Odluka Pentagona o buducim izvodjacima radova u Iraku | Politika | DW | 10.12.2003\nOdluka Pentagona o buducim izvodjacima radova u Iraku\nDirektiva americkog ministarstva obrane ne imenuje nijednog protivnika rata direktno, ali je definirano da se ugovori za poslove obnove ogranice na 63 drzave koje su ili u Iraku prisutne sa vojnim trupama, ili su bile dio tzv. Koalicije pristalica rata. Tako je za ocekivati da ce najvecu korist imati zemlje poput Velike Britanije, Italije ili Spanjolske, dok ce Njemacka, Francuska i Rusija ostati praznih ruku. Radi se o poslovima obnove i iuzgradnje vodovoda, citave mreze za opskrbu elektiricnom energijom, potom javnih radova na izgradnji cesta, jednako kao i na polju izgradnje infrastrukture za naftnu industriju. Ukupno se radi o investicijama u iznosu 18 milijardi dolara.\nS tom odlukom je americka vlada namjerno cekala do vremana iza donatorske konferencije odrzane u madridu proslog oktobra. Tada su protivnici rata poput Njemacke i Francuske izrazile spremnost na financijsku pomoc obnovi samo u okviru EU, a ne i pojedinacno.\nNjemacka je , medjutim, vec u septembru ponudila da ce organizirati trening irackih policajaca u samoj zemlji, jednako kao i velikodusno oprastanje starih irackih dugova u okviru pariskog kluba.\nNajvecu korist od poslova neposredno nakon vojne pobjede u Iraku imale su americke firme. Neke od njih sa bliskim vezama prema americkoj vladi.\nPentagonska direktiva iskljucuje mogucnost dodjele glavnih poslova firmama iz zemalja protivnica rata, ali ne iskljucuje da one budu dobavljaci dijelova, odnosno da obavljaju tzv. Sekundarne poslove. Osim toga je glasogovornik americkog ministarstva obrane najavio da bi zemlje koje se naknadno odluice poslati vojnike u Irak mogle i naknadno biti uvrstene na listu potencijalnih obavljaca poslova.\nAli usprkos tome, ova odluka americke vlade predstavlja dosada najostriju mjeru odmazde prema zemljama koje su se suprotstavljale ratu u Iraku. A donesena je u trenutku kada se washington trudi da sto vise internacuionalizira obnovu Iraka, i nastoji postici ukljucivanje NATO-snaga u angazman medjunarodnih mirovnih snaga u zemlji.


AMSS: Oprez zbog pljuskova i mogućih odrona | (Vesti - 11.06.2018) Novi Sad\n11.06.2018 u 19:51h\nAMSS: Oprez zbog pljuskova i mogućih odrona\nZbog mogućih povremenih pljuskova, pored mestimično mokrih kolovoza, postoji velika opasnost od odrona, upozorava AMS S i vozačima savetuje da voze sporije i opreznije na putevima duž stenskih useka i klisura.\nSve je više i deonica na kojima je izmenjen režim obavljanja saobraćaja zbog radova, pa iz JP Putevi Srbije, apeluju na vozače, da voze sporije, da poštuju postavljenu saobraćajnu signalizaciju, prenosi "Dnevnik":\nPrema poslednjim informacijama od JP "Putevi Srbije" nema zadržavanja na naplatnim stanicama.\nRanije danas, Republički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje da se od srede do petka očekuje nestabilno vreme sa pljuskovima, grmljavinom i lokalnim vremenskim nepogodama sa količinom padavina preko 20 mm za tri sata, olujnim vetrom i pojavom sugradice i grada.\nPovezane teme AMSS RHMZ stanje na putevima vremenska prognoza


Aerodrom Karachi Jinnah - Aerodrom Jinnah - eSky.ba\nAerodrom\tKarachi Jinnah\nNajbolje prilike letova od Karachi Jinnah\nNajbolje prilike letova do Karachi Jinnah\n✔ Koje avio-kompanije lete sa aerodroma Karachi Jinnah?\nAžurirani popis avio-kompanija koje služe za veze sa i do areodroma Karachi Jinnah možete pronaći direktno na našoj web stranici.\n✔ Kada su letovi sa aerodroma Karachi Jinnah najjeftiniji?\n✔ Da li aerodromska služba Karachi Jinnah povezuje letove?\n✔ Kakav je raspored dolaska i odlaska iz Karachi Jinnah?


Klapa "Peružini" dobitnica srebrne plakete u Pakoštanima - Grad Pag\nNa sedmoj po redu manifestaciji „Školjka" u Pakoštanima srebrnu plaketu za izvedbu dobila je ženska klapa "Peružini" koja jei ovaj put uspješno predstavljala grad Pag.\nU jakoj konkurenciji Grand Prix i statuu školjke odnijela je zadarska klapa "Kaleta".U samom vrhu bile su i muške klape "Kalelarga" i "Munita" te ženska klapa "Karmel" iz Turnja koje su za svoju izvedbu dobile zlatne plakete. Osim "Peružinima", srebro je pripalo ženskim klapama "Libar", "Luna", "Kandelora" i te muškim "Cima", "Biograd" i "Sukošan". Jedinu brončanu medalju osvojila je šibenska klapa "Pergular".\nManifestacija „Školjka" osnovana je s ciljem promoviranja klapskog pjevanje, a njen zaštitni znak je pozornica u obliku školjke koja osim što je vizualno atraktivna, daje i poseban zvuk i atmosferu poput one pjevanja „ispod volta".


Epidemija CoViD-19 - Strana 276 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sre Jul 15, 2020 4:09 am\nStranica 276 od 309\nPostod solecar » Uto Jun 30, 2020 3:01 pm\nbanjanin » 30 Jun 2020 13:31 napisao: Prenos bio na N1 i na net-u, Pink i RTS naravno nisu prenosili, treba to sad izmontirati, iseći zvižduke i nezgodna pitanja, pa će nas "informisati" u toku dana..\nOvo ko kada je Severna Koreja igrala svetsko prvenstvo u fudbalu, pa oni bili jedini koji nisu gledali utakmice uživo, nego im njihovi zvaničnici puštali snimak od 30 minuta, po njihovom izboru, "najzanimljivijih" događaja sa utakmice.\nPostod Пантограф » Uto Jun 30, 2020 3:02 pm\nТо си ти гледао негде да су они тако гледали.\nPostod solecar » Uto Jun 30, 2020 3:06 pm\nA ti si izgleda gledao da su oni gledali utakmicu uživo i u celosti.\nPostod solecar » Uto Jun 30, 2020 3:07 pm\nPostod Kailan » Uto Jun 30, 2020 3:14 pm\nZuma » Уто Јун 30, 2020 11:42 am napisao: Zatim, 6% ne znači ništa u smislu zaštite populacije, zato što je nedovoljno. Ili, drugačije rečeno, znači samo da će se neki nivo zaraženih u populaciji dostići 6% dana kasnije. Tj ne recimo 20. dana, nego 21. dana, što zaista nije promena vredna pažnje.\nОво просто и једноставно није тачно, проценат особа са антителима у популацији не значи да ће за толико дана процентуално успорити ширење вируса, одакле ти то?\nМожда би могла да се извуче нека линеарна функција између стопе заражених и брзине ширења када би игнорисали све остале факторе али епидемиологија просто не функционише тако. Оно што 6,4% популације са антителима говори је да бар 6,4% популације сада има одређени ниво заштите на вирус што значи да ће га много, много лакше прележати и бити много мање/краће заразни ако се уопште и заразе, а то је користан фактор ако говоримо о заразности и опасности овог вируса. Највише нам говори да ће мере предострожности (физичког дистанцирања, хигијене, ношења маски) бити ефикасније него у старту што не значи да не требамо са њима да престајемо. Нека петнаестина популације са антителима свакако доприноси успоравању ширења кроз популацију што је негде и приметно узимајући у обзир да ситуација није толико експлозивна као у марту упркос више стотина заражених и непостојању фактички икаквих мера већ 2 месеца. Поготово ако се узме у обзир да су највеће шансе да су већ прележали људи који су најнеодговорнији и најсклонији ширењу вируса.\nPostod мајстор » Uto Jun 30, 2020 3:16 pm\nPostod MC_ » Uto Jun 30, 2020 3:17 pm\nZuma » Uto Jun 30, 2020 1:59 pm napisao: Drugi za mene fascinatan primer je reakcija Darije Kisić Tepavčević. Ljudi uplašeni, na ivici živaca i na ivici sukoba, a ona ima da kaže samo prazne i uopštene, kvazi stručne floskule koje apsolutno blage veze nemaju sa onim što je tamo akutni problem. Moram da citiram ceo članak jer je stvarno biser apsurda i blebetanja. Podvukao sam najbolje i trenutno najmanje prigodne fraze:\nZasto je to cudno. Meni je cudnije strpljenje gradjana koji ih tolerisu i tolerisace ih jos dugo.\nJer sta ih briga za Novi Pazar, vlada se u Beogradu.\nPostod Igor » Uto Jun 30, 2020 3:23 pm\nBriga je ljude iz cele Srbije šta se dešava u Novom Pazaru i bilo kakvo podmetanje podela u tom smislu nije na mestu. Tolerisanje i trpljenje je već neka druga priča.\nPostod molder » Uto Jun 30, 2020 3:25 pm\nA pa sta to da kaze pametno neko ko nije video pacijenta u zivotu. Svaki dan pandemije su u 15h mogli slobodno da stave nekog voditelja da cita brojke, na isto bi doslo. Cast izuzetcima, ali uglavnom je jedna ista ekipa vrtela jedne te iste uopstene odgovore danima . Ovo u Pazaru podseca kada je devedesetih Bojic bahato isao u inspekciju u bolnicu sa RTS kamerama, to je ta škola.\nPostod Zuma » Uto Jun 30, 2020 3:48 pm\nMC_ » 30 Jun 2020 02:17 pm napisao:\nPa dobro, nije da sam imao velikih iluzija o njima, ali ovo u Pazaru je zaista i konkretno i akutno, pa sam mislio da bi i manje vispreni manipulatori shvatli da se sada traži nešto drugo.\nDa li tamo ima samo tri respiratora? Da ili ne? To je krajne jednostavno pitanje sa jednostavnim odgovorom. Da ili ne. Darijine epske floskule sa početnog kursa epidemiologije nemaju tu šta da traže.\nKako je moguće da jeku svetske pandemije teško nabavljeni respiratori leže u nekoj sobi od aprila? Nemaju neke šrafove sa upuštenim glavama? Jedini SNS majstor u gradu dobio koronu? ŠTA se desilo? Može li pitanje da bude jednostavnije? Kakva crna "politizacija". Opužujete za to opoziciju kojima je to razlog postojanja!? Kakve to sada ima veze sa bilo čim? Imaju li oni samo tri respiratora ili nemaju? Da li je urađen razvod kiseonika? Odgovori na takva pitanja su sve što se od premjerke očekivalo. Ovo drugo je blamiranje koje će povećati nepoverenje, a to ćemo SVI skupo platiti.\nPostod paradox polje » Uto Jun 30, 2020 3:57 pm\nМожда овај проценат 6,4 не утиче значајно на фактор ширења вируса, али свакако значајно мења стопу смртности. Проблем јесте што се не зна број преминулих, ако ако узмемо у обзир да су БИРН-ови подаци добри сада се тај број приближава 1000. Дакле уз претпоставку да се овај проценат није значајно променио од тренутка истраживања, што је под знаком питања, стопа смртности је око 2 промила. То је заправо прилично велики проценат, ако узмемо у обзир способност ширења вируса али ипак значајно мањи од онога што нам се презентује.\nОно што јесте проблем је ако се превише попусте мере, долази до неконтролисаног прилива тешких случајева у болницама где су жаришта, а у тим случајевима долази и до повећања смртности, и нехуманих услова како за пацијенте тако и за медицинске раднике. Тешко је наћи праву меру, јер мала омашка води до галопирајућих резултата. Али ако укључимо здрав разум, видимо да нема никакве потребе да се уводе неке море које ће имати велики утицај на нормалан живот, на право на слободу и наравно на привреду. Утоститељство и туризам свкако могу бити угрожени, али ако се пажљиво и паметно приступи одређивању мера и ове гране могу да прођу без катастрофалних последица.\nPostod Bender Rodriguez » Uto Jun 30, 2020 4:18 pm\nTo se dobije kad dođeš nekome u goste da ga prozivaš i kriviš, i to ni manje ni više nego za svoje svinjarije.\nPostod MC_ » Uto Jun 30, 2020 4:33 pm\nIgor » Uto Jun 30, 2020 2:23 pm napisao: Briga je ljude iz cele Srbije šta se dešava u Novom Pazaru i bilo kakvo podmetanje podela u tom smislu nije na mestu. Tolerisanje i trpljenje je već neka druga priča.\nLjude je briga samo u smislu straha da se to ne desi u Beogradu.\nInace, da postoji neka solidarnost, tesko.\nDa li su neki dobrovoljci otisli tamo da pomazu?\nPostod Bender Rodriguez » Uto Jun 30, 2020 4:40 pm\nMa kakvi, pa kad su Beograđani ikad uradili nešto za nekog van svog grada.\nNego, kad ti krećeš za Pazar da pomažeš i volontiraš?\nPostod Express » Uto Jun 30, 2020 4:45 pm\nmarrecar napisao: Više ni oni ne znaju koji je red vožnje, ali smanjenje broja vozila je potpuno besmisleno. U normalnim uslovima, letnji red vožnje je tu zbog godišnjih odmora, raspusta i zbog toga što su ljudi otputovali van grada. Sada će retko ko da putuje, što znači da će i veći broj dece biti tu. Pa čak i da je broj putnika opet manji nego obično, zar nije logično da u ovim trenucima bude veći broj vozila nego što je potrebno kako bi se smanjile gužve u prevozu. Je*ote da li ima neko mozak u DJP??\nA kad je ovde pa bilo mozga? U prošlom milenijumu možda. Bolje bi im bilo da napune gas u te klime, ne da greju kao kaloriferi. A inspekcija treba sa kontroliše steen opterećenja. Pa nek kažnjavju nadležne.\nU ovakvim situacijama izlaznost treba da bude maksimalna, broj kvarova, rashoda treba da bude minimalan. Samo redovni servisi. Ovo bi bilo moguće postići sa 500+ zglobnih autobusa isporučenih do 09.19. Zna se ko je odgovoran za ovo ***nje. Još ako neko "rikne" na vlasti narod će biti žrtveni jarac.\nPostod Igor » Uto Jun 30, 2020 4:47 pm\nMC_ » Uto Jun 30, 2020 4:33 pm napisao:\nPotrebni su pre svega zdravstveni radnici dok mi ne pada na pamet da potvrđujem ili negiram tvoju pretpostavku.Znam da je prikupljana pomoć za Novi Pazar.\nPostod MC_ » Uto Jun 30, 2020 5:03 pm\nBender Rodriguez » Uto Jun 30, 2020 3:40 pm napisao: Ma kakvi, pa kad su Beograđani ikad uradili nešto za nekog van svog grada.\nne krecem. Ja sam jedan od Beogradjana. Sve lose sto govorim vazi i za mene.\nJa nisam sposoban da smislim sta da uradim sto su mi na 100 m od mene ukinuli tramvaj na par godina, a kamoli d apomazem drugima.\nPostod roland » Uto Jun 30, 2020 5:34 pm\nPokušaću da napravim presek stanja, prouzrokovano pre svega totalnim popuštanjem mera zbog izbora:\n- Krizni štab je imao pogrešno uverenje, verovatno bazirano na iskustvima sa virusom gripa, da će virus korone tokom leta i toplih dana imati mnogo manju virulentnost nego tokom zime i proleća. I zato su, na nagovor politike, popustili sve mere pred izbore. Jer su mislili da se epidemija neće moći zahuktati tokom leta.\n- Verovatno su iz Kriznog štaba priželjkivali da se mladi što više zaraze tokom letnjih meseci, kako bi imali što veći procenat ljudi sa antitelima kad krene jesen, što se i desilo. Trenutno je mlađa populacija najveći rezervoar virusa, ali pošto kod nas mladi ljudi žive sa roditeljima, u sledećih par nedelja će skočiti i procenat zaraženih u radnoj populaciji. Što znači da će se u radnim kolektivima, pošto naravno kod nas ljudi maske retko gde nose, virus širiti nesmetano, i upravo to se sad dešava. (Najbolje bi bilo da su nekako uspeli fizički odvojiti mlađu populaciju od ostale populacije. Recimo, da su organizovali neke kampove, letnje škole ili slično, gde bi pustili virus da se širi nesmetano, ali pod kontrolom lekara. Pretpostavljam da su možda i razmatrali takvu ideju, jer najavu Exita mogu da razumem samo kao realizaciju takve ideje)\n- Izbori su očigledno bili prioritet, ali mi je i dalje nejasno zašto se vlast po svaku cenu trudila da prikaže situaciju kao uobičajeno pretkorona zlatno doba sa fudbalskim derbijima, proslavama titule, teniskim turnirima, itd. Bez tih masovnih okupljanja, situacija bi trenutno bila znatno povoljnija.\n- Zvanični brojevi o statistici obolelih i preminulih od kovida su lažni, i to je najveći problem trenutno. Ako nemamo jasnu sliku o razvoju epidemije, kako da znamo koje mere treba da se donesu? Da li već sad trebalo razmišljati o lokalnim merama karantina u Novom Pazaru i Tutinu, da ljudi ostanu tamo u kućama i da se hermetički zatvore ta područja od ostatka zemlje. Jer smo na putu da napravimo slične greške kao Italija u martu, da mere uvodimo sa zakašnjenjem i da doživimo totalni raspad ionako poluraspadnutog zdravstvenog sistema.\nPostod solecar » Uto Jun 30, 2020 5:40 pm\nMože da se priča šta god se hoće, i pričaće se uostalom da je ovo jedino i isključivo politički izrežirano od strane opozicije i autonomaša. A to što je zabeležen veći broj umnrlica prethodnih dana i što je baš sada zatraženo određeni broj limenih sanduka i vreća za posmrtne ostatke, nije uopšte bitno. Niti je bitno to što po nekim mestima ne mogu da se dobiju informacije...\nŠto se tiče pomoći, upravo je u emisiji Među nama gostovala žena koja je preko FB pokrenula prikupljanje pomoći za Novi Pazar, a u celu akvciju se uključio i "Ne davimo Beograd" koji je ustupio svoje priostorije za prikupljanje pomoći.\nPostod wk_ » Uto Jun 30, 2020 5:53 pm\n"Krizni štab je imao pogrešno uverenje, verovatno bazirano na iskustvima sa virusom gripa, da će virus korone tokom leta i toplih dana imati mnogo manju virulentnost nego tokom zime i proleća."\nPostod Хаеул » Uto Jun 30, 2020 7:48 pm\nIgor » 30 Јун 2020 22:23 napisao: Briga je ljude iz cele Srbije šta se dešava u Novom Pazaru i bilo kakvo podmetanje podela u tom smislu nije na mestu. Tolerisanje i trpljenje je već neka druga priča.\nКолега уопште није писао о (не)толеранцији, већ неоспоривој чињеници да власт далеко мање погађа оно што се дешава ван престонице, било то у Нишу или Новом Трговишту. Верски састав локалне заједнице је небитан - тј. битан је, али не зато што ће неко учини мање за њих, већ управо супротно.\nKailan » 30 Јун 2020 22:14 napisao:\nУправо тако. Податке немамо, али незамислив је сценарио под којим би ово било тачно, било у пракси или теорији.\nPoslednja izmena od Хаеул u Uto Jun 30, 2020 7:53 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Zuma » Uto Jun 30, 2020 7:51 pm\nwk_ » 30 Jun 2020 04:53 pm napisao: "Krizni štab je imao pogrešno uverenje, verovatno bazirano na iskustvima sa virusom gripa, da će virus korone tokom leta i toplih dana imati mnogo manju virulentnost nego tokom zime i proleća."\nNjihova stručnost se ovakvim razvojem događaja takođe dovodi u pitanje. Nema sumnje da su zaista računali da je virus manje opasan tokom leta i da će to donekle kompenzovati prerano i previše naglo ukidanje mera zbog izbora. Dokaz su silne izjave da će prisustvo virusa biti beznačajno "za dve nedelje", a da, prvo polovinom juna, a zatim polovinom jula, a zatim polovinom avgusta, virusa "neće biti". Tu grešku verovanja u leto bi im još i oprostio, jer su i mnogi drugi stručnjaci u inostranstvu verovali u to isto, ali ne može biti opraštanja kad se neosnovano preduzima toliki rizik samo na osnovu verovanja, iako su znali da je ovaj virus pun iznenađenja, i iako su i sami pričali kako se po pravilu njihove struke ukidaju mere (jedna po jedna, ne prerano, i samo pošto se prvo vide posledice prethodno ukinute mere).\nMeđutim najgori znak nestručnosti je žestoko i uporno insistiranje da je "virus oslabio", što ne samo da nema naučnu osnovu nego je protivno i osnovnoj logici vezanoj za mogući tempo mutacija i širenja novih sojeva virusa. Ako sam ja odmah znao da je to glupost i to ovde pisao više puta, sigurno su mogli i oni da znaju. Međutim sada mi izgleda moguće da to nije bila samo manipulacija narodom nego da su oni iskreno verovali u to jer nisu ZNALI kako drugačije da objasne blažu kliničku sliku obolelih. Setite se samo koliko je puta i kojim ubeđenjem to ponavljala Kisićka. Dr Kon se dugo uzdržavao da to prevali preko usana, ali je na kraju isto to rekao i on: "virus je oslabio". A to je neoprostivo. Ne može biti stručnjak neko ko sebi dozvoli takvo kvazi objašnjenje iza koga se stoji ni jedan ozbiljan naučnik u svetu. Doduše mora se voditi računa o preglasavanju unutar kriznog štaba, gde je bilo i političara, dok su stručnjaci bili saglasni kao rogovi u vreći, tako da ne znamo ko je šta zastupao, tj ko se povinovao većini samo da ne bilo previše disonantnih tonova.\nTako da smo sada suočeni na sumornom lepezom mogućnosti: Ili su u kriznom štabu svi svesno, namerno i svojom voljom lagali od početka, ili nisu dovoljno stručni pa su zato napravili ovolike greške, ili su bili direktno ucenjeni da moraju da govore ono što im se kaže. A tek je posebni Rašomon da li su i njima servirali lažne podatke, pa ih tako usmeravali, ili su znali da to nisu pravi podaci\nPostod Хаеул » Uto Jun 30, 2020 8:32 pm\nЗума, не заборавите да ми, заправо, нисмо имали (и немамо) прави увид у дискусије које (су) се вод(ил)е на седницама Кризог штаба, као и то и то да просечни клиничар има приступ једино оним подацима који се тичу његове институције, а све остало прима из друге или треће руке. Такође, чанови штаба немају право да самосално иступају у јавности, а већина уопште и нема приступ јавности.\nСве што ми имамо су саопштења, и то углавном из уста Кона и Кисићке, а тек понекад неколицине ругих стручњака. Зато је разумно претпоставити да је тек неколицина чланова штаба имала јасан увид у ситуацију, и неосновано претпоставити да су сви били климоглавци без образа и савести, свесни да подрше неодговорну званичну политике владе и њених изабраника из редова струке. Да нису, видимо и на основу тока да су неки стручњаци изнели мишљења другачија од „званички” (пример лекара који су упорно носили маске у јавности).\nPostod Zuma » Uto Jun 30, 2020 8:48 pm\nOK, prihvatam to i napisao sam da je to jedna od mogućnosti. Ali mi što pre moramo saznati stvarno stanje jer epidemija tek počinje, pa jednostavno nije moguće da to relativno bezbolno prebrodimo ako narod više ne veruje apsolutno ništa što mu se kaže, pa svi počnu da izmišljanjem popunjavaju informacionu rupu. Odavno je u svetu poznato da se to NE MOŽE ispraviti čvrstom kontrolom informacija, što rade totalitarni režimi, nego samo potpunom informativnom otvorenošću, jer samo tada nema prostora za manipulacije sa svih mogućih strana.\nPostod Zuma » Uto Jun 30, 2020 8:55 pm\n"Praćenje vesti može biti loše po vaše zdravlje".\nOvo lekarsko upozorenje, kao na kutijama cigara, kod nas stvarno treba imati na umu. Ja bih ozbiljno predložio nekoj nevladinoj organizaciji ili opoziciji da formiraju sajt za redovno i ažurno tumačenje zvaničnih izjava raznih funkcionera i pozicije i opozicije, pošto je inače njihova redovna posledica nepotrebno nerviranje i hladnokrvno ubijanje zdravog razuma. EU bi to rado finansirala. Naprimer, izjava Kisićke o Novom Pazaru.\n"Ozbiljan neprijatelj pred nama, ne treba da trošimo energiju na objašnjavanje dezinformacija"\nhttps://www.b92.net/info/vesti/index.ph ... id=1701856\nUkratko, ona kaže da su građani sami krivi što su se zarazili, a za sve ostalo ona prosto podrazumeva da su dezinformacije čak se i ne osvrćući konkretnim kontra podacima na bilo šta od tih tvrdnji.\nLepo, ali to sada nije tema. Nisu se građani u vezi Novog Pazara naljutili zato što su se zarazili, da bi im se sada objašnjavalo ko je za to kriv, niti tumačila njihova psihologija, nego zbog stanja u njihovoj bolnici neverovatna 4 meseca od početka epidemije. Nije li TO bilo sasvim dovoljno vremena da se sve organizuje? Nije li u svetskoj PANDEMIJI sasvim normalno očekivati da se veći broj pacjenata pojavi u svakom trenutku? KAKVO je stanje u bolnici ako nije takvo kakvo glasine kažu? Kakvo konkretno, a ne kakvo "uopšteno opisno"?\nTO se očekivalo da će biti sadržaj njenog komentara situacije u Novom Pazaru. Umesto toga smo dobili ovu odvratnu verbalnu salatu koja direktno vređa zdrav razum i proizvodi novo nezadovoljstvo.


Rabljeni JCB 150 bageri oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > JCB > JCB 150\nRabljeni JCB 150 bageri\nJCB 150T A CHENILLESOpća stanje (1-5): 5\nJCB - bolt - 811/50373ID dijela: 811/50373\nJCB - bolt - 811/50367ID dijela: 811/50367\nJCB - bolt - 811/50368ID dijela: 811/50368\nJCB 150 XOpća stanje (1-5): 4, Snaga motora: 108.7\nSjedinjene Države, Concord, New Hampshire 03301\nJCB bak met mini-aansluiting 1.50mOpća stanje (1-5): 3, Uvjeti isporuke: EXW\nJCB - bolt - 811/50369ID dijela: 811/50369\nOvdje je kompletna lista polovnih JCB 150, 150 T bageri za prodaju. Mozete da dodate strane medu svoje omiljene strane ili uporedujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og JCB 150, 150 T bageri koji su Vam zanimljive, uz korišcenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Der sedmi u drugom delu trke “Bаnjаlukа – Beogrаd” - KRAGUJEVAČKI SPORT\nDer sedmi u drugom delu trke “Bаnjаlukа – Beogrаd”\nReprezentаtivаc i olimpijski kаndidаt krаgujevаčkog Rаdinčkog Žolt Der bio je ponovo nаjbolji srpski biciklistа u drugom delu trke “Beogrаd – Bаnjаlukа” (1.2) od Bjeljine do Beogrаdа (196 km). Osvojio je sjаjno sedmo mesto u konkurenciji preko 150 biciklistа i zаrаdio šest bodovа zа rаng listu Evropа turа.\nU prvom delu trke od Bаnjаluke do Brčkog bio je četvrti i pripаlo mu je 12 poenа. Ovo je drugа trkа u novoj sezoni nа kojoj srpski biciklistа osvаjаju bodove, nа prvoj u “VN Sočijа” u Rusije, Ivаn Stević je pobedio i ukupno osvojio 48 poenа.\nNа cilju drugog delа nа vrhu Avаle slаvio je Mаtej Mugerli (Sloveniа, Adrijа) u vremenu 4:38, 40 čаsovа. Nа drugo mesto plаsirаo se Mаrko Kupm (Slovenijа, Adrijа) sа 14 sekundi zаostаtkа, dok je treći u istom vremenu stigаo Itаlijаn Rikаrdo Zoidl (Arbovels, Austrijа).\nMeđu 30 u ovoj trci od srpskih biciklistа nаšаo se, premа nezvаničnim rezultаimа, nа 27. mestu Nebojšа Jovаnović iz krаgujevаčkog Rаdničkog.\nPrevious Der četvrti u Brčkom u prvom delu trke „Bаnjаlukа – Beogrаd“\nNext Pletikosić prošao eliminacije MK puškom 60 metaka ležeći u Londonu\nSedamnaest godina postojanja ŽFK Una Fortuna 04


NEDIMOVIĆ ZA "DOBRO JUTRO SRBIJO": Država omogućila beskamatne kredite kod poslovnih banaka za kupovinu veštačkih đubriva | Happy BSC portal\nNEDIMOVIĆ ZA "DOBRO JUTRO SRBIJO": Država omogućila beskamatne kredite kod poslovnih banaka za kupovinu veštačkih đubriva\nU današnjoj emisiji “Dobro jutro Srbijo” o aktuelnim temama koje se tiču poljoprivrede govorio je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\n- Na svetskom tržištu cene veštačkih đubriva su “otišle u nebo”. Bez đubriva nema poljoprivrede i dobre žetve. To se dogodilo zbog gasa koji je najveći input za proizvodnju veštačkih đubriva. Pre dva meseca postavilo se pitanje da li će uopšte biti veštačkih đubriva, jer je na svetskom tržištu bio potpuni kolaps. Srbija će do kraja februara meseca imati potpuno zadovoljene potrebe za veštačkim đubrivom. Imaćemo od 150.000 do 170.000 tona uree za pšenicu. Cena po kojoj se ona sada prodaje je između 104 i 110 dinara po kilogramu. Očekujem da dođe do sniženje cene u narednim nedeljama. Da bi izašli u susret poljoprivrednicima kao država omogućili smo beskamatne kredite kod poslovnih banaka za kupovinu veštačkih đubriva sa rokom dospeća prve rate kada bude gotova berba kukuruza, u oktobru mesecu. Ubeđen sam da ćemo ovu sezonu završiti u odnosu na sve druge u našem okruženju mnogo bolje, kao i da će naši ratarski usevi biti prihranjeni, sprovedene sve agrotehničke mere i da ćemo imati dobre žetve - istakao je Nedimović.\nOn je naveo da su imputi za proizvodnju pšenice, odnosno cene repromaterijala skočile između 47 i 50 odsto, ali je pšenica kao proizvod skočila 90 odsto.\n- Uvek je odnos kilograma pšenice i kilograma uree bio 1:3. Cena pšenice je sada 32 ili 33 dinara po kilogramu plus pdv , a urea 104 dinara. Država je spustila carinu 10 odsto za uvoz iz trećih zemalja da bi urea bila jeftinija. Očekujem da imamo mnogo bolju cenu nego bilo ko u okruženju. Takođe, radićemo masovne kontrole da proverimo kvalitet uvezenog đubriva - rekao je ministar Nedimović.\nU bolnicama Zlatiborskog okruga skor 300 obolelih od kovida


Poludnevni program rada - Vrtić Bubica\nOd septembra 2021. godine, roditeljima naših novih polaznika omogućavamo upis svojih\nmališana u poludnevni program rada.\nPoludnevni oblik rada u trajanju od 4 sata, obuhvata učešće deteta u realizaciji redovnog\nvaspitno-obrazovnog rada, učešće u dodatnim aktivnostima vrtića, ručak i voćnu užinu.\nZa detaljnije informacije pozovite nas na naše brojeve telefona i omogućite svojoj deci\nsrećno i bezbrižno detinjstvo.


Inter-Agrar servisna radionica na Čeneju! - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nDirektor kompanije Marko Stojanović se prisutnima zahvalio ispred Inter-Agrara kao i Fendt kompanije i tom prilikom rekao: "Poznato je da prodaja bez postprodajne podrške nema svrhu. Proizvodi koje mi prodajemo su sofisticirani i oni traže odgovarajuću podršku i mislim da smo uz konsultaciju sa našim partnerima iz Nemačke, firmom Fendt napravili pravi izbor sagradivši jedan ovakav objekat."\nKako su rekli iz Inter-Agrara objekat za servisiranje mehanizacije je napravljen sa ciljem da izađu u susret svojim korisnicima, sa željom da ga što manje koriste. Opet sa druge strane poljoprivrednici će na jednom mestu imati uslugu na visokom nivou uz kvalitetno obučene ljude spremne da im u svakom momentu odgovore na izazove koji se javljaju u eksploataciji mašina.\nO nastupu na predstojećem Poljoprivrednom sajmu, pored najave noviteta Stojanović je rekao da će biti izložen traktor serije 1000, koji je prošle godine bio najava na sajmu i koji se po svojim tehničko-tehnološkim rešenjima razlikuje od svih ostalih traktora na tržištu uopšte - Fendt 1050 Vario, čije prve modele su prodali i već su u upotrebi.\nO kompaniji Inter-Agrar\nKompanija Inter-Agrar Srb d.o.o. Čenej, je prisutna na novosadskom sajmu od 2009. godine kada je i osnovana. Proizvodni program koji nude veoma je širok, a čine ga lideri kvaliteta svetskog tržišta.\nKao ovlašćeni distributer, uvoznik i serviser, ova kompanija je preuzela kompletnu brigu o plasmanu poljoprivredne mehanizacije na domaćem tržištu, kao i njeno servisiranje i snabdevanje originalnim rezervnim delovima. Već sedmu godinu uspešno zastupaju sledeće brendove: Fendt, Valtra, Amazone, Farmtech, Strautmann, Fella i Irrifrance. Takođe, u ponudi su i proizvodi kompanija Geringhoff, Grasdorf, Ziegler, Nardi, Cressoni, a od ove godine u ponudu su uvrstili i proizvode za obradu i pripremu zemljišta mađarskog proizvođača Framset.\nZa više informacija o samim karakteristikama svih modela traktora i priključne mehanizacije, obratite se stručnom timu Inter-Agrara na jedan od dole navedenih kontakata!\nInter-Agrar FENDT Marko Stojanović Servisna radionica Fendt 1050 Vario Valtra Amazone\ntel: +381 (0) 21 221 4939, e-mail: [email protected] web: http://www.inter-agrar.com


Jubilarno 150. izvođenje\nKomediju koja će vas nasmejati do suza, donose nam doajeni srpskog glumišta, koji na satiričan način prikazuju mentalitet jednog naroda.\ngospođa ministarkafoto: Promo\nPredstava „Gospođa ministarka", Branislava Nušića, u režiji Jagoša Markovića, s Radmilom Živković u naslovnoj ulozi, biće jubilarni 150-ti put izvedena 1. novembra na Velikoj sceni.\nPremijera predstave bila je 10. marta 2004. godine na Velikoj sceni i od premijere do danas igra se sa velikim uspehom, na zadovoljstvo mnogobrojne publike, koja teško dolazi do karata, jer je interesovanje ne jenjava. Predstava je igrana u zemlji i inostranstvu a sreću da je pogleda imalo je oko 80.000 gledalaca.\nNa raznim festivalima u zemlji i inostranstvu, ova predstava je osvojila brojne nagrade, - na glumačkim svečanostima „Milivoje Živanović” u Požarevcu, Radmili Živković pripale su Nagrade publike i stručnog žirija za najbolju glumicu večeri i Nagrada stručnog žirija za najbolju glumicu na Svečanostima, dobila je i Nagradu publike za najbolje glumačko ostvarenje (49. Sterijino pozorje u Novom Sadu), Nagradu publike na Festivalu "Nušićevi dani" u Smederevu, gde je proglašena i za najbolju predstavu a Olga Odanović je za ulogu Dare, na „Danima Zorana Radmilovića” u Zaječaru, osvojila "Zoranov brk"...\nNarodno pozorište u Beogradufoto: Promo\nOd premijere do danas, za četrnaest godina njenog života, kroz predstavu je tokom svih ovih godina prošla je plejada vrhunskih glumaca. Pomenućemo one koji nisu više među živima a obeležili su pozorišnu, televizijsku i filmsku umetnost jednog vremena. To su Rade Marković, Predrag Tasovac, Milka Lukić i Ksenija Jovanović.\nTAGOVI: jubilejNarodno pozorište BeogradVelika scenaBranislav NušićpredstavaSatirična komedija


Odbojkaši poveli u seriji | Boom93\nU trećoj utakmici baraža za opstanak u Super odbojkaškoj ligi Srbije, ekipa Mladog radnika uspela je da savlada ekipu Kleka sa 3:2.\nPožarevljani su uspeli i pored vodjstva Kleka od 2:0 u setovima , da smognu snage i pobede ovu vrlo iskusnu ekipu.\nPodsetimo baraž se igra u tri dobijene utakmice. Sledeća utakmica se igre u utorak u Kleku, a ako igrači Mladog radnika prikažu igru iz poslednjeg meča, opstanak je siguran.\nSloga savladala Metalac


Premijerka sa predstavnicima više sindikata o kolektivnim ugovorima - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Premijerka sa predstavnicima više sindikata o kolektivnim ugovorima\nPredsednica Vlade Srbije Anа Bnаbić rаzgovаrаlа je dаnаs sа predsednicimа Sindikаtа uprаve Srbije, Sindikаtа zаposlenih u prаvosudnim orgаnimа i Sindikаtа ogаnizаcijа prаvosudnih orgаnа Srbije o njihovim zаhtevimа u vezi sа potpisivаnjem Posebnog kolektivnog ugovorа zа držаvne orgаne i Posebnog kolektivnog ugovorа zа jedinice lokаlne sаmouprаve.\n0Piše: Beta 21. maja 2019. 20.56 Izmenjeno: 23. maja 2019. 04.02\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, premijerka je tokom razgovora izrazila spremnost dа vlаdа potpiše posebne kolektivne ugovore zа držаvne orgаne i jedinice lokаlne sаmouprаve kojim će zаposlenimа, pored togа što će biti zаdržаnа postojećа prаvа, biti dаtа i novа poput povećаnja jubilаrne nаgrаde, plаćenog odsustva zа licа vаn rаdnog odnosа i novih rаzloga zа isplаtu solidаrne pomoći.\n„Vlаdа želi dа se rаd zаposlenih vrednuje kroz povećаnje plаtа, jer je to pokаzаtelj uspešnosti njihovog rаdа“, navela je premijerka i dodаlа dа bi zаhtevi sindikаtа zа isplаtom toplog obrokа i regresа onemogućili povećаnje plаtа držаvnim orgаnimа u situаciji kаdа bi drugi zаposleni u jаvnom sektoru to povećаnje ostvаrili.\n„Cilj Vlаde Srbije je dа se plаte urede trаnspаrentno, dа sve uštede idu u povećаnje plаte, а ne u dodаtnа dаvаnjа, dа se rаzgovаrа o većoj osnovici kojа će biti uređenа zаkonom, а ne o drugim primаnjimа kojа regulišu kolektivni ugovori i kojа utiču nа mogućnosti povećаnjа plаtа“, dodala je Ana Brnabić.\nAna Brnabić, Branko Ružić, kolektivni ugovor, Sindikati\nJovanović: Stav premijerke da je secesija Kosova prihvatiljva u suprotnosti sa Ustavom


Trudna Selin Dion prebačena u bolnicu : Crveni tepih\nTrudna Selin Dion prebačena u bolnicu\nPevačica Selin Dion, koja nosi blizance, prebačena je danas u bolnicu na Floridi iz predostrožnosti od mogućeg prevremenog porodjaja, saopštili su lekari.\nDion (42) je smeštena u Medicinski centar “Sveta Meri” u Vest Palm Bič u američkoj državi Florida na preporuku njenih lekara da bi bilo sprečeno ranije radjanje njenih beba, što je i standardna procedura u ovom kliničkom centru za svaku pacijentkinju koja nosi blizance, navodi se saopštenju bolnice, prenela je agencija Rojters.\nPotparolka poznate kanadske pevačice saopštila je da bi Dion početkom sledećeg meseca trebalo da rodi blizance, dva dečaka koji su začeti veštačkom oplodnjom. Selin i njen suprug i menadžer Rene Anželil (68) imaju devetogodišnjeg sina Renea Čarlsa.\nPoslednjeg dana avgusta pevačica je, takodje, bila hitno hospitalizovana, zbog komplikacija i pretećeg prevremenog porodjaja kada je bila u šestom mesecu trudnoće.\nDion je karijeru počela ranih osamdesetih godina prošlog veka, a na medjunarodnu muzičku scenu se probila sledeće decenije, od kada je prodala oko 200 miliona nosača zvuka i dobila nagradu za najbolje prodavanu pevačicu na svetu. Poslednji studijski album “Taking chances”, Dion je izdala 2007. godine.


Prodaja sladoleda na triciklu - Omladinska zadruga Dob\nPotrebne osobe koje bi radile prodaju sladoleda vozeći specijalizovani tricikl na teritoriji Beograda.\nPeriod angažovanja je na tri meseca.\nRadno vreme u II smene po šest sati, 6 dana u nedelji.\nZainteresovani se mogu popuniti prijavu na našem sajtu www.oz-dob.co.rs ili poslati biografiju na poslovi@doboz.rs.


Home / Zanimljivosti / Ova baka ima 106 godina i trista hiljada pratilaca na Jutjubu (VIDEO)\nBaka Mastanama, iz sela Gudivada u indijskoj državi Andra Pradeš, ima 106 godina i najstarija je jutjuberka na svijetu. Njen kanal “Country Foods” ima više od 300.000 pratilaca.\nNa kanalu, koji održava njen unuk Lakšman, nalaze se snimci bakinih kulinarskih čarolija.\nNa ideju za pokretanje kanala Lakšman je došao sa drugovima, kada im je, jednom prilikom, baka spremala prženi pirinač. Snimili su je i video postavili na Jutjub. Taj snimak je, za kratko vrijeme, postao veoma gledan i viralan.\nBaki, u početku, nije bilo jasno šta to njen unuk radi, a kasnije kada je shvatila bila je veoma srećna što veliki broj ljudi prati i voli njene snimke.\n“Ljudi koji žive u gradovima potpuno su zaboravili na tradicionalni način kuvanja. Ja hoću da im pokažem kako se nekada kuvalo”, kaže Lakšman.\nBaka Mastanama kaže da je još uvijek dovoljno jaka i da joj, ni u njeni godinama, ništa na pada teško. I pored toga što ima problema s vidom, ne pada joj na pamet da u skorije vrijeme prestane da kuva.\nBaka postala model u 95. godini života


Partizan nemoćan u Istanbulu: Bešiktaš ubedljivo do Lige Evrope\nIzvor: BKTV News, 30.Avg.2018, 21:55\nFudbaleri Partizana završili ovosezonsko učešće u Evropi porazom u Turskoj (3:0)\nMrežu crno-belih načeo je Pepe u 37. minutu utakmice, posle centaršuta Kvarežme iz slobodnog udarca, bivši štoper Reala je ostao sam i savladao je Vladimira Stojkovića. Na 2:0 povisio je Ozjakup u sudijskoj nadoknadi prvog poluvremena, posle lepog duplog pasa sa Larinom, Turčin je bio sam ispred Stojkovića i poslao loptu iza leđa golmana Partizana. Konačan rezultat postavio je >> Pročitaj celu vest na sajtu BKTV News << Pepe u 69. minutu, ponovo je posle slobodnog udarca Kvarežme bio najbolji u skoku i čuvar mreže crno-belih je još jednom bio nemoćan.\nU prvom poluvremenu, osim golova nije bilo puno uzbuđenja, ali mogu se spomenuti šanse za Ujsala i Kvarežmu kod domaćih, dok vicešampion Srbije nije imao ozbiljnije prilike.\nU drugom delu Partizan je krenuo odlično, odmah je Pantić bio u prilici, ali je golman Bešiktaša odbranio i poslao loptu u korner. Pantić je posle dodavanja Zakarića imao najbolju priliku za crno-bele, ali pogodio je samo stativu. Nakon trećeg gola Bešiktaša, sve je bilo jasno i do kraja je samo Vida mogao do gola posle kornera u 87. minutu, ali je čast Partizana spasao Stojković odličnom intervencijom.\nBešiktaš - Partizan 3:0\nStrelci: Pepe u 37. i 69. i Ozjakup u 45+1. minutu\nBešiktaš: Juvakuran - Gonul, Pepe, Vida, Adriano - Ujsal (od 27. Ozjakup), Medel (od 77. Tokoz), Arslan - Kvarežma, Larin, Erkin (od 87. Tore)\nPartizan: Stojković - N. R. Miletić, Marković (od 46. Nikolić), Valijente, N. G. Miletić - Šćekić (od 57. Enake), Zdjelar - Pantić, Ivanović (od 62. Suma), Zakarić - Gomeš


 Ljubica Slavković  8. 08. dec 12. 2018.  IT\nČinjenica je da danas u IT sektoru veoma mali broj zaposlenih sačinjavaju žene. Uglavnom u ovakvim kompanijama većinu radnika čine muškarci, iako je zapravo žena bila ta koja je stvorila prvi računarski program.\nNadarena matematičarka i računarska programerka Ada Lavlejs smatra se osobom koja je prva napisala računarski program sredinom 1800-ih godina. Bila je ćerka poznatog pesnika Lorda Bajrona, a rođena je u Londonu 10. decembra 1815. Umrla je 27. novembra 1852. godine. Bila je pionir kompjuterske nauke. Učestvovala je u pisanju prvog objavljenog programa i bila računarski vizionar, prepoznajući prvi put da računari mogu učiniti mnogo više od običnog računanja. Deluje čudno da je neko ko je rođen 1815. nazvan programerom, međutim, ona upravo jeste to. Njen život se zauvek promenio 5. juna 1833. godine, kada je srela Čarlsa Bebidža. On je bio profesor matematike na Univerzitetu u Kembridžu i saznao je da ona zna dosta o matematici, pa ju je pozvao da vidi malu verziju računarske mašine na kojoj je radio, odnosno, diferencijalnu mašinu. Njegova ideja bila je izgradnja nepogrešive mašine za računanje pare. Ada je bila u potpunosti opčinjena konceptom, ali nije mogla da mu pomogne. Međutim, poslala mu je poruku da zahteva kopije planova mašine, jer je bila odlučna da razume kako je to funkcionisalo.\nVažan deo Adine edukacije bio je da se vidi kako funkcioniše razboj − mašina za tkanje. Razboj je bio kontrolisan udarnim karticama, sa jednom kartom jednakom jednoj tekstilnoj liniji. Ako je kartica bila udarena, nit bi se podigla. Ako kartica nije bila udarana, nit bi ostala sama. Drugim rečima, kartice su uputile instrukcije na mašinu. Bile su jednostavni jezik ili mašinski kod. Godine 1842. Ada Lavlejs je čula za rad na alitičkom motoru. Analitički motor bi bio sposoban za mnogo sofisticiranije proračune od prvobitnih motora. Koncept analitičkog motora bio je potpuno revolucionaran i delo neverovatnog genija. To je bio prvi programski računar na svetu.\nAda Lavlejs; foto: pcmag.com\nU modernim terminima, analitički motor bi se opisao kao uređaj gde je prikazana aritmetička logika, kontrolni protok i uslovna grana, kao i odvojena memorija. Sve ovo je trebalo konstruisati pomoću mehaničkih delova i napajati parom. Pošto je rad bio na francuskom, Ada je ovaj rad prevela na engleski jezik. Dodala je algebarske radove na napomene o tome kako bi analitički motor mogao da izvrši proračune. Bebidž je kasnije preuzeo jedan od najtežih proračuna − Bernulijeve brojeve i poslao je Adi da se uključi u rad. U svoj rad je uključila prvi objavljeni kompjuterski program ili algoritam − Bernulijev algoritamski broj i zbog toga se Ada smatra prvim programerom.\nOna je napravila novo mesto u računarstvu, identifikujući potpuno novi koncept. Shvatila je da analitički motor može ići dalje od broja. Ovo je bila prva percepcija savremenog kompjutera, a ne samo kalkulator već mašina koja bi mogla da doprinese drugim područjima ljudskog nastojanja, na primer, komponovanju muzike. Shvatila je da se sve može pretvoriti u brojeve, kao što je muzika, jezik, ili slike, a potom i kako manipulisati kompjuterskim algoritmima. Analitički motor je imao potencijal da revolucioniše način na koji je čitav svet radio, a ne samo matematički.\nKljučne reči: it , programiranje , program , računar ,\n 11. jun 2019.  IT\n14. jun 2019.  IT\n12. jun 2019.  IT


MUP TK: Izvršeni pretresi u Tuzli, Živinicama, Kalesiji… | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 16.1.2020. u 15:23\nPolicijski službenici Uprave policije MUP TK-a su dana 15.01.2020.godine izvršili pretrese na 10 lokacija na području Tuzle, Lukavca, Gračanice, Gradačca, Kalesije i Živinica.\nNakon kompletiranja predmeta Kantonalnom tužilaštvu Tuzlanskog kantona će biti podneseni Izvještaji protiv: N.I., rođen 1998. godine nastanjen na području općine Lukavac zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo Krađa iz člana 286. Krivičnog zakona Federacije BiH, H.Š., rođen 1987. godine nastanjen na području općine Gradačac zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo Ugrožavanje sigurnosti, V.S., rođen 1986. godine iz Bijeljine zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo Razbojništvo, dok će protiv A.G., rođen 1968.godine nastanjen na području grada Živinice i N.I., rođen 1998. godine nastanjen na području općine Lukavac biti zadokumentovan prekršaj propisan Zakonom o oružju i municiji TK-a.\nU slučaju pozitivnog nalaza vještačenja oduzetih materija nadležnom Tužilaštvu TK-a će biti dostavljeni izvještaji protiv: S.H., rođen 1974.godine iz Tuzle, J.A., rođen 1988. godine iz Tuzle, M.N., rođen 1985.godine iz Lukavca, A.M., rođen 2000. godine nastanjen na području općine Gračanica, M.O., rođen 2001.godine iz Gradačca i N.I., rođen 1998. godine nastanjen na području općine Lukavac zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo Posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga iz člana 239. Krivičnog zakona FBiH, te protiv K.H., rođen 1999.godine nastanjen na području općine Gradačac i Z.M., rođen 1977. godine nastanjen na području općine Kalesija zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 238. KZ FBiH. (Tuzlanski.ba)


"TUŽIĆEMO SRBIJU ZA GENOCID": Skandalozna izjava predsednice lažne države | Novosti.RS\n- (Tzv.) Kosovo namerava da tuži Srbiju za genocid i želi da njeni lideri plate za zločine počinjene tokom rata 1998/99. i za sistematsko ugnjetavanje kosovskih Albanaca koji su mu prethodili. Pravda za 13.000 ljudi poginulih u sukobu, milion raseljenih ili deportovanih i 1.600 još uvek nestalih, trebalo da bude temelj za sporazum koji se traži za normalizaciju odnosa - rekla je Osmani.\nPo njenim rečima to bi trebalo da bude uslov da (tzv.) Kosovo i Srbija na kraju pristupe Evropskoj uniji.\nOsmani kaže da je (tzv.) Kosovo spremno da godinama čeka na "kvalitetan" sporazum, koji osigurava "priznanje nezavisnosti od strane Beograda, bez ikakvih promena na trenutnim granicama".\n- Naš glavni zadatak je da govorimo u ime žrtava i njihovih porodica. Dakle, nestale osobe su nam na prvom mestu. Takođe i ratne odštete za sva razaranja koja je Srbija prouzrokovala na (tzv.) Kosovu, i to ne samo tokom rata, već od 1989. godine - poručila je Osmani u intervjuu za irski list.\nDodala je da (tzv.) kosovski predstavnici sada analiziraju istoriju razgovora sa Srbijom uz posredovanje EU, kako bi pripremili buduće pregovore o poboljšanju života građana (tzv.) Kosova i obezbeđivanju "ključne komponente - uzajamnog priznavanja između (tzv.) Kosova i Srbije i njihovih trenutnih granica".\nPo njenim rečima, kada dođe vreme da (tzv.) kosovska delegacija sedne sa predsednikom Srbije, prvo pitanje biće pitanje nestalih. Ona smatra da je razmena teritorija nemoguća i smatra da predsednik Srbije Aleksandar Vučić "mora da dokaže da je odvojen od Miloševićeve prošlosti".\nOsmani je istakla i da je njen trenutni prioritet da obezbedi vakcine protiv virusa korona za (tzv.) Kosovo.\n- Poruka koju prenosim svim međunarodnim partnerima je da se mi ne možemo fokusirati, a ni oni, na dijalog dok ljudi umiru. Vakcine su nam sada potrebne, a ne dijalog - zaključuje Osmani.\nKiM Kosovo i Metohija Vjosa Osmani "Ajriš Tajms“\nSvi se bore za sebe samo mi ćutimo! Kada ćemo mi tužiti nemce hrvate amerikance albance bugare pa i tursku za genocid?\nGlupost nema granice, a ovu pamet treba uzeti za mernu jedinicu.\nNema žurbe za pregovore,samo vi gradite na Kosovu i Metohiji nama je to itekako značajno da se naša južna pokrajina razvija,svakako da će nam to sve biti dragoceno jednoga dana kada dodje vreme da počne da se dosledno sprovodi rezolucija 1244 UN.


Vanesa Brajant na svoj rođendan otvorila novo pismo svog preminulog supruga - BIGportal.ba\n7 Maja, 2020 7 Maja, 2020 0542\nPronašla sam u februaru kovertu adresiranu na “Ljubav mog života”, potpisanu sa Tu Papi, objasnila je Vanesa\nanesa Brajant, udovica legendarnog košarkaša Los Anđeles Lejkersa, napunila je 6. maja 38 godina i sa svetom podelila još jedan u nizu gotovo neverovatnih gestova njenog tragično stradalog supruga Kobija. Ona je na Instagramu otkrila kako je pronašla kovertu od Kobija, koju je sačuvala svih ovih meseci da bi je otvorila za svoj rođendan.\n“Pronašla sam u februaru kovertu adresiranu na “Ljubav mog života”, potpisanu sa Tu Papi. Čekala sam rođendan da bih je otvorila. Neverovatno je da je Kobi napravio umetnički crtež, baš od moje fotografije na kojoj me anđeo drži, i da je baš to stavio skriveno u kovertu. Nedostaješ mi ljubavi, baš kao i moja Mambasita, moj drug Bik po horoskopu. Zahvalna sam što sam se probudila uz svoje tri slatke devojčice. Volela bih da smo svi zajedno”, napisala je Vanesa i objasnila koliko je simbolike bilo na koverti.\nKobi Bryant i njegova kćerka Đijana tragično su stradali 26. januara u helikopterskoj nesreći.


VASPITAVANJE DECE JE VAŽNO! Ovo je savet psihologa! | Happy BSC portal\nNe samo deca, već i odrastali, imaju pravo na grešku. Zapravo, prema rečima psihologa Milje Krivokuće, naša percepcija greške kao isključivo nečeg negativnog, nečega što nas čini manje vrednim ili manje sposobnim, predstavlja iskrivljeno i pogrešno uverenje.\n- Pogrešno verujemo da "ne smemo da grešimo", da su greške "strašne i nedopustive", što vodi kontraefektima ne samo kod dece, već i kod odraslih. Psihološki pritisak koji na ovaj način sami produkujemo ili provociramo kod deteta vodi u emocionalne blokade. Sa druge strane samo iz greške možemo nešto da naučimo, nikako iz savršenstva. Greška nam zapravo poručuje da nešto možemo da uradimo i drugačije. Ona je vodič ka tome da se razvijamo, da isprobamo nešto novo. Ona nam poručuje da odbacimo naše stare navike i pokušamo drugačije - objašnjava psiholog.\n- Ukoliko vređamo dete zbog toga što je pogrešilo, rizikujemo da kod njega razvijamo nisko samopoštovanje, strah da izađe iz komforne zone, strah od greške i samim tim od pokušaja. S obzirom na to da se učenje ne dešava samo u školi u formalnom obrazovanju, već počinje mnogo ranije, važno je da roditelji neguju toleranciju prema greškama čim krenu prvi vaspitni uticaji na dete. U komunikaciji sa detetom pažnju treba da obrate i na neverbalnu komunikaciju, odnosno na celokupnu poruku koju šalju detetu - ističe psiholog.\nIz odnosa koji roditelj ima prema greškama deteta, dete može da "izvede" različite zaključke, često pogrešne u odnosu na sebe, kao i u odnosu roditelja prema njemu. Na primer, dete pogrešno može da zaključi da će ga roditelj voleti samo ukoliko dostiže "neki postavljeni stanadard", a to je i osnova za ljubav i odnos koji će ono razvijati prema sebi i prema drugima.\n- Istina je, dakle, da najbolje učimo iz sopstvenih grešaka, a u tom učenju upravo sprečavamo da one imaju ozbiljnije posledice po nas - zaključuje Krivokuća.


Cinema City - "Sin Vavilona" - najnoviji film Al-Darađija\n"Sin Vavilona" - najnoviji film Al-Darađija\nGost festivala Cinem City je Mohamed Al-Darađi, svetski priznat irački reditelj koji je uprkos ratnim haosima 2003. i njegovim posledicama uspevao da stvara igrane filmove u svojoj zemlji. Danas se situacija na polju iračke kinematografije postepeno menja, zahvaljujući uspešnim projekcijama iračkih filmova na festivalima širom sveta. Jednu od vodećih uloga u stvaranju novog filmskog statusa Iraka ima upravo Al-Darađi.\nOsnovni uslovi za snimanje filmova čak i nakon pada Sadamove vlade za iračke reditelje izuzetno su teški. Uprkos svemu, Al-Darađi je uspeo da dovrši film „San“, i pri tom da snimi dokumentarac „Rat, ljubav, Bog i ludilo“ koji govori o surovim okolnostima koje su ga pratile dok je stvarao svoj filmski debi. Prema rečima reditelja jedan od glavnih problema tokom snimanja čini egzestencijalna nesigurnost. Dok je radio film „San“ Darađi je bio dva puta kidnapovan, a potom i uhapšen od strane američke vojske pod optužbom da snima propagandni video za Alkaidu. Okolnosti za vreme snimanja njegovog najnovijeg filma „Sin Vavilona“ bile su drugačije, zahvaljujući zaštiti koju je filmskoj ekipi pružala iračka vojska i policija. Druga velika prepreka razvoju filmske umetnosti u Iraku ogleda se u nedostatku sredstava i finansijske podrške u realizaciji novih filmskih projekata.\n„Sin Vavilona“ prikazuje dečaka i njegovu baku koji se upuštaju u masovne potrage za rodbinom nestalom tokom rata. Jedna od poruka filma je pomirenje kroz suočavanje sa užasima kroz koje je zemlja prošla, ali i aktivna potraga za više od milion Iračana koji su nestali za vreme Sadamove vladavine. Njegov glavni junak je Kurd čime reditelj želi da istakne osećaj zbunjenosti prouzrokovan nerazumevanjem i jezičkim barijerama na koje junak nailazi tokom putovanja. Prema rečima Darađija, film govori o prošlosti i sadašnjosti Iraka, a zasnovan je na tragičnom slučaju iz njegove porodice. Naime, njegova tetka nakon rata nikada nije uspela da nađe sina.\nAl Darađi je svetao primer upornosti i kreativnosti koji ne dozvoljava da ga sputaju ni najopasnije okolnosti, i koji je kao takav uzrok životu iračke kinematografije i razlog njenom naprednom kontinuitetu uprkos nepovoljnim političkim, socijalnim i ekonomskim uslovima.


To je trenutak kada shvatate da nećete pronaći mir u ruševinama onoga što ste nekad bili i radili, već da morate da uradite nešto drugačije i stvorite nešto novo.\nPočinjete da puštate i da se oslobađate kad usmerite svoju pažnju na nešto, kad vas nešto zainteresuje, kad pronađete nešto zanimljivo, što angažuje vašu inteligenciju i energiju. Tada zaista osećate kako ono što vas je povredilo bledi i odlazi u prošlost.\nAko pokušavate da to isforsirate, neće ići – to je kao kad vam kažu da nikako ne mislite na slona. Slon postaje jedino na šta možete da mislite. Što se više trudite da nešto prevaziđete, to nešto će se snažnije držati svojim kandžama za vaše srce i um. Sve dok govorite sebi kako morate da se oslobodite i krenete dalje, ostajete vezani.\nNemojte rešavati da otpustite ono što vas boli, da ne biste radili protiv sebe. Samo gledajte oko sebe i razmatrajte te raspale komade. Nešto će vam sinuti, neki oblik će se pojaviti. A onda će proći dva sata da niste ni pomislili na ono što vas muči. Pa će proći dva dana. Pa dve nedelje. I polako, bol će postati prošlost. Vredna lekcija. Neće vas vreme izlečiti, ali vreme je potrebno da biste zauzeli novo mesto u sadašnjosti, mesto sa koga možete da krenete ka budućnosti.


Lov i još ponešto - Bahatost ili ludost, ili oboje?\nAktivisti DZPPS, samozvani zaštitari, ponovo vršljaju po lovištima bez dozvole.\nU jutarnjim satima, 08. maja, u jednom vojvodjanskom lovištu nadomak Novog Sada zatečena su dvojica aktivista-samozvanih zaštitara članova Društva za zaštitu i posmatranje ptica Srbije, kako osmatraju i prate divljač pomoću dvogleda i video kamere. U lovište su ušli terenskim vozilom Dacia Duster, braon boje, sa oznakom DZPPS, bez obaveštenja uprave korisnika lovišta i bez dozvole. Uočeni su od strane stručne stručne službe koja je reagovala i na licu mesta u lovištu zatekla lica koja su imala sa sobom navedenu opremu i mapu lovišta. Zatečeni su Š.M. i R.D., koji su prilikom kontrole bili vrlo bahati i osioni, raspravljali su se sa lovočuvarem, i pri tom su izjavili da oni u lovištu navodno rade projekat ’Monitoring prepelice’ za Upravu za šume ministarstva poljoprivrede. Za navedenu tvrdnju nisu imali nikakav dokaz. Korisniku lovištu se lica nisu najavila jer smatraju da ne treba. Posle legitimisanja i ostalih službenih radnji lovočuvara su seli u vozilo i otišli. O dogadajaju je obaveštena lovna inspekcija.\nMalo analize slučaja:\n1.Prema Zakonu o divljači i lovstvu čl.4 tačka14, lovom se smatra i praćenje i osmatranje divljači, pa su prema tome zatečena lica bez dozvole korisnika lovišta bili u nezakonitom lovu, što je krivično delo\n2.Tvrdnja da rade neki projekat nije ničim potkrepljena, pa čak i da rade projekat Uprave za šume, NE SMEJU da se tim povodom kreću lovištem bez dozvole korisnika lovišta, što inače već godinama unazad rade, ne obazirući se na upozorenja i na potencijalnu opasnost\n3.Otišli su sa lica mesta, iako nisu sačekali da lovočuvar završi svoj službeni deo posla, da obavesti policiju o osnovanoj sumnji za krivično delo nezakonit lov, i da zatečena lica zadrži. Policija bi mogla tada da privremeno oduzme opremu i vozilo do okončanja postupka\n4.Nemamo saznanja da su gospoda iz DZPPS dobili sredstva za projekat ’Monitoring prepelice’, tim pre što je projekat sa sličnim nazivom već izveden pre par godina u Vojvodini od strane firme ’Vojvodjanski lovac’, pa bi bilo veoma dobro da ovu tvrdnju zaštitari potkrepe dokumentima.\n5.Vrlo je smešna trdnja da se u maju mesecu, kada se prepelice legu, vrši monitoring jer je to, prvo, praktično nemoguće, ptice leže na jajima, sakrivene miruju i ne oglašavaju se, a drugo, čak i da ih neko svećom traži ne može ih pronaći u vegetaciji. A ako ih slučajno i pronadje, to je nepotrebno uznemiravanje divljači tokom perioda razmnožavanja\n6.Monitoring prepelice dvogledom i kamerom u maju mesecu je najobičnije naklapanje i vadjenje iz problema, dvogled i kamera ne mogu registrovati sitnu prepelicu čak i da poleti na 100 metara. Pre će biti da su ovi zaštitarski genijalci bili u lovištu sa tom opremom iz nekog drugog razloga, a razlog bi mogao biti njihova ideja izneta na radionici u Sr. Karlovcima, gde su oni želeli da budu neki paralelni ’Tim za borbu protiv krivolova’, van sistema lovstva, ali obilato finansiran iz inostranstva, a ponekad i iz domaćih izvora. Kao da su lovci blesavi i nesposobni da se već decenijama bore sa krivolovom. Da se formira udruženje gradjana koje bi kontrolisalo drugo udruženje, lovce? Da nije to bio razlog vršljanja u lovištu – špijuniranje lovaca? Sve ovo je svojevremeno predočeno na tribini, javno, pa i u lovačkoj i drugoj štampi i medijima, upozoreni su zaštitari da ne rade to što rade, ali očito ne vredi.\n7.Momenat koji su samozvani zaštitari odabrali da vršljaju po lovištima je sulud, opasan i nerazuman, kada je lov na srndaća po kalendaru u punom jeku, kada lovci love karabinom dalekog dometa, i kada u ovom slučaju niko ne zna gde se u lovištu nalazi neko nepozvan. Time zaštitari svesno izazivaju opasnost i za sebe, ali i za lovce, i korisnika lovišta – i pored gomile upozorenja oni i dalje teraju svoje. Zašto to rade, zaista je vrlo teško razumeti.\n8.Neko bi mogao da u svemu što je uradjeno možda prepozna i neku drugu nameru, imajući u vidu tajming dogadjaja: šta ako, hipotetički, neko od aktivista prilikom neovlašćenog osmatranja i praćenja divljači dodje do podataka o tome gde se, npr., nalazi neko trofejno grlo srndaća koji je teritorijalna divljač, pa tu informaciju podeli ili ustupi uz naknadu nekom lovokradici? Mislite da je nemoguće? Postojanje mape parcela kod zaštitara čini ovo pitanje potpuno umesnim – niko nije blesav da poveruje da su u mape parcela u lovištu obeležavali prepelice.\nElem, posle ovih par crtica, jedan savet za lovce i korisnike lovišta: kada god uočite nepoznata lica i vozila u svom lovištu, momentalno neka reaguje stručna i lovočuvarska služba; lica zadržite do dolaska policije, istovremeno obaveštavajući i nadležnog lovnog inspektora. Insistirajte na podnošenju odgovarajućih prijava i na privremenom oduzimanju opreme i vozila, koji mogu biti dokaz. Svako sumnjivo kretanje kroz lovište, osim poljoprivrednika koji imaju svoje njive, treba proveriti, reagovati, i insistirati na sprovodjenju odgovarajućeg postupka.


The Dillinger Escape Plan su bili poznati po energičnim nastupima i vrlo aktivnoj publici/FOTO: Stephen Odom\nNaizgled haotično kretanje mase na hevi metal koncertima prati predvidljiva pravila fizike elementarnih čestica, kažu istraživači sa Kornel univerziteta.\nNovo istraživanje bavilo se proučavanjem šutki – karakterističnog načina igranja uz metal muziku.\nZa većinu naučnika prva asocijacija na heavy metal su teški metali iz periodnog sistema elemenata. Ipak, za Džes Silverberg i Meta Bierbauma, doktorante iz oblasti fizike sa Kornel univerziteta u Americi, ova agresivna muzika – i karakterističan način igranja koji je prati – mogli bi da budu ključ razumevanja ekstremnih društvenih ponašanja poput masovnih pobuna i paničnih reakcija ljudi prilikom katastrofa.\nZa one koji nikada nisu bili na metal koncertu, šutka je način igranja prilikom kojeg učesnici skaču, guraju se i zaleću jedni u druge.\nAntropolozi proučavaju sličan način igranja u ritualnim obredima zaposednutosti duše, u kojima je prisutno nekontrolisano, dinamično i često agresivno igranje.\n“Interesuje nas kako se masa ponaša u sličnim stanjima opšteg uzbuđenja, ali nije etički ispravno započeti pobunu za potrebe naučnog istraživanja”, kaže Silverberg.\nSrećom, tu su šutke koje omogućuju naučnicima posmatranje kretanja uzbuđene mase ljudi bez rizika od neželjenih povreda ili smrti (bar ne onih za koje će biti krivi istraživači).\nPosećujući klubove i analizirajući mnogobrojne sate zabeleženih snimaka koncerata, Silverberg i Bierbaum su u kretanju ljudi u šutkama prepoznali sličnost sa kretanjem čestica gasa.\nZapažena su dva karakteristična načina igranja: klasična šutka – slična haotičnom kretanju čestica gasa, i kružna šutka (takozvani circle pit) – prilikom koje se trči, sudara i igra u kružnoj rotaciji koja podseća na stvaranje vrtloga.\n“Stado životinja se ponaša na vrlo sličan način”, kaže Bierbaum.\nSlično je i sa jatima ptica ili riba, u kojima se individue – baš kao i u rulji na koncertu – ponašaju prema utvrđenim pravilima, a detaljnom analizom se može razumeti ovo kompleksno ponašanje.\nIako naizgled haotično, kretanje mase se može raščlaniti na jednostavna pravila, a kompjuterski modeli omogućuju dizajniranje prostora u kojem bi se smanjila opasnost od saplitanja i povreda u slučaju situacija poput požara.\n“Znanje o šutkama možemo preneti na izgradnju bezbednijih sportskih stadijuma ili bioskopskih sala”, zaključuje Silverberg.


Listen Up Philip (2014) online sa prevodom\nLoading... Listen Up Philip (2014) sa prevodom Postavio: admin | Kategorija: Comedy Drama HD - Tablet - Mobile | Pregleda: 5,951 | Komentari: 0 Gledalica.com ima sistem pretrage linkova sa drugih sajtova, tako da se nijedan fajl ne nalazi na nesem serveru! Naš sistem isključivo indeksira linkove ka drugim sajtovima kao sto je openload.co, za povredu DMCA kontaktirajte openload.co\nBes besni u Filipu dok je ?eka objavljivanje njegovog drugog romana . On se osec?a gurnuo iz svog usvojenog rodnom gradu po stalnim gu\nListen Up Philip, Listen Up Philip, sa prevodom, filmovi sa prevodom, online filmovi\tListen Up Philip (2014) Online sa prevodom Bes besni u Filipu dok je ?eka objavljivanje njegovog drugog romana . On se osec?a gurnuo iz svog usvojenog rodnom gradu po stalnim gu


Vojska Srbije predstavila donaciju od po 30 tenkova i oklopnih vozila dobijenih od Rusije\nTenkovi T-72MS, koje je Rusija donirala Srbiji zajedno sa oklopnim transporetima BRDM-2MS u vrednosti od 75 miliona evra, predstavljeni su javnosti u kasarni Vojske Srbije u Nišu, 23. maja 2021. (Foto: Zvanični sajt Ministarstva odbrane Republike Srbije)\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović izjavio je u nedelju da su tenkovi T-72MS i oklopno-izviđačka vozila BRDM-2MS, koje je donirala Rusija, značajno pojačanje za Vojsku Srbije.\nStefanović je u niškoj kasarni "Mija Stanimirović" istakao da je donacija vredna oko 75 miliona evra i da se sastoji od 30 oklopnih transportera BRDM-2MS i 30 modernizovanih tenkova T-72 MS, a podsetio je da je u novembru 2020. godine prikazan prvi deo ove donacije, koji se sastojao od 11 tenkova T-72 i 10 oklopnih trаnsportera.\nOklopna vozila BRDM-2MS, koje je Rusija donirala Srbiji zajedo sa tenkovima Tenkovi T-72MS u vrednosti od 75 miliona evra, predstavljeni su javnosti u kasarni Vojske Srbije u Nišu, 23. maja 2021. (Foto: Zvanični sajt Ministarstva odbrane Republike Srbije)\n"Danas kada su tenkovski bataljon i bataljon BRDM-2MS upotpunjeni predstavljamo ovo naoružanje, koje će ići u Kopnenu vojsku i značajno će poboljšati naše operativne sposobnosti", rekao je Stefanović, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nOn je ocenio da je reč o savremenim sredstvima koja su "u ovom delu sveta među najboljima" i da se radi "o nečemu što je trenutno najbolje u Kopnenoj vojsci, ali i o sredstvima koja će pomoći da naši vojnici budu bolje zaštićeni i da naša vojska bude efikasna u izvršenju svih zadataka u zaštiti zemlje, očuvanju našeg mira i stabilnosti".\nMinistar odbrane je istakao da "nema stabilnosti, mira i bezbednosti bez jake vojske", odnosno da "samo jaka Vojska Srbije može da znači jaku Srbiju".\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko kazao je da današnji dan još jednom pokazuje i dokazuje da je saradnja dveju zemalja, a posebno vojno-tehnička, razvijena i čvrsta i da ima budućnost. On je istakao da se ta saradnja odvija u skladu sa međunarodnim ugovorima i normama i da ide u prilog stabilnosti u regionu.\nBocan-Harčenko je rekao da će Rusija dati doprinos jačanju suvereniteta, celovitosti i odbrambene sposobnosti Srbije i njenog neutralnog statusa i dodao da neutralni status mora sebe da štiti.\nTenk T-72MS je modernizovana varijanta tenka T-72, a BRDM-2MS namenjen je za izviđanje u svim borbenim operacijama na zemljištu i vodi.


Sve ih je više na nogostupima, a zakon ih ne poznaje | Hercegovački portal\nNaslovnica Društvo Sve ih je više na nogostupima, a zakon ih ne poznaje\nSve ih je više na nogostupima, a zakon ih ne poznaje\nElektrični romobili smatraju se idealnim prijevoznim sredstvom za izbjegavanje gužvi u prometu. Njihova uporaba se zagovara i zbog određenog doprinosa zaštiti životne sredine.\nGrađani ih, stoga, sve više kupuju, a upravo zato što su sve prisutniji na ulici, zemlje u Europi su ih, prije svega, kategorizirale te odredile neka pravila ponašanja u prometu – piše Avaz.ba.\nNo, ne i u Bosni i Hercegovini, gdje se dalje od inicijative, i to nevladinog sektora, nije otišlo. U BiH još nije zabranjeno romobilom brzinom od 30 na sat upasti među pješake.\n– Za sada ova vozila nemaju kategorizaciju i ne možemo reći ni što su ta vozila – kažu iz Udruge inženjera prometa i veza BiH, koje je i predložilo da se električni romobili uvedu u zakon, jer su sve prisutniji u BiH i taj trend će se nastaviti.\nNavode kako u Zakonu o sigurnosti prometa na cestama BiH upotreba električnih romobila nije definirana, ali da se, prema mišljenju prometnih stručnjaka, mogu svrstati pod kategoriju mopeda. Ako bi se svrstali u tu kategoriju, vozači bi bili dužni koristiti biciklističku stazu ukoliko ona postoji, a morali bi biti i stariji od 14 godina i trebali bi potvrdu nadležne policije o poznavanju propisa o sigurnosti prometa.\n– Uistinu postoji potreba da se električni romobili uvedu u zakon, da se zna u što spadaju, kuda se mogu kretati, koja je oprema potrebna onome tko ih vozi, da li je to kaciga, prsluk. A i onima koji ih koriste, bit će drago da se to uradi – kazao je Osman Lindov, stručnjak iz oblasti prometa.\nKoliko točno romobila postoji u BiH, ne znaju ni u Upravi za neizravno oporezivanje BiH, jer je u pitanju novija roba i nije je jednostavno tarifirati, što govori i koliko je potrebno da električni romobili budu definirani.\nOd UNO-a je Avaz dobio podatke o uvozu mopeda, bicikala i sličnih vozila s pomoćnim motorom, ali ne u količini nego u kilogramima. No, i iz tog podatka je vidljivo kako je uvoz električnih vozila, uključujući romobile, pet puta veći u ovoj nego u prošloj godini, što govori o njihovoj sve većoj popularnosti.\nMogu se naći preko PIK-a za 890 KM, na web-shopovima ih nude i za 800 KM na rate, ali ih ima i za 5.200 maraka.\nHrvatska: Svrstan među pješake\nU Hrvatskoj za vožnju romobila nije potrebno imati vozačku dozvolu, kacigu, ni reflektirajući prsluk. Mediji su u travnju izvijestili kako ga je Ustavni sud u Hrvatskoj odlučio svrstati među pješake, što znači da se može voziti po nogostupu.


EXPRES VESTI - Subvencionisanje računa za daljinsko grejanje\nSubvencionisanje računa za daljinsko grejanje\tAutor: expres 03 | 03 | 2016\tNIŠ - Uprava za dečiju, socijalnu i primarnu zaštitu raspisala je Javni poziv za ostvarivanje prava na smanjenje računa za daljinsko grejanje.\nTekst Javnog poziva, uslove za ostvarenje prava, kao i obrazac zahteva građani mogu preuzeti na pisarnici Uslužnog centra Gradske opštine Pantelej i sajtu i fejsbuk stranici.\n« Pokušaj silovanja pedesetrogodišnje žene u njenom domu\tAparat za rano otkrivanje oštećenja sluha uručen KC Niš »


POLOVINI ĆATA ČISTA PETICA: Ocenjivanje državnih službenika pokazalo da većina prevazilazi očekivanja, samo 0,1 odsto nije ispunilo ciljeve\n25. 01. 2022. u 10:31\nGOTOVO 55 odsto državnih službenika je prevazišlo, dok je oko 45 procenata "samo" ispunilo očekivanja svojih šefova na radnom mestu, pokazuje poslednji izveštaj o vrednovanju radne uspešnosti u državnoj upravi i službama Vlade. Svega 0,6 procenata ćata moraće da poboljšaju svoje angažovanje, dok samo 0,1 odsto nije ispunilo očekivanja.\nPoznato je insistiranje srpskih činovnika na papiru koji, po pravilu, nedostaje, ali, pitanje je kakva bi njihova konačna ocena bila da su rad vrednovali građani. Čini se da su visoko mišljenje o sebi, koje svakodnevno demonstritraju kroz otvor šaltera, sada samo i dokumentovali. U njihovim rukama je sada i taj - "još jedan papir" - kojim verovatno potvrđuju svoju posvećenost i angažovanje na državnom radnom mestu.\nKako navode u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, ovaj izveštaj, ipak, pokazuje da su njihovi pretpostavljeni bili stroži u ocenjivanju, pošto je prethodnih godina procenat najuspešnijih prelazio 85.\n- Sada je vreme da korekcijama uredbe pokušamo da ukažemo državnim organima na koji način da poboljšaju vrednovanje svojih službenika - kažu u Ministarstvu.\nPrema podacima Nacionalne akademije za javnu upravu, tokom 2019. obuke o vrednovanju radne uspešnosti pohađala su 382 polaznika, dok je naredne dve godine bilo 416 polaznika, od kojih je 257 rukovodilaca.\n- Broj zaposlenih koji su tokom 2020. i 2021. pohađali obuke za vrednovanje radne uspešnosti i postavljanje organizacionih ciljeva je 42, od kojih je 34 uspešno prošlo navedene obuke, što iznosi manje od 10 odsto ukupnog broja. I u ovoj oblasti smo intervenisali izmenama Uredbe kako bi se stanje obuka i edukacija zaposlenih unapredilo - ističu nadležni.\nOsnovni cilj vrednovanja uspešnosti državnih službenika je da se, kroz stalno praćenje rada i razgovor između službenika i njegovog šefa, stekne utisak kako on radi, da li su mu potrebne obuke i koje, može li rad da se unapredi...\nNa osnovu više od 50 parametara procenjuje se na kom nivou je službenik ministarstva ili suda, sekretarica, zaposleni u Skupštini i ostalo "činovništvo" pokazivalo poželjno ponašanje. Uspostavljeno je i ocenjivanje na više nivoa, sa pratećim posledicama.\n- Realno je očekivati da će 15 do 25 odsto zaposlenih najčešće biti na višem nivou rada i kompetencija od onih koji se očekuju za njegove poslove, dok najmanje 60 procenata treba da radi standardno i da ispunjava očekivanja - kažu u Ministarstvu.\nŠEFOVI DAJU ISTE OCENE\nIZVEŠTAJI Službe za upravljanje kadrovima ukazuju da treba poboljšati određivanje ciljeva organizacionih jedinica, način i nivo na kojem se oni postavljaju i prate, a kasnije vrednuju. Takođe, uočeno je da šefovi često prepisuju iste ishode vrednovanja za sve zaposlene i ne popunjavaju deo izveštaja koji se odnosi na razvoj kompetencija.\nVEĆE PLATE ZA STRAŽU I DAKTILOGRAFE: Nameštenicima u pravosuđu i državnim organima posle jedanaest godina rastu koeficijenti\n15. 01. 2022. u 09:11\n05. 08. 2021. u 08:38\n17. 06. 2021. u 13:29\nPROGRAMI ZA DRŽAVNE SLUŽBENIKE: Obučavaju 255 funkcionera\n11. 12. 2020. u 18:48\nDržavni službenik državni službenici ocenjivanje\nU ALEJI zaslužnih građana na Novom groblju danas je obeleženo šest meseci od smrti počasnog predsednika SPS-a Milutina Mrkonjića.\n12:38 "JUGOSLOVENSKA POLICIJA NIJE PUCALA NA HRVATE": Pismo majke navijača Hajduka diglo region na noge\n12:31 UKRAJINCI OSUDILI RUSKOG VOJNIKA: Moskva će preduzeti mere da ga zaštiti "drugim kanalima"\nUKRAJINSKI sud osudio je danas ruskog vojnika Vadima Šišimarina na doživotnu kaznu zatvora zbog navodnog ubistva nenaoružanog civila, tokom prvog suđenja od početka ruske operacije, piše RIA Novosti.\n12:25 POKRET SOCIJALISTA ODGOVORIO RAGMIJU MUSTAFI: Srbija nije kriva što šiptarski predstavnici mrze svoju zemlju\nPOKRET Ssocijalista odgovorio je Ragmiju Mustafi, predsedniku Nacionalnog saveta Albanaca, koji je ponovo izneo laži i uvrede na račun ministra policije Aleksandra Vulina.\n12:19 SVE SE SVELO NA BAKŠIŠ: Slađa Delibašić "oplela" po svojoj profesiji\nPEVAČICA Slađa Delibašić gostujući u jednoj emisiji priznala je da joj se smučio posao kojim se bavi.\n12:15 REČI KOJE KIDAJU DUŠU: Matej Periš ispraćen uz pesmu Olivera Dragojevića\nKako se iskazuje DOMINACIJA U PARTNERSKIM ODNOSIMA: Nije ljubav ako namećete svoja pravila\n31 NACI-POZDRAV PREPORUKA ZA FOTELJU: Crnogorski šef diplomatije uveliko se nudi za disciplinovanje Srba i Srbije, promovišući najcrnje ideologije


Bivsi borac iz Srebrenice porice da je okrivljeni bio na celu organiziranih vojnih snaga\nBivsi muslimanski borac iz okoline bosanskog grada Srebrenice posvjedocio je ovoga tjedna na sudjenju lokalnom ratnom zapovjedniku Naseru Oricu da su svi naoruzani pojedinci na tom podrucju tokom 1992. i 1993. bili lojalni svojim vlastitim vodjama, a ne okrivljenome.\nTuzioci tvrde da je Oric, nakon sto je u svibnju/maju 1992. imenovan za zapovjednika srebrenicke Teritorijalne obrane (TO), bio zaduzen za nadzor nad aktivnostima svih jedinica na podrucju Srebrenice, kao i susjedne opstine Bratunac.\nTe tvrdnje se ticu i same sustine onoga za sto se Orica tereti: da je odgovoran za zlocine koje su u doticnoj zoni navodno pocinile osobe pod njegovim zapovjednistvom, ukljucujuci i ubojstva zatvorenika i unistavanja pretezno srpskih sela.\nMedjutim, ovotjedni svjedok – ciji je identitet ostao zasticen – potvrdio je tezu obrane po kojoj izmedju muslimanskih snaga na sirem podrucju Srebrenice zapravo nije postojala nikakva koordinacija, niti je pak, barem u pocetnoj fazi rata, postojao zajednicki zapovjednik u cijoj bi nadleznosti bile sve muslimanske formacije.\nSvjedok je sucima govorio o borbama u kojima je sudjelovao zajedno s grupom ljudi iz obliznjeg sela Glogova, a pod zapovjednistvom Ejuba Golica. Tom prilikom je u vise navrata porekao da bi se spomenuta grupa mogla usporediti s formacijama poput klasicnog vojnog bataljuna ili cete.\nUpitan jesu li lokalni borci uopce bili svrstavani u jedinice, svjedok je odgovorio: „Ne, grupe su bile formirane tako sto bismo se sami organizirali.“\nAdvokatkinja Vasvija Vidovic pokazala je svjedoku dokaz koji je sudu bio predocen na samom pocetku dokaznog postupka optuzbe. U pitanju je dokument koji je – navodno na Oricev nalog – u prosincu/decembru 1992. izdala srebrenicka TO, i u kojem se nalaze podaci o formiranju „nezavisnog bataljuna u Glogovi“ pod Golicevim zapovjednistvom, te regrutacijama obavljenim na tom podrucju.\nSvjedok je pak rekao kako podaci iz tog dokumenta niposto ne mogu biti tocni, odnosno kako Golic zasigurno tokom 1992. nije mogao dobivati pisana naredjenja – niti od Orica, niti od bilo koga drugog.\nDaleko od toga da je predstavljala organiziranu i hijerarhijski ustrojenu vojnu jedinicu, grupa iz Glogove – kojoj je i svjedok pripadao – bila je tek neformalna borbena grupa sa svega deset pusaka, koja je oformljena s ciljem da se odgovori na svakodnevna granatiranja i pjesadijske napade vojske bosanskih Srba.\nKao primjer takve agresije srpskih snaga svjedok je opisao kako su u svibnju/maju 1992. muslimanski stanovnici Glogove na brutalan nacin bili protjerani iz svog sela. Tom prilikom su im kuce spaljene, a poginule su ukupno 64 osobe.\nOni koji su prezivjeli, pobjegli su – po rijecima svjedoka – u obliznju Veliku Glogovu ili okolne sume. I dok su se neki uspijevali smjestiti po kucama, ostali su bili prinudjeni spavati pod otvorenim nebom.\nSvjedok je opisao i vlastito sudjelovanje u napadu na srpsko selo Jezestica, koji se odigrao 8. kolovoza/augusta 1992. U optuznici se navodi da se radi o napadu koji je nadzirao osobno Oric i tokom kojeg su bile unistavane srpske kuce.\nOperacija je – tvrdi svjedok – bila izvedena uz podrsku zapovjednika bosanske vojske Nurifa Rizvanovica, koji je u doticnu zonu stigao kako bi s 400 vojnika podrzao preslabe Goliceve snage.\nSvjedok je izjavio da ne zna pod cijim je zapovjednistvom bio Rizvanovic, ali i kako je ipak stekao utisak da je veca vjerojatnost da se njegovi zapovjednici nalaze u Tuzli, nego da su u Srebrenici, odnosno da se radilo o Oricu.\nOdgovarajuci na pitanja Vidoviceve, svjedok je odlucno odbacio tvrdnju optuzbe da su jedinice TO-a iz Potocara, Suceske i Osmaka – koje su ocito bile pod Oricevom kontrolom – sudjelovale u spomenutom napadu.\nKasnije je svjedok priznao kako je u jednom trenutku ipak dospio pod Oricevo zapovjednistvo; no, bilo je to tek 1995., mnogo vremena po isteku razdoblja na koji se odnosi optuznica.\nNakon sto je i njoj pruzena prilika da unakrsno ispita svjedoka, tuziteljica Dzoan Ricardson (Joanne Richardson) je nastojala osporiti njegovu tvrdnju kako mu nije poznato da je Oric bio glavnokomandirajuci za Srebrenicu.\nNa njenu primjedbu da je u vrijeme dok je zivio u enklavi (od polovine 1993. do 1995.) svakako morao cuti za Orica, svjedok je odgovorio: „Nismo mogli raspravljati o svakoj pojedinacnoj osobi iz Srebrenice, u kojoj je boravilo 40.000 ljudi.“\nPrije pojavljivanja zasticenog svjedoka, pred sudom je potkraj proslog tjedna svjedocio i britanski lijecnik Sajmon Mardel (Simon Mardel), koji je tokom rata u Srebrenici obavljao medicinsku praksu. To svjedocenje se uglavnom ticalo stravicnih uvjeta koji su vladali u gradu koji je u to vrijeme bio pod opsadom.\nOricevi advokati su nastojali pokazati kako je ovaj svjedok tokom svog boravka u Srebrenici bio prinudjen operirati pod nemogucim uvjetima.\nOpisujuci sveopcu glad i bolest, Mardel je sucima ispricao kako su lokalni duznosnici pokusavali izaci na kraj sa „sve gorim uvjetima“.\nBranilac Dzon Dzouns (John Jones) pozvao se na jedan od Mardelovih izvjestaja iz 1993., u kojem je stajalo: ”Ljudi su potpuno blokirani. Snabdijevanje vodom s visih podrucja – prekinuto je. Trenutna situacija moze se opisati jedino kao najava holokausta.“\nBuduci da je svojevremeno radio i na nekim drugim kriznim podrucjima – ukljucujuci Afganistan i Etiopiju – Mardel je napomenuo kako rijec „holokaust“ ne koristi olako. Zasticeni svjedok nastavit ce svoj iskaz 10. listopada/oktobra.


Posts by tag: Industrijski Dizajn\nDamjan Stanković je dizajner iz Beograda koji je karijeru počeo u Srbiji a nastavio preko bare, u Kaliforniji. Ovom prilikom vam predstavljamo jedan od njegovih grafičkih projekata, Formatiranje particije D:.\nPrimeri Industrijskog Dizajna 3.Deo\nIndustrijski dizajn podrazumeva inovatiovnost i kreativnost, kako bi se Vašem proizvodu dao dobar završni izgled.\nIndustrijski Dizajn 2.Deo\nPre nekoliko dana predstavili smo vam nekoliko zanimljivih rešenja iz oblasti industrijskog dizajna.\nFascinirani ovom granom dizajna i rešenjima na koja smo naišli u predhodnih nekoliko dana odlučili smo da sa vama podelimo još neka genijalna rešenja.


Voli zainteresovan za zemljište Radoja Dakića – PRIVREDNI PORTAL\nKompanija Voli Trade dostavila je ponudu od 5,65 miliona eura za kupovinu dijela zemljišta bivše fabrike “Radoje Dakić”, kazao je juče u Privrednom sudu stečajni upravnik tog preduzeća Mladen Marković, pišu Dnevne novine.\nOn je na otvaranju ponuda rekao da je Voli jedini ponuđač na tenderu na kojem se prodavala preostala imovina preduzeća po početnoj cijeni od 44,9 miliona.\n“Voli je dostavio ponudu za kupovinu zemljišta ukupne površine 10.060 kvadrata za ukupno 2,85 miliona eura. Za drugo zemljište površine 9.900 metara kvadratnih, Voli je ponudio 2,8 miliona eura”, naveo je Marković, dodajući da ta kompanija za oba zemljišta ponudila 13 eura više od početnih oglašenih cijena.\nNajkasnije sedam dana od otvaranja ponuda, kako je naglasio, donijeće odluku o pristigloj ponudi.\n“Radoje Dakić” je u stečaju od 2016. godine zbog duga od 10,7 miliona eura.\nTags: Radoje Dakić, Voli\nhttp://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2018/12/radoje_dakic2-1000x555.jpg 555 1000 admin http://www.privredniportal.me/portal/wp-content/uploads/2017/01/logo.png admin2018-12-28 10:52:012018-12-28 10:52:01Voli zainteresovan za zemljište Radoja Dakića\nMinistarstvo traži dozvolu za dalekovod na auto-putu Počelo funkcionalno ispitivanje vjetroelektrane na Možuri


BH tržište cigareta u 2017: Philip Morris odolijeva BAT-u, Marlboro vodeći brend - Indikator.ba\nBH tržište cigareta u 2017: Philip Morris odolijeva BAT-u, Marlboro vodeći brend\n20.7.2018 06:10 | Indikator.ba\nPhilip Morris zadržao je vodstvo na tržištu cigareta u Bosni i Hercegovini, a njegov Marlboro Red Upgrade je vodeći brend, navodi se u izvještaju analitičke kuće Euromonitor, izvještava Indikator.ba.\n- Dok se "British American Tobacco" fokusirao na rast kroz kupovinu regionalnih proizvodnih kapaciteta i brendova, Philip Morris zadržao je sveukupno vodstvo na tržištu cigareta u Bosni i Hercegovini, prilagođavajući svoj asortiman proizvoda kako bi ga uskladio sa ključnim trendovima u razvoju kao što su promjene prema premium proizvodima, zakonodavna ograničenja i promjene u distribucionom pejzažu, navodi Euromonitor.\nOva kuća napominje da se British American Tobacco fokusirao na konsolidaciju regionalne prerade duhana, počevši od preuzimanja duhanskog posla od najvećeg regionalnog proizvođača Adris Grupe, a potom kroz kupovinu Fabrike duhana Sarajevo i niz brandova Bulgartabca, uključujući i one koje je proizvodila Fabrika duvana Banja Luka.\n- Posljedice procesa su povlačenje nekoliko veoma popularnih regionalnih brendova, odnosno njihova zamjena međunarodnim brendovima British American Tobaccoa, dodaje Euromonitor.\nNa tržištu cigareta zabilježen je prošle godine dvocifreni pad, dok su vrijednost prodaje i volumen prodaje doživjeli još veći pad kod duhana.\n-Domaći proizvođači i ostali učesnici upozoravali su na to da se negativan trend razvija već godinama, ali vlasti su sporo reagovale, uživajući stalno povećanje prihoda od poreza i prihoda od duhana, dodaju iz Euromonitora.\nMarlboro Red Upgrade Philipa Morrisa preuzeo je u 2017. godini vodeću poziciju u brendu cigareta, nakon što je najprepoznatljiviji domaći brend Drina sa denifine filterom nastavila pad nakon preuzimanja "Fabrike duhana Sarajevo" od British American Tobaccoa.\nGeneralni model British American Tobacco jeste da u regionu daje prednost međunarodnim brendovima u odnosu na domaće ili regionalno prepoznatljive brendove.


Održano 13. Federalno takmičenje učenika osnovnih škola u poznavanju programa “Upozoravanje na opasnost od mina” – Crveni križ FBiH\nOdržano 13. Federalno takmičenje učenika osnovnih škola u poznavanju programa “Upozoravanje na opasnost od mina”\nAutor Crveni križ FBiH dana 12/12/2011\nCrveni križ Federacije BiH je u okviru Programa «Upozoravanja na opasnost od mina» (a sklopu obilježavanja 3.decembra- Svjetskog dana invalidnih osoba i 10.decembra Svjetskog dana ljudskih prava) organizovao 10.12.2011 godine Trinaesto Federalno takmičenje učenika osnovnih škola. Takmičenje je održano u “Prvoj osnovnoj školi” Ilidža na Ilidži. Pomenutom takmičenju prethodila su općinska, odnosno kantonalna takmičenja osnovnih škola.\nPrisutnima su se prije početka takmičenja obratili direktor Prve osnovne škole Ilidža g. Džeko Muhović i generalni sekretar Crvenog križa Federacije BiH Namik Hodžić koji je i otvorio takmičenje. Žiri u sastavu Ivana Grujić (DCK/K BiH) – predsjednik, Enaida Višo(CK Kantona Sarajevo) i Saša Obradović (BHMAC)-članovi je pratio i ocjenjivao takmičare. Na takmičenju su učestvovala po tri predstavnika iz osam kantona, koja su prethodno pobjedila na općinskom i kantonalnom takmičenju. Učenici su se takmičili u rješavanju zadataka vezanih za poznavanje mina i neeksplodiranih ubojitih sredstava. Na kraju takmičenja ekipa Tuzlanskog kantona osnovne škole “Banovići” iz Banovića je osvojila prvo mjesto. Drugo mjesto je osvojila ekipa iz Srednjobosanskog kantona , OŠ “Dubravice “ iz Viteza, dok je treće mjesto pripalo ekipi iz Kantona Sarajevo Prva OŠ“Zaim Kolar” iz Trnova. Pobjedničkoj ekipi, drugoplasiranim i trećeplasiranim su uručeni pehari i medalje. Svaki član ekipe je na poklon dobio skromne darove od Crvenog križa Federacije BiH.\nFederalno takmičenje iz programa «Upozoravanje na mine» je manifestacija koja ima za cilj da provjeri osposobljenost učenika osnovnih škola iz ove oblasti, jer stanovništvo BiH mora naučiti živjeti sa minama, a najbolji vid samozaštite je znanje o ispravnom ponašanju. Ova takmičenja se organizuju još od 1998. godine i postala su dio tradicionalnih aktivnosti Crvenog križa. Broj osoba educiranih iz programa ”Upozoravanje na mine ” je oko 22.000.\nNa pomenutom takmičenju su dodjeljene nagrade i medalje za prvo, drugo i treće mjesto za likovne radove koji su uradili učenici osnovnih škola u Federaciji BiH na temu “Upozoravanje na opasnost od mina. “Konkurs za likovne radove je bio raspisan povodom desetogodišnjice Nedelje/Tjedna “Upozoravanje na opasnost od mina” u Federaciji BiH, koja se obilježava svake godine u periodu od 03. 12. do 10. 12. U sjedište CKFBiH su pristigla ukupno 164 likovna rada. Odlukom žirija odabrana su četri najbolja likovna rada:\n1.mjesto Dalila Čorović OŠ „Ćamil Sijarić“-Kanton Sarajevo\n2.mjesto Ermin Bajramović OŠ „Kreka“-Tuzla-Tuzlanski kanton\n3.mjesto djele:Samira Paščanović OŠ „Tojšići“-Kalesija-Tuzlanski kanton i Leda Šantić „Katolički školski centar u Sarajevu“ –Kanton Sarajevo


Demokratska stranka u borbi protiv nasilja nad ženama - InfoVranjske\nDemokratska stranka u borbi protiv nasilja nad ženama\n– Ovim štandom želeli smo da pozovemo sugrađane da nas podrže i da nam se pridruže u inicijativi koju pokrećemo od danas, 26. novembra, za uvođenje jedinstvenog SOS telefona u Srbiji kojim bi praktično sve žene širom Srbije u trenutku kada osete da su ugrožene, mogle da „spasu sebi glavu“, kaže Nela Dimitrijević, potpredsednica gradskog odbora Demokratske stranke.\nDemokratska stranka se na ovaj način pridružila obeležavanju Svetskog dana borbe protiv nasilja nad ženama –\n– Smatramo da će to biti veoma dragocen korak u trenutku dok čekamo efekte novog usvojenog zahteva, a ne čekamo ih sa velikim optimizmom. Biće neophodno još izmena u skladu sa konvencijom EU koju smo mi potpisali još 2013. godine. Još mnogo posla nas čeka i nećemo biti zadovoljni dok god od pet hiljada žena koje dožive nasilje u Srbiji, samo dve hiljade muževa bude procesuirano. Taj procenat mora da bude veći i to će biti pravi efekat zakona koji se primenjuje – ističe Nela Dimitrijević.


09.07.2017 23:25 Ragbi 13 FS 582\nJuniorska ragbi 13 reprezentacija Beograda osvajač je 12. po redu Trofeja Beograd, nakon što je u finalu ovogodišnjeg turnira na stadionu FK Heroj Polet u Jajincima savladala reprezentaciju Sofije sa 36:16 (14:6). Talentovani srpski ragbisti su u štekim vremenskim uslovima, po jakom suncu, nadigrali insipirisane goste iz Bugarske, najviše zahvaljujući boljoj igri u drugom poluvremenu....\n09.07.2017 22:52 Ragbi 13 FS 443\nRagbisti i kriketaši osvojili srca Zemunaca\nSilni soko i Sava uzeli trofeje, a deca osvojila srca posetilacaRagbisti Silnog Sokola i kriket ekipa Sava osvojili su trofeje na Sport festu – sportskom danu ragbija i kriketa koji je za vikend održan u šoping molu Zemun park. Preko 50 dečaka i devojčica uzrasta između 12 i 18 godina iz Beograda i okoline učestovalo je u na ovom jedinstvenom sportskom događaju u organizaciji Ragbi 13...\n09.07.2017 20:38 Sport 014 3319\n09.07.2017 19:39 Slavoljub Blagojević 2201\nFudbaleri Temnića novog člana Prve lige Srbije završili su prvi deo priprema na svom stadionu u Varvarinu i već danas su stigli u svoju novu bazu hotel“Junior“ podno Kopaonika gde će nastaviti pripreme. Na čelu sa predsednikom Darkom Brankovićem i stučnim štabom na put je krenulo 26 igrača koji će desetak dana boraviti na najvećoj srpskoj planini i odigrati...\n10.07.2017 19:06 Uroš 1204\n09.07.2017 15:43 Vojkan Andrejić 737\nFudbalski savez Kine planira da do 2025. godine otvori 50.000 fudbalskih akademija u sklopu ambicioznog plana te zemlje da preraste u fudbalsku velesilu. Jedna od najvećih fudbalskih akademija je i pekinška Sunrise Football academy Beijing koja broji preko hiljadu decaka, u glavnom gradu Kine Pekingu, i svojim filijalama u jos desetak gradova, u...\n09.07.2017 10:58 Dragan Ivanović 332\nHrabra Nataša i ekspedicija na krovu Evrope\nPre 15 godina član PSD „Ljukten“ Miloš Mitrović Mitre,kročio je nogom na krov Evrope,na najviši vrh Kavkaza „Elbrus“ 5.642 m. Bio je to motiv i za jednu hrabru damu trsteničanku Natašu Janjić isto tako članicu ovog Planinarsko sportskog društva. Janjićevu su dostojanstveno ispratili put Beograda i aerodroma „Nikola Tesla“, njeni rođaci,prijatelji i članovi PSD“Ljukten“ sa autobuske...


Aktivnosti Архива - Страница 3 од 5 - UNBOX Hab\nDa li imate problema sa organizacijom sopstvenog vremena i imate osećaj da zapravo vreme kontroliše vas? Ova interaktivna radionica za prava stvar vas!\nONLINE Škola obrade fotografije Davorina Dinića\nDavorin Dinić i UNBOX Hab inovativnih edukacija, zbog velike zainteresovanosti, organizuju prvu ONLINE Školu obrade fotografije Davorina Dinića!\nNauči kako da učiš brzo i efikasno i na taj način popravi ocene u školi! Drugi kurs efikasnog učenja kreće krajem februara, a broj mesta je ograničen!\nVišemesečni mentorski program od ideje do realizacije za srednjoškolce i studente koji žele da se bave aktivizmom ili preduzetništvom i imaju motivaciju da rade na sebi i svojim projektima.\nKoliko puta ste videli nekog kako rešava rubikovu kocku i prosto bili hipnotisani? Postoji čak 300 miliona načina da se iz SAMO 20 poteza dobije rešenje.\nMasterClass o pisanju projekata\nSvaki projekat je proces koji ima određeni rok trajanja, početak i kraj i detaljno isplanirane aktivnosti koje mere njegovu uspešnost. Bitno je da ima cilj ili više ciljeva koje su merljivi, a isto tako izvodljiv po pitanju resursa koje se u projekat ulažu, poput ljudi, para, opreme... Projekte ne pišu samo osobe koje rade u organizacijama, već i srednjoškolac koji želi da uradi nešto u svojoj školi, pa želi to da predstavi direktoru ili profesoru, komšija koji želi da promeni nešto u svom komšiluku ili vi koji imate neku super ideju!\nCV je obavezan dokument koji se šalje prilikom prijave za bilo koji posao, praksu ili čak volontiranje i na osnovu njega se donosi odluka ko će proći u drugi krug selekcije. Zajedno ćemo ga napisati što kreativnije kako bi privukao pažnju i izdvojio se iz mase drugih.\nŠta me je naučilo obrazovanje u Americi?\nMilan Petrović se vratio iz Amerike gde je proveo više od 2 meseca i prošao kroz sve faze njihovog obrazovnog sistema. Poziva vas da analiziramo srpski i američki sistem obrazovanja i zajedno dođemo do korisnih stvari koje možemo primeniti u praksi.\nPrethodna Page 1 Page 2 Page 3 Page 4 Page 5 Sledeća


Toyota Venza se vraæa kao hibrid - B92.net\nToyota Venza se vraæa kao hibrid\nJapanski proizvoðaè automobila bi mogao svoj model, Venzu, da vrati na tržište u vidu hibrida veæ 2021. godine.\nSN èetvrtak, 16.01.2020. | 19:30\nOvo je za tržište ne samo Srbije nego i Evrope bitno koliko i podatak o trenutnim vremenskim uslovima u Koloradu. Model Tojote sa ovim imenom se nikad nije prodavao u Evropi, pitanje je da li su se toèkovi ovig vozila ikad zakotrljali drumovima "starog kontinenta".\n(City Slicker, 18. januar 2020 22:21)\nOvo mi lici na lexus RX. Ako bude jeftinije od lexusa bice to dobra konkurencija skodi, seatu, peugeot-u i ostalima sto prave suvove, osim premium trojke, za njih je Lexus jedini lek.\n(Ivan, 17. januar 2020 22:46)


(VIDEO) Održan kolegijum Pokrajinskog zaštitnika građana i Lokalnog ombudsmana Grada Sombora - TV Sombor\nU sali 108 zgrade Županije održan je kolegijum Pokrajinskog zaštitnika građana – ombudsmana i Lokalnog ombudsmana Grada Sombora.\nOvom prilikom predstavljen je pregled rada u prethodnom periodu, kao i predlozi za unapređenje ljudskih prava i zajedničke aktivnosti za 2021. godinu.\n“Tema našeg današnjeg susreta je naš rad za vreme vanredne situacije. Ono što je odskakalo od vanrednog i ono što smo očekivali da će biti baš tako kao što je bilo. Možemo samo da pohvalimo naše lokalne samouprave odnosno gradove, da su zaista bili na visini zadatka, i da eto porazgovaramo šta je u onoj situaciji koja se ne vodi kao vanredna, odnosno u jednom specifičnom stanju u društvu, da možemo da pomognemo građanstvu, da bude lakše, efikasnije i brže na usluzi“ – istakla je Čarna Petričević, lokalna ombudsmanka grada Sombora.\nProf. dr Zoran Pavlović, pokrajinski ombudsman kaže:\n“Doneli smo odluku da se aktinosti pokrajinskog zaštitnika građana ombudsmana, ne odvijaju samo u sedištu firme, nego i van sedišta institucije. Ovaj put smo se odlučili da to bude Grad Sombor da zajedno sa lokalnom ombudsmankom Grada Sombora prodiskutujemo o budućim planovima i aktivnostima koje nas čekaju u periodu koji je pred nama.\nNaime,ja bih povukao jednu paralelu između ombudsmana i epidemiologa. Oni pozivaju na prevenciju, pozivaju nas da nosimo zaštitne maske, da se držimo epidemioloških mera. Slično je i u oblasti ljudskih prava. Ombudsamni, ne treba da rade samo pri pritužbama građana, nego treba i da rade i u preventivnom smislu. To je da upoznaju građane sa njihovim pravima ali i obavezama koje su pred njima.\nDanas ćemo posebno da se osvrnemo na zaštitu prava deteta, bavićemo se nasiljem u porodici, vršnjačkim nasiljem, zaštitom prava osoba sa invaliditetom i na osnovu toga da donesemo neke zaključke i da vidimo kako ćemo da radimo dalje.”\nProf. dr Zoran Pavlović, kaže da se najveći broj obraćanja građana tokom protekle godine odnosio upravo na teme vezane za zdravstvenu zaštitu i jednu vrstu zabrinutosti vezanom za covid 19, te da je broj obraćanja građana identičan broju obraćanja prethodnih godina.


Betonski segmentni mostovi - Gradjevinarstvo.rs\n23.01.2015. | Gradjevinarstvo.rs\nVećina modernih mostova je izgrađena segmentirano. Kod takvih betonskih mostova komponente nose opterećenje u konfiguraciji koja je različita od kompletne noseće strukture. Naprezanje tokom izgradnje premašuje kapacitet završne strukture. Rano opeterećivanje betona rezultira u velikim deformacijama. Građevinski inženjeri moraju imati ove aspekte u vidu prilikom projektovanja segmentnih mostova.\nGlavi ciljevi projektovanja su:\nGeometrijska kontrola prilikom izgradnje (skreatnje i nagib)\nKontrola pucanja tokom izgradnje (test naprezanja)\nKonstruktivna bezbednost i stabilnost tokom izgradnje\nKontrola naprezanja završene strukture\nKontrola nosivosti završene strukture\nEvolucija geometrije betonskih mostova - Jednostavni raspon i noseća konstrukcija\nU početku je najbolji mogući, a ujedno i jedini način bilo graditi jednostavne gredne mostove. Ovakva vrsta mosta se sastoji od grede (putne platforme) i nosećih stubova ili podupirača. Oni su laki za izgradnju, ali zahtevaju velike segmente. Ipak, za pojedinačne slučajeve i specifične zahteve, praktično je graditi sa ovakvim kombinacijama.\nKasnije je osmišljen koncept kontinuiranih raspona, sa kojom je više ekonomsko korišćenje segmenata bilo moguće. Kako bi se sačuvalo vreme izgradnje, gotovi elementi od prenapregnutog betona su izlivani i transportovani na gradilište iz fabrike prefabrikovanih betonskih elemenata, zatim postavljeni preko stubova i konačno spojeni preko nosača.\nNepotrebno je pomenuti da su ovi elementi prednapregnuti. To pomaže u uspostavljanju kontinuiteta za distribuciju opterećenja radi postizanja većih raspona (generalno do 40 metara). U poređenju sa jednostavnim mostovima sa jednim rasponom, nagla promena kosina može biti izbegnuta što omogućava lakše održavanje i kvalitet vožnje. Međutim, potencijalne mogućnosti pojave pukotina na zglobovima (koji nisu prenapregnuti) i dalje postoje.\nKako bi se prevazišla mogućnost pojava pukotina, koncept naknadnog zatezanja je uveden (Gotovi elementi od prenapregnutog betona sa naknadnim zatezanjem samo preko nosača). On omogućava inženjerima da postignu sledeće prednosti:\nUspostavljen kontinuitet za pokretno opterećenje\nBolji učinak spojeva zbog prisustva prednaprezanja u spojevima\nSmanjenje momenta statičkog opterećenja\nTanji i veći rasponi\nKasnije su inženjeri počeli da koriste prednosti naknadnog zatezanja u celoj dužini konstrukcije mosta. Ovog puta naknadno zatezanje direktno učestvuje u pružanju otpora pozitivnom momentu u sredini raspona. Ugibanja se takođe efikasnije kontrolišu. Veći rasponi (više od 60 metara) su dostižni. Ovaj koncept takođe pruža dodatnu ekonomičnost zbog smanjenja broja vertikalnih nosača.\nMeđutim, i dalje je u ovoj fazi geometrija mostova ostala ograničena sa netehničkim parametrima poput ograničenja transporta u dužini i širini segmenata. Štaviše, težina segmenata je ograničena prema dostupnom kapacitetu podizanja najveće dizalice. Zbog toga je novi koncept predstavljen u kome se mali delovi izlivaju i transportuju na lokaciju gradnje, postave na mesto i drže nosačima sve dok se ne spoje. Duži rasponi od 100 metara ili više su dostižni sa ovim procesom i veći broj stubova može biti smanjen, što donosi uštedu vremena i novca.\nO segmentnoj gradnji\nKao što mu samo ime govori, segmentni most je most izgrađen od kratkih odeljaka (zvanih segmenti), na primer jedan komad u jednom trenutku, za razliku od tradicionalnih metoda gradnje sa kojima se gradi most u komadu. Most se pravi od betona koji je ili izlivan na licu mesta (izrađen u potpunosti na završnoj lokaciji) ili od prefabrikovanog betona (izgrađen na nekoj drugoj lokaciji, a nakon toga prebačen na konačnu lokaciju).\nOvi mostovi su veoma ekonomični za duge raspone (preko 100 metara), naročito kada je pristup gradilištu ograničen. Oni se takođe često biraju zbog svoje estetske privlačnosti.\nPrvi segmentni betonski most je izgrađen 1950. godine i bio je izliven na licu mesta preko reke Lan u Balduinštajnu u Nemačkoj.\nPrvi prefabrikovani segmentni betonski most, izgrađen 1962. godine, je premostio reku Senu u Francuskoj.\nPrvi prefabrikovani segmentni betonski most u Sjedinjenim Američkim Državama je izgrađen 1973. godine u Korpus Kristi, Teksas.\nPrvi segmentni betonski most izliven na licu mesta u S.A.D-u je izgrađen 1974. godine u blizini San Dijega, Kalifornija.\nPrvi prefabrikovani segmentni betonski lučni most je most „Natchez Trace Parkway Bridge“, završen 1993. godine.\nRedosled gradnje je sličan tradicionalnoj gradnji betonskih mostova, odnosno gradnja nosača (stubova), gradnja privremenih držača, izgradnja putne platfomre, i obavljanje završnih radova. Glavne razlike su sledeće:\nNosači mogu biti izgrađeni segmentno. Često se ovo postiže korišćenjem metode gradnje poznate pod imenom „slip-form“, gde se privremeni držači kreću (klize) naviše nakon sekvencijalnih izlivanja betona. Privremeni držači koriste novoizgrađeni beton kao osnovu za kretanje naviše.\nNakon gradnje nosača, superstruktura se gradi na vrhu nosača. Ova superstruktura služi kao „odskočna“ tačka za gradnju putne platforme. Platforma se često gradi istovremeno u oba smera od nosača.\nPutna platforma je sada izgrađena sekvencijalno, počevši od nosača, sekciju po sekciju. Kod mostova koji se liju na licu mesta, privremeni držači su povezani sa prethodno postavljenim betonom i ostavljeni da slobodno konzolno vise. Zatim se postavlja stalna armatura i nosači. Na kraju se beton izliva u oplatu i ostavlja se da se stvrdnjava, što na kraju oslobađa privremene nosače koji se mogu zatim pomeriti.\nKod prefabrikovanih mostova, betonski segmenti se grade na zemlji, a zatim transportuju i podižu na svoje mesto. Dok novi segment visi u vazduhu nošen kranom, radnici postavljaju čelično ojačanje koje spaja novi segment sa prethodnim segmentima. Svaki segment mosta je projektovan da spojeve sa prethodnog i narednog segmenta.\nProces u koraku tri se zatim ponavlja sve dok se raspon mosta ne završi.\nBeton konstruktivni Izgradnja železničkih pruga, puteva, ulica i drugih saobraćajnica Projektovanje, inženjering, konsalting