GALIĆ: AKTUELNE MJERE OSTAJU NA SNAZI, OSAM OD DESET PREMINULIH SU BILI NEVAKCINISANI | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Društvo»GALIĆ: AKTUELNE MJERE OSTAJU NA SNAZI, OSAM OD DESET PREMINULIH SU BILI NEVAKCINISANI\nBy Radio Berane\t 21/10/2021 No Comments\n“Za sada se ne razmišlja o zaključavanju Crne Gore. Aktuelne mjere ostaće na snazi naredne dvije nedjelje”, istakao je Galić na konferenciji za medije Ministarstva zdravlja, Kliničkog centra Crne Gore (KCCG) i Instituta za javno zdravlje Crne Gore, na kojoj je predstavljena trenutna epidemiološka situacija u zemlji, izazvana pandemijom koronavirusa.\n“U posljednje dvije nedjelje, broj zaraženih je opao oko 25 odsto, a zabilježen je i pad hospitalizacija za oko osam odsto. Kada se pogleda stanje od 1. avgusta do 18. oktobra, podaci IJZCG pokazuju sljedeće: Od 1. avgusta do 18. oktobra 2021. godine u Crnoj Gori je zaraženo 36.515 ljudi. Oporavilo se 98,9 odsto. Nažalost, 1,1 odsto zaraženih je preminulo. Osam od 10 preminulih pacijenata su bile nevakcinisane osobe. Svi preminuli mlađi od 40 godina su takođe bili nevakcinisani. Bez obzira na to što su neposredni uzročnici smrti bili najrazličitiji, zajednički imenilac im je to što su svi bili nevakcinisani. Najviše preminulih je između 70 i 79 godina”, istakao je Galić.\nOn je dodao da je aktuelna tema ovih dana Sputnjik V.\n“Institutu za ljekove i medicinska sredstva, kao što su i saopštili, podnijet je zahtjev za uvoz dodatnih količina vakcine Sputnik V, 40 hiljada doza, koji se trenutno nalazi u postupku stručne procjene. U Institutu se svaki zahtjev procjenjuje u skladu sa propisanim postupcima kojima su implementirani evropski i međunarodni standardi koji garantuju kvalitet, bezbjednost i efikasnost lijeka. U skladu sa zakonom, za imunološke ljekove odobrava se svaki pojedinačni uvoz, odnosno vrši kontrola kvaliteta prije njihovog stavljanja u promet, odnosno upotrebe. Prema informacijama iz CInMED-a, odluka u vezi sa upotrebom Sputnjika V biće poznata u toku narednih sedam dana i to će biti konačna odluka u vezi sa primjenom ove vakcine koju dio građana uporno čeka i mi smo je obezbijedili”, rekao je Galić.\nOn je kazao da oni koriste vakcine koje preporučuju Evropska agencija za ljekove i medicinska sredstva i Svjetska zdravstvena organizacija.\n“Ali to ne znači da ne treba da se primjenjuju druge vakcine koje su, u slučaju Crne Gore, prethodno ispitane i za koje CInMED garantuje kvalitet, bezbjednost i efikasnost. S druge strane, Sputnjik V se koristi u 70 zemalja svijeta – od regiona, Srbije, Sjeverne Makedonije i Bosne i Hercegovine do nekih zemalja članica EU poput Mađarske. Zdravlje građana je prioritet, a vakcinacija, pokazuju podaci i iz naše zemlje, u najvećem procentu štiti od najtežih oblika bolesti”, rekao je Galić.\nRadulović: 80 odsto pacijenata su nevakcinisani građani\nDirektorica KCCG Ljiljana Radulović je kazala da se na bolničkom liječenju usljed COVID 19 infekcije ili njenih posljedica u Crnoj Gori nalazi 354 pacijenta.\n“To je oko osam odsto manje u odnosu na dvije sedmice ranije. Najveći broj pacijenata je smješten u Kliničkom centru Crne Gore. Kod nas se liječi 126 pacijenata. Osamdeset odsto pacijenata su nevakcinisani građani. Podaci iz naše bolnice podržavaju sve svjetske naučne studije koje ukazuju da imunizacija, u najvećem procentu, štiti od razvoja najtežih kliničkih slika. Naglašavam da su u KCCG sve češći prijemi pacijenata nakon preležane bolesti, pa se ljekari, osim protiv same infekcije, bore i protiv njenih posljedica koje su sve žešće, a to se posebno odnosi na srčane i moždane udare”, rekla je Radulović.\nPo njenim riječima, pacijenti, sem respiratornih posljedica, imaju kardiovaskularna oštećenja, pa je za očekivati da i u budućnosti imamo sve više pacijenata u klinikama koje se bave ovim bolestima, a to su Klinika za bolesti srca i Klinika za neurologiju.\n“COVID 19 je opasan po sebi, ali njegove reperkusije mogu da budu znatno ozbiljnije. Zato je važna vakcinacija protiv korona virusa: ona je podrška vašem postojećem imunom sistemu da se bori i, i najčešće, u konačnom i izbori protiv ove bolesti i svih naknadnih posljedica. Kada se vaš organizam umori, imunitet kog stvara vakcina je najbolji saveznik ljekara koji se bore za vaše zdravlje i za vaš život”, kazala je direktorica KCCG.\nOna je kazala da je stanje u ostalim bolnicama sljedeće: OB Bar 43, OB Pljevlja 36, OB Bijelo Polje 23, OB Berane 32, OB Kotor 29, OB Nikšić 24, SB Brezovik 41.\n“To znači da je od ukupnog, trenutno opredijeljenog smještajnog kapaciteta za COVID pacijente, sada zauzeto 66 odsto”, rekla je Radulović.\nĆorić: Ministarstvo zdravlja ne želi da vakcinacija protiv koronavirusa bude posljedica pritiska već lična odluka\nSlađana Ćorić, generalna direktorica Direktorata za zdravstvenu zaštitu u Ministarstvu zdravlja je kazala da je Crna Gore obezbijedila 920 hiljada doza vakcina i dodala da je bolje je da građani odu na vakcinalni punkt nego u bolnicu.\nĆorić, foto: Vlada Crne Gore\n“Ministarstvo zdravlja ne želi da vakcinacija protiv koronavirusa bude posljedica pritiska već lična odluka koja proizilazi iz svijesti o očuvanju ličnog i javnog zdravlja. Ja ću vam, kao dugogodišnji ljekar koji je donedavno radio sa najtežim COVID pacijentima, reći da građani koji su na bolničkom liječenju najviše žale što se nijesu imunizovali na vrijeme. Dok se bore za vazduh koji im je sada luksuz a do juče su svaki dah uzimali zdravo za gotovo, nadaju se da će izaći živi izaći iz bolnice, sami sebi obećavaju da će se čim prije vakcinisati. U predstojećem periodu, s obzirom na to da smo konstatovali pad interesovanja za imunizaciju, Ministarstvo zdravlja, u saradnji sa ostalim državnim organima, prvenstveno sa Domom zdravlja, nastojaće da terenskim radom pospiješi ovaj proces”, istakla je Ćorić.\nOna je dodala da u svjetlu razgovora o imunizaciji ali i o trećoj dozi vakcine koja je nedavno preporučena opštoj populaciji ali i ranjivim grupama, treba da budemo svjesni da na tome može da se radi samo ako je država obezbjedila dovoljan broj vakcina.\n“Od proljeća 2021. godine do danas, Ministarstvo zdravlja je uspjelo da obezbijedi 920 hiljada doza vakcina, a uskoro stiže još najmanje 100 hiljada doza”, kazala je Ćorić.\nPo njenim riječima, u ovom trenutku Crna Gora raspolaže sa preko 375 hiljada doza vakcina.\n“Od toga: Sinofarm – oko 250 hiljada hiljada, Fajzer – preko 80 hiljada, Sputnik V – 40 hiljada koje su u procesu ispitivanja, Astra Zeneka – oko pet hiljada. I, podsjećam da u Crnu Goru, kao donacija Turske, uskoro stiže i 100 hiljada Sinovak vakcina. Ovo je odličan rezultat u procesu nabavke vakcina i Ministarstvo zdravlja je zadovoljno što građani Crne Gore odavno bukvalno mogu da biraju kojom vakcinom će se imunizovati protiv korona virusa iako ih mi sve ravnomjerno tretiramo. Ovo je prilika da pozovemo i one građane koji su prirodno stekli imunitet da ne odlažu vakcinaciju koja će dodatno ojačati njihov imunitet. Treća doza je njihova rezervna oprema za borbu protiv korona virusa jer nikad ne znate kako i uslijed čega vaš organizam može da otkaže borbu. Tada bi, umjesto vas, vakcina mogla da postigne očekivani rezultat – savladavanje bolesti i ili izlazak iz bolnice”, poručila je Ćorić.\nOna je kazala da nije slučajno što su, nažalost, svi mlađi od 40 godina koji su izgubili borbu protiv koronavirusa bili nevakcinisani.\n“Još jednom, kao ljekar, molim sve građane da ne oklijevaju i da, dok su na vrijeme, pođu na najbliži vakcinalni punkt kako njihova naredna stanica ne bi bio KCCG ili neka druga bolnica u Crnoj Gori. Imunizacijom, u najvećem broju slučajeva, čak i ako se razbolite, znate da raspolažete jačim imunim sistemom u odnosu na nevakcinisane”, poručila je Ćorić.\nUpitan da prokomentariše zašto je broj hospitalizovanih u odnosu na broj aktivnih slučajeva duplo uvećan u odnosu na početak avgusta, Galić je kazao da je epidemija početkom avgusta bila u fazi naglog rasta.\nOn je kazao da od 13. septembra postoji pad u broju novooboljelih na nedjeljnom nivou.\nGalić je rekao da se ove nedjelje bilježi najmanji broj novooboljelih i ne Crna Gora ne nalazi u fazi brzog obolijevanja.\n“Bilježi se i manji broj hospitalizovanih, zadnje dvije nedjelje, u odnosu na prethodne dvije, osam odsto manje”, dodao je Galić.\nGalić je kazao da je za veći broj preminulih razlog to što građani nijesu u dovoljnom broju vakcinisani.\nOn je kazao da je od 20. septembra do 3. oktobra preminulo 85, a od 4. do 18. oktobra, 89 osoba.\nGalić je istakao da se vakcinom ne postiže aposulutna zaštita od obolijevanja, ali se postiže smanjenje teškoih slučajeva i umiranja.\nUpitan za preporuke NITAG-a o vakcinaciji trudnica, Galić je rekao da su te preporuke javno dostupne i da su išle ka tome da trudnice mogu da se vakcinišu, nakon prvog trimestra trudnoće, ako to želi poslodavac ili dogovore sa svojim ginekologom, kao i ako neko u porodici spada u rizičnu grupu.\nĆorić: Moramo prvo imunizovati dovoljan broj ljudi, da bi im dali buster dozu\nNa pitanje u vezi sa Sputnjik lajt vakcinom, Ćorić je kazala da je to buster doza i da to nije adekvatna zaštita od virusa. “Mi moramo prvo imunizovati dovoljan broj ljudi, da bi im dali buster dozu”, rekla je Ćorić.\nNa pitanje da li na nivou Ministarstvo zdravlja i menadžment KCCG-a sprovode kontrolu liječenja na kovid odjeljenjima, Ćorić je kazala da je formirana Komisija koja obilazi sve, a naročito kovid bolnice. Ona je kazala da su kontrolisane bolnice u Baru, Kotoru, Pljevljima i Nikšiću, a sljedeće nedjelje kontrolisaće u Bijelom Polju.\ncovid 19 Igor Galić Institut za javno zdravlje Klinički centar Crne Gore Ljiljana Radulović Ministarstvo zdravlja Slađana Ćorić


NAPITAK ZA BOLJITAK - Sajmon Sing | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nOdavno se na srpskom jeziku nije pojavila ovako vazna i snazna knjiga na tu vecno intrigantnu, kontroverznu i misterioznu temu alternativne medicine kao sto je NAPITAK ZA BOLJITAK Singa i Ernsta u odlicnom prevodu Dusanke Nikolic. Tesko je proceniti da li je knjiga znacajnija za medicinare i medicinske radnike ili za sadasnje i buduce pacijente.Medicinari su najzad dobili ozbiljnu, argumentovanu istinu o metodama alternativne medicine i izvanredno naucno oruzije u borbi sa predrasudama, neistinama i manipulacijama pojedinih alternativnih grupa.Pacijenti najzad imaju proveren vodic kroz alternativne metode i mogucnost da sami procene i ocene na osnovu vrlo pristupacnih cinjenica sta je korisno i dobro za njihovo zdravlje a sta je upravo suprotno.Naravno, ovo nije knjiga za ljubitelje cuda, magije, mistike, iluzije i sugestije. Svoju potrebu za nekom alternativom tezice da zadovolje bez obzira na impresivnu egzaktnost i demistifikaciju prilozenog teksta.Ali ona druga, naucna ozbiljna i odgovorna skupina dobila je svoju lektiru i prirucnik sa kojim ce moci da se odbrane od cari arhetipskih vracanja i vraceva, i na pravi i strucan nacin postave fascinatnu silu placeba na mesto koje joj realno pripada.Da li je istina vazna? pitaju se autori u naslovu poslednjeg poglavlja.Da li ima nesto vaznije od istine? pita se pisac ovih redova.Ovo je knjiga o jednoj vaznoj Istini.Za one koji Istinu traze.\nKomentari čitalaca - NAPITAK ZA BOLJITAK\nTekst komentara - NAPITAK ZA BOLJITAK:\n5 - 3 = 8, 2, 3, 7


Prethodnog vikenda mlađe kategorije Crvene zvezde ostvarile su učinak od četiri pobede i jednog poraza. Omladinci našeg tima poraženi su u Novom Sadu, kadeti nisu nastupili zbog Evropskog prvenstva koje se održava u Engleskoj, dok su ostale kategorije zabeležile pobede.\nMlađi omladinci: Crvena zvezda — OFK Beograd 2:1\nSudija: Brkić Aleksandar\nStrelci: Piplica u 25’ i Tošković u 55’ za Crvenu zvezdu, Živković u 86’ za OFK Beograd\nŽuti kartoni: Jovičić u 27’ i Adžibaba u 85’ za Crvenu zvezdu, Petrović u 27’ i Milićević u 70’ za OFK Beograd\nCrvena zvezda: Damnjanović (od 46' Guteša), Jankulov (od 46' Milisavljević), Lukić (od 46' Pupović), Mladenović (od 70' Živanović), Milikić, Jovičić (od 60' Čvorić), Velikić, Ajdinović (od 80' Kovač), Piplica, Adžibaba, Mitrović.\nOFK Beograd: Petrović (od 85' Radulović), Jovanov (od 85' Zečević), Čvorović (od 62' Miladinović), Milićević, Novaković (od 62' Zečević), Đorđević (od 60' Milićević), Marić, Milićević (od 85' Stefanović), Živković, Bačvanski, Petković (od 62' Krstić).\nMlađi kadeti: Crvena zvezda — BSK Borča 8:0\nSudija: Mikavica Stefan\nStrelci: Eleven u 21’ i 57’, Pantović u 27’ i 30’, Njamculović u 45’, Bogdanović u 51’, Živanović u 66’, Mitrović u 79’.\nCrvena zvezda: Ćopić (od 59' Guteša), Maksimović (od 59' Radulović), Prijović, Matić (od 59' Sekulić), Pisar, Bogdanović, Njamculović, Vasiljević (od 65' Mladenović), Babić (od 65' Tošković), Eleven (od 59' Živanović), Pantović (od 59' Mitrović).\nBSK Borča: Ašćerić, Stojiljković (od 53' Rebić), Klještan, Braunović (od 48' Cvetković), Kovač (od 66' Pejanović), Živković (od 66' Todorovski), Petrić, Stanić (od 44' Redžović), Kitić (od 64' Minić), Dragaš, Zeničanin (od 48' Ilić).\nPioniri: Crvena zvezda — OFK Beograd 6:0\nStrelci: Bačanin u 15’ , Janković u 24’ i 65’, Knežević 38’, 47’ i 78’.\nCrvena zvezda: Lukić (od 68' Riznić), Bjelanović (od 66' Riznić), Petrović, Despotovski (od 68' Floričelović), Đurić, Miletić (od 70' Ninković), Knežević, Đurić, Janković, Bačanin (od 50' Živanović), Mituljikić (od 41' Borović).\nOFK Beograd: Marković, Petrović, Popović, Pavlović (od 66' Adamović), Savić, Mitrović, Marković (od 41' Gruber), Pejić (od 55' Ilić), Bojović (od 79' Vasić), Timotić (od 70' Paunović), Ristić (od 70' Ranković).\nMlađi pioniri: Crvena zvezda — DIF 8:0\nSudija: Dašić David\nStrelci: Matić u 14’, Leković u 20’, Rakić u 30’, Grujić u 34’ , Nenadović u 48’, 63’ i 68’, Veselinović u 69’.\nCrvena zvezda: Vojvodić, Lekić, Milošević, Leković, Petrović, Žaknić, Grujić, Goldin, Rakić, Mitić, Matić.\nRezerve: Janošević, Bakić, Milentijević, Bugarin, Nenadović, Bošović, Veselinović.\nDIF: Savić, Lazarević, Milošević, Antić, Luković, Tomašević, Dilić, Jovanović, Radisavljević, Gajić, Madžgaljević.\nRezerve: Jovanović, Ikač, Kasalica, Luković, Dimitrije, Lezić, Simović.


Pogledajte video: Stotine ovaca blokirale saobraćaj\nDa ne bi stoka ostala zametena u snijegu, a šteta se mjerila hiljadama maraka, bolje je na vrijeme spustiti stoku s planina\nPogledajte kako se dvogodišnjak ljuti na majku\nAleksanderov otac Kristos (Christos) u tom trenutku je uzeo telefon da bi snimio Aleksanderovu presmiješnu i uvrijeđenu reakciju zbog toga što se nije dobio poljubac\nJeste li znali da pogrešno jedete pizzu?\nNajpoznatiji YouTuber na svijetu, Norvežanin Feliks Kjelberg (Felix Kjellberg), poznatiji kao PewDiePie, iznenadio je pratioce priznanjem kako jede pizzu\nZaposlenica američkoga restorana "Panera Bread" na internetu je objavila video koji prikazuje kako se kod njih pripremaju makaroni sa sirom\nMladost i ludost idu ruku pod ruku pa generacije koje su odrasle prije postojanja društvenih mreža vjerovatno ni ne znaju koliko su sretne\nMata Hari, najpoznatija špijunka i kurtizana u historiji, strijeljana je 15. oktobra prije više od sto godina nakon, prema mišljenjima mnogih, namještenog suđenja\nVječni misterij: Pronađen je mrtav, s porukom "Gotovo je"\nČovjek s fotografije jedan od od najpoznatijih ljudi u historiji Australije\nMilijarderi u srcu siromašne Afrike sagradili Banana otok: Pogledajte kako izgleda\nNigerijski grad od skoro 33 miliona ljudi Lagos definitivno razbija svaku predrasudu koju ostatak svijeta ima o Africi kao siromašnom, nerazvijenom i prljavom mjestu. Grad vrvi od luksuznih automobila i građevinskih dizalica, a njihov rast zasjenio je i razvijene evropske zemlje\nBritanka Lauri Džejd Vudraf (Laurie Jade Woodruff) zaspala je dok je dojila sina Artura (Arthur) starog svega dva mjeseca\nEskort dame otvorile dušu: Fudbaleri na privatnim jahtama prave seksualne zabave\nČlanovi moraju biti vrijedni 10 miliona funti\nJedenje većih količina mesa može skratiti i oslabiti erekciju, pokazao je eksperiment u novom "Netflixovom" dokumentarcu "The Game Changers". Istovremeno, prehrana na bazi biljaka radi čuda za muški spolni organ, kažu\nNije tajna da se ljudi vole pokazati u najboljem mogućem izdanju, a fotografije na društvenim mrežama pravi su dokaz toga\nKafa je jedan od najpopularnijih napitaka na svijetu, volimo njen okus, miris i osjećaj koji nam daje


Svi medijski projekti – RTV Brus\nSvi medijski projekti:\nKriva Reka je malo selo razbacano na obroncima Kopaonika. Predanje pamti staro selo iz koga su se Krivorečani pomerali usled najezde neprijatelja u više pravaca. Zbog toga je Kriva Reka\nBruski turizam posle korone – mogućnosti oporavka (Emisija br.4)\nBruski turizam posle korone – mogućnosti oporavka (Emisija br.3)\nBruski turizam posle korone – mogućnosti oporavka (Emisija br.2)\nBruski turizam posle korone – mogućnosti oporavka (Emisija br.1)\nU ovom trenutku, najveću perspektivu za najbrže širenje organske proizvodnje ima brdsko-planinsko područje Srbije. Ono pruža najpovoljnije uslove za organsku poljoprivredu i u tom području se nalazi oko 62% poljoprivrednih\n„PRAVOSLAVNI HRAMOVI BRUSA – ČUVARI VEKOVA“ (EMISIJA BR.10)\n„PRAVOSLAVNI HRAMOVI BRUSA – ČUVARI VEKOVA“ (EMISIJA BR.9)\n„PRAVOSLAVNI HRAMOVI BRUSA – ČUVARI VEKOVA“ (EMISIJA BR.8)\n„PRAVOSLAVNI HRAMOVI BRUSA – ČUVARI VEKOVA“ (EMISIJA BR.7)\n„PRAVOSLAVNI HRAMOVI BRUSA – ČUVARI VEKOVA“ (EMISIJA BR.6)\nC Centar za kulturu Brus Delatnost Centar za kulturu Brus obavlja delatnostii u oblasti umetničkog, književnog stvaralaštva, scenske umetnosti i projekcije filmova. Prvobitno je radio kao Dom kulture,\nČasovničarska radnja u porodičnoj kući Srbe i Živadinke Čajić u Brusu radi od sedamdesetih godina prošlog veka. Na žalost danas se mnogo toga se promenilo a zanat sajdžije polako izumire.\nBruski spomenar –“ Zis majstor dugmetare “\nEkoBrus – za čistiju Rasinu i jezero Ćelije (emisija br.12)\nEkoBrus – za čistiju Rasinu i jezero Ćelije (emisija br.11)\n24. maja, 21:44\nOpštinska uprava Brus – Ostvarivanje prava na subvencionisanu cenu komunalnih usluga


Temperatura u BiH se spustila do -15, izdano upozorenje građanima | Trebinje Danas\n19.12.2018. u 08:01\nZbog ekstremno niske temperature u BiH izdano je upozorenje građanima. Upaljen je žuti meteoalarm koji upozorava na potencijalno opasno vrijeme upaljen je u gotovo cijeloj državi.\nVremenske prilike koje se prognoziraju nisu neuobičajene, ali budite na oprezu ako namjeravate praktikovati aktivnosti koje su izložene meteorološkim rizicima.\nU zavisnosti od regije, temperature će se kretati od -8 do 8 stepeni. U Bosni danas prijepodne po kotlinama biće dosta niske naoblake ili magle koji će se većinom zadržati do sredine dana.\nU Hercegovini, na zapadu i jugozapadu Bosne veći dio dana pretežno sunčano. Od poslijepodnevnih sati postepeno povećanje oblačnosti sa zapada prema jugu i istoku zemlje.\nVjetar slabe do umjerene jačine istočnog i sjeveroistočnog smjera.\nTemperature vazduha izmjerene u 07.00 sati: Drvar i Livno -15 stepeni Celzijusa, Bjelašnica i Sanski Most -9, Banja Luka -8, Bihać, Ivan-sedlo, Jajce i Prijedor -7, Bugojno, Doboj, Široki Brijeg i Sokolac -6, Tuzla i Zenica -5, Sarajevo Bjelave -4, Bijeljina -3, Brčko, Gradačac, Srebrenica i Stolac -2, Zvornik -1, Mostar i Trebinje 2 i Neum 3 stepeni Celzijusa.


Kakanjci će u derbiju kola ugostiti Radnik - sport1.ba\n27.10.2017 u 17:54\nBit će ovo novi težak ispit za izabranike Almira Aganovića koji su u prošlom kolu iznenađujuće poraženi od ekipe Modriče rezultatom 3:1. Ujedno je ovo sjajna prilika za Kakanjce da se revanširaju Bijeljincima za prošlosezonsku eliminaciju iz polufinala play-offa Bosne i Hercegovine.\n''Imamo kvalitetnu ekipu za protivnika koja uz vodeću Mladost ima najjači sastav u ligi. Čeka nas težak susret. Objektivno snage su izjednačene i moramo biti maksimalno oprezni. Potrebna nam je i podrška sa tribina i vjerujem da zajedničkim snagama možemo do pobjede protiv Radnika'', rekao je trener odbojkaša Kaknja Almir Aganović.\nDuel između OK Kakanj 78 i OK Radnik igra se u subotu 28. oktobra u 18 sati u KSC Kakanj. Sudijski par za ovaj meč je Siniša Ovuka (Banja Luka) i Jasmin Husejnović (Sarajevo), dok će delegat biti Slavko Grgić (Breza).\nVoždovac je u 5. kolu Super lige na krovu TC Stadion pobijedio Dinamo iz Vranja sa 2:0\n(VIDEO) Kakva majstorija: Silva fenomenalnim udarcem postigao četvrti gol za Građane\nManchester City je postigao četvrti gol protiv Huddersfielda u 48. minuti utakmice\nOglasio se fudbaler Čapljine koji je navodno psovao balijsku majku i Bajram igraču Jedinstva\nMnogo bure se podiglo poslije jučerašnje utakmice Čapljine i Jedinstva koju su gosti dobili sa 1:0 golom Duška Radosavljevića iz 37. minute susreta


Prema navodima, Forbs magazin je mladu Kajli otvoreno nazvao lažovom, govoreći da je ona isplela čitavu mrežu prevara kako bi dostigla zvanje milijarderke. Moramo priznati da je priča utoliko čudnija zbog činjenice da su je upravo oni proglasili za najmlađu samoostvarenu mičijarderku prošle godine. Sada, slavni magazin posvećen finansijama otvara da je 22-godišnja preduzetnica preuveličala svoje bogatstvo u dokumentima vezanim za porez koje je podelila sa njima. Naravno, oni nisu ove detalje objavili tek tako, već su nekoliko meseci pažljivo istraživali njene finansije.\nJavni dokumenti kompanije Coty, koja je ranije ove godine kupila 51 % udela u Kylie Cosmetics, stavila im je do znanja da je Kajli bogata, ali ne toliko koliko bi ona želela da veruje. Po svemu sudeći, sama fascinacija titulom milijardera u potpunosti je obuzela klan Kardašijan-Džener. Kajli je dospela u taj ekskluzivni klub kada je 51 % udela u svojoj kompaniji prodala beauty gigantu Coty, a prema procenama, taj posao je bio vredan 1.2 milijarde dolara.\nIpak, tokom vremena, kada su pročitana sitna slova ugovora, istina je izbila na videlo. Kajli je naravno odgovorila na tvrdnje magazina Forbs, komentarišući: „Uz šta se ja uopšte budim. Mislila sam da je ovo sajt sa reputacijom, ali sve što vidim su netačne izjave i nedokazane pretpostavke. Nikada nisam tražila bilo koju titulu, niti sam došla do nje lažima. Kažete da su moje poreske prijave ’verovatno falsifikovane’ i to nazivate svojim dokazima? Vi MISLITE da su falsifikovane? Šta ja zapravo čitam...“


Двери предлажу : Од бивше касарне војске направимо затвор | GradSubotica\nIzvori | 20. marta 2018.\nДвери предлажу : Од бивше касарне војске направимо затвор\nГрад Суботица је пре две године тачније дана 12. новембра 2015 купио касарну војске Републике Србије на рок отплате 5 година за 3 милона евра. Средства се за ту намену издвајају из буџета града која нису мала а да се сврха и намена објекта не зна .\nДвери Суботице предлажу да се касарна намени за Казнено поправну установу за чију намену и не треба неко велико улагање. Садашњи затвор у Суботици је премали да прими све оне који би требали да издржавају казну. С обзиром да живимо у драматичним временима где се богаћење појединаца врши највећим делом кршењем закона, ако желимо да изградимо праведно друштво у будућности све оне који су кршили закон треба процесуирати.\nПре пар дана нас је и локално тужилаштво подсетило да се примена закона и привођења правди одвија по критеријумима који сигурно нису у интересу друштва, спречавања вршења кривичних дела и у крајњој линији задовољења правде. Двери посебно напомињу да би пред законом сви морали бити једнаки, те сматрају да правда мора бити достижна, а један од показатеља је и адекватно кажњавање учинилаца кривичних дела и издржавање казни у казнено поправним домовима.\nПриступ тужилаштва да се казна и за нешто озбиљнија кривична дела замени за обавезу уплате новчаног износа и одбачај кривичне пријаве као да се ништа није ни десило уводи нас у систем где ће они који имају финансијских средства у изобиљу увек бити заштићени од било какве одговорности, а они који их немају незаштићени.Такав однос тужилаштва у односу на грађане је све само не једнакост пред законом. Сматрамо да је одлука која је донешена у вези кривичне пријаве против градоначелника и његовог страначког колеге сасвим јасан показатељ да је закон дискриминаторски, да пружа могућност да се одређени, мањи број грађана ставља у повлашћен положај, односно да готово слободно могу да врше кривична дела, а касније да „откупе своје грехе“ новцем који им не недостаје. Сматрамо такође да се Кривични законик мора мењати, да се починиоцима кривичних дела, ако се докаже њихова кривица, по правилу морају изрицати одговарајуће казне, па и казне затвора, које казне ће се извршавати у казнено поправним установама, а да се споразуми тужилаштава са осумњиченима, тзв. одлагање кривичног гоњења, може применити само у одређеним случајевима када је то оправдано, нпр. ако је лице које је извесно учинило кривично дело својом сарадњом довело до расветљавања других кривичних дела.\nАко би се правосуђе придржавало закона и начела једнакости пред законом, тада би можда и виновници оваквих кривичних дела издржавали казну, а истовремено и радили на улепшавању нашег града Суботице, кроз друштвено користан рад, чиме би се послала и јасна порука грађанима, младим људима пре свега, да се бахатост и криминал не исплате, већ напротив, као и свуда у свету, да се кажњавају.\nГрадски одбор Српског покрета Двери у Суботици\n20. 03. 2018. u 11:57\nEvo, koje smo ti mi jadno društvo.\nDve su se vesti ovde na ovom sajtu dosad pojavile danas:\nJedna vest govori o potrebi proširenja groblja, a druga vest je o ideji proširenja i premeštanja zatvora u kasarnu, jer nema dovoljno slobodnih mesta ni na jednom ni na drugom mestu.\nGroblje, zatvor, jedno je mesto za one koji više nisu živi a drugo za one koji su sa druge strane zakona.\nE, sad molimo još jednu vest o živima i normalnima, ako takvi uopšte postoje, pa je današnja norma ispunjena.\n20. 03. 2018. u 11:58\nBolje da ste predložili Dom za stare i rešili sve probleme!\nSvakako će ostati samo penzioneri i kriminlaci u Subotici kako se stvari kreću\nOliver K kaže:\n20. 03. 2018. u 12:09\nZasto Subotica uopste mora da ima zatvor?\n20. 03. 2018. u 12:32\nLider DVERI je u pravu što se tiče zatvora. No ipak moramo bolje sagledati situaciju, da bi smo sastavili spisak kandidata za zatvor..Nije za zatvor džeparoš, nego onaj koji mu to dopušta a nama neda da mu zalepimo šamarčinu zbog toga.\n20. 03. 2018. u 13:23\nNisam za to da se pravi zatvor, ali dobro je da se neko dotakao teme kupovine kasarne (a ja bih dodao i Doma vojske) koja nas skupo košta, a ne zna se buduća namena.\nKad već novinari nemaju m**a da pitaju gospodu u gradskoj kući šta se dešava skupom vojnom imovinom (da ne pričamo o propalom tenderu za pozorište, nastavku radova na Y kraku, ali to sad nije tema), dobro dođe i ovako saopštenje.\n20. 03. 2018. u 13:44\nU pravu ste za pravosudni sistem koji je po svemu sudeći nakaradan, ali niste u pravu za namenu kasarne jer bi trebalo da se taj objekat iskoristi u komercijalne svrhe a ne za zatvor – a zašto nije već iskorišten to je neka druga (politička) priča gde niko neće odgovarati za gubitke kao i obično. Da postoji zakon u ovoj državi neko bi za takvu investiciju (glupost) i kupovinu doma vojske koja je odrađena po političkom ključu zbog „državnog“ interesa dobio veliku kaznu i bila bi mu izrečena zabrana obavljanja svih javnih funkcija do kraja života – kamo sreće da takav zakon postoji onda bi smo već davno rešili sve probleme jer bi političari koji su se ogrešili o zakon nestali iz javnog života na marginu društva gde i pripadaju.\nGlavni kaplar svih kaplara kaže:\n20. 03. 2018. u 15:02\nVojni objekti se prodaju narodu kao da ih je necija zena donela u miraz. Narodu prodavati narodnu imovinu je vic kao i onaj sto prodaje Ajfelovu kulu pijanim Americkim turistima. Narod je dao vojsci objekat da se njime koristi, i vojska ukoliko nema potrebe za njim, onda ga vraca narodu. Vojska je narodna i sluzi narodu, ali ocito samo onda kada narod treba da je hrani, oblaci i timari. Imas sina, hranis ga , podizes ga, skolujes ga, jednog dana postaje advokat i pitas ga za pravni savet, on ti ga da, a uz njega i racun za pravni honorar.\n20. 03. 2018. u 15:46\nNARODNU kasarnu prodali NARODU,za 3miliona necega,sve zvrji prazno??? KO je bio na vlasti onda 2014???\n20. 03. 2018. u 16:05\nDa se izmesti zatvor iz centra grada ili pritvor ( koja god da mu je namena).Treba nam zatvor za dzeparose i ostale, ali da se isti bave drustveno korisnim radom.Skupljanje smeca po gradu,sisanje travnjaka i ograda,sadjenje novih sadnica ecc\n20. 03. 2018. u 16:38\ncuj ove opozicione botove. pa bolje da unutra smestite siromasne bez doma da im napravite bar neke domove da ih skucite i usrecite za ceo zivot.\na kad smo kod zatvora ima medju opozicionim botovima onih koji su tukli novinarke pre koji mesec pa bi i oni mogli malo u tvorza\n20. 03. 2018. u 16:52\nOsnujte univerzitet i napravite tamo kampus!\n20. 03. 2018. u 17:03\nja pitam oce gradske,zasto je ta kasarna kupljena kad je grad sagradio onih davnih godina? zasto vojska nije jednostavno vratila objekat koji je dobila na 99 godina !!! ko je tu ukrao novac ?\n20. 03. 2018. u 18:15\nObzirom da ovakvim istupom u javnosti autor saopstenja vrsi pritisak na pravosudne organe, da li je spreman da zakon pocnemo primenjivati od njega na nacin na koji on misli da je adekvatan?\n20. 03. 2018. u 18:29\nTACNO! A u taj zatvor prvo SVE Ratne Huskace, ratne profitere, nacionaliste, lazne patriJOTKE i one koji su osamdesetih poceli projekte velike Srbije i devedesetih ih „uspesno“ sprovodili….jos bolje, napraviti novi Goli Otok od zatvora, jer je upravo Goli Otok ono sto je potrebno da se marva koja jede govna vec 35 i kusur godina kazni!\n20. 03. 2018. u 19:31\nHostel za sve ljude i prolaznike koji prolaze kroz nas grad. A u kantini petkom vojnicki pasulj za sve koji ga vole. Napraviti dobru reklamu. I naravno hrpu odlicnih magacina za skladistenje roba svih profila.\n20. 03. 2018. u 19:41\nPosle dopustanja redakcije ovako vulgarnih reci predlazem redakciji da ukine mesto moderatora sajta jer pustanjem ovakvih vulgarnosti besmisleno je vrsiti bilo kakvu kontrolu napisanog sem ako neki nemaju dozvolu od redakcije da to permanentno rade.\n20. 03. 2018. u 22:31\nIli bar za migrante da se stave neka sklonista i smestaji\n20. 03. 2018. u 22:58\nNismo ni očekivali da Dveri predlože da se otvori univerzitetski centar!\n21. 03. 2018. u 08:19\nTreba da se poštuje zakon,ali ako je diskriminatorski i kako je tužilac Livija u ovom slučaju donela odluku koja je po ,,zakonu,, a usmerena protiv svih građana da taj isti zakon treba menjati .Podržavam da se loši zakoni menjaju.Pojedinci iznose gluposti da je ovo pritisak na pravosudne organe.Interesuje me na koji način je to pritisak? ili je pisac komentara poslušnik režima i nema snage da prihvati istinu da je pravosuđe korumpirano i da kao što pojedinci imaju svoju carinu , policiju imaju i tužioce.Vidim da se zatvor samo uzima kao ideja i paradigma.Mislim da treba da razmišljamo pozitivno i ideja univerziteta je sasvim prihvatljiva ali pod uslovom da smo rešili lažne diplome , procesuirali one koji ih dele..(i dođemo do potrebe za zatvorom).Hoćete li možda da rektor bude Laban a profesori Bunford i ostali koji su dobili diplome od sada postavljenog direktora Javnog Zdravlja Srećka Novakovića.Kad iznosite mišljenje shvatite o čemu se radi i držite se činjenica a one su uperene protiv svih nas običnih građana.\n21. 03. 2018. u 13:11\nGdjo Milenija raspitajte se za znacenje reci SARKAZAM,\n21. 03. 2018. u 15:12\nValjda se zna zašto je kupljen za 3 mil. eura. Pa valjda zato da bi ga Čakanj kupio za 300 000 eura…\n21. 03. 2018. u 23:13\nGrad nam je od ulaska pa do samog centra RUGLO. a prosla a i sadasnja vlast se ponose time. Kao mala deca kad pospreme svoju sobu-jeste za njihov nivo spremljena ali u nasim odraslim ocima bas i nije.\nE tako i sve ove nase vlasti u gradu se ponasaju. A nama grad u svakom pogledu propada. Nije jos skroz propao al brzo ce kao i mi u njemu.


NBA: Fenomenalni Sunsi nakon izbacivanja Lakersa poveli protiv Jokićevog Denvera\nnetsi razbili buckse\nPhoenix Sunsi su poveli 1:0 protiv Denver Nuggetsa, a Brooklyn Netsi 2:0 protiv Milwaukee Bucksa.\n08.06.2021 @ 10:16\nPaul, Crowder i Booker (Foto: Afp)\nKošarkaši Phoenix Sunsa, koji su u prvom krugu doigravanja izbacili branitelje naslova LA Lakerse, upisali su četvrtu uzastopnu pobjedu u playoffu.\nNoćas su u prvoj utakmici polufinala Zapadne konferencije NBA lige kod kuće svladali Denver Nuggetse sa 122-105, a utakmicu su definitivno prelomili početkom zadnje četvrtine kada su poveli sa 18 koševa razlike (102-84).\nU polufinalu Istoka Brooklyn Netsi su u svojoj dvorani razbili Milwaukee Buckse sa 39 koševa razlike (125-86), te su poveli sa 2-0 u pobjedama. Već na poluvremenu Brooklyn je imao 24 poena viška, a do kraja prednost se samo povećavala pa su u jednom trenutku vodili sa 49 koševa razlike.


Finansijska nogometna liga 2021.\nDeloitteova Finansijska nogometna liga\nU 24. izdanju Deloitteova izvještaja Finansijska nogometna liga izdvojeni su finansijski rezultati svjetskih nogometnih klubova s najvećim prihodima u pandemijom narušenoj sezoni 2019./2020.\nOve je godine 20 najuspješnijih klubova Finansijske lige ostvarilo 8,2 milijardi eura, što je 12 % manje nego u sezoni 2018./2019. (9,3 milijardi eura). Gubitak u iznosu od 1,1 milijarde eura rezultat je:\npada od 937 miliona (23 %) u prihodima od TV prava, prvenstveno zbog odgođenih prihoda i rabata televizijskim kućama\npada prihoda od prodaje ulaznica u iznosu od 257 miliona eura (17%) i\npad komercijalnih prihoda u iznosu od 105 miliona eura (3 %).\nProsječni prihodi kluba koji se nalazi na listi 20 najuspješnijih klubova Finansijske lige iznosili su 409 miliona eura u sezoni 2019./2020., u poređenju sa 464 miliona u sezoni 2018./2019. Riječ je o iznosu sličnom onom ostvarenom u sezoni 2017./2018.\nPrema trenutnim podacima, rabati televizijskim kućama na ime nekorištenih TV prava za „velikih pet“ liga i UEFA-u iznose skoro 1,2 milijarde eura, a veliki dio tog iznosa snose klubovi iz Finansijske lige.\nPrihodi od prodanih ulaznica klubova Finansijske lige vrlo će vjerojatno biti nepostojeći od marta 2020. naovamo, a čini se i da se navijači neće moći vratiti na stadione u velikom broju do kraja sezone 2020./2021.\nSarajevo, 26. januar 2021. - Prema 24. izdanju izvještaja Deloitteova segmenta sportskih djelatnosti, pod nazivom Finansijska nogometna liga, do kraja sezone 2020./2021. dvadeset će nogometnih klubova s najvećim prihodima propustiti ostvarenje prihoda u iznosu većem od 2 milijarde eura. U kontekstu globalnih privrednih i društvenih poremećaja uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 u sezoni 2019./2020., u izvještaju su izdvojeni svjetski nogometni klubovi s najvećim prihodima.\nU normalnim se okolnostima kraj finansijske godine klubova uglavnom podudara s krajem njihove domaće sezone (maj ili juni za većinu evropskih liga). Prekid nogometne sezone 2019./2020. i različiti pristupi različitih liga, televizijskih kuća i komercijalnih partnera rezultirali su raspodjelom prihoda klubova za sezonu 2019./2020. na dvije finansijske godine koje završavaju u 2020. i 2021. Većina je Deloitteove analize u ovogodišnjem izvještaju usredotočena na finansijsku godinu koja završava 2020.\nSlijedom toga, smanjenje prihoda obuhvata element odgode i element trajnog gubitka (konkretno, prihoda od ulaznica, ali i rabata televizijskim kućama). Za većinu je klubova odgoda zbog prekida sezone 2019./2020. značila da je otprilike jedna četvrtina prihoda u finansijskoj godini koja završava 2020. pomaknuta u finansijsku godinu koja završava 2021., zbog čega će 2021. godina obuhvatati prihode još jednog tromjesečja.\nDan Jones, partner u Deloitteovu sektoru sportskih djelatnosti izjavio je: „Lige diljem svijeta imale su različite pristupe sezoni s obzirom na pandemiju, od odgode do prekida, a konačni su rezultati utvrđeni s pomoću različitih metodologija, dok su neki rezultati u potpunosti poništeni.“\n„Nema sumnje da je ovo jedno od najizazovnijih perioda s kojima se nogometna industrija ikada morala suočiti. Odsustvo gledaoca na tribinama, odgađanje i otkazivanje utakmica, smanjeni prihodi od TV prava i potreba za ispunjenjem očekivanja komercijalnih partnera znatno su uticali na pripremu izvještaja Finansijska nogometna liga za 2021. Zbog toga je usporedba relativne uspješnosti klubova ove godine izazovnija nego inače.“\nPojedinosti o izvještaju Finansijska nogometna liga za 2021.\nDvadeset svjetskih nogometnih klubova s najvećim prihodima zajedno je ostvarilo prihode od 8,2 milijarde eura, što je 12 % manje u odnosu na prethodnu sezonu (9,3 milijarde eura). Razlozi smanjenja u iznosu od 1,1 milijarde eura su sljedeći:\npad od 937 miliona eura (23 %) u prihodima od TV prava, prvenstveno zbog odgode prihoda od prenosa u finansijsku godinu koja završava 2021. i rabata televizijskim kućama povezanih s prekinutom sezonom 2019./2020.\npad prihoda od ulaznica u iznosu od 257 miliona eura (17 %) zbog odgode utakmica, potom njihova otkazivanja ili igranja iza zatvorenih vrata, zbog čega su prihodi nepovratno izgubljeni\notpis prihoda u iznosu od 105 miliona eura (3 %), zbog početka nekoliko velikih komercijalnih ugovora klubova Finansijske lige u 2019./2020.\nJones dodaje: „Iako nijedan nogometni klub nije bio imun na izazove pandemije bolesti COVID-19 te su drugi klubovi pretrpjeli veće posljedice u relativnom smislu, klubovi Finansijske lige snosili su najveće finansijske posljedice u apsolutnom smislu.“ U ovogodišnjem izdanju, 20 najuspješnijih klubova u prosjeku je ostvarilo prihode od 409 miliona eura po klubu, što je pad od 55 miliona eura u usporedbi sa sezonom 2018./2019. (464 miliona eura po klubu).\n„Siguran povratak gledalaca na stadione u većim brojkama jedan je od najvažnijih prioriteta svjetskog nogometa. Prihodi od prodaje ulaznica i događanja na samim stadionima osnova su poslovnog modela kluba i omogućuju provedbu drugih aktivnosti za ostvarenje prihoda. Izvještaj za sljedeću godinu sadržavat će sveobuhvatne posljedice odsustva gledalaca. Konačni finansijski učinak pandemije na nogomet uvelike će ovisiti o vremenu i razmjeru povratka gledalaca.“\nUprkos znatno različitim uslovima među ligama u sezoni 2019./2020., tabela Finansijske lige uglavnom je nepromijenjen u odnosu na protekle godine. Među deset najuspješnijih klubova su isti klubovi kao i prošle godine, dok je 18 od 20 najuspješnijih klubova bilo i u prošlogodišnjem izdanju Finansijske lige.\nFC Barcelona (na 1. mjestu – 715,1 miliona eura) i Real Madrid (na 2. mjestu – 714,9 miliona eura) na vrhu su i ovogodišnje Finansijske lige, a razlika među njihovim prihodima od samo 0,2 miliona eura najmanja je zabilježena razlika u istoriji Finansijske lige.\nBarcelona je zabilježila drugi najveći pad prihoda u apsolutnom smislu među svim klubovima Finansijske lige, u odnosu na svoju rekordnu godinu 2018./2019. kada je postala prvi klub koji je probio granicu od 800 miliona eura u prihodima (840,8 miliona eura).\nReal Madrid zabilježio je manji pad u prihodima. Klub je ostvario povećanje komercijalnih prihoda od 28,1 milion eura (8 %) zbog proširenja ključnih partnerstva i preuzimanja interne kontrole nad većim brojem aktivnosti za ostvarenje prihoda.\nBayern Munich (634,1 miliona eura) popeo se na treće mjesto u ovogodišnjoj Finansijskoj ligi. Prvi se put nakon sezone 2013./2014. našao među trima najuspješnijim klubovima. Zabilježio je najmanji pad prihoda (4 %) među deset najuspješnijih klubova Finansijske lige, iskoristivši mogućnost iskazivanja cjelokupnih prihoda od TV prava u finansijskoj godini koja završava 2020. zbog ranog završetka sezone Bundeslige.\nS prihodom od 580,4 miliona eura (509 miliona britanskih funti), Manchester United završio je na četvrtom mjestu nakon pada prihoda od 131,1 milion eura (118,1 milion britanskih funti, 19 %), što je najveći godišnji pad u ovogodišnjoj Finansijskoj ligi. To je u najvećoj mjeri rezultat činjenice da se Red Devils nisu natjecali u UEFA-inoj Ligi prvaka 2019./2020. te nepostojanja prihoda od ulaznica, kao i rabata i odgoda televizijskim kućama.\nS druge strane, Liverpool je ušao među prvih pet klubova prvi put nakon 2001./2002. s prihodima od 558,6 miliona eura (489,9 miliona britanskih funti). Uspjeh kluba na terenu u proteklih nekoliko godina i dalje pridonosi njegovu finansijskom uspjehu. Koristi od Liverpoolova osvajanja Premijer lige raspoređene su na finansijske godine koje završavaju 2020. i 2021.\nManchester City (na 6. mjestu – 549,2 miliona eura / 481,6 milionna britanskih funti), Paris Saint-Germain (na 7. mjestu – 540,6 miliona eura), Chelsea (na 8. mjestu – 469,7 miliona eura / 411,9 miliona britanskih funti), Tottenham Hotspur (na 9. mjestu – 445,7 miliona eura / 390,9 miliona britanskih funti) i Juventus (na 10. mjestu – 397,9 miliona eura) zauzimaju preostala mjesta među deset najuspješnijih.\nOsamnaest od 20 klubova bilo je dijelom prošlogodišnje lige. Međutim, FC Zenit (na 15. mjestu – 236,5 miliona eura) i Eintracht Frankfurt (na 20. mjestu – 174 miliona eura) zamijenili su klubove AS Romu i West Ham United. Zenitovi prihodi porasli su zbog sudjelovanja u Ligi prvaka 2019./2020. i činjenice da njihova sezona završava s krajem kalendarske godine (31. decembra 2019.), zbog čega pandemija nije u velikoj mjeri uticala na njihove prihode, dok je završetak sezone Bundeslige unutar finansijske godine pomogao klubu Eintracht Frankfurt da prvi put postane jedan od 20 najuspješnijih klubova Finansijske lige.\nSamo su dva kluba od 20 najuspješnijih klubova Finansijske lige, FC Zenit i Everton (na 17. mjestu – 212 miliona eura / 185,9 miliona britanskih funti), zabilježila povećanje prihoda u usporedbi s prošlom godinom. Rast Evertonovih graničnih prihoda rezultat je činjenice da su se komercijalni prihodi kluba više nego udvostručili na iznos od 86,7 miliona eura (76 milionna funti). Riječ je o najvećem rastu (104 %) komercijalnih prihoda među svim klubovima Finansijske lige.\nTim Bridge, direktor u Deloitteovu sektoru sportskih djelatnosti, komentirao je: „Pandemija bolesti COVID-19 potaknula je klubove na promišljanje i prilagodbu širih strateških ciljeva i poslovnih modela radi snažnog oporavka od trenutačne situacije.“\n„Konkretno, ubrzala se usredotočenost na unutarnje i vanjske digitalne kapacitete s obzirom na to da je digitalna interakcija postala dominantan način na koji klubovi mogu komunicirati sa svojim zaposlenicima i navijačima. Najagilniji i najinovativniji klubovi bit će najspremniji na ostvarenje veće vrijednosti za svoje ključne dionike te nagrađeni najbržim i najsnažnijim oporavkom.”\nDeloitteov sektor sportskih djelatnosti procijenio je kako će klubovi Finansijske lige ove godine propustiti ostvariti preko 2 milijarde eura prihoda do kraja sezone 2020./2021. Navedena brojka obuhvaća i iznose neostvarene u sezoni 2019./2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19, prvenstveno zbog sljedećih faktora:\nprihodi od ulaznica klubova Finansijske lige bit će nepostojeći od marta 2020. naovamo, a čini se i da se navijači neće moći vratiti na stadione u velikom broju do kraja sezone 2020./2021.\nrabati televizijskim kućama za „velikih pet“ liga i UEFA-u prema trenutačnim podacima iznose skoro 1,2 milijarde eura, a veliki dio tog iznosa snose klubovi Finansijske lige\nizgubljena je mogućnost nastavka prethodnog rasta u predmetnom periodu.\nJones je zaključio: „I dalje snažno vjerujemo u osnovnu vrijednost vrhunskog nogometa za gledaoce televizijske kuće i druge komercijalne partnere. Uvjereni smo u otpornost industrije i očekujemo da će se snažno oporaviti u budućnosti.“\nProšlogodišnji su događaji doveli u pitanje mogućnost klubova da samostalno ostvare rast prihoda. Njihove će se kratkoročne ambicije vjerojatno moći ostvariti samo kao srednjoročni ciljevi kada se navijači vrate na stadione te učinak pandemije na globalnu privredu i put ka oporavku postanu jasniji.\n„Potpuni finansijski efekat pandemije bolesti COVID-19 možda će se realizirati tek nakon nekoliko godina te će stalna nesigurnost primorati postojeće i potencijalne partnerske televizijske kuće i komercijalne partnere na razmišljanje o ulaganju u sport. Pozitivan je učinak globalne pandemije za klubove Finansijske nogometne lige to što je ona naglasila važnost sporta za zajednice i šire društvo i povećala njegove glavne prednosti i vrijednost za televizijske kuće i sponzore.”\nPoredak klubova na Finansijskoj nogometnoj ligi\nPrihodi u 2019./2020. (u mil. EUR)\n(prihodi u 2018./2019.)\nPogledajte prethodna izdanja:


Trump izazvao ogorčene reakcije lidera nakon izlaska iz Pariškog ugovora o klimi - BHPutovanja.ba\nTrump izazvao ogorčene reakcije lidera nakon izlaska iz Pariškog ugovora o klimi\n02.06.2017 u 10:23\nAmerički predsjednik Donald Trump objavio je da SAD izlaze iz globalnog dogovora o borbi protiv klimatskih promjena izazivajući tako seriju ogorčenih reakcija svjetskih lidera.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel, francuski predsjednik Emmanuel Macron i italijanski premijer Paolo Gentiloni su u posebnoj zajedničkoj izjavi rekli da se o dogovoru ne može ponovo pregovarati i pozvali su saveznike da pojačaju borbu protiv klimatskih promjena i poštuju sporazum. Reagirale su i Kanada, Japan i brojne zemlje. Ali, Trump je sinoć bio neumoljiv.\n- Izlazimo iz sporazuma – rekao je američki predsjednik na ceremoniji u Bijeloj kući. On je ustvrdio da podržava borbu protiv klimatskih promjena, ali ne, kako je rekao, „kažnjavanje Sjedinjenih Američkih Država“.\nPrema njegovim riječima primjena sporazuma bi Ameriku koštala milione radnih mjesta. On se založio za pokretanje novih pregovora u kojima bi SAD dobile „pravednije riješenje“. Ali do toga će teško doći s obzirom da je Pariški ugovor nakon nekoliko godina pregovora potpisalo 195 država.\nBivši predsjednik SAD Barack Obama izjavio je da se radi o ozbiljnom trenutku, s obzirom da je bilo izuzetno teško doći do dogovora.\n- Ali, uprkos nedostatku američkog vodstva ja vjerujem da će države, gradovi i naši poslovni ljudi uraditi što mogu da pomognu generacijama koje dolaze – naveo je.\nOčekuje se da će današnji samit EU i Kine u Briselu rezultirati prvom zajedničkom izjavom u historiji, a u kojoj će se obavezati na puno provođenje Pariškog ugovora.\nČelnik UN-a moli Trumpa da se ne povlači iz sporazuma o klimi\n02.06.2017 u 09:03\nGeneralni sekretar UN-a Antonio Guterres zatražio je od Donalda Trumpa da ostane posvećen Pariskom sporazumu o klimatski...\n02.06.2017 u 08:48\nNamjera je turistima približiti bogatu kulturno-historijsku i gastronomsku ponudu, te kulturne sadržaje koje im nudi Sar...\nPrognoza vremena za Bosnu i Hercegovinu 02.6.2017.\n02.06.2017 u 08:10\nU Sarajevu nestabilno vrijeme sa kišom, pljuskovima i grmljavinom. Jutarnja temperatura oko 15, a dnevna oko 26 °C.


Löw: Ne strahujem da ćemo dobiti Španiju u grupi - Klix.ba\nLöw: Ne strahujem da ćemo dobiti Španiju u grupi\n1.12.2011. u 20:38\nUoči žrijeba grupa za Evropsko nogometno prvenstvo koji će se održati u petak u Kijevu, selektor Njemačke Joachim Löw sugerira kako se ne opterećuje ''kakvu će utakmicu zaigrati kuglice''.\nNijemci se nalaze u drugom šeširu, u kojem su još Italija, Engleska i Rusija. U prvom šeširu su Španija i Holandija, pobjednik i finalist zadnjeg Svjetskog prvenstva u Južnoafričkoj Republici, ali i domaćini Ukrajina i Poljska, kvalitetom znatno slabije momčadi od Španaca ili Holanđana.\n"Ne strahujem od toga hoćemo li izvući Španiju ili Holandiju. Znam da je doslovno sve moguće, budući da nismo nositelji u prvom šeširu. U našoj reprezentaciji je puno igrača koji igraju u vrhunskim njemačkim ili stranim klubovima, koji se znaju nositi s pritiskom" rekao je Löw, te dodao:\n"Sasvim je pogrešan pristup pričati samo o Španiji ili Njemačkoj, ne vrti se Euro samo oko te dvije reprezentacije. Ima još barem četiri ili pet reprezentacija koje se nadaju naslovu prvaka Evrope. Evropsko prvenstvo je teže od Mundijala jer često odlučuju samo nijanse".


DOSJE DANA: TWRA\nArhiva DANI 122\nSTA SVE VEZE SDA I AGENCIJU\nZA PRANJE OPLJACKANOG NOVCA\nAgencija za pomoc muslimanima treceg svijeta (TWRA) i njena aktivnost tokom ratnih godina bile su meta interesiranja ovdasnje javnosti. Sturi i najcesce kontradiktorni podaci stizali su na kasicice: na jednoj strani se Hasan Cengic zahvaljivao na humanitarnom angazmanu Elfatiha Hassaneina, na drugoj su austrijske vlasti poslale antiteroristicki tim u njihove humanitarne prostore, spocitavajuci im vezu sa najradikalnijim islamskim teroristima. Jedno je bilo izvjesno: kroz ovu humanitarnu agenciju prolazile su ogromne kolicine novca - od 1992. do 1995. godine cak 350 miliona dolara, tvrde predstavnici becke banke, od kojih polovina za oruzje i municiju Armije BiH?! Dani su u posjedu ekskluzivnog obavjestajnog materijala koji ce posve sigurno ponuditi odgovore na mnoga pitanja: originalni tajni podaci, aktivnosti u americkom Kongresu, analize americkih medija, objedinjeni su na stranicama koje slijede i na kojima cemo u ovom i nekoliko narednih nastavaka prezentirati ulogu koju je tokom rata TWRA imala u BiH i islamskom svijetu\nPriredio: Nijaz DZAFIC\nKo je ko? Third World Relief Agency (TWRA) osnovana je 1987. godine u Becu kao humanitarna organizacija za muslimane. Preko nje se finansirala i organizirala nabavka oruzja za Armiju BiH od 1992. godine. Novac je, preko Die Erste Österreich Bank, odnosno Prve austrijske banke u Becu, sakupljan od Saudijske Arabije, Irana, Turske, Sudana, Bruneja, Malezije i Pakistana. Na celu TWRA bio je Sudanac Elfatih Hassanein, clan sudanske vladajuce stranke Nacionalni islamski front, koja je od strane zapadnih zemalja, predvodjenih Sjedinjenim Americkim Drzavama, ocijenjena kao fundamentalisticka politicka organizacija. Kasnije je postao sudanski kulturni atase. Austriju je napustio 1994. godine. TWRA je imala brojne veze s radikalnim islamskim organizacijama ili pojedincima koje su povezali s muslimanima u BiH. Prema americkim izvorima, clanovi te mreze bili su i:\nSeik Omar Abdel Rahman - ocijenjen kao radikalni egipatski imam, osudjen za organiziranje teroristickog napada na World Trade Center 1993. godine u New Yorku. Americki pravosudni organi pronasli su dokumenta koja ga povezuju s TWRA.\nOsama bin Laden - saudijski emigrant, osumnjicen da predvodi, organizira i finansira militantne islamske skupine na Srednjem istoku, te u drugim islamskim zemljama. Amerikanci ga smatraju odgovornim za teroristicke napade na njihove ambasade u Keniji i Tanzaniji, u kojima su u augustu 1998. godine ubijena 224 civila, te za jos nekoliko teroristickih napada na njihova vojna postrojenja. Trenutno se nalazi u Afganistanu i pod zastitom je talibana, radikalnih islamista. Vjeruje se da je bio jedan od donatora u TWRA, te da je bio povezan s nekim ljudima iz te organizacije.\nIrfan Ljevakovic - jedan od osnivaca Stranke demokratske akcije. Vjeruje se da je bio ukljucen u projekt dovodjenja islamskih placenika u Bosnu i Hercegovinu pod patronatom TWRA.\nAlija Izetbegovic - clan Predsjednistva BiH, povezan godinama s pomenutim Elfatihom Hassaneinom. Garantirao za njega 1993. godine u pismu upucenom u Die Erste Österreich Bank.\nHasan Cengic - Islamski svecenik koji ima veze s Iranom jos od 1983. godine, negdasnji zamjenik ministra odbrane. Identificiran kao osoba preko koje je TWRA slala oruzje u Bosnu pocev od 1992. godine. Bio clan Upravnog odbora TWRA.\nDzemal Merdan - odan idejama iranskog ajatolaha Homeinija, bio veza sa stranim mudzahedinima.\nHusein Zivalj - Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH, negdasnji bosanskohercegovacki ambasador u Austriji. Bio clan Upravnog odbora TWRA.\nFaris Nanic - istaknuti clan SDA u Zagrebu, savjetnik Alije Izetbegovica. Bio clan Upravnog odbora TWRA.\nVeze TWRA s islamskim militantima U septembru 1995. godine austrijska antiteroristicka policijska jedinica je u Becu usla u prostorije humanitarne organizacije Third World Relief Agency (TWRA), koju je osnovao sudanski diplomat Elfatih Hassanein. Tokom te operacije policija je iz prostorija TWRA odnijela dokumentaciju u nekoliko kombija. U njima su pronadjeni i podaci, prema navodima austrijskih istraznih organa, koji dokazuju da je 350 miliona dolara, koje su donirale islamske zemlje, bilo namijenjeno radikalnom islamskom pokretu u BiH. Prema procjenama zapadnih obavjestajnih sluzbi, oko polovice tog novca iskoristeno je za kupovinu oruzja kojom se opremala Armija BiH.\nTWRA je je provodila nekoliko civilnih projekata u BiH pocev od 1992. godine, ukljucujuci i jednu farmu pilica, osnivanje novinske agencije (koja jos uvijek postoji pod imenom TWRA), zatim osnivanje tvornice za sivenje u kojoj su radile zene, kupovinu neke opreme za potrebe Vlade BiH, ukljucujuci i satelitski telefon. Jedan od njih unesen je u Sarajevo u augustu 1992. i bio je namijenjen izravno za Aliju Izetbegovica, tadasnjeg predsjednika Predsjednistva BiH. Telefon je, ne znajuci odakle potice, prenio iz Zagreba u avionu UNPROFOR-a jedan poznati sarajevski novinar. Prema podacima zapadnih sluzbi, gospodin Hassanein, koji je studirao medicinu u Jugoslaviji, odnosno u Beogradu, osnovao je TWRA jos 1987. godine. Zapadni bankari u Austriji nazivali su ga "bagman" Alije Izetbegovica, odnosno covjekom koji je dopremao ono sto je vlada u Sarajevu trazila. Agencija je trazila novac za podrsku bosanskih muslimana na sve strane po islamskom svijetu. Iran je bio veliki donator, zatim Sudan, koji je, kao i Iran, na listi zemalja za koje State Department smatra da podrzavaju i sponzoriraju teroristicke akcije. Najveci je donator, prema podacima bankara i obavjestajnih sluzbi, bila Saudijska Arabija. Novac je, takodjer, dolazio i iz Pakistana, Turske, Bruneja i Malezije.\nMedjutim, u finansiranje TWRA ukljucili su se i teroristi, koji su, takodjer, koristili tu agenciju kako bi novcano pomagali vladu u Sarajevu, koja je bila pod kontrolom SDA. Medju tim prikrivenim donatorima bio je i saudijski emigrant Osama bin Laden, trenutno najtrazeniji terorista na svijetu. Optuzen je za sponzoriranje raznih militantnih islamskih grupa na Srednjem istoku, kao i za organizaciju niza krvavih teroristickih napada u kojima su glavni ciljevi civilni i vojni objekti Sjedinjenih Drzava.\nBecki su istrazitelji pronasli i dokumentaciju koja potvrdjuje da je TWRA bila povezana sa Seikom Omarom Abdelom Rahmanom, radikalnim egipatskim imamom koji je osudjen na dozivotni zatvor zbog planiranja nekoliko teroristickih bombaskih napada u New Yorku. Jedan od tih napada bilo je podmetanje eksploziva u njujorski World Trade Center u februaru 1993. godine, kada je poginulo sest, a ozlijedjeno na stotine ljudi. Uhvaceni teroristi su kazali da je prvobitni plan bio ubojstvo 250 hiljada stanovnika New Yorka, ali je propao zbog toga sto se nije mogla tolika kolicina eksploziva unijeti u zgrade World Trade Centera. Uglavnom, obavjestajne agencije tvrde da imaju trake na kojima su snimljeni telefonski razgovori izmedju Seika Rahmana i sluzbenika u TWRA u Becu. U tim razgovorima jedna od dominantnih tema bila je kako u evropskim dzamijama prodati videomaterijal sa Seikovim porukama i propovijedanjima.\nInace, sam Elfatih Hassanein, prvi covjek TWRA u Becu, identificiran je od strane zapadnih vlada kao clan sudanske vladajuce stranke Nacionalnog islamskog fronta, koji je krijumcario oruzje za Bosnu u suradnji s islamskim aktivistima i koji ima tijesne veze s Alijom Izetbegovicem i nekoliko njegovih bliskih suradnika koje americki zvanicnici ocjenjuju kao radikalne islamiste koji se protive americkim nastojanjima da utjecu na Armiju BiH i sigurnosni servis. Prema izjavama jednog diplomate, Clintonova administracija znala je za aktivnosti TWRA jos pocetkom 1993. godine. Ipak, Sjedinjene Drzave nisu zaustavile rad te organizacije iz prostog razloga sto su imali simpatije prema, kako on to kaze, muslimanskoj vladi koja nije mogla doci do naoruzanja potrebnog za odbranu. Sjedinjene Drzave jednostavno su se drzale po strani, iako su znale za sve te aktivnosti. Medjutim, Amerikanci ne kriju da je na taj nacin doslo do povecanog utjecaja islamskih radikala na bosanske muslimane. I austrijske i njemacke vlasti, takodjer, nisu htjele zatvoriti tu agenciju. Austrijanci kazu da to nisu ucinili, jer, po njihovom zakonu, nije nelegalno pregovarati o nabavci oruzja na tlu Austrije, sve dok se same transakcije obavljaju na tlu neke druge drzave. Jedan od razloga zasto se naprosto zmirilo bila je i javna podrska muslimanima u BiH tokom rata.\nSam Elfatih Hassanein opisuje se kao ljubazan covjek, barem prema kontaktima koje su zapadnjaci imali s njim. On je 1994. godine u intervjuu za jedan islamski magazin pozvao na stvaranje islamske drzave u Bosni i Hercegovini: "Bosna na kraju mora biti muslimanska, jer ukoliko se to ne dogodi, cijeli rat nema smisla i bio bi vodjen ni za sta!" Dodao je da rat u BiH treba pomoci onim Bosnjacima koji nisu religiozni ili nisu dovoljno religiozni da se probude: "Uglavnom, jos uvijek situacija nije dobra i mislim da moramo pronaci prikladne metode da rasirimo pravilno ucenje islama medju bosanskim muslimanima", kazao je 1994. godine Elfatih Hassanein. On se sreo prvi put s Alijom Izetbegovicem 1970. godine dok je studirao medicinu u Beogradu. Gospodin Izetbegovic tada je bio islamski stipendist, posjecivao je cesto Beograd, gdje je sretao muslimanske intelektualce. Godine 1983, na sudjenju u Sarajevu, gospodin Izetbegovic je potvrdio da je Elfatih Hassanein njegov dobar prijatelj.\nPuno povjerenje najvisih bosnjackih politicara Elfatih Hassanein osnovao je humanitarnu organizaciju TWRA 1987. godine, zajedno sa svojim bratom Sukarnom Hassaneinom. Prema navodima zapadnih obavjestajnih agencija i medija, prvobitna namjera je bila ohrabrivanje obnove islama u istocnoj Evropi i tadasnjem Sovjetskom savezu. Nejasno je da li Sudan i formalno stajao iza TWRA, a na Zapadu se smatra da je gospodin Hassanein bio odgovoran svojoj stranci, sudanskom Nacionalnom islamskom frontu, za provodjenje politike te stranke u Bosni i Hercegovini, Afganistanu i Pakistanu. Njegova je agencija i sluzbeno pocela suradjivati s bosanskom vladom u drugoj polovici 1992. godine, kada su otvoreni uredi u Sarajevu, Budimpesti, Moskvi i Istanbulu - dakle, kljucnim lokacijama za kasnije krijumcarenje naoruzanja. U oktobru 1992. godine, tadasnji ministar vanjskih poslova BiH Haris Silajdzic posjetio je Die Erste Österreich Bank u Becu gdje je potvrdio da "... gospodin Hassanein ima kredibilitet finansijskog predstavnika opsjednute Bosne i Hercegovine". Godine 1993. Alija Izetbegovic napisao je pismo kojim je jos jednom austrijskoj banci potvrdjeno da taj Sudanac ima puno povjerenje bosanskih vlasti.\nI onda, iznenadno, novac je poceo priticati u TWRA. U julu 1992. godine 20 (dvadeset) miliona dolara leglo je na racun Prve austrijske banke. U oktobru iste godine predstavnici Saudijske Arabije dosli su u sjediste banke u Becu s dva kofera puna novca.\nU banku je deponirano 5 (pet) miliona dolara. U vremenu od 1992. do 1995. godine kroz TWRA je proslo 350 miliona dolara - tvrde predstavnici becke banke. U martu 1992. godine Elfatih Hassanein dobio je diplomatski pasos i postao sudanski kutlurni atase, sto mu je dozvolilo da transportira vece kolicine gotovog novca u Hrvatsku i Sloveniju bez ikakve policijske provjere. TWRA je prvu veliku operaciju imala u septembru 1992. godine i kada je postala stalnim predmetom prismotre od strane zapadnih obavjestajnih sluzbi, kada je jedan ruski transportni avion doletio iz Kartuma, glavnog sudanskog grada, na mariborski aerodrom. Tovar je bio oznacen kao humanitarna pomoc, a sadrzavao je vise od 120 tona pusaka, minobacaca, mina i municije, navode obavjestajne sluzbe, a objavljuje ugledni dnevnik Washington Post. Istraga je pokazala da je oruzje, sovjetske proizvodnje, prvo bilo uskladisteno u negdasnjoj Istocnoj Njemackoj, te da su ga kupili, najvjerovatnije, Bosnjaci koji su zivjeli diljem Evrope. Unajmljeni ruski helikopteri prebacili su dio tog naoruzanja u Tuzlu i Zenicu, a gorivo za te letove uzeli su u Splitu. Vjeruje se da su te helikoptere osigurali predstavnici zajednicke rusko-americke firme Eco-Trends. Doprema oruzja uskladistenog u Mariboru prestala je u septembru 1992. godine, kada je Hrvatska zatvorila prolaze kojima se krijumcarilo naoruzanje.\nPreostalih 10 hiljada pusaka, 750 hiljada komada municije, raketa i eksploziva ostalo je u mariborskim skladistima godinu dana. Vrijednost tog naoruzanja procijenjena je na gotovo 10 miliona dolara. Austrijski agenti su, jos ranije, ustanovili da je TWRA platila uskladistenje za naoruzanje na mariborskom aerodromu. To je bila samo jedna od operacija u organizaciji TWRA.\nUglavnom, istraga je pokazala da je kroz TWRA proslo na stotine miliona dolara koji su isli preko racuna Prve austrijske banke. Washington Post je objavio da je agencija prebacila ukupno 2,6 miliona dolara na nekoliko racuna u Lihtenstajn i Monako. Na jednom racunu pise da je novac namijenjen kupnji traktora, a na drugom da je namijenjen za pravljenje dokumentarnog filma. Prva austrijska banka je u 1992. godini primila 80 miliona dolara koji su pripadali agenciji TWRA, 1993. godine 231 milion, a 39 miliona u 1994. i 1995. godini.\nPrema zapadnim izvorima, TWRA je odvojila dio novca (radilo se o velikim svotama) kako bi podmitila vlasti u Hrvatskoj, kao i Hrvate u BiH da propuste prolaz naoruzanja za Armiju BiH. Cijena tih angazmana naglo je porasla 1993. godine, kada je poceo hrvatsko-bosnjacki sukob u BiH. Obavjestajne sluzbe tvrde da je novac u Sarajevo krijumcaren i u avionima UNHCR-a, zatim da su ga prenosili bosanski duznosnici, te da je oruzje kupovano i od Hrvata i Srba. Vjeruje se da je TWRA vrlo aktivno sudjelovala u prebacivanju iranskog naoruzanja, koje je startalo u maju 1995. godine, preko Hrvatske. Mjesec dana ranije Franjo Tudjman je pitao americku vladu sto da radi - da propusti to naoruzanje ili ne. Amerikanci su odbili odgovoriti na to pitanje, ali je oruzje, ipak, i nakon odluke samog Franje Tudjmana, preko Hrvatske doslo do ruku Armije BiH.\nAustrijska policija tvrdi da je Elfatih Hassanein napustio Bec 1994. godine, te da je otisao u Istanbul nakon sto je dobio informacije da je pocela istraga vezana za pranje novca i krijumcarenje naoruzanja. TWRA je nastavila s radom u Becu, i do 1996. godine kroz njen je racun proslo 500 hiljada dolara.\nElfatih Hassanein ostao je u bliskim vezama s Alijom Izetbegovicem, koji mu je, u augustu 1996. godine, predao i odlikovanje za humanitarni rad u Bosni i Hercegovini. Njih su se dvojica vidjali i u Istanbulu, na privatnim susretima, ali i u Sarajevu, gdje je gospodin Hassanein dolazio na poziv gospodina Izetbegovica.\nStrah od radikalne islamizacije bosanskih muslimana!\nJos prije nekoliko godina zapadni zvanicnici upozoravali su i plasili se da bi jezgro Stranke demokratske akcije, okupljeno oko predsjednika Izetbegovica, moglo traziti stvaranje etnicki homogene muslimanske drzave unutar Bosne i Hercegovine. Naime, clanovi SDA koji su blisko suradjivali s TWRA zauzimali su ili zauzimaju visoke stranacke i drzavne funkcije. Americka vlada je, o cemu postoje podaci, bila zabrinuta da bi upravo ti ljudi mogli osigurati islamskim teroristima bosanske pasose, kao i drugu pomoc prilikom njihovog kretanja po Evropi. Amerikanci su, takodjer, smatrali da je Elfatih Hassanein radio na tome da bosanske muslimane sto vise priblizi radikalnim muslimanskim strujama na Srednjem istoku, ali uvijek je isticano kako se ne vjeruje da to zele svi bosanski muslimani.\nAmericku je administraciju najvise brinula i brine aktivnost dvojice clanova TWRA - Hasana Cengica i Irfana Ljevakovica. Za Hasana Cengica manje-vise se zna kakva je njegova uloga bila, a za Irfana Ljevakovica americka administracija smatra da je on odigrao kljucnu ulogu u dovodjenju islamskih placenika u Bosnu i Hercegovinu. Na senatskom saslusanju o dolasku iranskih i arapskih dobrovoljaca u srednju Bosnu 1993. godine, negdasnji americki ambasador i posebni izaslanik za Balkan Charles Redman kazao je kako je 500 islamskih placenika stiglo u Bosnu. Na upit kongresmena Leeja Hamiltona je li istina, uz konstataciju da je Iran bio prva muslimanska zemlja koja je priznala BiH, da je gospodin Izetbegovic trazio ekonomsku pomoc od Irana jos 1991. godine tokom boravka u Teheranu, ambasador Redman je odgovorio potvrdno. Rijec je o saslusanju pred kongresnim Odborom za vanjske poslove, odrzanom 30. maja 1996. godine. Tada su saslusani pomenuti Charles Redman, te Peter Galbraight, tadasnji ambasador u Hrvatskoj. Inace, Hrvatska je, osobito 1995. godine, postala stjeciste islamskih dobrovoljaca koji su imali, prema americkim izvorima, namjeru izvrsiti i nekoliko teroristickih akcija u Zagrebu. Prema tim podacima, pripadnici gerilske skupine Hezbollah, sponzorirane od strane Irana, stigli su u Zagreb, gdje su promatrali americku ambasadu, odnosno osoblje ambasade i njihove obitelji. Amerikanci cak imaju podatke da su islamski militanti tada kamerom snimali aktivnosti americkih diplomata. Americke obavjestajne sluzbe, predvodjene CIA-om, odmah su pojacale osiguranje zgrade ambasade, a ustanovljeno je da je rijec o teroristima osumnjicenim da su izveli 1983. godine bombaski napad na kasarne americke vojske i americku ambasadu u Bejrutu. Svi su osumnjicenici u Zagreb stigli preko Beca. Nakon sto je osiguranje pojacano, nije doslo ni do kakvih napada na americke objekte u Zagrebu.\nPetero komandosa koje su trenirali iranski specijalci uhvaceni su u Hrvatskoj kada su se spremali likvidirati Fikreta Abdica u aprilu 1996. godine. Tih je pet osoba (cetiri muskarca i jedna zena) izabrano izmedju 1.400 bosanskih muslimana koje je regrutirala iranska vlada i koje su trenirali iranski specijalci. Svo petero bili su povezani s Agencijom za istrazivanje i dokumentaciju (AID), za koju su Amerikanci tvrdili da je izravno povezana s Teheranom i koja je direktno odgovorna Aliji Izetbegovicu. Ima jos dosta primjera u kojima je dokazana izravna veza izmedju kabineta Alije Izetbegovica i teheranske vlade, koju Amerikanci smatraju najvecim sponzorom islamskih terorista u svijetu. Poznat je slucaj iz 1996. godine kada su Stranka demokratske akcije i sam gospodin Izetbegovic priznali da je iz Teherana stiglo pola milona dolara pred izbore 1997. godine, ali su demantirali da je taj novac koristen u predizbornoj kampanji. Dnevnik Los Angeles Times tada je prenio sljedece: "Centralna obavjestajna agencija (CIA) potvrdila je da je utvrdjeno kako je Alija Izetbegovic primio dva kofera s najmanje po 250 hiljada dolara u njima." Tadasnji glasnogovornik State Departmenta John Dinger izjavio je kako americka vlada pomno prati iranske aktivnosti u Bosni.\nVladajuce stranke, finansiranje i korupcija Nisu, naravno, samo bosnjacki politicari ti koji uzimaju novac od drugih zemalja. Republika Hrvatska godinama pomaze bosanskohercegovacki HDZ i njegovu vojnu komponentu HVO, a Savezna Republika Jugoslavija je do sukoba s NATO savezom pomagala Republiku Srpsku. Zanimljivo je da bosnjackim politicarima, kao i cijeloj bh. politickoj vladajucoj sceni i dan-danas nedostaje novaca, te da ga nabavljaju od raznih prijatelja ili susjednih zemalja. Pitanje finansiranja ponovno je doslo u centar paznje svjetske javnosti nakon objavljivanja informacija o korupciji i prevarama unutar vladajucih struktura Bosne i Hercegovine.\nTako, povodom najnovijeg puta Alije Izetbegovica i njegovog sina s nekoliko suradnika u Tursku, Kuvajt, Saudijsku Arabiju i Iran, neki americki analiticari misle kako ce se, ustvari, na tom putovanju pokusati skupiti materijalna sredstva da bi se nadomjestio manjak novca u drzavnoj i entitetskoj kasi. Naravno, rijec je o novcu koji je nestao kroz aferu korupcije i pronevjere medjunarodne pomoci za Bosnu i Hercegovinu.\nObjavljeno u broju 122 DANA, 1. oktobar / listopad 1999.


Vučić obećao 500 EUR ove godine; FS: Tek za 5\nB92\t17.07.2017 09:58\nFiskalna stabilizacija je potreban, ali ne i dovoljan uslov za bolji život, izjavio je kandidat za člana Fiskalnog saveta Vladimir Vučković.\nOn je dodao da, ukoliko u narednom periodu budemo imali privredni rast od oko četiri odsto, tek ćemo za pet godina stići do prosečne plate od 500 evra.\n"Nije trebalo u startu očekivati da će fiskalna konsolidacija rešiti sve naše probleme. Potrebno je da prođe više godina da bi se to osetilo u džepovima građana. Ozbiljni ekonomisti to nikad nisu govorili", rekao je Vučković u intervjuu za današnju "Politiku".\nPrema njegovim rečima, problem prave političari koji, da bi opravdali teške mere, nagoveštavaju da je izlaz tu "iza ćoška", ili negiraju da su odgovorne i teške mere neophodne.\nNa opasku da je aktuelni predsednik najavio da ćemo nivo od 500 evra dostići u toku ove godine, on je rekao da je problem kad se nešto obeća i oroči, i to gura političare da "mimo racionalne i dobre ekonomske prakse povuku poteze koji će prečicama dovesti do tog rezultata".\nUpitan kolike povišice plata i penzija bi bile zasnovane na zdravim ekonomskim osnovama, Vučković kaže da ne treba više govoriti o linearnom povećanju.\n"Vreme je da vidimo ko treba da bude više, a ko manje nagrađen. Administracija nije imala povećanje zarada u prethodna dva navrata, a tu rade ljudi koji vode državu. Vreme je razmisliti i o njima", istakao je on.\nVučković smatra da je potreban novi aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom, jer je u periodima kada nismo imalil program dolazilo do pogoršanja.\n"Fond se kod nas pokazao korisnim. Nije tačno da MMF nameće aranžman da bi na nama zarađivao jer mi ne povlačimo novac, pa taj trošak nemamo. To nije grupa fundamentalista koji doođu i naređuju šta će Srbiija da radi", rekao je Vučković.\nUpitan da li u slučaju kragujevačkog "Fijata" država više brani interese svog poslovnog partnera, nego radnika, on je rekao da su sve izjave na liniji da se situacija smiri.\n"Nisam video direktno svrstavanje na stranu investitora. Država je u taj projekat mnogo uložila i bilo bi čudno da se sada povuče", rekao je on.\nVučković nije želeo da odgovori na pitanje ko su bile najveće štetočine srpskih javnih finansija, "jer ne može jedan čovek da bude kriv za odluku vlade i skupštine", ali je rekao da je povećanje penzija iz 2008. godine bila "najveća mana javnih finansija zbog koje trpimo i danas".\n"Tih 400 miliona evra novog godišnjeg troška je najveća fiskalna bomba koja je ubačena u sistem 2008. godine i koja nam je pravila najveće probleme. Na to je ulje na vatru dodala i fiskalna decentralizaciija iz 2011. godine, gubici velikih državnih preduzeća, a onda odbijanje u 2012. da se već tada preduzemu oštrije mere", rekao je Vučković.\nOn kaže da više nismo u zoni krize javnog duga, gde smo bili pre tri-četiri godine, a budžetski deficit se ne kreće u rasponu od pet to šest, već od nula do jedan odsto.\n"Situacija je bolja. Bilo je veoma burno kada smo 2011. godine počeli sa radom. Sve do kraja 2014. godine problem je bio toliki da smo morali da predlažemo oštrre i nepopularne mere, Od početka 2015. godine počelo je sređivanje javnih finansija, ali se stalno otkrivaju novi rizici", rekao je Vučković.


MMF kreditni aranžman za BiH ostaje na snazi\nU septembru se navršavaju dvije godine otkako je Izvršni odbor MMF-a odobrio trogodišnji aranžman BiH\nRezidentni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u BiH Frančesko Parodi izjavio je da prošireni kreditni aranžman sa BiH ostaje na snazi do septembra 2019. godine, kako se i obavezala ova međunarodna finansijska institucija, ali je i konstatovao da je očigledno da se reforme u BiH ne sprovode.\n"Prvi pregled programa koji je bio zakazan za januar još nije okončan zbog kašnjenja u implementaciji mjera iz fiskalnog i finansijskog sektora, kao i strukturalnih reformi u vezi sa unapređenjem poslovnog okruženja", rekao je Parodi za "Dnevni avaz".\nParodi nije mogao potvrditi znači li to da je aranžman zamrznut, s obzirom na to da zakon o akcizama nije usvojen, niti je poznato hoće li se opet naći u parlamentarnoj proceduri, kao ni do kada je rok za ispunjavanje obaveza.\nU septembru se navršavaju dvije godine otkako je Izvršni odbor MMF-a odobrio trogodišnji aranžman BiH, a vlasti, koje su potpisale pismo namjere, još nisu ispunile preuzete reforme, zbog čega je nepoznato kada će i hoće li uopšte BiH dobiti drugu tranšu MMF-a u iznosu od 155 miliona KM.


Nemoć imena - Svetislav Basara - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Nemoć imena\nDrevni Latini su baš umeli da u malo reči kažu mnogo, ako ne i sve.\n20Piše: Svetislav Basara 09. septembra 2019. 16.00\nUzmimo primer izreke nomen est omen (ime je predznak). Latini, naravno, nisu očekivali – bar pretpostavljam da nisu – da će dete koje na rođenju dobije ime Felix (Srećko) po sili imena nužno imati srećan život, ali su deci ipak davali takva imena uz „napomenu“ – mi smo ti dali povoljan omen, to ti je početni kapital, a na tebi je, što reko drug Tito, da sa imena pređeš na delo i poradiš na sopstvenoj sreći.\nSlično je i u političkoj onomastici. Dajući ime nekoj partaji, partajni kumovi u njen naziv ukratko sažmu sve što dotična partaja namerava da uradi na polju društvene sreće, pa tako kad čujete „demokratska stranka“ ili „socijalistička partija“ momentalno vam sve bude jasno, ali to uopšte ne znači – a naročito ne znači u Srbiji – da će „demokratska stranka“ biti doista demokratska, a „socijalistička“ stvarno socijalistička.\nNisu svi Felixi srećne ruke, poglavito zato što se previše oslone na moć imena, sledstveno i mnoge pataje loše ulože početni kapital, pa ili (bolji slučaj) završe u ropotarnici istorije ili ( gori, a češći slučaj) u ropotarnici završe države/društva koja su uzjahale.\nIma i političkih imena koja nit smrde nit mirišu, koja su zapravo smišljena da stranačkim osnivačima obezbede sreću bez obzira na hirove Fortune i okolnu nesreću. Jedno od takvih imena je – G17+. To ime nije značilo ništa upravo zato da bi moglo značiti sve i svima biti prihvatljivo. Budući da G17+ ništa nije značio, G17+ ništa (ni dobro ni mnogo loše) nije ni uradio, mislim na širu društvenu zajednicu, predvodniku je još kako doneo sreću.\nIma, opet, političkih imena koja u startu dobiju omen jalovosti i neuspeha. Jedno od takvih – a u Srbiji ih je tušta i tma – je ime protesta „#1od5miliona“, koje je za milimikron smislenije od prethodnog imena „stop krvavim košuljama“. Pomenuti protest je, čitam u Danas (ostali mediji ga verovatno ignorišu) ušao u deveti mesec, krv ti jebem, a da – osim na planu (primitivne) konceptualne umetnosti – ama baš ništa nije postigao, pritom redovno propuštajući da postigne mnogo toga što je zahvaljujući sticajima okolnosti i esenesovskoj brljivosti mogao postići.\nTako dođosmo i do teme našeg mini-serijala – zašto je „#1od5miliona“ bio ili pucanj u prazno, ili pucanj u sopstvenu nogu, ili pucanj iz prazne puške i zašto će to ostati sve dok jednoga dana ne umre od starosti.\nRazlog prvi i osnovni. Politički protest je po definiciji sredstvo političkog pritiska u kome ima i izvesne pretnje, ali ne tipa „uhapsićemo Vučića“, nego one neizrečene, u vazduhu lebdeće, one koje one protiv kojih se protestuje nagoni da sami pomisle „kuku, biću uhapšen“. Treba li reći da je sve nabrojano sasvim demokratski i sasvim legitimno jer politički život nije torta od čokolade, što reko onaj mađarski film, nego je ono čime ćemo se baviti u sutrašnjem nastavku jer mi iscuriše karakteri.\ntrebalo bi? kaže:\n09. septembra 2019. u 16.20\nKad „1 od 5miliona“ ostvari bojkot neslobodnih izbora postigao je sve. Na narednim slobodnim izborima to će se već videti a ubrzo i osetiti.\n09. septembra 2019. u 19.55\nŠta treba da se desi da Vi kažete „Bojkot je uspeo.“?\n09. septembra 2019. u 21.49\nU prozaicnosti nase politicke zbilje, protest je trebao da pokaze zapadnim snagama da se eto u Srbiji desava novi otporaski 6. oktobar. Slicno onom sa pretendentom u Venecueli ali nazalost protestanata bez nafte. Posto su zapadnjaci razmislili i rekli no no za Srbiju, protest je izgubio svaki smisao. Sto znaju otporasi 2000-tih: stanovita Anasonovic i kompanija, te ih nigde nema. Onima ostalima, da parafraziram, jos niko nije javio da je protest (od)umro. A Basara gadja u centar mete kao i obicno.\n10. septembra 2019. u 00.21\nZa 6-ti oktobar je preduslov pobeda na izborima, a ne bojkot, makar i uspeo, i to znaju i na istoku i na zapadu, a znaju i to da ni sama pobeda nije dovoljna ako se ne „stekne politička volja“ kako naučava onaj 6-ti oktobar iz 2000-te. Nemante nafte što bi to promenila…\nSamo bojkot Srbiju preobražava kaže:\n10. septembra 2019. u 08.45\nBojkot je uspeo čim međusobno pomiri leve, desne i centar. Na sledećim slobodnim će glasati po svojim afinitetima. Ne može da ne uspe.\nKirk Lee Hammett kaže:\n09. septembra 2019. u 23.10\nDruže Lale, vi ste Miloševića krenuli da „obaljujete“ početkom devedesetih govorom ispred zgrade opštine Užice. Protestvovali ste celu deceniju dok gedi nismo leđa videli, a ovamo zakerate na skromnih devet meseci!\n09. septembra 2019. u 16.39\nG17 ima svoje značenje. To je skraćenica od Glock17 i predstavlja marku pištolja. Po principu nomen est omen, grupa koja je samu sebe tako nazvala imala je sasvim jasan predznak (sedamnaestorica koja su na sve spremna). Kasnije, kad je ta grupa prerasna u stranku, dodala je znak +, što je značilo da ih, pored sedamnaestorice, ima još mnogo više. Za one koji su zaboravili, predsednik G17+ je bio Mlađen Dinkić.\n09. septembra 2019. u 16.42\nHa, ha, nomen est omen! Da li su unapređeni šešeljoidi vođeni tim geslom, izabrali za ime svoje stranke, istoimenu stranku iz XIX veka koju su predvodili Milutin Garašanin i Stojan Novaković? Ime jeste isto, ali naprednjaci iz “starije“ srBske istorije su se zalagali za : slobodu štampe, sudsku nezavisnost, građanska prava i slobode, slobodne izbore, dakle sve upravo suprotno onome za šta su se “izborili“ njihovi današni imenjaci. Da su tadašnji naprednjaci, znali šta će biti od njihove stranke 150 godina kasnije, verovatno bi prolili ljutu mušku suzu i stranku krstili kao demokratsku, jer su se naprednjaci kasnije, u XX veku utopili u Demokratsku Stranku Lj. Davidovića, što će se verovatno opet ponoviti i u bliskoj budućnosti.\nDrz ga ne daj ga kaže:\n09. septembra 2019. u 16.47\nZa onoga ko hoce da vidi, i ko ne razmislja po principu hocu sve i hocu sad, protest je postigao dosta. Doduse, uvek moze da se kaze da su postignuca obrnuto srazmerna ulozenoj energiji. Ali u zemlji fakticki bez opozicionih partija kako bi i moglo drugacije. Ukazano da rezim tek tako, i bez posledica ne sme da bije opozicione predstavnike, uhapsen Simonovic, optuzen i pred sud izveden Jutka (i to jasno ne kao izraz civilizovanja vlasti vec posledica politicke slabosti), Vucic prvi put doveden da mora da ceka zakonski rok za izbore umesto da se njima poigrava kako se njemu cefne, pocela da sazreva svest o besmislenosti ucesca u ovome sto Vucic naziva parlamentom i izborima kroz ideju bojkota, kroz petominutni strajk gladju ministra vojnog kompromitovana svaka pomisao da bi ovaj rezim sa nekim mogao da vodi neki rat, pokazala se sva dubina razdora i podeljenosti drustva pred Vucicevim diletantsko apsolutistickim vodjstvom….Apetite i zelje za politickim promenama bi dakle trebalo uskladjivati sa okolnostima, da ne bi apsolutistickim zahtevima ubijali i ovo malo zdrave narodne energije sto je jos preostalo…\n09. septembra 2019. u 16.51\nStara kineska: „Nije važno; dal je mačka crna ili bela – ako lovi miševe“!. Narodna naša: Nije bitno dal je Maca oli Caca, ako sve radi kako treba. Potaman, jakako. I finale Šekspir. „Sve dobro kad se dobro svrši“. Na kraju krajeva svima bude dobro, zar ne?\n09. septembra 2019. u 18.26\nNajbolji protesti su oni gde ovi pomisle”Zavrsicu kao Causesku”\n10. septembra 2019. u 00.14\nBravo za komparaciju !!!\nPogodili ste suštinu, a u malo reči.\nRajko Krvavac kaže:\n10. septembra 2019. u 09.53\nsto bi rekli: iz tvojih usta u Bozije usi…\nKako li je kolumnista „osetio“ atmosferu na mitinzima kada ih po sopstvenim recima ne posecuje. Javilo mu se? Dojavilo mu se? Progledao na trece oko? Procitao u omiljenoj zutari? Sapnula mu Smajlovica Ljilja? Leglo mu na muz’ku, sto bi rekao Dusko Trifunovic?\n09. septembra 2019. u 19.18\nI ja mislim da budućnost nekog čoveka nema veze sa njegovim imenom. Takođe uzimam kao primer Dinkića: Pred neke ranije izbore, bila je aktuelna sledeća parola: „Veća grupa građana, želi Dinkić Mlađana“. Uprkos tome što se ne zove Dražen, bio je, dakle, dosta tražen..\n09. septembra 2019. u 23.21\nRec je o madjarskom filmu “Krunski Svedok” i Izreka glasi:\n“Zivot nije torta sa slagom!”.\nKako kaze druga izreka iz istoimenog filma: “I Konjarnik ima cetiri noge pa se spotakne”.\n09. septembra 2019. u 23.25\nZapravo konj a ne konjanik ali tako je to kad automatic spelling daje omen.\n10. septembra 2019. u 08.15\nBRAVO!! Drug Sveta nikako da se odluči… Malo je povređen što ga od opozicije niko ne zove na binu da „vatrenim revolucionanrnim govorom uzburka mase“ a opet, s druge strane, niko iz vlasti ga ne zove da mu ponudi kakvo lepo mesto, po mogućnosti ambasadorsko… E sad, pošto vlast ima mnogo više da ponudi, on ipak lagano ali kontinuirano udara po opoziciji, dok ponekad samo šatro kritikuje vlast, tek da zadrži privid „objektivnosti“. Dakle, Šešeljeva strategija primenjena u novinarstvu. Bravo za kolumnistu!!!\nSrbi nestaju kaže:\n10. septembra 2019. u 09.31\nU nauci je poznato da za rezmagnetisanje nekog predmeta potrebno je duplo duže vreme ako se pritom upotrebi ista energetska vrednost. Isto važi i za društvene promene. Ako su Srbi „namagnetisani“ da trpe lošu vlast, ta još “mangnetisanje” pomoću medija se ne smanjuje već se pojačava, kakvo je to ime pokreta ili stranaka mogu nešto da urade bez upotrebe energetskog sredstva za razmegnitasnje, osim juriš na sve televizije i uredništva novina sa oružjem u ruci. Što nije moguće ako Vojska i Policija ćute. Bilo bi ih i sada da ne mogu mladi da beže u tuđe uređene države.\nA takve oružane bune su se dešavale za vreme Miloševe samovolje, čije ime nosi najveće bulevar u Beogradu, a sa najvećim zadoljstvom kršten je od sadažnjeg samoprogalašenog vladara deonica autoputa!\nGlupost je prva Vučićeva osobina, a dokaz je da se ne stidi kao što se malo dete prazni u pelene. Jere ne zna da ovo vreme nije ono kada je vladao moćugom Obrenović, što je dokaz da će ga njegove gluposti skupo koštati. Glupa a drska samovolja je siguran znak da će Vućiš završiti kao Zečić.\nIzlazio sam da protestiram kada su organizatori bili studenti posle samoproglašenja sadašnjeg vladara kada su nosili natpis PROTIV NENORMALNOG. A rekli su mi da su to pročitali iz mog komentara na kolumnu maestra Basare. Kao što redovno izlazim na ove proteste, jer je veliko zadovoljstvo biti sa predstavnicima slobodnog a zdravog dela nacije kojoj pripadam, a protiv izmanipulisanog dela iste skupine.\n10. septembra 2019. u 17.17\nKada se prosvjeduje radi prosvjedovanja..


Dodeljene "Diplomacy&Commerce nagrade" na proslavi prvog rođendana magazina! - Svet portal\nHome Dodeljene “Diplomacy&Commerce nagrade” na proslavi prvog rođendana magazina!\nDodeljene “Diplomacy&Commerce nagrade” na proslavi prvog rođendana magazina!\nČlanovi žirija koji su odlučivali o dobitnicima bili su: Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije, Vladimir Vučković, član Fiskalnog saveta Srbije, Robert Čoban, predsednik Color Press Grupe, i direktorka Diplomacy&Commerce magazina, Ruža Ristanović.\nProslavi je prisustvovao veliki broj gostiju, predstavnici Vlade Srbije, diplomatskog kora, političkog, kulturnog i javnog života Srbije, a među njima: Mladen Šarčević, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Marko Čadež predsednik PKS, Tanja Miščević, šefica pregovaračkog tima za pristupanje Srbije EU, američki ambassador Kajl Skat, Đuzepe Manco, italijanski ambasador, Gordan Markotić, hrvatski ambasador, Vladimir Gasparič, ambasador Slovenije, ambassador Kanade, H.E. Philip Pinnington sa suprugom, ambasador Alžira, H.E. Abdelhamid CHEBCHOUB, H.E. Ricardo Fernando FERNÁNDEZ,ambasador Argentine, H.E.Mohammed Amine BELHAJ,ambasador Maaroka, turski ambasador , H.E.Tanju Bilgiç, H.E. Sheikh Mubarak Fahad J.M. AL-THANI, ambasador Quatara, H.E. YOO Dae Jong, ambasador Koreje, ambasador Švajcarske, H.E.Philippe Gérald GUEX, H.E. Hendrik VAN DEN DOOL, ambasador Holandije, H.E. Mohamed BOUGAMRA, ambasador Tunisa, H.E. Branislav MIĆUNOVIĆ ambasado Crne Gore, Marco Antonio GARCÍA BLANCO, ambasador Meksika, predsednici i direktori privrednih komora – nemačke, francuske, američke, hrvatske, slovenačke, grčke, italijanske, Mišel Sen Lot, direktor UNICEF kancelarije, Daniel Berg, EBRD, predstavnica UN-a Karla Robin Hersej, i mnogi drugi.\nKompanija “Grand motors i brend Volvo”\nKompanija “Knjaz Miloš”, kampanja „Pokrenimo našu decu“


Self Omninutrition EGG protein | Muscle Freak Self Omninutrition EGG protein | Muscle Freak\nUšteda -55 KM\n1kg / Chocolate - 55,00 KM1kg / Vanilla - 55,00 KM\nProtein jajeta je visokokvalitetni protein bez laktoze. Pospješuje izgradnju čiste mišićne mase.\nNe sadrži masnoću niti ugljikohidrate\nIma anti-inflamacijska svojstva\nPosebno je pogodan za osobe koje su osjetljive na laktozu i soju. Apsorpcija ovog proteina je jednaka apsorpciji whey proteina. Istraživanja su pokazala i da izaziva sitost, što je veoma pogodno za osobe koje žele smanjiti tjelesnu težinu. Ono što je interesantno, jeste da protein jajeta ima anti-upalna svojstva zbog toga što sadrži ovomukoid, aminokiselinu koja sprječava miozitis (inflamaciju/zapaljenje mišića).


DAČIĆ: “Da li to znači da je legitimno i nekažnjivo ubijati Srbe?” | Ekspres.net\n30.11.2018 . Autor:\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić ocenio je da je Srbija “milion puta do sada” osudila sve ratne zločine, uključujući i zločin u Srebrenici.\nKako je rekao, sa druge strane nije bilo nikakvih osuda zločina protiv Srba.\n“U isto vreme kada je EP, na predlog slovenačkog poslanika, usvojio amandman na izveštaj o Srbiji u kojem se Srbija poziva da prizna genocid u Srebrenici kao jedan od uslova za ulazak u EU i kada novoizbarani član Predsedništva BiH, koji još nije ugrejao stolicu na koju je seo, a već je počeo stalno da usmerava žaoke prema Srbiji i našem narodu, dolazi do odluke suda BiH u kojem oslobađaju odgovornosti Nasera Orića”, rekao je Dačić novinarima na Kipru.\nOn je dodao da postoje živi svedoci da je Orić lično vršio ratne zločine nad Srbima i podvukao da odluka suda BiH ne može doprineti stabilizaciji prilika u regionu.\nDačić je istakao i da je Srbija milion puta do sada osudila sve ratne zločine, uključujući i zločin u Srebrenici, ali da sa druge strane, ne samo da nije bilo nikakvih osuda zločina protiv Srba, već nije bilo nijedne reči izvinjenja.\n“Već su svi zločinci praktično oslobođeni. I na KiM, uključujući Haradinaja, Ljimaja, i zločinci u BiH sa Naserom Orućem na čelu, u Hrvatskoj, gde su oslobođeni odgovornosti za Oluju, koja je bila najveće etničko čišhcenje posle Drugog svetskog rata”, podvukao je Dačić.\nNaveo je da su ovo pokušaji da se Srbija žigoše kao zemlja koja je kriva za genocide, iako je Međunarodni sud pravde jasno utvrdio da Srbija ne nosi nikakvu odgovornost za zločin u Srebrenici.\nZanimljivo je, kaže, da amandaman u EP dolazi iz Slovenije, u kojoj Srbi nemaju ni status nacionalne manjine.\n“Ni Slovenija, ni Hrvatska, ni BiH nikada nisu rekle izvini, ili da se osete odgovornim za genocid koji je počinila Austrougarska, jer su bili u njihovom sastavu i vojsci, od 1914-1918. godine, kada je stradalo 28 odsto stanovništva Srbije, ubijeno 1.270.000 Srba… U Drugom svetskom ratu NDH je bila do Beograda i Novog Sada… Pa, nemojte, neuporedivo je to kada se pokuša uporediti sa Srebrenicom”, rekao je Dačić.\nPoručio je da svako treba da preuzme odgovornost, ali da današnja presuda nije preuzimanje odgovornosti ni želja da se dođe do utvrđivanja krivaca, već je želja da se prave loše odnosi sa Srbijom.\nSrbija je, istakao je Dačić, zainteresovana za dobre odnose sa BiH, kao i sa Slovenijom i Hrvatskom, ali želja da se Srbi definišu kao jedini genocidni narod na svetu je već previše.\nOn je ponovio da nakon milionskih žrtava u oba svetska rata Srbija nije dobila ni dinar ratne odštete. Kako kaže, poruka današnje odluke suda BiH je da je legitimno ubijati Srbe.\n“Nije dobro što je došlo do toga i treba da se osudi zločin u Srebrenici, ali da li to znači da je legitimno i nekažnjivo ubijati Srbe? To je poruka današnjeg dana”, kazao je ministar. On je pozvao hrvatskog člana Predsedništva BiH Željka Komšića da se izjasni povodom oslobađajuće presude Oriću, te dodao da ako to ne uradi, onda je “veliki manipulant koji radi na tome da se što više unazade odnosi Srbije i BiH”.\nTags DačićNaser Orićpolitika\nDačić danas u jednodnevnoj poseti Francuskoj DAČIĆ: “Države koje nisu priznale Kosovo daju snagu našim argumentima da dogovora mora biti” DAČIĆ: “Neke zemlje su porodile političkog monstruma u Prištini i vreme je da ga ograniče” VUČIĆ O ORIĆU: “Očigledno da naša suza nema roditelja”


Umro Luk Peri, zvezda serije Beverli Hils 90210 | Novine Toronto\nAmerički glumac Luk Peri umro je od moždanog udara u utorak u Los Anđelesu u 53. godini, javio je njegov agent.\nGlumac se proslavio ulogom bogatog buntovnika Dilana Mekeja u televizijskoj seriji "Beverli Hils, 90210", koja je bila jako popularna širom sveta 1990-ih. On je skorije radio u Los Anđelesu na snimanju serije "Riverdejl "(Riverdale) inspirisane stripom.


Taci: Makron podrzao pripajanje Preseva, Medvedje i Bujanovca - Naslovi Online\nTaci: Makron podrzao pripajanje Preseva, Medvedje i Bujanovca\n12.10.2018 07:58 n1info.com\nKosovski predsednik Hasim Taci izjavio je da je dobio podrsku francuskog predsednika Emanuela Makrona za sto skorije postizanje pravno obavezujuceg sporazuma Kosova i Srbije, uz mogucnost korekcije granica koja bi podrazumevala pripajanje Presevske doline Kosovu.\n"Predsednik Makron snazno podrzava dijalog Kosova i Srbije i mogucnost da sporazum bude postignut sto je pre moguce, idealno za kratko vreme i sa realnom mogucnoscu za korekciju granica. To podrazumeva ukljucivanje Preseva, Medvedje i Bujanovca u granice Kosova", rekao je Taci za TVSH, a prenosi Kossev.\nTaci je naveo da bi takav scenario "otvorio sigurnu evroatlantsku perspektivu za Kosovo", da ne bi "uzimao u obzir ogranicenja na osnovu etnicke pripadnosti", vec odrzavao "multietnicnost na Kosovu i perspektive izgradnje gradjanske demokratije u zemlji".\nDodao je da ga je Makron savetovao i predlozio mu da sto pre zakljuci sporazum Kosova i Srbije.\nHasim TaciKosovoEmanuel Makronbriselski dijalogPresevomedvedjaBujanovac\nNapusta Trampa, ali je njen poslednji potez u...\nBeba iz Novog Sada dobila najjace ime: Pravo ...\nVUCIC: Americki ambasador je trebalo da pokaz...\nPredsednik Srbije o stavu poglavara SPC: Bori...


Creator: Odalović, Strahinja, 1981-\nTitle: Značaj pozitronske emisione tomografije sa kompjuterizovanom tomografijom u evaluaciji bolesnika sa kolorektalnim karcinomom\ntitle: The significance of positron emission tomography/computed tomography in the evaluation of colorectal carcinoma patients\nPublisher: [S. M. Odalović]\ndescription: Medicina - Nuklearna medicina / Medicine - Nuclear Medicine\nresponsibilities: Artiko, Vera, 1962- (mentor)\nresponsibilities: Petrović, Nebojša, 1959- (član komisije)\nresponsibilities: Rajić, Milena (član komisije)\nAbstract: Karcinom debelog creva ili kolorektalni karcinom, predstavlja treći najčešći maligni tumor i kod muškaraca i kod žena u razvijenim zemljama, kao i treći najčešći uzrok smrti ulsed malignog oboljenja. Uprkos napretku u hirurškom lečenju i uvođenju kombinovanih terapijskih modaliteta, 5-ogodišnje preživljavanje retko prelazi 60%, i kreće se između 90% kod lokalizovane bolesti do 11% u slučajevima diseminovanog oboljenja. U 55%-80% pacijenata će doći do pojave recidiva, sa inicijalnom pojavom izolovanih metastaza u jetri u oko 30% pacijenata. Metastaze u jetri upravo predstavljaju vodeći uzrok morbiditeta i mortaliteta u obolelih od kolorektalnog karcinoma. Pozitronska emisiona tomografija sa kompjuterizovanom tomografijom sa primenom fluoro-deoksiglukoze (FDG PET/CT) predstavlja naprednu dijagnostičku metodu u detekciji loko-regionnlanih recidiva i udaljenih metastaza kod pacijenata nakon operacije primarnog kolorektalnog karcinoma, zahvaljujući visokoj senzitivnosti i specifičnosti. Uprkos tome, pojedini autori su prikazali nižu osetljivost i specifičnost FDG PET/CT u poređenju sa multi-detektorskom kompjuterizovanom tomografijom (MDCT) i magnetnom rezonancom (MR) u detekciji metastaza u jetri. Trenutne preporuke za praćenje pacijenata nakon operacije kolorektalnog karcinoma predstavljaju određivanje serumske koncentracije karcino-embrionog antigena (CEA) i vizualizacione dijagnostičke metode. CEA, iako osetljiv u detekciji ranog relapsa, često daje lažno-pozitivne nalaze. Uloga karbohidratnog-antigena 19-9 (CA 19-9) u detekciji rekurentnog kolorektalnog karcinoma je još uvek nejasna, iako postoje studije koje naglašavaju njegov potencijalni prognostički značaj. Za razliku od MDCT i MR koji koriste anatomske parametre (veličinu lezije) radi evaluacije terapijskog odgovora, FDG PET/CT kvantifikuje funkcionalne, metaboličke promene, koje su bolji prediktor ishoda prema pojedinim autorima. Produžavanje preživljavanja se može postići identifikacijom visoko-rizičnih pacijenata za recidiv i progresiju i selekcijom kandidata za specifičnu terapiju. Primena različitih biomarkera u ovu svrhu, iako potvrđena u većem broju studija, još nije prihvaćena u rutinskoj kliničkoj praksi. Prognostička uloga imidžing dijagnostike, uključujući i FDG PET/CT u evaluaciji terapijskog odgovora je bila predmet velikog broja studija, sa ciljem individualizacije terapije radi postizanja optimalnih terapijskih odgovora. Biološki efekti terapije, prikazani PET/CT studijama, se smatraju boljim prognostičkim faktorom u poređenju sa anatomskim promenama. Ipak, podaci o ulozi FDG PET/CT u prognozi bolesti su insuficijentni, sa rezultatima koji često ukazuju na ograničenu sposobnost ove hibridne metode u proceni metaboličkog odgovora na terapiju i na dugoročni ishod, što ukazuje na potrebu za daljim istraživanjima u ovoj oblasti...\nAbstract: Colorectal carcinoma represents the third most common malignant tumor in both men and women in developed world and the third leading cause of cancer-related death . Despite the advances in surgical treatment and introduction of combined therapeutical modalities, 5 years survival rarely exceeds 60%, varying from 90% in localized disease to 11% in patients with spread to distant organs. Between 55% and 80% of patients will develop recurrence, with isolated hepatic recurrence initially occuring in approximately 30% of patients. Overall, liver metastases represent leading cause of cancer-related morbidity and mortality in colorectal cancer. At present, whole-body fluorine-18-fluoro-deoxyglucose positron emission tomography/computed tomography (FDG PET/CT) is an advanced diagnostic imaging technique in detecting loco-regional recurrence and metastases in postoperative patients with colorectal carcinoma for its higher sensitivity and specificity. However, other authors reported on lower sensitivity and specificity of FDG PET/CT compared to multi-detector computerized tomography (MDCT) and magnetic resonance imaging (MR) in detection of liver metastases. Current guidelines for managing patients with CRC after therapy recommend regular measurements of serum carcinoembryogenic antigen (CEA) and imaging tests. CEA, although sensitive in detecting early relapse, gives very often a false-positive result. The role of carbohydrate antigen 19-9 (CA 19-9) in detection of recurrent CRC is still unclear, although there have been studies suggesting its potential prognostic significance. In contrast to MDCT and MR, which use anatomic parameters (lesion size) to evaluate therapy outcome, FDG PET/CT quantifies functional change, a better predictor to disease development according to some authors. The improvement of survival in patients with colorectal carcinoma could be achieved by the identification of high risk patients for disease recurrence and progression, as well as for the classification and selection of candidates for specific therapies. The use of various biomarkers for this purpose, although confirmed by a number of studies have not yet been fully accepted in clinical practice. The prognostic role of imaging tools, including FDG PET/CT in the evaluation of therapy response in colorectal carcinoma was evaluated in a large number of studies, aiming for treatment individualization in order to achieve an optimal therapeutic result. The biological effect of therapy, shown on PET/CT images, is thought to be a stronger prognostic factor compared to anatomical changes...\nKey words: pozitronska emsiona tomografija, kompjuterizovana tomografija, fluorodeoksiglukoza, kolorektalni karcinom, postoperativno praćenje, dijagnostičke performanse, prognoza, progresija\nKey words: positron emission tomography/computed tomography, fluorodeoxyglucose, colorectal carcinoma, postoperative, diagnostic performance, prognosis, progression


Izvor: novosti.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 08.01.2018.\nUkoliko želite da poboljšate ravnotežu, a time i da smanjite rizik od povreda i padova praktikujte sledeće vežbe tri puta nedeljno\nUkoliko želite da poboljšate ravnotežu, a time i da smanjite rizik od povreda i padova praktikujte sledeće vežbe tri puta nedeljno. Posebno se preporučuju ženama koje dosta vremena provode na visokim potpeticama i tako dodatno izlažu telo naporu. Ovih nekoliko vežbi obezbediće stabilnost celog tela, a pozitivno će uticati i na psihu. Vežbe su veoma zahtevne, jer je neophodno da se održi nametnuti položaj u određenom vremenskom intervalu.