" da ce Konvenciji prisustvovati Milo Djukanovic, Novak Kilibarda i “delegacija na visokom nivou" iz RS koju bi po “ranijim dogovorima" trebalo da predvodi Milorad Dodik.


Avioni u Beograd sleću i po vejavici - Aviokarta.net\nVesti » Avioni u Beograd sleću i po vejavici\nAvioni u Beograd sleću i po vejavici\nDešava se da po šest sati sedim u kamionu dok uklanjam sneg koji neprekidno pada – priča Stevan Pospiš, šef aerodromskog zimskog štaba i vozač kamiona-mašine za uklanjanje padavina. Bez voznog parka od 18 mašina, ledena kiša ili sneg bile bi nepremostive prepreke za uzletanje i sletanje aviona na pistu Aerodroma “Nikola Tesla“.\nNa ovom aerodromu za poslednje tri godine vazdušni saobraćaj nijednom nije bio obustavljen zbog vremenskih nepogoda.\nPistom je juče sa 200 kilometara na sat jurio automobil i gotovo stigao “Lufthanzin” avion koji se pripremao se da uzleti. Kamioni-mašine proteklih dana su, bez prekida, čistili sneg sa aerodromskih staza i oslobodili ih za saobraćaj.\nStaze se prostiru na 500.000 kvadrata, a mašine su u zimskom periodu u beogradskoj vazdušnoj luci uvek u pripravnosti. Među njima najvažnije je ASFT vozilo, koje specijalnim uređajem meri koeficijent trenja, pomoću čega se određuje brzina kočenja aviona.\n– Ocene aerodromske platforme su od jedan do pet, a prema njima se određuje brzina kočenja. Kada je koeficijent izuzetno nizak, sletanje je zabranjeno, jer bi u suprotnom točkovi aviona mogli da proklizaju. Ocena kočenja diriguje uslove za sletanje i način pripreme piste – priča za “Blic” Aleksandar Kočanović, rukovodilac održavanja manevarskih površina na Aerodromu “Nikola Tesla“.\nU zimskom štabu 25 ljudi u smenama od po 12 sati održava bezbednost piste.\n– Najekstremnija i najopasnija vremenska nepogoda za letenje je ledena kiša. Tada za pet minuta može da se formira sloj od pola milimetra poledice, veoma opasne za poletanje i sletanje. Tu se koriste hemijska sredstva za odleđivanje piste i preventivnu zaštitu – navodi Kočanović.\n“Snegočistač”, vozilo prečnika devet, a dugo 20 metara prvo je u koloni i uklanja sneg. Za njim ide kamion “snegobacač” koji kroz levak izbacuje samleveni sneg na 30 metara dalje od piste. Poslednji u redu je “posipač”, rasipa hemikalije i sprečava zamrzavanje snega na stazi.\n– Dok god traju padavine, čistimo bez pauze, pa se dešava da po šest sati ne izađem iz kamiona. Vozim 90 na sat, sa punim opterećenjem i za 10 minuta pređem ukupno sedam kilometara – priča Stevan Pospiš. Kada su jaki naleti snega, kaže, “vozi po sećanju”, jer je vidljivost na pisti minimalna.\n– Odlično funkcionisanje beogradskog aerodroma u zimskim uslovima posledica je najsavremenije opreme koju posedujemo, a sa druge strane izuzetne obučenosti i iskustva ljudi. Raznovrsnost i brojnost opreme omogućava nam da za veoma kratko vreme sve manevarske površine Aerodroma osposobimo u toj meri da ne ugrozimo redovnost vazdušnog saobraćaja. Ovo je već treća zima kako smo neprekidno otvoreni za saobraćaj bez obzira na vremenske uslove. To nas čini posebnim u odnosu na aerodrome u regionu kao što su Sarajevo, Skoplje ili Podgorica, ali i u odnosu na najveće evropske aerodrome kao londonski „Hitrou“, pariski „Šarl de Gol“, Frankfurt ili Minhen – kaže prof. dr Velimir Radosavljević, generalni direktora Aerodroma „Nikola Tesla“.\nI magla je jedan od najvećih neprijatelja svakog aerodroma, a na beogradski se najčešće spušta u novembru, decembru i januaru. U borbi sa ovom nepogodom zimski štab koristi sijalice na pisti i uređaje za instrumentalno sletanje koji avionu šalju posebne signale.\nPripreme dnevno 80 aviona.\nNa beogradskom aerodromu radnici dnevno opreme oko 80 aviona\nOporavak aviona traje oko 40 minuta. Kada su ledene kiše koristimo sredstva za odleđivanje pre uzletanja aviona. Ako je zima, a avion bio na otvorenom tokom noći, ujutru mora da se odledi. Mnoge kompanije sleću na naš aerodrom uveče, ostavljaju avione tokom noći napolju i ujutru ponovo uzleću. Kod takvih aviona najduže traje priprema za uzletanje jer podrazumeva preprskavanje i odleđivanje. Radimo po zahtevu kapetana posade, on može da odluči da li ćemo raditi ceo avion, samo krila ili neki drugi deo – kažu u zimskom štabu.


Crvena zvezda savladala Partizan i plasirala se u finale, za titulu igra protiv Radivoja Koraća\nKošarkašice Crvene zvezde boriće se za titulu prvaka Srbije pošto su u polufinalnoj seriji savladale Partizan 1953 sa 2:0. Crveno-bele su u revanšu slavile posle produžetka rezultatom 71:63 (14:14, 18:17, 18:14, 9:14, 12:4).\nRival ekipi Crvene zvezde biće aktuelni šampion Radivoj Korać, koji će imati i prednost domaćeg terena. Finale plej-ofa se igra na tri dobijene utakmice u terminima 01.-02.04.2017, 05.04.2017, 08.-09.04.2017, i eventualno 12.04.2017. tj. 19.04.2017.\nUtakmica odigrana u hali sportova "Ranko Žeravica" pred oko 250 gledalaca nije imala prevelik kvalitet, ali je itekako bila rezultatski uzbudljiva. U prvih 20 minuta nijedan od rivala nije uspeo da stekne opipljiviju prednost, a Zvezda je na odmor otišla sa minimalnom prednošću - 32:31.\nPrva polovina treće četvrtine u potpunosti je pripala gošćama koje su posle poena Jelene Jovanović u 27. minutu povele sa 48:39. Crveno-bele su bile blizu toga da prelome utakmicu, ali kada im to nije pošlo za rukom u ovim trenucima jeste Partizanu da se vrati meč i okrene ga u drugom pravcu. Crno-bele su od 29. do 35. minuta napravile neverovatnu seriju 17:0 i povele sa 59:50 poenima Jelene Mitić.\nRezultat se na semaforu nije menjao do 37. minuta, da bi u finišu meča Zvezda uspela da stigne do izjednačenja 59:59 i izbori produžetak. Crno-bele nisu iskoristile poslednji napad za pobedu. Partizan je više od sedam minuta bio bez poena, što ga je koštalo trijumfa u ovom meču.\nU pravom trenutku za Crvenu zvezdu je proradila Marija Prlja, koja je postigla osam od 12 poena svog tima u produžetku. Možda i presudna je bila njena trojka 54 sekunde pre kraja utakmice. Crno-bele je skupo koštala činjenica da u poslednjih pet minuta regularnog toka i prva tri minuta produžetka nisu postigle koš.\nCrvenu zvezdu su do pobede predvodile Marija Prlja sa 19 poena i Mina Đorđević sa 18 poena, uz 10 skokova.\nKd crno-belih Suzana Milovanović je ubacila 15 poena, 13 je dodala Sanja Orozović, a 12 Jelena Mitić.\nCrvena zvezda 13 godina čeka na naslov prvaka države, a Radivoj Korać je aktuelni trostruki šampion Srbije.


Vesti - Evonik: Akvizicija u kineskom specijalistu za 3D štampu UnionTech - U fokusu nove aplikacije za performanse fotopolimernih smola\nEvonik je stekao manjinski udio u kineskoj kompaniji UnionTech putem svoje jedinice za rizični kapital. Kompanija sa sjedištem u Šangaju aktivna je na polju stereolitografije 3D štampe. Ova tehnologija proizvodnje aditiva omogućava proizvodnju visoko preciznih i detaljnih polimernih dijelova. Bernhard Mohr, šef jedinice za rizični kapital: „Očekujemo veliki tehnički napredak na polju stereolitografije. Evonik priprema lansiranje gotovih materijala za ovaj proces. Naše ulaganje stoga nije usmjereno samo na profitabilni financijski povrat, već prije svega na nove uvide u upotrebu ovog procesa. " Evonik očekuje ubrzani pristup tržištu za nove fotopolimerne proizvode, posebno na vrlo brzo rastućem kineskom tržištu, nastavio je Mohr.\nU postupku stereolitografije dio se izvlači iz kupke sa tekućom smolom koja očvršćava svjetlom. Laserski ili prikazni izvori svjetlosti liječe fotopolimer sloj po sloj, što rezultira trodimenzionalnim proizvodom. Ovom metodom moguća je izrada vrlo složenih izradaka koji imaju mnogo glatkiju i čvršću strukturu nego kod ostalih 3D procesa. Tipična tržišta uključuju proizvođače automobila i aviona, kao i industrijske dijelove ili specijalnu obuću.\nThomas Grosse-Puppendahl, šef Polja za rast inovacija aditivne proizvodnje u Evoniku, vidi investiciju kao izvrstan dodatak postojećem portfelju. Evonik priprema uvođenje niza novih formulacija na tržište kao polaznu točku nove grupe proizvoda INFINAM® fotopolimeri. „Budućim uvođenjem novih proizvoda i trenutnim učešćem u UnionTechu, proširujemo svoje aktivnosti kao pouzdan partner u industriji u razvoju i proizvodnji materijala visokih performansi za 3D štampu kako bismo ojačali naše poslovne aktivnosti uz važne fotopolimerna tehnologija “, kaže Thomas Grosse-Puppendahl. Pored portfelja polimera za procese na bazi praha i filamenata biomaterijala za medicinsku tehnologiju, Evonik će ponuditi niz inovativnih smola spremnih za upotrebu za tehnologije na bazi polimera kako bi dodatno diverzificirao materijalni krajolik na čitavom tržištu 3D štampe , prema Grosse-Puppendahlu.\nEvonik je uložio u više kompanija na polju proizvodnje aditiva kako bi podržao razvoj ove industrije. Investicija UnionTech savršeno nadopunjuje postojeći portfelj aktivnosti 3D štampanja kompanije Evonik i druga je 3D investicija u Kini.\nUnionTech se smatra vodećim tržištem u Aziji za industrijske štampače velike veličine. Kompanija razvija i proizvodi štampače, isporučuje materijale za štampu putem podružnica i nudi proizvodnju aditiva kao dobavljača usluga. To kompaniji daje cjelovit pregled 3D aplikacija. UnionTech osnovan je 2000. godine i broji oko 190 zaposlenih. Jinsong Ma, generalni direktor UnionTech-a, takođe pozdravlja učešće kompanije za specijalne hemikalije sa strateške tačke gledišta: „Evonik proizvodi materijale za sve uobičajene procese 3D štampe. To čini kompaniju idealnim partnerom za nastavak rasta s nama. To nam daje izravan pristup materijalima koji su nam potrebni za naše kupce. "\nUnionTech je u vlasništvu više kineskih finansijskih investitora, kao i uprave kompanije. Dogovoreno je da se ne otkrije iznos investicije.


Škola fudbala kojom su prodefilovali mnogi travnički dječaci: Bubamara i dalje bilježi sjajne rezultate | Travnicki INFO\nŠkola fudbala ”Bubamara” iz Travnika definitivno je jedan od najvećih platformi za ”izbacivanje” talentiranih nogometaša u Bosni i Hercegovini.\nProtekle dvije godine Bubamara ima samo pionirsku selekciju, a sve usljed nemogućnosti da se finansiraju i drugi uzrasti. Međutim, koliki je Bubamara rasadnik talenata, najbolje govori činjenica da u trenutnom prvom timu NK Travnik igra pet nogometaša koji su svoje prve korake napravili upravo u Bubamari. Također, vrijedno je spomenuti i Adnana Kovačevića, trenutnog prvotimca jednog od najuspješnijih sportskih kolektiva u našoj zemlji, FK Sarajevo.\nNemogućnost organizacije više uzrasta ipak nije utjecala na rezultate i iznenađenja koja Bubamara redovno prezentira. NK Travnik je logičan nastavak puta svih onih koji poniknu u Bubamari, a iz ove škole naglasak daju na nekolicini trenutnih kadeta NK Travnik, prvenstveno Berina Čatića, Farisa Bektaša, Enisa i Sameda Lepira, te bivšeg kapitena Bubamare, Marka Baltića.\nSvakako je izuzetno interesantna priča mladog Hamze Gasala, poniknulog u Bubamari, koji je, iako pionirskog uzrasta, igrač kadeta FK Sarajevo, te je označen kao jedan od najvećih talenata Akademije FK Sarajevo.\nBubamara godišnje iz Budžeta Općine Travnik dobije 1,500 KM, a iz ovog kolektiva naglašavaju da to nije dovoljno za pravilan rad sa mladim fudbalerima.\nMladi fudbaleri iz Travnika prošle godine su privukli pažnju bh. sportske javnosti osvajanjem Kantonalne lige, a zatim i pobjedom protiv premijerligaša NK Vitez, rezultatom od nevjerovatnih 7:0. Nakon toga su u nastavku takmičenja na nivou države izbacili u osmini finala ekipu Podgrmeča, a ždrijebom su u četvrtfinalu dobili Široki Brijeg, jedan od najrazvijenijih kolektiva u zemlji. Sa jednim golom razlike Travničani su se oprostili od takmičenja, a put su nastavili i ove godine, s obzirom da malo zaostaju za prvoplasiranom Iskrom iz Bugojna, te se iz tabora Bubamare nadaju ponavljanju prošlogodišnjeg uspjeha.


Home Novosti Biznis Novo poglavlje interneta – Kompanija “Facebook” promijenila ime u “Meta”\n“Komunikacije su uznapredovale, pa tako i naša kompanija”, napisao je Mark Zuckerberg, objavljujući svijetu da kompanija Facebook, čiji je osnivač, mijenja ime u Meta, a da će aplikacija Facebook zadržati svoj naziv.\nNovi naziv kompanije proističe iz novog smijera kretanja kompanije – stvaranje “metaverzuma”. Ukratko, riječ je o potpuno novom odnosu i povezanosti među ljudima, kroz virtuelnu i proširenu stvarnost, koju mogu da žive kroz svoje avatare.\n“Baziramo se na tehnologiji koja pomaže da spajamo ljude jedne s drugima. Danas nas vide kao društvenu mrežu, ali osnova je da mi spajamo ljude. Metaverzum je sljedeća granica. Teleportujete se bilo gde, iskusite šta god želite, s kime god želite, u bilo kojem trenutku. Zajedno možemo stvoriti cijelu novu platformu i stvoriti jednu novu kreativnu ekonomiju, u kojoj ćete, stavljanjem naočala na glavu, moći ući u novi svijet. Aplikacije se neće promijeniti, sve će ostati isto, ali metaverzum će biti u centru naših aktivnosti”, izjavio je Zuckerberg.\nJedan od primjera koje je Mark Zuckerberg prikazao je kada je djevojka iz Los Angelesa uživo na koncertu i telefonom nazove svoju prijateljicu iz Kyota u Japanu. Ona se virtualno prebaci na taj koncert, koji ide uživo. Nakon toga obje zajedno, virtuelno, odu na virtuelni afterparty, na kojem se druže s ljudima širom svijeta. U tom svijetu mogu i da kupuju stvari. Namjera je da se izgradi potpuno novi virtuelni svijet, sa novom ekonomijom, u kojoj će dizajneri da kreiraju odjeću ili nakit za avatare, a korisnici metaverzuma će tu odjeću ili nakit potom moći da kupuju i oblače kao avatari. Isto je i sa namještajem, prijevoznim sredstvima, gadgetima, igrama i ko zna čime još. Osim toga, biće tu i svijet igrica, vježbanja, i drugih aktivnosti. Iako nam zvuči nestvarno, i facebook nam je nekada bio isto tako nepojmljiv, a danas je većini ljudi nezaobilazan dio života.\nDa li ćemo uskoro hodati sa naočalama preko očiju i živjeti drugačiju, virtuelnu, proširenu stvarnost? Da li je to nova realnost? Ostaje da vidimo, ali i zavisi od nas da li pristajemo na to. U svakom slučaju, Zuckerberg je pojasnio da je riječ o dugotrajnom procesu, da ni oni sami još ne znaju dovoljno, ali imaju plan da u narednih desetak godina razviju ekosistem metaverzuma, u koji će biti uložene milijarde dolara.\nPrethodni postJa(o) meni na pozornici Doma kulture u srijedu\nSledeći postZimsko održavanje puteva i ulica počinje u ponedjeljak 1. novembra


2972 pregleda\t5 komentar(a)\nBudi odgovoransiva ekonomijaborba protiv sive ekonomije\n26.07. 15:20 h\t218\t46077\n26.07. 19:22 h\t1008\t37873\n26.07. 13:20 h\t258\t35218\n26.07. 09:41 h\t393\t32152\n26.07. 12:42 h\t63\t31605


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - MESNA ZAJEDNICA SELEUŠ\nUpravo mesne zajednice i njihovi predstavnici Saveta predstavljaju sponu između građana i opštinskih organa, a njihovim osposobljavanjem i otvaranjem prema stanovništvu se stvaraju pravi uslovi za njihovo normalno funkcionisanje i zadovoljenje potreba za realizaciju raznih aktivnosti stanovnika naše opštine. Uređenje zgrada mesnih zajednica u opštini Alibunar nastavljeno je sanacijom unutrašnjih prostorija mesne zajednice u Seleušu, na čijem osposobljavanju se radilo u proteklom periodu.\nU razgovoru sa predsednikom Saveta mesne zajednice Mladenom Ćuruvijom, saznali smo da je ovo tek početak u nizu planiranih radova: „Znatna sredstva su planirana za infrastrukturne projekte u Seleušu. Do kraja 2018. godine smo planirali zamenu prozora i kompletnu sanaciju fasade objekta zgrade mesne zajednice, čime ćemo je potpuno osposobiti i bezbrižno predati na korišćenje našim sugrađanima. Pored toga, u planu je i zamena krova iznad dela zgrade u kome se nalazi biblioteka. Ovo je veoma važno jer ćemo sačuvati arhiv, ali i povećati broj knjiga u biblioteci, koja će biti na raspolaganju stanovnicima Seleuša i okolnih sela“.\nSredstva za realizaciju i ove sanacije su obezbeđena iz budžeta opštine Alibunar, radovi su završeni u roku i pored prostorija kancelarije mesne zajednice, uređene su kancelarije matičara i prostorija sportskih klubova. Završene radove je obišao predstavnik Kabineta predsednika opštine Zoran Srdić, koji je pohvalio rad mladog kolege i poželeo mu uspešan završetak svih planiranih radova u ovoj godini.


Vizura u utorak u Ukrajini – direktan prenos na www.laola1.tv\nOdbojkašice Vizure igraće u osmini finala Kupa CEV 2017. protiv ukrajinskog Himika iz Južnjeg, za koji igra Mina Tomić. Prva utakmica će se odigrati sutra (utorak, 7. februar) od 17,00 časova po našem vremenu u Ukrajini. Direktan prenos meča možete gledati na: http://www.laola1.tv/en-int/livestream/khimik-yuzhny-vizura-beograd-len\nBekeščaba u osmini finala\nOdbojkašice Jedinstva iz Stare Pazove završile su takmičenje u Kupu CEV 2017. u šesnaestini finala. Mađarska Linamar Bekeščaba, za koju igra Tatjana Matić, a trener je Saša Nedeljković, večeras je na svom terenu, u revanš meču šesnaestine finala pobedila Jedinstvo sa 3:2, po setovima 25:10, 21:25, 25:20, 23:25 i 15:10, posle 118 minuta igre.\nJedinstvo u sredu u Bekeščabi – direktan prenos na www.laola1.tv\nDruga utakmica šesnaestine finala Kupa CEV 2017. u konkurenciji odbojkašica, Linamar Bekeščaba – Jedinstvo iz Stare Pazove, odigraće se u sredu, 25. januara od 18,00 časova u Bekeščabi, uz direktan prenos na http://www.laola1.tv/en-int/livestream/linamar-bekescsabai-rse-jedinstvo-stara-pazova-len


Tutin Archives - Sandžak PRESS\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Tutin\nOvo hitno treba da uradite ako ste vozač! I zbog bezbjednosti, ali i kako bi izbegli paprene kazne\nMeda Uspavanko se vratio u Tutin\nBDZ se zalaže za bošnjačko obrazovanje u Sandžaku\n22. Januara 2014. 3\nCentralni resor za obrazovanje priprema niz projekata na polju školstva, obrazovanja i edukacije i ima za cilj ojačati obrazovanje koje će doprinijeti nacionalnoj svijesti Bošnjaka i zaustaviti asimilaciju.\nUgljaninova struja u paravjerskoj tvorevini oštro protiv Bekira Makića\n5. Juna 2015. 10\nSandžak, Srbija– Hasib Suljević, jedan od predvodnika paravjerske tvorevine blizak Sulejmanu Ugljaninu, dematovao je navode da se Bekir Makić kandidovao za reisu-l-ulemu paravjerske tvorevine. Njegova izjava...\nVučić u petak dolazi u Sandžak?\n19. Februara 2019. 12\nSrbijanski predsjednik i lider Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić će u petak, 22. februara posjetiti Novi Pazar i Tutin, nezvanično je potvrđeno za...\nJedina na Pešteri – Sandzaklija sagradio kuću sa ravnim krovom (Video)\n12. Februara 2013. 1\nNovi Pazar, Sjenica, Tutin - Turska gradjevinska kompanija "Turko" spremna je da se odmah uključi u realizaciju jednog od projekata iz oblasti saobraćajne infrastrukture...\nTutin nespremno dočekao snijeg uprkos izdvojenih 90 miliona dinara za održavanje\n7. Januara 2015. 5\nTutin - Iako iz opštinske vlasti kažu da su spremni dočekali zimu, slika Tutina govori drugacije. https://www.youtube.com/watch?v=8yMh2xvGAgE Snijeg, led, lapavica prave velike poteškoće, kako pješacima tako...\nPolicija hapsila dva puta iste ljude – Vučić hapsi, a “neko” ih pušta iz...\n30. Decembra 2013. 2\nKoliko je uticaj Rasima Ljajića na sudstvo i tužilaštvo u Sandžaku?\nO Bošnjacima Sandžaka – Šta su, i ko su – naši Sandžaklije?\n4. Avgusta 2017. 1\n"Oni u vidnjakama, nalik jedan drugom, ko jajejajetu. Uoči rata, od njih se ulicom nije mogloproći, za rukav čupaju: devize, devize! - Dalekoim lijepa...\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave doniralo automobil Centru za azil u Tutinu\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave doniralo je jedno novo putničko vozilo marke Fiat 500L Centru za tražioce azila u Tutinu ukupne vrijednosti 2...\nLjajić – Ovo je 5. Oktobar, SDA je prošlost u Tutinu!\n31. Oktobra 2015. 60\nTutin – Predsjednik SDP Rasim Ljajić rekao je da se u Tutinu osjeća energija koja nije zabilježena u zadnjih pet godina na skupovima ove...\n10. Aprila 2013. 6\nNovi Pazar, Tutin - U dvorani Sportskog centra u Novom Pazaru, 9. 4. 2013. godine, održana je svečanost u povodu oblježavanja jubileja – tri...\n11. Juna 2019. 2\nNakupci iz Crne Gore "okupirali" Pešter, pa lokalni stočari s pravom negoduju.Iako im je cena "nikad niža" - od dva do dva i po...\nPOČELA KAMPANJA: Ljajićevi kriminalci opljačkali opremu TV Jedinstva!\n31. Januara 2014. 10\nLjajić počeo sa svojim metodama izazivanja incidenata!\n7. Novembra 2016. 20\nNa Sveopćem Saboru Islamske zajednice održanom 07.11.2016. godine u Novom Pazaru, na kome su učestvovali članovi Sabora i Mešihata, kao i rukovodioci ustanova, glavni...\nU ponedjeljak Svečana akademija u povodu 10 godina BKZ-a\n17. Decembra 2019. 0\nStruja skuplja od februara, ali zbog zelenih kilovata januarski računi biće veći za oko...\nStruja će poskupeti 1. februara 3,4 odsto. Ali pre toga, već na januarskim računima čeka nas više od četiri puta povećana naknada za podsticanje...\nRekonstrukcija puta Novi Pazar – Tutin u punom jeku\n6. Oktobra 2020. 0\nU toku je rekonstrukcija puta Novi Pazar - Tutin, koju izvodi turska firma Tašjapi iz Istanbula. Do sada je završeno 6,5 kilometara puta, a...\nMagistralni put Novi Pazar – Ribariće, kod skretanja za Paljevo, biće u potpunosti zatvoren za saobraćaj u subotu od osam do 12 časova, najavljeno...\n16. Novembra 2013. 47\nSandžak - Nedavno je u Velikoj Britaniji iz štampe izašla knjiga The Sandzak – a History, autora Kenneth Morrison i Elizabeth Roberts u izdanju...\n13. Oktobra 2017. 30


Helenistička astrologija-koreni |\nFransis Jets (Frances A. Yates) istoričarka i jedna od retkih osoba koja se bavila hermetizmom, proučavajući renesansne autore, došla je do zaključka da je tad bilo utvrđeno stanovište kako se radi o čoveku. Renesansa Hermesa identifikuje kao čoveka, autora brojnih tekstova, kasnije definisanih kao hermetički. Grad po imenu Hermopolis postojao je u drebnom Egiptu, i navodi se da je bio prbivalište Hermesovo.\nNeophodno je napomenuti da je egipatsko Hermesovo ime Tot, te da je kasnije muslimansko Idriz, dok je u antičkom Rimu to Merkur.\nDrugi pogled na ljudsku prirodu Hermesovu, pripada takođe renesansnim školama, ali sa teorijom da je u pitanju viševekovni rad raznih anonimnih autora.\nMožda najvažnije dokaze pruža Lambliš, siriski filosof, neoplatoničar, koji Hermesu pripisuje ni manje ni više do 20.000 knjiga.\nSličan stav je izneo i Maneton, staroegipatski istoričar, koji navodi još veću brojku, od čak 36.000 knjiga.\nVeza između Hermesa i Tota, egipatskog božanstva, mnogim istraživačima je dala jak argument u prilog božanske Hermesove ličnosti.\nOvakav stav zauzeo je i Franc Jansen, jedan od vodećih autoriteta na polju izučavanja hermetizma, inače profesor istorije književnosti na Univerzitetu u Amsterdamu.\nPrisutne su tvrdnje da je Hermes čovek kome su pridodati atributi božanstva, da on nije napisao tekstove koji mu se pripisuju, već da se radi o sveštenicima egipatskog božanstva Tota. Legenda ide dalje te tvrdi da je Hermes Trismegistos, ustvari čovek, ali unuk grčkog božanstva Hermesa, glasnika bogova.\nPrevod reči trismegistos, bukvalno je tri puta najveći, i postoji teorija da je ovaj epitet potekao sa kamena iz Rozete, drevnog ptolomejskog dekreta isklesanog na kamenoj ploči. Mnoge su još teorije o pripisivanju ovog epiteta Hermesu, ali akademsko mišljenje je da se radi o opisu koji je korišćen za Tota, a otprilike se da prevesti kao:“najveći i najveći bog, veliki Hermes“.\nNajpopularnija, i opšte prihvaćena ideja je da „tri puta najveći“ jeste najveći filosof, najveći kralj i najveći-vrhovni sveštenik, na celom svetu. Ne treba smetnuti s uma, da je za drevne Grke, preko čijih smo dela i saznali za Hermesa, ceo svet bio basen Mediterana.\nIli na latinskom Tabula Smaragdina, jeste Hermesovo najvažnije delo, i najpoznatiji rad, posebno među onima koji pročavaju astrologiju i hermetizam. Mnoge su legende o otkriću pomenutog teksta, pa čak i da je Aleksandar veliki lično iskopao tablu iz Hermesovog groba. U svakom slučaju priča se gubi u legendama i često preterivanjima.\nSam sadržaj je prilično kratak, bavi se prirodom magije stvaranja života i odnosom sa božanskim. Tekst je često nejasan i trži apstarktnu interpretaciju.\nNajbolji je direktni prevod na srpski sa latinskog, mada i onda ne treba voditi računa o tačnosti več o simbolizmu.\n– Istina, bez laži, pouzdana i iskrena.\n2. Quod est inferius, est sicut quod est superius, et quod est superius est sicut quod est inferius ad\nperpetranda miracula rei unius.\n– Ono što je dole odgovara onome što je gore, a što je gore odgovara onome što je dole kako bi se izvršila čudesna operacija sjedinjenja.\n– Kao što su sve stvari potekle od jednog, od jedine misli, tako su sve stvari nastale od ove jedne stvari, prilagođavanjem.\n– Otac njegov je Sunce(duh), majka njegova je Mesec(duša), Vetar ga je nosio u svojoj utrobi, Zemlja je njegova hraniteljka.\n– On je Otac svake telesme, tvorac celog sveta.\n– Njegova snaga je potpuna ako ce ponovo okrene zemlji.\n– Odvojićeš Zemlju od Vatre, lako od teškog, postepeno s velikim znanjem.\n8. Ascendit а terra in coelum, interumque descendit in terram et recipit vim superiorum et nferiorum. Sic habebis gloriam totius mundi. Ideo fugiat a te omnis obscuritas.\n– Sa zemlje ce uzdiže na nebo, zatim se ponovo spušta na zemlju, upija snagu gornjeg i donjeg sveta. Tako ćeš zadobiti vladavinu nad celim svetom. Zbog toga će od tebe pobeći svaka tama.\n9. Hic est tolius fortitudinis fortitudo fortis. Quia vincit omnem rem subtilem, отпетqие solidam penetrabit.\n– To je sila sile u svakoj sili, budući da prožima sve nežno i savlađuje sve nepobedivo.\n– Tako je stvoren svet.\n– Odavde će poteći čarolija prilagođavanja, čiji je ovo način.\n– Zato me nazivaju Hermes Trismegistos jer mi pripadaju sva tri znanja sveta.\n– Ispunjeno je ono što sam rekao o operacijama Sunca.\nSva tri znanja sveta koja po sopstvenim rečima pripadaju Hermesu jesu znanje o duhu, duši i telu(materiji-materijalizaciji u vremenu), sumirano znanje o večnosti.\nCorpus Hermeticum-zbornik hermetizma\nDok je Smaragdna Tabla, i njena pojava obavijena nepoznanicama, sa Korpusom Hermetikumom, priča je drugačija. Zbornik je bio relativno nepoznat do 1460. godine, kada ga je kosimo Mediči dobio na poklon. Odmah je uredio da se tekst prevede na latinski, kako bi ga sam mogao pročitati.\nDva veka kasnije Džon Edvard je preveo tekst na engleski.\nNajveći deo teksta je teorija o prirodi, ali kroz alhemisku simboliku. Česti su prikazi skoro naučnih observacija, i zaključaka.\nHermes i astrologija\nAstrološki Hermes je pomalo degradiran na Merkura, kome su često oduzete osnovne atribucije znanja, i koji je suprotstavljen premudrom Jupiteru, skoro tretiran kao mlađi brat znanja i mudrosti, dok je Jupiter favorizovan kao onaj koji drži sva znanja kod sebe.\nMeđutim, bez Merkura koji upravlja izrečenom i pisanom rečju, radoznalošću koja je često osnovni motiv učenja, knjigama i komunikacijom, susreta sa astrologijom ni nema. U samim tehnikama tumačenja i simbolizma Hermes sebi može da dozvoli Merkura, ali u učenju astrologije svi mi u sebi moramo da probudimo Hermesa.\nBeros sa Kosa\nBeros (akađanski. Bēl-rē’ušu: „Bel je njegov pastir“, grč. Βήρωσσος: Berossos) je Vavilonski sveštenik, pisac i astrolog iz helenističkog doba koji je pisao na grčkom jeziku. Živeo je u 3. veku pne.(o. 340.-270. pne.), a rođen je u doba Aleksandrove vladavine Vavilonom (330.-323. pne.),ili možda i ranije (oko 340. pne.). Bio je Baalov sveštenik u gradu Babelu, a prema Vitruvijevom delu „Arhitektura“, preselio se na grčko ostrvo Kos gdje je podučavao astrologiju.\nU svom djelu Babyloniaca u tri toma, uz priče o Vavilonskim bogovima i kosmogoniji, piše i o astrologiji i veštini tumačenja zveezda. U skladu sa shvatanjima Thema mundi, smatrao je da dolazi do svetskog požara kada se sastanu sve planete u znaku Raka, a do opšteg potopa kada se sve planete susretnu u znaku Jarca.\nTrazil iz Mendesa, čije je puno ime Tiberius Claudius Thrasyllus, bio je helenistički astrolog, astronom i matematičar koji je živeo u vreme vladavine rimskog cara Tiberija, kome je i služio. Bio je poznat po preciznosti svojih astroloških predviđanja. Danas je najpoznatiji po objavljivanju najranijeg izdanja sabranih Platonovih dela i njihovom organizovanju u tetralogije. Odrastao je u imućnoj porodici egipatskih Grka iz grada Mendesa. Trazil je Tiberija upoznao za vreme njegovog izgnanstva na Rodosu te su postali bliski prijatelji, a zahvaljujući ispravnom predskazivanju Tibrijevog dolaska na vlast, i saradnik. Trazil je imao veliki uticaj na cara u ranom periodu njegove vladavine, ali je kasnije podržavao Sejana. Oženio se komagenskom princezom, Aku II, sa kojom je imao dvoje dece – sina Tiberija Klaudija Balbila i ćerku Euniju.\nIli Dorotej Egipatski kako ga kasnije navode arapski autori, astrolog iz 1. veka nove ere, poznat po delu Carmen Astrologicum, odnosno petoknjižje-Pentateuch. osim ovog dela, koje je prevodom na arapski spašeno od nestanka o samom Doroteju se malo zna. pretpostavlja se da je rodom iz Sidona, a da je živeo i radio u Aleksandriji.\nVetije Valens 120. n.e. – 175. n.e. helenistički astrolog rodom iz Antiohije, poznat vega kao autor astrološkog trakta u 10 knjiga pod nazivom Antologija. Tokom života i karijere upoznao se sa tadašnjom egipatskom, grčkom i vavilonskom astrologijom i svoja saznanja sažeo u knjizi koja predstavlja najpotpuniji sačuvani tekst, odnosno najdragocjeniji izvor o astrološkim metodama i praksi antičkog sveta. Njegov rad je bitan I za istoriju astrologije jer se poziva na prethodnike, konkretno Petozirisa, Kritoderma i Trasilusa.\nGrčki astronom i geograf iz II veka pre n.e. Umro u Kanopi, blizu Aleksandrije. Jedan od najvećih naučnika Starog doba, baavio se astronomijom, astrologijom, matematikom, gnomikom, optikom, geografijom, muzikom,… U „Amalgestu“ je postavio temelje jednog tumačenja planeta, poznatog kao „Ptolomejev sistem“ ili „teorija epiciklusa“, prihvaćena od većine astronoma do XVI veka. Pre toga, mnogi Grci su smatrali da planete kruže oko Zemlje po krugovima ili koncentričnim sferama (27 sfera po Euksodu, 55 po Aristotelu). Medjutim ako je i bilo prihvaćeno da je udaljenost planeta od Zemlje nepromenljiva, nije se mogla objasniti njihova promena sjaja. Ptolomej, koristeći neke ideje Hiparha i Aolonisa iz Perga, smatrao je da je Zemlja nepokretna u centru sveta. Zvezde se nalaze na nepokretnoj sferi, koncentričnoj, koja sama oko sebe rotira na jedan siredički dan. Sunce i Mesec opisuju krugove stalnim kretanjem, nešto udaljenom od središta, što potvrdjuje promenu njihovog prirodnog prečnika. Planete opisuje krug, epiciklus, čiji se pokretni centar premešta na dugi krug koji za centar ima Zemlju.\nTetrabiblos predstavlja matematički trakat u kojem je Ptolomej postavio pravila za izradu karte putem tropskog zodijaka, pisao o fiksnim zvezdama, utemeljio astrološku vladavinu nacija, te vezu između znakova i aspekata. U njegovo doba astrologija i astronomija nisu bile podeljene, one su za njega dve strane iste medalje pa i u Tetrabiblosu Ptolomej ustvari….”predviđa kroz astronomiju”.Tetrabiblos je danas jedno od najčuvenijih astroloških dela antike i predstavlja svojevrsnu „astrološku bibliju“, budući da je na ovim principima izgrađivana praktično sva astrološka misao od antičkih vremena, sve do današnjih dana. Ova knjiga daje detaljna uputstva za tumačenje najrazličitijih oblasti natalnog horoskopa, kao i osnove mundane astrologije, te je kroz čitavo vreme razvoja Zapadne astrologije predstavljala nezaobilaznu knjigu na kojoj je svaki značajniji astrolog gradio svoje umeće.\n« Anatomija Zodijaka\nSuperiorne planete u ličnom horoskopu »\n18. maja 2017. u 19:00\njoš je nejasna razlika između Hermesa,Merkura i Jupitera.da li je Hermes nešto na sredini između njih?\n18. maja 2017. u 22:08\nMoje lično mišljenje, zasnovano na različitim izvorima, je da ih Hermes objedinjuje kao nad princip. Merkur i Jupiter su dva lica iste medalje koja objedinjuju procese znanja. Hermes je princip Božanskog logosa u njima, te u celokupnom Hermetizmu, čiji je astrologija deo.


Kliničkom centru u Tuzli ponestaje PCR testova i zaštitnih rukavica, promijenjen režim rada - TK PORTAL\nadmin 4. Avgusta 2020.\tTuzlaukc tuzla\nTimovi Univerzitetskog kliničkog centra u Tuzli složenu epidemiološku situaciju drže pod kontrolom i mogu odgovoriti potrebama SARS-CoV-2 pozitivnih pacijenata. Zbog povećanja broja zaraženih zaposlenika, ponovo je uveden četverobrigadni radni režim, a na sve to problem im predstavlja nedostatak zaštitnih rukavica i PCR testova.\nU COV bolnici Klinike za zarazne bolesti Univerzitetskog kliničkog centra u Tuzli trenutno je hospitalizirano 57 pacijenata, od čega je šest u prilično teškom stanju. Šet pacijenata je u respiratornom centru koji se nalazi u krugu Klinike za plućne bolesti, ali nisu svi na respiratoru.\n“Zaštitna medicinska oprema je na zadovoljavajućem nivou, ali nam problem predstavlja hronični nedostatak zaštitnih rukavica koje dijelimo po prioritetu u COV bolnici i respiratornom centru. Trošimo ih u izuzetno velikim količinama i nikada ih ne možemo nabaviti u onoj mjeri u kojoj bismo imali sigurne zalihe. Bili bismo zahvalni svakome ko nam ih može obezbijediti”, kaže Jusufović.\n“Kada je riječ o testiranju, moram reći da postoji procedura prioriteta. Pacijenti iz COV ambulante, oni koji čekaju operativni zahvat ili su dobili indikaciju mikrobiologa, epidemiologa i infektologa su apsolutni prioritet. Oni rezultate testova dobiju u toku jednog dana i za to imamo 120 pozicija, dok ostali pacijenti spadaju u drugu ili treću kategoriju”, pojašnjava Jusufović.\n“Mogu reći da sam prezadovoljan angažmanom i požrtvovanosti zaposlenika koje imam na raspolaganju. Maksimalno daju sve od sebe kako bi naš sistem funkcionisao. Kraće korištenje godišnjih odmora smo im i morali omogućiti zbog cjelokupne situacije”, istaknuo je Jusufović.\nKako bi se smanjio međusobni kontakt osoblja, Jusufović nam kaže da je ponovo uveden četverobrigadni radni sistem. To, prema njegovom pojašnjenju podrazumijeva da medicinski zaposlenik radi 24 sata, a zatim 72 se nalazi na odmoru.\n“S ovakvim načinom rada nećemo morati cijelu smjenu izbacivati iz procesa rada, već samo jednog zaposlenika koji bi morao ići u izolaciju. Također, konsultativno-specijalističke službe će raditi od osam do 16 sati, za razliku od ranijeg perioda kada su imali angažman do 20 sati. Akutni i neophodni slučajevi će se i dalje raditi, s tim da za svakog pacijenta koji nije u ove dvije grupe, ordinirajući liječnik može procijenti da li je potrebno uraditi dijagnostičku i terapeutsku proceduru”, naveo je Jusufović.\nThe post Kliničkom centru u Tuzli ponestaje PCR testova i zaštitnih rukavica, promijenjen režim rada appeared first on usn.ba.\nPrevious Previous post: Nijemci zabrinuti, virus im stiže sa Balkana?\nNext Next post: “Korona nije šala, shvatimo ozbiljno upozorenja”


Evropski velikan daje dva miliona za Ristića?! - Sportske.net\nEvropski velikan daje dva miliona za Ristića?!\nCrvena zvezda bi ove zime mogla da ostane bez mladog reprezentativca.\nZvezdin "Zemunelo" u Kovilovu - Koliko košta i koliko je realno?Zvezda - Šestorica čekaju na izlaznim vratima!Konačno - Božović ponovo može da računa na Kangu"Večiti" imaju plan - Ovo su januarske mete!Zvezda zakazala "crveno-belo veče"\nKako prenose Novosti, Mihajlo Ristić bi mogao da napusti stadion ''Rajko Mitić'', a za njega je zainteresovano nekoliko klubova, ali se jedan posebno ističe.\nOvaj izvor tvrdi da je za mladog levokrilnog reprezentativca veoma je zainteresovan Sporting iz Lisabona koji će u drugoj polovini decembra pokušati da dovede Ristića za oko dva miliona evra.\n''Priličan broj klubova se interesuju za Ristića, videćemo šta će se dogoditi u januaru. Postoji interesovanje za Petkovića, Plavšića, Donalda, Vijeiru...'', potvrdio je sportski direktor Blažo Raosavljević.\nMakabi je navodno i dalje zainteresovan, a pokušaće da iskoristi Predraga Rajkovića da privoli svog bivšeg saigrača da mu se pridruži.