Studija analize stanja i realizacije lokalnih javnih politika upravljanja komunalnim otpadom u Gradu Kruševcu rađena je za potrebe projekta „Zelena lista za zeleni dijalog” koji realizuje Savez ekoloških organizacija „Zelena lista Srbije”, a u kome je EP „Moravski orašak” iz Trstenika jedna od partnerskih organizacija i preuzela je deo aktivnosti „Bele breze” iz Kruševca. Projekat\n5. Maja 2022. 9. Maja 2022. AdminLeave a Comment on Fokus na umrežavanju u narednom periodu\nSavez ekoloških udruženja „Zelena lista Srbije” je januara 2021. godine, uz podršku Projekta „Zajedno za aktivno građansko društvo” (ACT), pokrenula kampanju javnog zagovaranja pod nazivom „Oplaneti se!”. Kroz izradu analiza stanja i sprovođenja postojećih ekoloških politika, utvrđivanja stavova građana putem anketa i fokus grupa, izrade strategija zagovaranja i pokretanje zagovaračkih inicijativa u kontekstu donošenja novih\nMože li turizam prežeti klimatsku krizu?\n3. Aprila 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Može li turizam prežeti klimatsku krizu?\nJedna od strašnih ironija klimatske krize je da su neka od najlepših i najpopularnijih mesta na svetu ujedno i najranjivija. Naime, kako globalna temperatura raste, ekstremni vremenski događaji postaju učestaliji, izvori vode presušuju i prirodna staništa umiru – i ova mesta suočavaju se sa još jednim razornim gubitkom: nedostatkom turista. Turizam značajno doprinosi klimatskoj krizi\nI dalje bacamo skoro milijardu tona hrane godišnje\n3. Aprila 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on I dalje bacamo skoro milijardu tona hrane godišnje\nLjudi bacaju skoro milijardu tona hrane godišnje, otkrio je izveštaj Ujedinjenih nacija (Environment Program – UNEP), predstavljen pre tačno godinu dana. Bila je to najsveobuhvatnija analiza do sada. Ove procene pokazuju da je bačeno gotovo dvostruko više hrane nego što je to navedeno u prethodnim studijama. Domaćinstva su u proseku bacala 74 kg hrane po\nZašto smo zaboravili na zagađenja?\n3. Aprila 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Zašto smo zaboravili na zagađenja?\nZagađenje vazduha je „novi duvan”, upozorio je pre više od tri godine čelnik Svetske zdravstvene organizacije, ističući da jednostavan čin disanja – baš ono što nas održava u životu – ubija sedam miliona ljudi godišnje i šteti još milijardama. Više od 90% svetske populacije udiše toksični vazduh, a istraživanja otkrivaju sve više negativnih uticaja na\n28. Marta 2022. AdminLeave a Comment on Zelena lista za zeleni dijalog\nPolako, ali sigurno, projekat Zelene liste Srbije „Oplaneti se: Zelena lista za zeleni dijalog” koji je podržan od strane Vlade Švajcarske kroz projekat „Zajedno za aktivno građansko društvo – ACT”, koji sprovode Helvetas Swiss Intercooperation i Građanske inicijative ulazi u svoju završnu fazu. Petnaest meseci mukotrpnog rada na ostvarenju zacrtanih ciljeva, odavno je počelo da\nUpoznajte najmlađi nacionalni park u Srbiji\n3. Marta 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Upoznajte najmlađi nacionalni park u Srbiji\nSrbija je nakon 40 godina dobila dva nova nacionalna parka – područja Stare planine i planina Kučaj-Beljanice. Od januara, kada je pokrenut postupak njihove zaštite kao nacionalnih parkova, ova područja su pod najvišim stepenom zaštite države. U Srbiji su poslednji put proglašeni nacionalni parkovi Tara i Kopaonik sada već daleke 1981. godine. Kako se navodi\n3. Marta 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Mini-COP – odgovor na klimatske izazove\nU okviru francuskog predsedavanja EU početkom marta biće organizovana Evropska klimatska konferencija u francuskom gradu Nantu. Kako je saopšteno na sajtu francuskog predsedavanja, cilj događaja je da se mobiliše Evropa da bi se odgovorilo na klimatske izazove i ispunili još ambiciozniji ciljevi smanjenja emisije štetnih gasova za najmanje 55% do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti\n3. Marta 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Nedostaju nam šume, ali poplava imamo napretek\nKada je pravo vreme da se posadi drvo? Ako ste pomislili da je to neko određeno godišnje doba – pogrešili ste. Pravo vreme bilo je pre 30 godina, a ukoliko to niste učinili tada – sada je čas da tu grešku ispravite. Ovo nisu floskule i prazne priče, već nužnost, budući da Srbija ima najniži\nInformisanje građana jedan od prioriteta\n3. Marta 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Informisanje građana jedan od prioriteta\nZelena stolica je mehanizam koji ima za cilj da uključi građane u procese donošenja odluka. Osnovana je sa idejom stalnog učešća predstavnika civilnog sektora na sednicama Odbora za zaštitu životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije. Šta to podrazumeva u praksi? Mrežu čini preko 60 organizacija, čiji predstavnici na sednicama Odbora za zaštitu životne sredine imaju\nPovećajmo informisanost građana\n28. Februara 2022. AdminLeave a Comment on Povećajmo informisanost građana\nOvu analizu uradila je Gordana Rodić za potrebe projekta „Zelena lista za zeleni dijalog” koji realizuje Savez ekoloških organizacija „Zelena lista Srbije”, a u kome je EP „Moravski orašak” iz Trstenika jedna od partnerskih organizacija. Projekat je deo programa ACT-a „Javno zagovaranje mreža OCD 2020” i podržan je od konzorcijuma koji čine Helvetas i Građanske\nKako do “Zelne stolice” na lokalu\n11. Februara 2022. 11. Februara 2022. AdminLeave a Comment on Kako do “Zelne stolice” na lokalu\nU okviru EKO-SISTEM programa podrške mreža organizacija „Zelena stolica“ je izradila instruktivni video materijal kojim predstavlja korake za uspostavljanje „Zelne stolice” u opštinama i gradovima Srbije. Na ovaj način želimo dodatno da motivišemo organizacija civilnog društva širom Srbije da nam se jave i da zajednički pokrenemo uspostavljanje mehanizama za učešće javnosti u donošenju odluka na\nKako klimtske promene ugrožavaju vrste\n3. Februara 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Kako klimtske promene ugrožavaju vrste\nBroj jednorogih nosoroga u Nepalu povećao se sa 100, koliko ih je bilo 1965. godine, na 752, koliko je zabeleženo u 2021. Pre 1950-ih, čak 1.000 nosoroga lutalo je livadama i šumama Nepala. Prelomna je bila 1965. godina, kada su lov, krivolov i promene u upotrebi zemljišta doveli su ovu vrstu na ivicu izumiranja. Nacionalni\nArhuska konvencija – u službi građana\n3. Februara 2022. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Arhuska konvencija – u službi građana\nGrađani imaju pravo da pravovremeno budu obavešteni o životnoj sredini. Arhuska konvencija definiše niz prava pojedinaca i organizacija civilnog društva u vezi sa životnom sredinom. Konvencija Ekonomske komisije Ujedinjenih nacija za Evropu (UNECE) o dostupnosti informacija, učešću javnosti u donošenju odluka i pravu na pra vnu zaštitu u pitanjima koja se tiču životne sredine usvojena


UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? - Page 12\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 10:14 pm\nAko se dobro secam (a bio sam prisutan) ovakav scenario je bio i kod nas. l.\nKada su Austrijanci referendumom izabrali Jörga Heidera (ultranacionalist i desnicar) za premijera ista EU im je fino dala do znanja da ga nece trpiti i da ga maknu inace ce biti sankcija. Covek je posle dva meseca sisao sa politicke scene a zavrsio je tako sto je poginuo vozeci Auto (navodno pijan).\nJeste ,potpuno isti scenario-to i kažem od prvog posta nadalje .\nSamo ,da budemo pošteni -kod nas je bila lančana reakcija "secesionista" ,i uslovi su bili sasvim drugačiji .Kod nas je već prilično ranije razrađen plan "nacionalnih osvešćenja" ,sve sa teorijom "ugroženosti" koja je imala recimo i neke (istorijske ) osnove ,u ovom slučaju su se Rusi "probudili" kada im je to Moskva naredila (i poslala oružje ) Očigledna je namera Rusije da otme od Ukrajine trajne energetske resurse ,jer da se ne lažemo -ionako je već drže u energetskoj zavisnosti (i ucenjuju ) tako da uopšte nije loša ideja da im prodaju njihove rođene sirovine (kao što delom rade i Srbiji )\nO značaju Krima u vojnom i eknomskom smislu ne treba ni govoriti .\nCeo cirkus je počeo čim se Moskva uverila da Ukrajina ima ozbiljnu nameru pristupiti EU ,i cela priča je zbog toga i iscenirana .\nJer istorijski (a i sada ) nisu Rusi ugnjetavani i eksploatisani od Ukrajinica -nego je bilo obrnuto -nijednog razloga nije bilo za neku "pobunu" .\nIsto kao i kod nas ,velike sile se prepucavaju ,sa tom razlikom da kod nas nije bilo šta opljačkati posebno od resursa ,a i brojčano smo nevažni ,u odnosu na jednu Ukrajinu sa 46 miliona stanovnika i 604 000 km 2 ,sa njihovim rudnim i energetskim resursima .\nTo je ogromno tržište koje Rusi gledaju oduvek kao svoju koloniju ,a Zapad bi rado tamo plasirao svoje proizvode ,kojih su oni zasićeni ,a ovi željni .\nNo, ovo je okupacija jedne suverene zemlje od strane druge zemlje ,sve sa aneksijom ,a to nismo imali od Hitlera u Evropi .\nZavršiće se verovatno izvesnom podelom plena između Rusa i Zapada ,jer iako je Putin oboleo od Napoleonovog kompleksa ,ni Obami ne treba rat zbog neke tamo Ukrajine .Nije to Jugoslavija ,pa da NATO ima pokaznu vežbu za svoje jedinice i da se reši zaliha krstarećih raketa i kasetnih bombi.\nA što se tiče Hajdera ,tako je ....ali umesto Hajdera ,tu je Strahe .\n(paralela sa nama -nema Šešelja ,ali je tu Vučić ,mlađi i uglađeniji na "jeziku" )\n"Slobodari" su osvojili 20 % mesta u parlamentu Austrije ,a uopšte desnica u EU drži 211 od 751 mesta u Evropskom parlamentu .\nTo je ozbiljan znak ,a ako se setimo -ko je prvi reagovao na ovakve pojave ?\nUpravo žene ukrajine ,Feminem .\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 10:18 pm\nDani ko i zašto naoružava Ukrajinsku vladu? Neću da ponavljam da je Janukovič, legalno izabran predsednik Ukrajine, svrgnuut u puču. A kasnije mimo Ustava Ukrajine smenjen. Čitaj ponovo temu od početka.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 10:29 pm\nOtkuda ti ideja da mi nemamo nista sto bi zapad iskoristio? Slavonija i Vojvodina ce postati zitnice Evrope, u Bosni ima sume i rude za jos jednu Evropu, na Kosovu zlato,bakar ,uran....pa valjda si to ucio u skoli. Da ne spominjem geostrateski polozaj.\nAli sve je to nista...nemoras imati nista sta bi oni mogli da iskoriste.....dovoljno je sto dobijaju trziste za plasiranje vlastite skart robe. U Srbiji je vec pocelo...vise nema vlastitog semena kukuruza a da ne pricam o drugome.\nJa samo znam da bi sada svakoga ko kaze "dajte puske pa da pobijemo govna i zivimo slobodno" odmah ubio da ne siri zarazu.Takvi neznaju sta je rat dok se ne zapuca sa druge strane.\nAko se vidimo za 10-15 godina pitacu te jel ti bolje sad ili pre.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 10:57 pm\nUkrajina ima burnu političku scenu ,ako gledamo unazad ,sa trovanjima (Juščenko ,24 operacije je imao ,a ko mu ono beše protivnik ? Janukovič) zatvorom (Julija Timošenko,koja se od lepotice vratila u invalidskim kolicima ) i drugim KGB metodama ,tako da je o nekoj "demokratiji" tamo i sada i onda iluzorno i pričati.\nZaboraviste "narandžastu revoluciju" ?\nJeste Janukovič smenjen ,"voljom naroda" recimo ,ali kada ?\nKada je odbio da potpiše izglasani sporazum o pristupanju EU,posle hadžiluka u Moskvu ,zar ne ?\nNikakva tajna nije da je Janukovič "Putinov čovek" ,a zar se ne sećate da ga je ,posle afere "trovanje" i očigledne izborne krađe ,napustilo pola sopstvenih ljudi ,sve sa bivšim (takođe ruskim čovekom ) predsednikom Kučmom ?\nJanukovič je varilac iz Donjecka ,koji je kao takav (po partijskoj liniji) bio tamo guverner ,a "diplomirao" je 2000 godine .Poznato?\nNa vlast ga je dovela Moskva ,preko Kučme ,2002 ,kad ga je postavio za premijera , a čovek čak ni ne zna ukrajinski jezik ,natuca ga kao Aleksandar Karađorđević srpski.\nUsput je stekao ogromno lično bogatsvo ,i poznato je da ga Vladimir Putin nimalo ne ceni -sem kao zgodan "izgovor" ,kad se već izjalovilo da bude ruska marioneta .\nA niko se ne seća afere sa "prodajom" jedne od najvećih čeličana u Ukrajini ,koju je "kupio" Janukovičev zet za kikiriki (a svetski kocerni za preradu čelika koji su isto bili zainteresovani su dobili ) ?\nZar onda narod Ukrajine nema pravo da smeni čoveka koji po nalogu Moskve blokira pristup EU (za čega se izjasnila ogromna natpolovična većina Ukrajinaca) ako zbog ničega drugog?\nMa ,važan je legalizam ,izgleda ?(i to smo čuli i videli kod nas ,te "legaliste" koji nas držali 10 godina van pristupanja EU)\nSve da je i "bespravno" smenjen -kakve je to veze imalo sa Krimom, Donjeckom i Rusima -zaboravljate KO je i KAKO i KADA započeo cirkus tamo,to je razlog da Rusi anektiraju bogati deo Ukrajine i praktično ,započnu rat ?\nPa ne misli valjda neko ozbiljno da su civili iz SAO Donjeck preko noći savladali vojnu obuku, i rukovanje raketnim sistemima ,a tenkove proizveli u kućnim radionicama ?\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 11:11 pm\nA ja tebe opet pitam da li je ta ista Ukrajina imala najpovlašćenije uslove za kupovinu ruskog gasa? Da li je ta ista Ukrajina krala gas koji je išao prema Evropi preko njene teritorije i odbijala da ukradeno plati? Zašto očekuješ da Rusija daje povlašćeni položaj Ukrajini ako ta osta Ukrajina okreće leđa Rusiji i okreće se EU. Pa izvini a li i ja bih nekog takvog caknula. Nemiri za svrgavane Janukovičasu počeli tek kad je objavljeno da Rusija neće dalje davati gas po povlašćenoj ceni Ukrajini. Čudna neka podudarnost.\nPitanje Krima opet ti gledaš "legalistički" ali samo onda kad tebi odgovara. Krim je Hruščov pripojio Ukrajini za vreme SSSR-a. Rusija tj Moskva je to možda tolerisala ali nije nikad prihvatila kao de fakto. Misliš li da Srbija ne bi vratila Kosovo da joj se pruži prilika? Trabunjanje o kolevci i slično su priče za malu decu. Meni pre pada jedna druga reč na pamet. Trepča. Koja je gle čuda data kao koncesija kome ono?\nEU i SAD su se osilile i ušle u sferu uticaja koju Rusija tretira kao svoju. Čudi te što Rusija reaguje? Mene ni najmanje. Zaebali su se jer Rusija očigledno nije ni Sirija, ni Srbija mada se slično izgovara kao Sibir. I ima neke zanimljive resurse u nafti, gasu, uglju, rudama i VODI. Ali ima i ono što nabrojane Sirija i Srbija nemaju. Atomsko oružje. I neće NATO na svojoj zapadnoj granici. To što se tebi i EU to ne dopada nije problem Rusije.\nHajde malo prekini da budeš ostrašćen i da stvari gledaš crno belo jer ovo nije kaubojski film gde su sa jedne strane dobri momci a sa druge loši. Loši su i sa jedne i sa druge strane priznao ti to ili ne.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 11:13 pm\nDa je tako dobro u EU i Vatikan bi usao. A sto se tice rukovanja vojnom opremom ja mislim da i kod nas ima ljudi koji su to obavili pa bi mogli da istu koriste (valjda se zato die u vojsku).\nUporno spominjes da su Rusi anektirali bogati deo Ukrajine. Kakav onda interes ima zapad ako preuzmu siromasan deo. Mani se zapadnjacke propagande. Ovo se isto desavalo kod nas pa se narod nije digao da smeni marionete postavljene od strane tog istog zapada. Osim toga o cemu pricamo kad je srpski predsednik covek sa 8 razreda skole. Da ga bog jebe ako je to bilo demokratski. E sad probaj da kukas kako je to Putinov covek...mozda dodjemo do zakljucka da je i on postavljen od Rusa kao i Tito.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 11:49 pm\nA ja tebe opet pitam da li je ta ista Ukrajina imala najpovlašćenije uslove za kupovinu ruskog gasa?\nJeste ,a ko kaže da nije ?\nRusija je mogla da uradi šta god želi -da im zavrne gas ,da naplati dug ,da uvede sankcije ,tuži Strazburu ,štagod.\nI dobila bi podršku -jer pola EU ,na čelu sa Nemačkom zavisi od ruskog gasa .\nU svetu kapitala je neplaćeni dug -zakon .\nAli je smešno da pominješ "Trepču" u ovom kontekstu ? Ovde se radi o recimo 100 "Trepči" ,no da te podsetim ....\nZar nisu vlasnici Trepče bili grčki Mytilineos Holdings S.A. i francuski Société Commerciale de Métaux et de Minéraux (SCMM), zajedno sa Beobankom, Jugobankom i Genexom, tačnije, sa Miloševićem, njegovim bratom i Borkom Vučić?\n"Trepča radi -Beograd je gradi" -ne sećaš se toga iz 90 tih?\nA ako želiš dalje unazad ....istraživanja rudnog blaga tamo su obavili Ameri ,negde 20 tih pre II svetskog rata .Pa su onda Englezi kupili pravo ekspolatacije (i platili koncesiju na 50 godina ) otvorili rudnik (sporazumom sa sinom Nikole Pašića ) Rudnik su koristili do 1941 ,a onda prodali 40 % deonica nikom drugom, nego firmi Hermana Geringa .1946 je tadašnja komunistička vlada sve nacionalizovala ,komplet sa rudnicima i preradom .\nNe znam kome je data koncesija za "Trepču" ,ali je nedavno bio princ Majkl od Kenta -sve sa validnim tapijama na istu .\nPredpostavljam da sada posao oko prodaje i izdavanja vodi Kosovska vlada ?\nNisam ja nimalo ostrašćen ,nego realan ,i ne tražim opravdanja za okupaciju suverene zemlje ,niti mislim da su Rusi "bad boys" a EU i Ameri "dobri "\nI nije tačno da su nemiri oko Janukoviča počeli najavom Rusije da neće više davati gas "povlašćeno" nego odlukom Janukoviča da suspenduje u parlamentu izglasan sporazum o pristupanju EU ,kao i otvorenom pretnjom i ucenom da će se to desiti -ukoliko se neposlušni narod Ukrajine ipak odluči da se sporazum potpiše .\nJanukovič je optužen da je prodao Ukrajinu Rusiji i nekoliko stotina hiljada ljudi je došlo da mu to kaže -zaboravaili ste ?\nDa bi nešto ili nekoga pridobio ,valjda ne pretiš -nego nudiš ,a Rusija je ponudila i nadalje povlašćeni položaj ,odlaganje isplate duga i druge pogodnosti ,a Janukovič je bio teklič koji je to saopštio Ukrajincima kojima se to nije svidelo .\nTek onda je smenjen.\nI nikakva "prava Rusa" nisu bila ugrožena ,dok se Moskva nije dosetila kako da ,po uzoru na ex Yu organizuje " događanje naroda " na Krimu ,pa kasnije i u Donbasu .\nOstalo gledamo od tada ....\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Ned Sep 21, 2014 11:59 pm\nZaboravio si napomenuti da su Rusi zavrnuli slavinu Ukrajini zbog neplacenih obaveza a onda su Ukrajinci jednostavno poceli da kradu gas koji je namenjen EU.Tek kada su Rusi zatvorili slavinu skroz EU je intervenisala kod Ukrajinaca i Rusa sa obecanjem da ce oni platiti deo duga. U medjuvremenu je sve islo preko severnog gasovoda manjeg kapaciteta. Znaci razlozi da Ukrajina udje u EU su jasni a posebno otkad je NATO shvatio da je bolja varijanta postaviti raketni stit u Ukrajini. Ako neko treba da nadrlja neka to nisam ja (cinican )\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pon Sep 22, 2014 8:37 am\nOpet se zaboravlja sled događaja ?\nJoš u decembru 2013 Rusija je postavila raketni sistem "Iskander" u Kaljingradu -što je recimo ,direktna pretnja Nemačkoj ,Poljskoj i pribaltičkim republikama .\nNije tajna da NATO ,tj. SAD želi postaviti raketni štit u Evropi do 2020 ,i to je bio predmet dogovora sa Rusijom .Dakle ,Rusi su ti koji su "požurili"\nSem toga ,pola Evrope su u NATO ,a današnji raketni sistemi su dometa više hiljada kilometara ,već postoje u više evropskih zemalja (Rumunija ,Španija ,Turska itd ) ,koja je velika dobit ako se postave i u Ukrajini ,ušteda goriva ????\nTo je sve u domenu hipoteze -ako Ukrajina uđe u EU ,pa onda i u NATO savez....\nAli više nije hipoteza učešće ruske vojske u borbama u Ukrajini .Čak se zna i koje jedinice .\nNiti je tajna da je Moskva naoružala teškim naoružanjem proruske snage ,da daje svu logistku, niti je tajna da snosi sve troškove rata ,zaključno sa angažovanjem plaćenika za borbu sa ukrajinskom vojskom .\nOvo je moje osnovno pitanje po ovoj temi -da li je Rusija okupirala i anektirala deo Ukrajine ,i da li u stvari ,Rusija vodi rat sa Ukrajinom ,pod firmom "zaštite ruskog stanovništva" i drugim "izgovorima" ?\nO svemu ostalom možemo do sutra ,zašto i kako -dakle ,molim odgovor na ovo jednostavno pitanje ?\nA da se to ne može više kriti -govore i jučerašnje demonstracije u Moskvi protiv rata .\nPutin može silom da suzbije sve ,od opozicije do medija ,ali nikako neće moći da ućutka ruske majke koje su izgubile sinove u Ukrajini .\nOne su izgubile sve ,pa im je svejedno .\nOvo nije u Ukrajini -nego juče u Moskvi .\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pon Sep 22, 2014 11:32 am\nDa si ti na Putinovom mestu dali bi postavio rakete na severnom polu da se zastitis od raketa iz EU ili i to bila zastita od polarnih medveda. Tebi ocigledno nije jasno da ko god ima taj stit prvi je na udaru protivnika zato pitam ja tebe bi li ga ti postavio u svom dvoristu illi bi ga stavio u Sombor.\nSto se tice ookupacije i ko je tamo u borbi ti izgleda vise znas od celog zapada a i zvucis mi ko Hrvati koji su rekli da sam ja okupator samo zato jer nisam hteo da menjam uniformu.\nDali su srpske majke isto tako demonstrirale protiv rata kod nas jer su isto tako izgubile sinove.\nA sad neso drugo......Ameri (i ne samo oni) mogu da vide preko satelita sta covek cita iz novina ali nemogu da naprave jasan snimak "Ruskih tenkova i vojnih jedinica", imaju dokaze ko je oborio civilni avion ali ih nedaju javno (valjda da ne naljute Putina jer on ima dokaze kako je nestao prvi malezijski avion ili ko financira ukrajinske politicare).\nKao sto si reko o ovome se moze do besvesti a meine je nas rat naucio da ne verujem nikome i da stvorim svoje misljenje tek kad o istoj stvari Imam informacije iz raznih izvora.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pon Sep 22, 2014 12:47 pm\nMeni je očigledno jasno šta se tamo dešava ,a i u Rusiji ,jer to pratim par godina (na više tema imaš na forumu)\nNe "navijam" ja za Amere ,pa "protiv Rusa" ,ali se ne mogu praviti mutav pred činjenicama .\nOvde se naganjaju Ameri i Rusi ,EU je sporedan igrač ,a ako neko uđe na teritoriju tvoje (međunarodno priznate zemlje ) onda si okupator i agresor -nije to toliko "nejasno" kako je bilo u ex YU.\nA znam zato što sam i ja bio "srbo četnik" mada me niko nije pitao šta mislim o ratu i želim li tamo ,mobilisan kao i desetine hiljada drugih. No da su me uhvatili u Okučanima ,Sisku ili Zagrebu -šta bi ja bio za njih ? Pobogu ,pa oni brane svoj grad ,a ja sam došao sa puškom i topovima -iz druge zemlje .\nI ne mogu se "zameniti teze" pa se to preslikati na Ukrajinu -jer tamo jedna etnička grupa ,ili narod ,nazovi kako hoćeš ,je ušla bez razloga u oružanu pobunu ,a druga zemlja je vojno intervenisala u njihovu korist .Mi "nismo bili u ratu" ,i to je sada još uvek predmet spora pred međunarodnim pravom. U Bosni su ratovali "dobrovoljci" i "oficiri koji su rodom iz Bosne " ,svi znamo da su plate dobijali od Srbije -ali dođi do platnih spiskova da dokažeš? Malo sutra .\nNaravno da Ameri imaju snimke ,dok partija velikih traje ,karte se ne otkrivaju ,a postoji i ono što se zove "lopovska čast" .\nNiti su Ameri vrištali do neba kada su Rusi naoružavali Vijetnam ili Sadama i Gadafija ,niti su Rusi to radili u Avganistanu ,iako je to bila činjenica i javna tajna . Imaju oni prljavog veša jedni protiv drugih koliko hoćeš ,ali će ga upotrebiti u pravom trenutku ,jer moraju da čuvaju svoje političko dupe i ne smeju izazvati gnev ili uznemirenje svoje javnosti .\nZato postoje CIA i KGB koje se bave time . Kad Al Kaida i radikalni islamisti postanu problem obe zemlje ,lako se oni nagode. Javno i zbog svoje javnosti će pričati koješta ,a sarađivaće i menjati obaveštajne podatke međusobno ,čak će se i dogovoriti ko će koga da pomaže.\nAko Amerima bude odgovaralo da se aneksija Krima i Donjecka proglasi "regularnim pravom na samoopredeljenje" preko noći će promeniti pesmicu ,svakako one sekunde kada im se učini zgodnim da Evropa ima malo briga sa Baskima ,Flamancima ,Ircima .\nTreba im neko "žarište" slabog intenziteta da Evropa ne bi suviše mirno ekonomski jačala ,tako je bilo i u ex Yu ,i na Kosovu ,zato su podržali Kosovare ,a čim su se dogovorili -sad im polako zavrću ventile ,sve sa Briselskim sporazumom .\nTu je Srbija ispala pobednik i dobila ono što ratom više nikako nije mogla .\nKao što laže CNN,tako laže i "Raša Tudej" ,ali to rade umereno ,jer je ulog preveliki .Jedan izolovan sukob nije vredan nuklearnog rata ,i to obe strane znaju ,ne nadigravaju se oni od juče ,nego od 1945 . Na kraju će ionako podeliti plen ,kao što su radili svaki put kroz istoriju .\nNo, da se ostane pri temi .\nŠto Rusi ne daju dokaze da su Ukrajinci oborli malezijski avion ? Pa i oni imaju dokaze ,čak su bili i na mestu nesreće ,snimali i nisu danima dozvolili da iko priđe-ni EU ni OUN .\nBilo bi logično da rastrube to celom svetu ?Ali nisu to uradili .Zato i Ameri ne daju "jasne snimke " ,jer im treba argument da ucenjuju Putina u pogodnom trenutku ,ako dođe do toga .\nNo,da je Putin "nizašta "odlikovao 76 -tu diviziju za "zasluge" ,i da se tajno sahranjuju poginuli ruski vojnici -to procuri u medijima ,iako nema "jasnih snimaka" .\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pon Sep 22, 2014 1:02 pm\nSve ovo sto si napisao je cista USA ratna doktrina. Da skratim....znas ono.....na jednom nasem ostrvu je bilo toliko zmija da su morali da nabave mungose koji su ich istrebili....sad ima toliko mungosa da neznaju sta ce s njima. Dovoljno?\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pon Sep 22, 2014 5:27 pm\nHahahahahahh, nasmeja me slatko sad! :zubi3:\nTe tvoje činjenice, samo su paravan kojim Ameri žele da pred svetskom javnošću opravdaju svoju težnju da po cenu rata i stradanja nevinih ljudi odnesu prevlast na svetskom nivou. Do sada su nekako i uspevali da svojom osvajačkom i fašističkom politikom prema drugim zemljama pod parolom svetskih 'spasilaca' i boraca za demokratiju zamažu oči naivnima, ali nađe se lek i za tu bolest. Ono što su uradili napr. na Kosovu, navodno štiteći ljudska prava nacionalnih manjina, Putin je po pitanju Ukrajine iskoristio na isti način protiv njih.\nSada mogu samo za dupe da se češu!\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Uto Sep 23, 2014 12:19 am\nTačno ,koliko se sećam ,to je bilo Lastovo .Ali ,osnovno je pravilo da se ne uvoze životinjske vrste koje nisu tamo autohtone ,jer se onda to desava ,da se poremeti ekosistem .\nTako je i sa državama .I kod nas nije bilo problema ,dok se nisu "uvezli" ekstremni hrvatski emigranti iz dijaspore ,a mi u Hrvatsku poslali naše ekstremiste da "bodre","brane" i "dižu na bunu " tamnošnji srpski živalj .\nBilo je demonstracija i mitinga -ali pušaka i mrtvih ,nije .\nNi u Ukrajini nije bilo rata ,dok se nisu "uvezli" ruski tenkovi ,raketni sistemi i specijalci .\nBilo je demonstracija ,mitinga -ali krv nije tekla .\nPa ti sad vidi ko je ovde zmija ,a ko mungos , i ko je poremetio "ekosistem"\nA Rusi su anđeli jedni ,ne žele prevlast , oni nikoga nisu napali -sem Avganistana ,Čečenije ,Gruzije ,Ukrajine ....sve štiteći ljudska prava i pomažući tamo "legalno izabranim" proruskim "predsednicima" .\nAli jeste iskoristio isti sistem ,tu imaš pravo ,ali je problem što je već preterao ,a nema nameru da stane .\nI Hitler je na tu caku okupirao Poljsku ( u paktu sa Rusijom) ,pa Austriju ,svet se kao ,mlako bunio ,ali tu Adolf nije stao ,nego krenuo redom .\nKad je Putin uzeo Krim ,reakcija sveta je bila mlaka, kod Donbasa su se već zamislili ,a šta ako Volođi dune da vrati Carsku Rusiju ,ili obnovi SSSR ?\nIma Rusa svuda ,može istu foru da koristi uvek ,a ima silu oružja sa kojom se ni Ameri ne bi voleli kačiti ,jer onda ide dovraga ceo svet .\nKrajnje je vreme da podele plen ,pa i na štetu Ukrajine ,ostaće joj dosta ,i to je bolje nego da se svi "češemo" .\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Uto Sep 23, 2014 12:28 am\nČek Dani ti to hoćeš da kažeš da je više Amera bilo u Siriji, Iraku, Vijetnamu, Panami ... nego Rusa u Donbasu.\nSad me mrzi ali naći ću blog koji govori o tome ko čini američke trupe po svetu i kakva ovlaštenja imaju. JBT pa to su bukvalno privatne armije kojima čak ni američko pravosuđe ništa ne može. I onda ta ista američka administracija prodaje putem CNN-a i ostalih medija muda za bubrege i fašizam za zaštitu ljudskih prava.\nNisam vrač ali ako se ne okanu čačkanja mečke sledeći put se Rusi neće zaustaviti u Berlinu ili Parizu kao prethodna dva puta nego će završiti posao koji Napoleon i Hitler nisu. Ostvo zla (međunarodni naziv za GBR) će biti sravnjeno sa zemljom a London više neće biti faktor nigde.\nEdit: Molim Danija da pročita OVAJ blog i da mi kaže svoje mišljenje o "nemešanju SAD" u Ukrajini.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Uto Sep 23, 2014 1:11 am\nA da nisu Sadam,Gadafi ,Asad ili talibani anđelci ,pa se legalistički niko ne treba mešati ,neka ubijaju svoj narod i druge narode ,nema veze?\nSvuda gde je radikalni islam -američki interesi su ugroženi .\nE sad ....pošto je Osama bio dobar dok se borio protiv Rusa ,a postao zao kad se okrenuo protiv "sponzora" ,druga priča.\nAmeri su bili okupatori Iraka ,a sad ih mole da bombarduju ISIL (vlada Iraka ,regularna ) isto traži i Asad ,a Avganistanci su preneraženi mogućnosšću da odu -jer onda eto talibana nazad.\nBlackwater je svuda gde je rat ,možeš ih i ti angazovati ,ako imas para . Zabole njih i gde su i ko plaća ,to su psi rata ,ne znam kakve veze to ima ,ako su u Ukrajini ?\nAli šta su tamo tražili kozaci ,četnici ,JSO ,"veterani" Čečenije i sl i razni naši psi rata (ruska strana ) ?\nNekako nije bilo odgovora na te moje postove -citirano i slikom potvrđeno .\nAli ako je Blekvoter tamo ...Ameri se umešali ? To je privatna agencija kakvu recimo vodi bivši komadandat srpske žandarmerije Guri u Africi .\nIdu gde se plati ,čuvaju i ratuju za sponzora . Ako je Guri i "naša ekipa" tamo ,onda Srbija "ratuje u Kongu ili Nigeriji ?\nI dalje pitam isto -da li se slažemo u osnovnom ,da je Rusija okupirala i anektirala deo Ukrajine ,i da li ruska vojska ratuje svojim ljudstvom i tehnikom tamo?\nBez "nema dokaza " ,ovo ono ,istorija ,geopolitika ,razlozi ,opravdanja ,poređenja sa drugim slučajevima ...\nProst odgovor -da ili ne ?\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Uto Sep 23, 2014 1:23 am\nBlekvoteri su deo regularnih trupa SAD tu je razlika između njih i običnih pasa rata. Dakle Amerika ratuje u Ukrajini samo pod drugom firmom. Ne izvrći teze Dani jer si i sam svestan da ničeg u Ukrajini ne bi ni bilo da se EU/SAD nisu umešale svoje prste.\nDa Rusija ratuje u Ukrajini i ko joj to zamera je ili ostrašćen ili politički nepismen. Ovo drugo nisi dakle smanji malo opsednutost "dobrom Amerikom" i pogledaj širu sliku.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Uto Sep 23, 2014 1:32 am\nNE....Rusija je okupirala i anektirala deo Ukrajine isto kao i Srbija za nasega rata.\nSto se tice severnoafrickih zemalja bilo im je bolje pod onakvim "diktatorima" nego sad. A ako se ne varam i ovaj truli zapad je Tita proglasio diktatorom ali tek kad je umro pa su tako prozapadne snage pocele da siju seme mrznje koje nas je dovde dovelo.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pet Sep 26, 2014 3:28 pm\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pet Nov 07, 2014 9:19 pm\nKolona ruskih tenkova i haubica ušla u istočnu Ukrajinu!\nPlaneta 19:01, 07.11.2014.\nNastavlja se razmeštanje vojne opreme i ruskih plaćenika na bojištima, rekao je vojni portparol Andrij Lisenko govoreći o prekograničnom ulasku vojnika\nKolona od 32 tenka, 16 haubica i kamioni sa municijom i borcima ušli su u istočnu Ukrajinu iz Rusije, saopštila je ukrajinska vojska.\nŠto i nije neko iznenađenje ,jer su ulazili i ranije ,a i očekivalo se -jer je juče Putin sazvao svoj generalštab na hitnu sednicu .\nPrimirje izgleda služi za nagomilavanje i pregrupisanje snaga -5 ukrajinskih vojnika je poginulo a 16 ranjeno samo za poslednja 24 h.\nOd početka sukoba ,poginulo je preko 4000 ljudi .\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pet Nov 07, 2014 9:30 pm\nCak se i Gorbatsjov ( po ) javio\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Sub Feb 28, 2015 2:38 pm\nDa se nadovezem na sliku iznad,danas najavio mogucnost uvodjenja vanrednog stanja u Rusiji.Kome to odgovara ubistvo Njemcova i ko stoji iza njega?\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Čet Mar 19, 2015 8:54 pm\nPa ,ma šta govorile zvanične "ankete" ,i mnogo Rusa je protiv rata u Ukrajini ,i načina kako Putin vodi Rusiju .Mada se glas opozicije slabo čuje ,jer država čeličnom rukom drži vlast , ne bi bilo čudno da bi mnogima i u zemlji i van naročito ,odgovarala promena vlasti sa Putinom na čelu .\nLično, ova teorija sa Čečenima je meni plitka ,jer oni imaju najmanje razloga da vole Putina ,ali ko zna ,možda su samo plaćenici.\nNego ,ovo je za nas gore .Rekoh li ja ko nas tamo sramoti ,ti tkzv "dobrovoljci" ,koji se ništa ne razlikuju od isto takvih u ratovima 90 tih (na svim stranama) ?\nPrema zvaničnoj optužnici njega terete za pripremu atentata i diverzantskih akcija, a optužen je i za pripremu ubistva dvojice srpskih državljana, Dejana Vujića i Dejana Berića.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pet Mar 20, 2015 1:15 am\nZapadna imperija zla ce slomiti zube na Rusiji kao i sve imperije pre nje koje su krenule u "sveti" rat na istok. Dani, dirljiva je tvoja ljubav prema narodu Ukrajine, prosto se oseca toplina od tebe u ove hladne dane. Siguran sam da tako zrace i svi oni ministri i misionari iz sad i britanije koji kruze oko ukrajine kao kobci oko zivine.\nNaslov: Re: UKRAJINA -"vruća " politička zima ,kako će se završiti ? Pet Mar 20, 2015 3:02 pm\nTo je sad stvar gledanja na ovo što se dešava u Ukrajini .\nAko se gleda tako da su Rusi rešili da "povrate vekovna ognjišta " na Krimu i Donbasu ,onda je sve u redu .\nAko se gleda po međunarodnom pravu ,onda je Rusija praktično izvršila aneksiju dela teritorije suverene zemlje .\nAko se želi biti realan ,nikakve "ugroženosti" bilo koga tamo nije bilo ,a ako je po istoriji ,jedini koji su bili proterani i ugroženi su bile "neruske nacije" ,dakle nikakvog razloga ,objektivno ,za ovo nije bilo .\nPošto je to postao i međunarodni problem ,naravno da velike sile sad gledaju da nešto ućare ,jer su Rusi svoj deo kolača oteli ,pa sad i svi drugi žele deo -sve preko leđa i na štetu Ukrajinaca .\nNego ,moje pisanje na ovoj temi nije bilo fokusirano na globalne poglede na ukrajinski sukob ,nego na učešće naših "dobrovoljaca" tamo -sad i protivzakonitog,a od prvog trenutka je zvanični stav Srbije -neutralnost .\n"Novorusiju" na teritoriji Ukrajine su priznale samo Rusija ,Severna Koreja i Avganistan -sav drugi svet ,i zapadni i istočni smatra je u svakom smislu -nelegalnom .\nNo da se vratim na "patriote" -dobrovoljce odavde ,koji su pohrlili tamo čim je zapucalo i prolila se krv.\nDokazalo se da su obični plaćenici i kriminalci ,i dakle, bio sam u pravu da nas tamo samo sramote .\nPoruka krule medicinari crvena rudan programi tako pacijenti avatar vedrana statusi mudrolije crkva forumaši zvezda Vakcinacija kako prava bloger rijaliti serbia trenutno erotika Srbija srbiji kuda


Obavijest osiguranicima dopunskog zdravstvenog osiguranja | HZZO\nU provedbi dopunskog zdravstvenog osiguranja HZZO osigurava i posebno osjetljive skupine osiguranika koji po različitim osnovama ostvaruju pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna. Kako bi i dalje štitili naše najosjetljivije građane, 1. svibnja stupio je na snagu Zakon o Izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju kojim se povećao prihodovni cenzus za ostvarivanje prava na plaćanje premije dopunskog zdravstvenog osiguranja iz državnog proračuna, a koji se svake godine usklađuje s promjenama prosječnog indeksa potrošačkih cijena i promjenama prosječne bruto plaće zaposlenih u Republici Hrvatskoj. Ovim usklađenjem, pravo na plaćanje premije dopunskog zdravstvenog osiguranja iz državnog proračuna u 2021. godini osigurane osobe ostvaruju kada ukupan prihod u prethodnoj kalendarskoj godini, iskazan po članu obitelji, mjesečno nije veći od 1.600,12 kuna, te osigurane osobe – samci, ukoliko im prihod u prethodnoj kalendarskoj godini nije veći od 2.047,20 kuna.\nZbog ovih promjena HZZO će za osiguranike koji ostvaruju pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna, to pravo utvrditi po službenoj dužnosti, a osiguranici će policu nesmetano moći koristiti. Osiguranici koji smatraju da bi mogli ostvariti pravo na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna, a to im pravo nije utvrđeno, mogu se radi eventualnog ostvarivanja prava obratiti nadležnom uredu HZZO-a putem e-maila, ukoliko to još nisu učinili. Sve kontakte možete pronaći ovdje: https://dzo.hzzo.hr/kontakt


U Apatinu prijavljeno oko 900 radnika bivših društvenih preduzeća koji čekaju isplatu presuda\nPrema prvim procenama u Apatinu je prijavlejno oko 900 radnika bivših društvenih preduzeća koji čekaju isplatu presuda iz radnih sporova na osnovu uredbe Vlade Srbije.\nZa podsticaje zapošljavanja poslodavcima u Vojvodini 117.000.000,00 dinara\nPokrajinski sekretar za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin održao je konferenciju za novinare povodom raspisivanja četiri konkursa za dodelu bespovratnih sredstava i subvencionisanje otvaranja novih radnih mesta, na osnovu sredstava koja proizilaze iz rebalansa budžeta AP Vojvodine, koja treba da budu utrošena do kraja ove budžetske godine.\nVolonteri Crvenog krsta podelili lunch pakete naugroženijim stanovnicima\nVolonteri Crvenog krsta Apatin su povodom obeležavanja Međunarodnog dana borbe protiv gladi i u sklopu akcije prikupljanja osnovnih zivotnih namirnica u marketu "Lurdy" , podelili pakete hrane najugroženijim stanovnicima Opštine Apatin.\n<< Start < Prethodna 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 Sledeća > Kraj >>


UDIK-ICMP: U SARAJEVU OBILJEŽEN MEĐUNARODNI DAN NESTALIH OSOBA\nUdruženje za društvena istraživanja i komunikacije (UDIK) u saradnji sa Međunarodnom komisijom za nestale osobe (ICMP) i Mrežom za izgradnju mira, 30. augusta ispred Spomenika ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva, u Sarajevu, organizovalo je obilježavanje Međunarodnog dana nestalih osoba.\nTom prilikom predstavljene su „žive skulpture“ koje se sastoje od instalacija dizajniranih od strane članova porodica nestalih kako bi predstavili svoje voljene te uključili u dijalog građane i objasnili značaj problema nestalih osoba.\nOvom prilikom poručeno je još jednom, da porodice nestalih osoba imaju pravo saznati istinu o sudbini svojih najmilijih, a društvo u cjelini ima pravnu i moralnu obavezu pomoći im u njihovom traganju. Posjetioci su bili pozvani da potpišu peticiju koja poziva vlasti da održe napore u lociranju i identifikaciji osoba koje se još uvijek vode kao nestale\n„Za nas je poražavajuća činjenica da mi, kao predstavnici civilnog društva, još uvijek, nakon 20 godina govorimo o velikom broju nestalih u Bosni i Hercegovini i prostoru bivše Jugoslavije. Iz tog razloga, ovo okupljanje, ali i ovakav vid obilježavanja ima za cilj da što više pritisne državu u cilju što većeg i bržeg traganja za nestalima u Bosni i Hercegovini“, rekao je koordinator UDIK-a Edvin Kanka Ćudić.\nUkupan broj nestalih osoba u Bosni i Hercegovini je 34.965. Još uvijek se traga za 7.000 osoba. Iz tog razloga sjećamo se svih nestalih osoba i iskazujemo podršku porodicama koje još uvijek nisu ostvarile svoje osnovno humanitarno pravo – saznale istinu o sudbini svojih najmilijih.


::: Amicus ::: - Osnove DSC alarmnih sistema\nOsnove DSC alarmnih sistema\nU PDF dokumentu su opisani osnovni elementi koji čine DSC alarmni sistem. Za svaku komponentu je, pored slike, dat i odgovarajući opis. Ukratko su opisane i funkcije pojedinih elemenata i na kraju, u tabeli, je dat prikaz mogućih problema u sistemu i njihovo prepoznavanje na osnovu stanja lampica na tastaturi.\nVeličina 1010.11 KB\nAutor Samir Gutić\nJoomla! 3.x - puna instalacija V3.9.3\nUpdate za Joomla 3.x V3.9.3\nBosanski Mozilla Firefox - 32bit V65.0.1\nBosanski Mozilla Firefox - 64bit V65.0.1\nMozilla firefox - 32bit V65.0.1


Računar „muči“ oči: Delotvorne joga vežbe | Zdravlje | Novosti.rs\nZ. O. J. | 23. septembar 2019. 21:28 | Komentara: 0\nUkoliko po više sati svakodnevno provodite ispred računara, trebalo bi da upražnjavate određene vežbe za odmaranje očiju i vida. Usredsređeni pogled nekoliko minuta sa oba oka prvo na udaljene, a zatim na bliže predmete, naizmenično gledanje i fokusiranje na jedno oko, posmatranje usamljenog predmeta, kao i gledanje u daljinu prilikom boravka u prirodi, deo su uobičajenih vežbi. Na ovaj način se uklanjaju "računarska" glavobolja, zamagljeni vid, povećana osetljivost na jaču svetlost, loša fokusiranost.\nA uz pomoć joga vežbi moguće je ojačati očne mišiće, čak i popraviti vid. Primenom joga poza mogu da se opuste očni mišići i umiri glavobolja, kao i da se oslobodi um i uspostavi savršena koncentracija uz pomoć vida. Da bi se oporavile od takozvanog plešućeg svetla koje emituje ekran računara, očima je potrebna mirna tama. Da biste u tome uspeli primenite vežbu za oči sa dlanovima.\nZa ovu joga vežbu prvo zagrejte ruke trljanjem ili pod mlazom tople vode. Zažmurite, pokrijte oči dlanovima bez pritiskanja, a palčeve blago naslonite na slepoočnice. Otvorite oči da biste proverili da ste u potpunosti blokirali svetlo. Ponovo zažmurite, opustite se i dišite duboko. Pokušajte da zamislite mirni, opuštajući, potpuni mrak. Ako vam to ne uspeva, zamislite da po belom papiru crtate krug crnim flomasterom i ofarbajte mislima ceo papir. Kada radite ovu vežbu važno je da sedite na stolici ili da budete u sedećem joga položaju ravnih leđa.\nIstraživanja su pokazala da osobe koje redovno upražnjavaju ove vežbe manje imaju problem sa vidom, a na taj način i očni pritisak može da se ublaži.\nMATEMATIČKA MOZGALICA ZALUDELA... (34)


Najbliža crna rupa je udaljena samo 1.000 svjetlosnih godina od Zemlje - CdM\nNajbliža crna rupa je udaljena samo 1.000 svjetlosnih godina od Zemlje\nGrupa astronoma iz Evropske južne opservatorije i drugih instituta otkrila je crnu rupu koja je samo 1.000 svjetlosnih godina udaljena od Zemlje.\nRadi se o do sada najbliže pronađenoj crnoj rupi koja je dio sazvežđa koje možemo vidjeti golim okom.\nNaučnici su teleskopom koji se nalazi u opservatoriji u Čileu pratili dvostruki zvjezdani sistem i pronašli dokaze o postojanju dodatnog nevidljivog svemirskog tijela. Smartaju da bi ovaj trostruki sistem mogao biti samo vrh ledenog brijega i da ćemo u budućnosti naći još mnogo takvih crnih rupa, navode iz Evropske južne opservatorije.\n„Bili smo vrlo iznenađeni kada smo shvatili da smo otkrili prvo sazvežđe koje se može vidjeti golim okom, a ima crnu rupu“, kaće astronom Petr Hadrava, koautor studije sa Češke akademije nauka.\nNaime ovaj trostruki sistem nam je toliko blizu da njegove zvezde možemo da uočimo s južne hemisfere bez dvogleda ili teleskopa.\nNaučnici su do ovog otkrića došli jer su izvorno bili zainteresovani za proučavanje sazvežđa sa dvostrukim zvijezdama HR 6819. Međutim, prilikom analize podataka uvidjeli su da da u tom sistemu postoji još jedno, do sada neotkriveno nebesko tijelo – crna rupa. Posmatranja su pokazala da jedna od dvije zvijezde tog sistema svakih 40 dana orbitira, odnosno napravi rotaciju oko nevidljivog objekta, dok se druga zvijezda zadržava na sigurnoj udaljenosti od ovog para.\nCrna rupa iz sazvežđa HR 6819 jedna je od prvih za koju je utvrđeno da ne prolazi kroz silovitu interakciju sa svojom okolinom pa je zato sasvim crna. Astronomi su uspjeli da otkriju njeno prisustvo i da izračuju masu na osnovu orbita zvijezde koja kruži oko nje.\n„Nevidljivi objekat čija je masa najmanje četiri puta veća od mase našeg Sunca može biti samo crna rupa“, tvrdi astronom Tomas Rivinius, rukovodilac istraživanja.\n„U Mlečnom putu bi trebolo da postoji na stotinu miliona crnih rupa, a mi smo otkrili samo nekoliko. Sada, kada znamo šta treba tražiti, sigurno ćemo uočiti mnogo više“, objašnjava Rivinius.\nAstronomi smatraju da će posle ovog otkrića na uspeti da otkriju još jednu crnu rupu.\n„Shvatili smo da bi još jedan dvostruki zvjezdani sistem, LB-1, takođe mogao biti trostruk, ali to zahteva dodatna posmatranja kako bismo to potvrdili. Ovaj zvezdani sistem je dalje od Zemlje od HR 6819, ali još uvijek prilično blizu u astronomskom smislu, tako da vjerovatno postoji još mnogo takvih sistema“, ističe astronom Marijana Hajda, jedna od koautora studije.\nOtkriće ovog trostrukog zvjezdanog sistema s unutrašnjim parom i udaljenom zvijezdom takođe bi moglo da pruži odgovore o nasilnim kosmičkim spajanjima koja oslobađaju tako snažne gravitacione talase da se mogu uočiti sa Zemlje.\nNeki astronomi smatraju da se takva spajanja dešavaju u sistemima slične konfiguracije kao ova dva, ali gdje je unutrašnji par sastavljen od dve crne rupe ili crne rupe i neutronske zveze. Udaljeni objekat gravitacijski može da utiće na unutrašnji par tako da pokrene njihov sudar koji će osloboditi gravitacione talase.\nTagsastronomija Crna rupa Planeta Zemlja svemir\nMnogo toga ćemo saznati kad prihvatimo svoje pravo mjesto i skinemo sa sebe etiketu “limited edition”\nAjde bogati, crna rupa pa crna rupa. Neka je tamo, što nam sve smeta.


Više od 60 godina star most u Sladojevcima ostao bez ograde - Večernji.hr\nPrema kazivanju mještana derutni most star je više od 60 godina i na njemu se nikad nisu obavljali znatniji građevinski radovi.\n05. svibnja 2010. u 16:16 0 komentara 2 prikaza\nPrema kazivanju mještana derutni most star je više od 60 godina i na njemu se nikad nisu obavljali znatniji građevinski radovi pa se desna strana zida, pod utjecajem zuba vremena, srušila u desetak metara dubok ponor.\nMještani apeliraju na cestare da što prije, osim privremene tanke žičane ograde i upozoravajućih svjetala, postave pravu ogradu kako bi se spriječile moguće tragedije. U područnoj službi Hrvatskih cesta u Slatini pak tvrde da je dio metalne ograde već stigao u Slatinu, da će gradnja ograde započeti u ponedjeljak i bit će dovršena za desetak dana.\nKljučne riječi Čađavica most na čađavici


Ogromno interesovanje za Beogradski džez festival, još malo ulaznica u prodaji | N1 Srbija\nOgromno interesovanje za Beogradski džez festival, još malo ulaznica u prodaji\n21.10.2019. |16.29 >16.31 |\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio je 35. izdanje Beogradskog džez festivala od 22. do 27. oktobra, istakavši da je grad ove godine za tu manifestaciju obezbedio 16 miliona dinara, što je gotovo polovina budžeta festivala, koji iznosi 33 miliona.\n"Džez festival je jedna od najstarijih manifestacija čiji je osnivač grad Beograd. Cilj nije samopromocija džeza, već postoji obrazovna dimenzija. Trudimo se da festival edukuje publiku zbog čega se cene karata ne menjaju već nekoliko godina i daleko su od ekonomskih", rekao je Vesić na konferenciji za novinare, preneo je Beoinfo.\nVesić, koji je i predsednik Odbora Beogradskog džez festivala, istakao je da je budžet ovogodišnjeg festivala veći nego prošle godine i podsetio da deo novca obezbeđuju i stalni partneri – kulturni centri, ambasade, donatori i sponzori, koji takođe daju svoj doprinos i stalni su partneri ove manifestacije.\n"Umesto pet, ove godine festival će trajati osam dana, uz šest redovnih dana programa i skoro 30 koncerata", rekao je Vesić.\nOn je naglasio da festival ove godine prvi put "izlazi" iz Beograda, jer će jedan koncert bitiodržan u Novom Sadu.\nVesić je istakao da će ovogodišnje izdanje Beogradskog džez festivala početi izložbom koju će otvoriti sekretar za kulturu Ivan Karl.\nKarl je ocenio da je ovogodišnje izdanje festivala prelomno zbog izlaska izvan okvira Beograda i zato što se održava dva dana duže.\n"Činjenica je da se ulaganja iz budžeta iz godine u godinu uvećavaju i da se pojačava organizacija, ujedno se regrutuje mlađa publika kako bismo na duže staze mogli da negujemo dobar ukus. S tim u vezi i politika cena ulaznica, na čemu se instistira, jeste društveno i kulturno odgovoran zadatak jer pomaže da veći broj, posebno mladih ljudi, može da uživa u džezu", istakao je Karl.\nVršilac dužnosti direktora Doma omladine Beograd Nenad Dragović istakao je da će na 35.Beogradskom džez festivalu učestvovati oko 150 izvođača, kao i oko 50 predstavnika internacionalne džez zajednice – novinara, kritičara i fotografa.\nBeogradski džez festival Goran Vesić Džez kombank dvorana Dom omladine Beograda muzika\nUmetnicki direktor ne zna da razlikuje sta je dur,a sta mol,Vesic je pesnik,a dzez muzicari u Beigradu jedva prezivljavaju.Kome se pravi ovaj festival i koga oni edukuju,horor\nPantić nije muzičar, ali jeste džez kritičar s renomeom i poznavanjem džez scene. Moj se muzički ukus ne poklapa beš preterano s njegovim, ali to nije razlog da se omalovažava jedan od retkih džez entuzijasta s dugim stažom. Drugo je pitanje s kim se u kolo uhvatio (s onim ko daje pare), gde je Ambrozić, zašto političar svojata BJF i sl.\nVesić džez ljubitelj?😂😂😂😂😂


06.04.2019. / 9:00\nBERLIN, Vodeći ekonomisti smatraju da je došao kraj velikog ekonomskog buma u Njemačkoj.\nNepopularna mjera: Zbog usporenog rasta ekonomije porez raste dva odsto\n15.02.2019. / 8:45\nTOKIO, Japanska ekonomija je u posljednjem kvartalu 2018. godine zabilježila izvjestan zamajac, ali je u odnosu na rast ostvaren u prethodnoj godini ipak usporila.\n19.12.2018. / 8:15\nSARAJEVO, Bosna i Hercegovina već dugi niz godina nema ozbiljne investicije u oblasti digitalizacije i sve više zaostaje za ostatkom svijeta, te tako usporava sopstvenu privredu, a kojoj su neophodna kvalitetna rješenja.\nPrivredni rast Francuske u drugom tromjesečju stagnirao\n30.07.2016. / 14:20\nPARIZ, Privredni rast Francuske je u drugom tromjesečju stagnirao, što je raspršilo nade u očekivani oporavak privrednog rasta.\nNjemački izvoz u aprilu stagnirao\n11.06.2016. / 15:07\nBERLIN, Njemački izvoz je u aprilu stagnirao, dok je uvoz blago usporio, jer je najveća evropska ekonomija pokazala signale stabilizacije.\nAkcije Tvitera pale na 17 dolara\n22.03.2016. / 18:16\nNJUJORK, Vjeruje se da društvena mreža Tviter gubi bitku kada je riječ o privlačenju novih korisnika, dok Fejsbuk i Gugl dominiraju.\nStagniraju berzanski indeksi u Evropi i SAD\n02.03.2016. / 19:26\nNJUJORK/LONDON, Akcije na evropskim i američkim berzama su stagnirale, ne uspjevajući da se zadrže na kursu jučerašnjeg oporavka uzrokovanog najavom podsticajnih mjera u Kini.\nStagnacija akcija na evropskim berzama, čekaju odluku SAD-a\n17.09.2015. / 19:00\nLONDON, Akcije na evropskim berzama su stagnirale, jer je prevladao oprez investitora uoči objavljivanja odluke američke Uprave federalnih rezervi (FED).\nU Grčkoj nastavljena deflacija, u junu bila 1,1 odsto\n09.07.2015. / 20:09\nATINA, Maloprodajne cijene su u junu u Grčkoj smanjene 2,2 odsto na godišnjem nivou, odnosno 2,1 odsto na mjesčnom nivou, pa je u junu 28. mjesec za redom zabilježena deflacija.\nIzbjegnuta recesija u 2014. godini uprkos prirodnoj katastrofi\n09.04.2015. / 17:52\nSARAJEVO, Ekonomija BiH je i u prethodnoj godini uspjela izbjeći recesiju uprkos prirodnoj katastrofi u drugom kvartalu 2014. godine, koja je uzrokovala direktne štete i gubitke u ukupnom iznosu od 14,8 odsto bruto domaćeg proizvoda /BDP/, odnosno dvije milijarde evra,\nRaditi na unapređenju ekonomskog rasta\n10.02.2015. / 20:09\nISTANBUL, Ministri finansija zemalja članica G20 saglasili su se na samitu u Istanbulu da će preduzeti korake za unapređenje globalnog rasta ali su pokušavali i da premoste nesuglasice oko najpogodnijih načina za prevazilaženje dužničke krize Grčke.\nUprkos brojnim nedaćama – bolji rezultat prerađivača\n03.01.2015. / 6:45\nBANJALUKA, Prerađivačka industrija u BiH je u prva tri kvartala ove godine ostvarila povećanje proizvodnje od 4,5 odsto u odnosu na isti period 2013. godine, zahvaljujući prije svega relativno povoljnim rezultatima tokom trećeg kvartala, pokazuju podaci iz analize Direkcije za


Ministar Kurić: Podrška Sportskim igrama mladih BiH | Vlada Kantona Sarajevo\nMinistar Kurić: Podrška Sportskim igrama mladih BiH\nMinistar kulture i sporta Kantona Sarajevo Mirvad Kurić sastao se danas sa predsjednikom Organizacionog odbora Sportskih igara mladih Bosne i Hercegovine Harisom Deliahmetovićem.\n„Zahvaljujemo se na podršci Ministarstvu kulture i sporta Kantona Sarajevo i vama lično ministre Kuriću, jer ste bili dijelom najljepše bosanskohercegovačke sportske priče“, rekao je ovom prilikom Deliahmetović.\nDodao je kako je ministra Kurića upoznao i sa ovogodišnjim postignutim rezultatima, kao i sa planovima za organizaciju ovih igara naredne 2020. godine, kada će ova manifestacija obilježiti desetu godišnjicu organizacije igara.\n„Sretni smo što možemo podržati jednu ovakvu manifestaciju u kojoj su glavni akteri naša djeca“, naglasio je ministar Kurić.\nI ovom prilikom je istaknuto kako je misija ovih igara da djeci i mladima, kako Bosne i Hercegovine tako i regije, pruže priliku da pod sportskom zastavom, kroz 'fair play', prijateljsko takmičenje i edukaciju, daju svoj doprinos širenju tolerancije i humanizma, poštivanju različitosti, suzbijanju nasilja, razvoju osjećaja zajedništva i prijateljstva.


Glumica Anica Dobra nagrađena je na nedavno završenim “Danima satire Fadila Hadžića” u Zagrebu za ulogu Milice Njegovan u predstavi “Korešpodencija” Zvezdara teatra, saopšteno je iz tog pozorišta. Njoj je pripala nagrada “Ivo Serdar” koja se dodeljuje za ulogu koja je najbolje prihvaćena od publike.\n- Dobre ženske uloge se danas mogu naći uglavnom samo u pozorištu. A ponekad glumac ima dovoljno sreće da dobije baš takvu dobru i jaku ponudu, kakva je i uloga Milice Njegovan u “Korešpodenciji”. Pekić je smestio u 19. vek, dao joj snagu, duh, emancipovanost, ona je stub porodice i njena vertikala. Ona je sve ono što nam i danas, u 21. veku treba, a i pripada - rekla je tim povodom poznata glumica kojoj je ovo peta u nizu nagrada za pomenutu ulogu u komadu Borislava Pekića koji je na scenu Zvezdara teatra postavio Gorčin Stojanović. Krajem marta nagrađena je na 23. Glumačkim svečanostima “Milivoje Živanović” u Požarevcu, osvojivši nagradu stručnog žirija za najboljeg glumca večeri i nagradu publike Statueta “Spomen na glumca“, potom je osvojila i nagradu za glumca večeri na 35. Pozorišnom festivalu “Nušićevi dani”, kao i nagradu za najbolju žensku ulogu, na 21. Teatar festu “Petar Kočić“, u Banja Luci.\nBranislav Lečić, Joakim Tasić, Anica Dobra i Slavko Štimac u predstavi "Korešpodencija"\n- Hvala Zvezdara teatru i Gorčinu Stojanoviću što su se u tu igru upustili baš sa mnom. Hvala kolegama na sceni i iza nje za entuzijazam i radost igranja. A hvala i velikoj Miri Banjac što je već tri puta pogledala našu predstavu u kojoj je ona ostala neprevaziđena - dodala je Anica Dobra.\n“Korešpodencija“ je po oceni stručnog žirija ovogodišnjih Nušićevih dana proglašena za najbolju predstavu u celini. Reditelj predstave Gorčin Stojanović osvojio je nagradu za najbolju režiju, na Teatar festu “Petar Kočić“ u Banja Luci. Na ovom festivalu nagrađen je i Branislav Lečić, za najbolju mušku ulogu, za ulogu Simeona Njegovana Lupusa. Na Bucinim danima u Aleksandrovcu, Lečić je dobio i “Zlatno zrno“ za najbolju mušku ulogu, dok je za ulogu njegovog unuka u predstavi nagrađen Joakim Tasić, koji je dobio “Zlatno zrno” za najboljeg mladog glumca. Pored Lečića, Dobre i Tasića u predstavi igraju još i Slavko Štimac, Jelena Stupljanin i Branko Vidaković. “Korešpodencija“ će pre letnje pauze učestvovati i na pozorišnom festivalu “Purgatorije“ u Tivtu, 27. juna, saopšteno je iz Zvezdara teatra.\nTo pozorište je u sezoni koja je završena u subotu 23. juna imalo dve premijere - u februaru je premijerno izvedena “Korešpodencija“, a u aprilu “Osama-Kasaba u Njujorku“ Vladimira Kecmanovića u režiji Darka Bajića.\nDani satire Fadil Hadžić


Aventador s pogonom preko zadnje osovine se neće proizvoditi - Klix.ba\nNoviteti Aventador s pogonom preko zadnje osovine se neće proizvoditi\nAventador s pogonom preko zadnje osovine se neće proizvoditi\n11.12.2015. u 14:10\nNakon mnogobrojnih špekulacija u Lamborghiniju su zvanično objavili da nemaju namjeru proizvoditi Aventador s pogonom preko zadnje osovine, a razlog je krajnje jednostavan: Aventador pokreće motor koji za tradicionalni zadnji pogon ima previše potencijala.\nNakon nedavnog predstavljanja Lamborghinijevog slabijeg modela Huracan koji se sada, pored integralnog, može dobiti i s pogonom preko zadnje osovine, očekivalo se da bi isti tretman mogao dobiti i snažniji Aventador. To se ipak neće desiti, jer atmosferski V12 motor koji pokreće Aventador ima previše snage i obrtnog momenta, što se na podlogu optimalno može prenijeti samo preko obje osovine. Tako barem tvrdi Maurizio Reggiani koji u Lamborghiniju obavlja funkciju direktora Odjela za istraživanje i razvoj.\nReggiani je također izjavio da će i svi budući derivati Aventadora biti zasnovani na AWD (all-wheel drive) pogonu, ali je Lamborghini modelom Huracan LP580-2 jasno stavio do znanja da nema namjeru u potpunosti odustati od produkcije "hardcore" sportskih automobila s pogonom preko zadnje osovine.\nInteresantna je i informacija da u Lamborghiniju razmišljaju i o verziji najavljenog crossovera Urus s pogonom preko zadnje osovine koja bi se nudila paralelno s AWD opcijom. Duhovni nasljednik legendarnog Lamborghinija LM002 do prvih bi kupaca trebao stići 2018. godine. Do tada, svijet će naredne godine na Sajmu automobila u Ženevi moći vidjeti Lamborghini Centenario koji će se ponuditi u samo 20 primjeraka, a za koji kažu da je "Huracan s motorom i mehanikom Aventadora".\nVrijednost superautomobila koje voze braća Ćulum je milionska\n11.05.2019. u 13:29\nPontiac GTO je replika Lamborghinijevog Aventadora\n22.12.2018. u 15:10\n20h 36min 5\n20h 59min 12


Konferencija BH novinara: Mediji imaju ključnu ulogu u podizanju svijesti o rodno zasnovanom nasilju - BH novinari\nSarajevo, 19.03.2021. – Odgovornost medija je ključna u prevenciji i podizanju svijesti o rodno zasnovanom nasilju, a nadležne institucije, posebno tužilaštva i sudovi, moraju se bolje educirati u ovoj oblasti kako bi prepoznali i adekvatno sankcionisali ovakve slučajeve, istaknuto je na online konferenciji “Rodno zasnovano nasilje u javnom i komunikacijskom prostoru Bosne i Hercegovine“, koja je održana danas u organizaciji Udruženja BH novinari i Mreže novinarki u BiH.\nPanelistice su posebno naglasile ulogu medija u suzbijanju, prevenciji i dekonstrukciji rodno zasnovanog nasilja kroz medijske sadržaje. Novinari/ke i mediji se pojavljuju u dvostrukoj ulozi – trpe nasilje i često su žrtve, ali sa druge strane i sami postaju sredstvo nasilja ili prenošenja nasilja, što je nedopustivo sa profesionalnog, etičkog i zakonskog osnova, naglasila je Borka Rudić, generalna tajnica BH novinara i moderatorica konferencije.\n–Mediji nerijetko nekritički i bez prethodne provjere prenose objave, komentare, informacije i vijesti sa društvenih mreža i time produžavaju nasilje, odnosno multipliciraju njegove negativne posljedice. Takvo postupanje je protivno kodeksu novinarske etike – rekla je Rudić.\nPredsjednik BH novinara Marko Divković smatra da je rodno zasnovano nasilje sve teže uočiti i da ono postaje sve “prefinjenije”, ali i pogubnije po društvo. O kršenju prava novinarki kroz ciljano i dugotrajno nasilje govorila je Vildana Džekman, koordinatorica Linije za pomoć novinarima Udruženja BH novinari.\n–Država BiH nema programe koji tretiraju prevenciju rodno zasnovanog nasilja koji bi se specifično odnosili na novinarke i medijske djelatnice. Međutim, da je to nasilje u porastu, pokazuju podaci da smo u posljednjih pet godina registrovali oko 70 slučajeva napada na novinarke i kršenja prava novinarki. Najčešće su to prijetnje smrću, verbalni i fizički napadi, uznemiravanje, diskriminacija u pogledu radnog prava, seksizam, mizoginija na radnom mjestu… – navela je Džekman te dodala da su novinarke generalno razočarane u pravosudni sistem i ne vjeruju u pozitivne ishode tih procesa, ali problem je i što ne poznaju dovoljno svoja prava.\nUdio žena na pozicijama direktorica u bh. medijima je samo 25 posto, pokazala su ranija istraživanja BH novinara. Istraživanje rađeno 2019. pokazuje da medijske uposlenice generalno svoj položaj pericipiraju negativno zbog teškog napredovanja u karijeri i rodno zasnovanog nasilja. Pandemija Covida-19 također je ostavila velike posljedice na položaj novinarki u BiH – anketa rađena prošle godine pokazuje da većina novinarki radi više nego prije početka pandemije, a samo 13% njih bile su dodatno plaćene za svoj rad. Više od 70% ispitanica su izjavile da im je narušeno mentalno zdravlje kao posljedica pandemije.\nPreporuka je da je važno promovirati prava novinarki I mehanizme zaštite. Važno je insistirati na izradi internih akata u redakcijama kako bi se normirala zaštita prava novinarki.\nOnline nasilje i seksizam u medijskim i akademskim krugovima tema je o kojoj je govorila prof.dr. Lejla Turčilo, profesorica Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Sarajevu. Prema njenim riječima, nasilje nad ženama u javnom prostoru najčešće počinje na internetu, napadima i pokušajima diskreditacije u online prostoru.\n–Nažalost, imam i osobno iskustvo kada je riječ o ovoj temi. Postoji praktično jedna matrica oko koje su se usaglasili određeni politički i radikalni krugovi na internetu. Čim se malo odmaknete od tog narativa, kreću online nasilje i napadi. Mete su uvijek oni koji drugačije misle, ukazuju na kriminal i korupciju ili se naprosto svojim javnim stavovima i istupima ne uklapaju u tu zadanu matricu – kaže profesorica Turčilo.\nMirna Miljanović, načelnica odjeljenja za odnose s javnošću MUP-a RS, ističe da novinari/ke često nemaju svijest o tome da svaku prijetnju koju dobiju trebaju prijaviti.\n–Mi smo u ovoj godini imali jednu prijavu prijetnji novinarki, a prošle i pretprošle godine imali smo po dva slučaja. To su prijetnje smrću i ugrožavanja sigurnosti, nacionalistički i seksistički komentari, ali i fizički napadi. MUP RS u ovakvim slučajevima obavještava Tužilaštvo i dalje oni odlučuju o toku istrage, odnosno da li ima elemenata krivičnog djela. To su većinom prijetnje koje su upućene u digitalnom prostoru. Međutim, nama se nikada nije obratila novinarka niti bilo koja redakcija sa konkretnom prijavom rodno zasnovanog nasilja i mislim da je u tom smislu neophodno podizanje svijesti i edukacija kako novinara/ki, tako i uposlenika MUP-a, tužilaštava i sudova. Problem je što se takve vrste prijava najčešće vode kao kleveta i novinari se upućuju na privatne tužbe – rekla je Miljanović.\nGovoreći o mehanizmima zaštite protiv rodno zasnovanog nasilja, Jasminka Džumhur, ombudsmenka za ljudska prava BiH, kazala je da se prije svega mora definisati šta je to javni prostor.\n–Pitanje javnog prostora se znatno proširilo u odnosu na neko tradicionalno shvatanje. Pored toga, trebalo je vremena da se rodno zasnovano nasilje prepozna kao jedan društveni izazov koji mora biti i zakonski uređen. Kada smo pisali Zakon o ravnopravnosti spolova 2001. godine, ključna tema nam je bila šta uraditi sa sankcionisanjem. Tim zakonom je jasno definisano da je svako nasilje na bazi spola krivično djelo, bez obzira gdje se dešava. Nažalost, naši nadležni organi u praksi nikada ne gledaju Zakon o ravnopravnosti spolova u ovakvim slučajevima, nego kao osnovu koriste Krivični zakon i u tom smislu za ovih posljednjih 20 godina nismo uradili dovoljno – kaže Džumhur.\nOna je dodala da rodno zasnovano nasilje nad novinarkama Instituciji ombudsmena najčešće prijavljuju BH novinari, a veoma rijetko same žrtve nasilja.\n–Istanbulska konvencija nas obavezuje da uredimo pitanje rodno zasnovanog nasilja. Kada govorimo o prijetnjama, naše krivično zakonodavstvo nije adekvatno odgovorilo na tu obavezu – zaključila je Džumhur.\nSaliha Đuderija iz Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH kazala je da je u ovoj instituciji u toku izrada akcionog plana za prevenciju govora mržnje u BiH, što bi trebalo doprinijeti i prevenciji rodno zasnovanog nasilja.\n–Sloboda govora u cyber prostoru ne smije nanositi štetu nikome u tom prostoru, a u to spada i uznemiravanje na internetu i objavljivanje neprimjerenih sadržaja. Gender nasilje kao specifičan oblik nasilja treba se definirati i razraditi u našem zakonodavstvu, jer istraživanja pokazuju da se takva vrsta nasilja najčešće dešava na štetu žene – kazala je Đuderija.\nOna je dodala da je pitanje gdje prestaje sloboda govora, a počinje govor mržnje veoma kompleksno.\n–Postoji obaveza država da ograniče takvu vrstu uvredljivih stavova i mišljenja. Naše bh. društvo je daleko od toga. Mi demokratiju shvatamo kao način da možemo reći što god želimo, a da pri tome ne snosimo nikakvu odgovornost za javno izrečene stavove – naglasila je Đuderija.\nNovinarka Radija Federacije BiH Velida Kulenović kaže da je problem rodno zasnovanog nasilja prema novinarkama u cyber prostoru sve prisutniji.\n-Članovi medijske zajednice moraju više razgovarati o ovom problemu i učiti kako da se zaštite. Mi danas praktično ne znamo kako da se zaštitimo od napada putem društvenih mreža. Također, trebamo se bazirati na izmjene Krivičnog zakona u slučajevima nasilja kada se koriste IT tehnologije – zaključila je Kulenović.


Ravensburger puzzle 9 delova -Uzbuna u gradu 06131 - Prodaja, Cena\nRavensburger puzzle 9 delova -Uzbuna u gradu 06131\nŠifra Proizvoda: 57238\nKarakteristike proizvoda: Ravensburger puzzle 9 delova -Uzbuna u gradu 06131\nRavensburger puzzle 9 delova - Uzbuna u gradu 06131\nTema: Gužva u gradu\nBroj delova: 9\nNapomena: Igračka nije namenjena deci mlađoj od 3 godina!\nOpis proizvoda: Ravensburger puzzle 9 delova -Uzbuna u gradu 06131\nBaš je gužva u gradu, automobil je udario u saobraćani znak stop. Saobraćajni policajac je izašao na lice mesta i fotografiše nesreću. Tu su i ambulantna kola a stižu i vatrogasci. Svi su izašli iz radnji i kafića i gledaju kako policajka uzima izjavu svedoka. Ravensburger donosi puzzle od 9 delova namenjene uzastu: 3+\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 57238\nSifra 57238, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 57238, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


NASTANAK EVROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE | SEMINARSKI RAD\nNASTANAK EVROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE\nPrva inicijativa za integraciju Evrope datira još iz XIV veka: „Još je Dante u Božanstvenoj komediji 1306. godine zakljucio da je jedino sredstvo za ujedinjenje to da Evropa ima suverena nad drugim suverenima, što se tumacilo kao pokušaj obnove srednjovekovnog sna Karla Velikog.“\nPredlozi u prošlosti su se razlikovali od predloga koji je usledio nakon II svetskog rata, medutim zajednicko im je iskustvo da je za evropski mir najveca opasnost sistem nacionalnih država sa jakim nacionalizmom.\nRazvoju ideje evropskog ujedinjenja su doprineli Šarl Moneskje i Žan Žak Ruso. U svom spisu pod naslovom Razmišljanja o evropskoj univerzalnoj monarhiji (1734. godine štampan), Monteskje razmatra ideju univerzalnog evropskog ujedinjenja. Rusoov rukopris O federaciji kao sredstvu koje kombinuje korist malih republika sa velikim državama, posvecen je ideji i stvaranju neke vrste evropske federativne asocijacije.\n1. ZACETNICI IDEJE EVROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE\nU XVIII veku nemacki filozof Imanuel Kant u svom spisu Ka stalnom miru (napisan 1795. godine) iznosi koncepciju jedne federalno organizovane Evrope republikanskih država koja treba da se temelji na dve osnovna principa:\n1. Gradanski ustav u svakoj državi treba da bude republikanski,\n2. Medunarodno pravo treba da se zasniva na federalizmu slobodnih država.\nGodine 1814. poznati socijal-utopista Sen-Simon je osmislio originalnu koncepciju normativnog uredenja jedne evropske zajednice sa supranacionalnim parlamentom. On u svojoj brošuri Reorganizacija evropskog društva istice ideju o jednoj „opštoj moci" koja je u stanju da ostvari napredak „evropskog zajedništva".\nPosle posebno tragicno demonstriranog nacionalizma u XX veku, evropske države su imale potrebu ne samo da obezbede mir nego i uslove za ekonomsku, politicku i ratnu rekonstrukciju. Pretpostavka da se zadovolje te potrebe bila je otvaranje nacionalnih ekonomija za integrativne procese kao sredstvo za izbegavanje protekcionizma koji je bio osnovna karakteristika meduratovske Evrope. Postojalo je nekoliko pristupa integraciji. Federalisti su isticali znacaj nacionalne države ali sa širokom demokratskom strukturom.\nFunkcionalisti su zagovarali ujedinjenje Evrope preko ekonomske kooperacije kao pocetne tacke za ostvarivanje politicke integracije. Nisu bili malobrojni ni nacionalisti. Ove razlike su prisutne i danas. Kicma Evropske unije su Nemacka i Francuska. Nemci vide Evropu u buducnosti kao federaciju nekoliko desetina nacionalnih država cije odnose ureduje federalni ustav sa jakim parlamentom, sopstvenom vladom i predsednikom koji se bira na neposrednim izborima. Francuzi su protiv takve vrste federacije.\nOni vide Evropu u buducnosti kao federaciju nacionalnih država sa jakom vladom saradnje kojom bi upravljale nacionalne vlade. Bez obzira koliko procesi evropske integracije bili motivisani i politickim razlozima proces politicke integracije nije pratio tempo razvoja ekonomskih formi integrisanja.\n2. POJAM RAZVOJA EKONOMSKE INTEGRACIJE\nRegionalna ekonomska integracija je oblik ekonomske integracije izmedu nezavisnih država. Iz Tabele 1 mogu se sagledati razvojne faze regionalne ekonomske integracije i kako se u svakoj od njih može povecati stepen integrisanosti:\n1. U zoni slobodne trgovine se uspostavlja slobodan protok robe i usluga i ukidaju sve carine i kvote u medusobnoj razmeni zemalja clanica, a zadržavaju se nacionalne carinske tarife u odnosu na trece zemlje.\n2. U carinskoj uniji se definiše zajednicka carinska politika u odnosu na trece zemlje.\n3. U zajednickom tržištu se uspostavlja slobodno kretanje rada i kapitala. Zajednicko tržište je prostor koji obuhvata više politicki odvojenih i nezavisnih država na kojima se suceljavaju ekonomski faktori ponude i tražnje bez bilo kakvih ogranicenja nacionalnih politika.\n4. U ekonomskoj uniji postoji obaveza harmonizacije ekonomskih politika.\n5. U ekonomskoj monetarnoj uniji postoji unificirana ekonomska politika sa jedinstvenom monetarnom politikom i zajednickom centralnom bankom.\nTabela 1 Oblici regionalne ekonomske asocijacije i njihove karakteristike\n3. NASTANAK EVROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE\nKada je pocelo razmatranje o osnivanju Saveta Evrope, Francuski ministar spoljnih poslova Robert Šuman je naglasio neizbežnu potrebu za stvaranjem institucija koje bi bile odgovorne za kooperaciju evropskih zemalja u oblasti ekonomije, vojske, kulture i politike. On je 9. maja 1950. godine izložio ambiciozan plan, poznat kao „Šumanov plan", da se vitalne industrije uglja i celika Francuske i Savezne Republike Nemacke udruže u organizaciju otvorenu svim evropskim demokratijama. Ovaj plan ujedno predstavlja i osnovu evropskog ujedinjenja.\nRobert Šuman i francuski ekonomista Žan Mone (Jean Monet) iznose plan o osnivanju Evropske zajednice za ugalj i celik (ECSC - eng. European Coal and Steel Community), koja je bila otvorena i za druge evropske zemlje. Plan je predvidao stavljanje celokupne nemacke i francuske industrije uglja i celika pod jedinstvenu i zajednicku upravu, koja ce nadgledati njihov razvoj. Šest država (Zapadna Nemacka, Francuska Italija, Belgija, Holandija i Luksemburg) su potpisale „Šumanovplan" u Parizu, koji je kodifikovan 18. aprila 1951. godine. Pariski sporazum, kojim je formalno uspostavljena Evropska zajednice za ugalj i celik, stupa na snagu 10. avgusta 1952. godine, a prvi njen predsednik je bio Žan Mone. ECSC je podrazumevala zajednicko tržište najznacajnijih energenata (uglja i celika) u posleratnom periodu za šest država osnivaca (Belgija, Francuska, Nemacka, Italija, Luksemburg i Holandija).\nSvrha zajednice je bilo ocuvanje mira kroz zajednicku kontrolu proizvodnje i prometa uglja i celika, gde je ona okupila i pobednike i gubitnike rata, kao ravnopravne clanove jedne institucionalne infrastrukture. Ovaj potez stvaranja ECSC pokazao se kao veoma uspešan da je u prvih pet godina od osnivanja ECSC trgovina ugljem i celikom porasla za 129%. Šest zemalja je odlucilo da isti princip sprovede i na celokupnu privredu.\nOvih šest zemalja u maju 1952. godine su potpisale sporazum kojim je uspostavljena Evropska odbrambena zajednica (EDC - eng. European Defence Community), ali Francuski Parlament je u avgustu 1954. odbio da ratifikuje ovaj sporazum, i on je odmah povucen. Ovaj neuspeh EDC-a je uverio Žana Monea da put ka evropskom jedinstvu vodi pre kroz ekonomsku nego vojnu saradnju. Ministri spoljnih poslova šest država ECSC su održali konferenciju u junu 1955. u Mesini gde su odlucili, da ponovo pokrenu proces stvaranja evropskog jedinstva, plašuci se da ne propadnu svi napori koji su uloženi u stvaranje ECSC posle propasti EDC-a. Ministri su odredili pripremni Komitet kome je presedavao belgijski ministar inostranih poslova Pol-Henri Spak , koji je poceo sa radom pocetkom 1956. godine.\nPosle Rimskih ugovora iz 1957. godine osnovana je Evropska ekonomska zajednica. Ugovor kojim je osnovana Evropska ekonomska zajednica više puta je revidiran. Kao što je poznato, Zajednica je startovala sa 6 clanova osnivaca. To je mali broj u predenju sa sadašnjih 25, sa realnim izgledima da ih uskoro bude 27. U ranim fazama smatralo se da je Francuska predvodnik integracionih procesa u Evropi. Pored ostalog, takva njena uloga bila je nužna na pocetku, jer je valjalo regulisati odnose sa susednom Nemackom.\nNa taj nacin je stvorena kljucna osa integracije: Pariz-Bon, kasnije Berlin. Verovalo se da ce se na taj nacin obezbediti sigurna buducnost Evropske zajednice. Pored objektivno postojecih interesa za napredak tog procesa, njemu su znacajno doprineli vrlo prijateljski, licni odnosi lidera Francuske i Nemacke. Oni su posebno bili izraženi u relacijama Smita i D'Estena, a kasnije Miterana i Kola. Posle pada Berlinskog zida i ujedinjena Nemacka je preduzela diplomatsku ofanzivu kako bi otklonila izvesnu crtu svoje spoljnopoliticke inferiornosti, prisutne u ranijem periodu. Sadržaj i karakter relacija izmedu država clanica mnogostuko se obogacuje i zapaža se sve vidljivija ofanziva Nemacke na mnogim poljima integrativnih procesa. Cetiri ostale države osnivaci smatraju se tvrdim jezgrom integracionog procesa. One su zagovornici dubljih procesa u integarciji. Poklonici su tzv. komunitarnog metoda donošenja odluka i kreiranja saradnje u brojnim oblastima. To znaci da prednost dobijaju supranacionalni elementi. Tim putem snažno se doprinosi ostvarivanju veceg stepena integracija.\nItalija je uvek veoma prisutna u aktivnoj formi u evropskoj diplomatiji, ali ponekad i sa izvesnom crtom opstrukcije u. sistemu EU, zbog toga što je evidentna nestabilnost njenih Vlada. Uvidajuci neodrživost takvog stanja i takvih pozicija, neke italijanske Vlade nastojale su da balansiraju izmedu ta dva osnovna tipa aktivnosti time što su povremeno opstruirale dublje integracione procese.\n4. UGOVOR O FORMIRANJU EEZ\nZemlje Benelukasa su podnele Memorandum još 1955. godine sa predlogom da se formira politicka integarcija na osnovama ekonomske integracije. U ranim fazama to bi podrazumevalo ukljucivanje politike u saobracajnoj infrastrukturi, koordinaciju aktivnosti u razvoju atomske energije i drugih resursa, kao i stvaranje zajednickog tržišta.\nUgovor koji je uspostavio Evropsku ekonomsku zajednicu potpisan je Rimu 25. marta 1957. godine. Istoga dana potpisan je i Ugovor o Evropskoj zajednici za Atomsku enrgiju. Ugovor o evropskoj zoni slobodne trgovine potpisalo je 1960. godine sedam država i to: Velika Britanija, Austrija, Portugalija, Norveška, Svedska, Danska, Švajcarska. Naizgled, rec je bila o konkurentnoj organizaciji, medutim, obe su u periodu koji sledi nastojale da razviju relativno dobre i harmonicne odnose u trgovini koji su dostigli svoju najvišu tacku u 1992. godini, kada je pospisan ugovor o formiranju Evropskog ekonomskog prostora. Osnovni cilj formiranja Zajednice bio je taj da se, kako to stoji u preambuli Ugovora, eleminišu barijere koje dele Evropu.\nClan 2 Ugovora nalagao je da se stvori zajednicko tržište sa harmonicnim razvojem zajednickog tržišta, povecanjem ekonomske stabilnosti i povecanje životnog standarada i što je moguce vece saradnje izmedu država clanica. Takode, u Ugovoru je predvideno uspostavljanje zajednicke carinske politike u vidu carinske unije, zajednicke komercijalne politike i progresivnog eleminisanja barijera za slobodno kretanje ljudi, roba, kapitala i usluga. Predvidena je harmonizacija nacionalnih zakonodavstava kako bi se ostvarilo zajednicko tržište. Na pocetku se insitriralo da se harmonizuju, pre svega, zakonodavna politika u poljoprivredi, trgovini i razvoju. Neophodno je bilo stvoriti uslove za slobodno kretanje roba, lica, kapitala i usluga.\nSam ugovor zamišljen je kao ugovor okvirnog tipa u kome se insistira na ostvarivanju vrlo široke zakonodavne delatniosti. Iako je u osnovi takvih stremljenja bila ekonomska kategorija udruživanja, podtekst je ukazivao na nameru da se stvori osnova za politicko ujedinjavanje. Interesi na tom planu bili su poduradni kod svih clanica Zajednice. Institucije su preuzete od strane Evropske zajednice za ugalj i celik. Pri tom je umesto Visoke vlasti ustanovljena Komisija. Njen položaj je, u odnosu na Visoku vlast, izmenjen u tom smislu što se insistiralo na njenoj vecoj nezavisnosti u odnosu na u odnosu na vlasti država clanica. Njene nadležnosti bile su takode uže u odnosu na Visoku vlast. Najvažniju ulogu u sistemu institucija imao je Savet ministara. Time se suštinski ogranicavala nadnacionalna komponenta vlasti Komisije i afirmisala meduvladina dimenzija saradnje.\nMedunarodno pravni subjektivitet poseduju sve tri zajednice. One mogu sticati prava i obaveze, mogu biti staranka pred Sudom. U tom slucaju zastupa ih Komisija. Poseduju kapacitet zakljucivanja medunarodnih ugovora. Karakter tih ugovora koje mogu zakljucivati je dvostruk i to :\n1. ugovori u kojima je samo Zajednica stranka,\n2. ugovori u kojima su i države clanice zajedno sa Zajednicom staranke ugovora.\n5. KLJUCNE FAZE U RAZVOJU EVROPSKE EKONOMSKE INTEGRACIJE\nDo ekonomske i monetarne unije, kao najvišeg oblika regionalne ekonomske integracije, evropske države su prošle kroz sve faze regionalne integracije sa razlicitim periodom trajanja. Ono što je karakteristika evropske ekonomske integracije je da je vertikalno produbljivanje ekonomske integracije pratilo i njeno horizontalno širenje.\n1951. GODINA – U Parizu, 18. aprila 1951.godine, Francuska, Zapadna Nemacka, Italija, Belgija, Holandija i Luksemburg potpisale su Ugovor o osnivanju Evropske zajednice za ugalj i celik. Ugovor je stupio na snagu godinu dana kasnije sa rokom važenja na 50 godina. Cilj ugovora bio je da se pod zajednicku kontrolu stavi proizvodnja i distribucija uglja i celika.\n1957. GODINA – U Rimu, 27.marta 1957. godine, iste države potpisale su Ugovor o osnivanju Evropske zajednice za atomsku energiju i Ugovor o osnivanju Evropske ekonomske zajednice (EEZ). Cilj Evropske ekonomske zajednice bio je uspostavljanje zajednickog tržišta radi podsticanja preduzetništva, konkurencije i razmene. Ukidanje medusobnih carina nije otklonilo brojne fizicke, tehnicke i poreske prepreke u medusobnoj trgovini i prometu. Iz tog razloga usvojena je jedinstvena carinska tarifa i formirana carinska unija. Ovi ugovori su potpisani na neodredeno vreme.\n1965. GODINA – U Briselu, iste države su potpisale Ugovor o fuziji organa tri zajednice koje su spajanjem formirale organe Evropske ekonomske zajednice (EEZ). Potpisani ugovori iz 1951.godine i 1957.godine postali su konstitutivna povelja EEZ koja se drugacije naziva Rimski ugovori.\n1973.GODINA – Danska, Irska i Velika Britanija su pristupile EEZ.\n1981.GODINA – Evropskoj ekonomskoj zajednici pridružila se i Grcka.\n1986.GODINA – Nove države clanice EEZ postale su Španija i Portugalija. Iste godine u Luksemburgu potpisan je Jedinstven evropski akt (SEA) kojim je izvršena prva revizija Rimskih ugovora. Jedinstven evropski akt stupio je na snagu 1.juna 1987 godine. Cilj SEA bio je stvaranje jedinstvenog evropskog prostora i uspostavljanje i funkcionisanje jedinstvenog unutrašnjeg tržišta kao pocetne tacke na putu stvaranja monetarne i politicke unije. Jedinstveno unutrašnje tržište je tržište jedinstvenog ekonomskog prostora bez unutrašnjih nacionalnih granica unutar koga je obezbedeno kretanje robe, ljudi, usluga i kapitala. SEA je postao institucionalna osnova za tzv. Belu knjigu o implementaciji jedinstvenog unutrašnjeg tržišta. Države clanice EEZ bile su u obavezi da do 31. XII 1992.godine usvoje sve mere u cilju uspostavljanja jedinstvenog unutrašnjeg tržišta, kao pretpostavke za dalji proces ekonomske i politicke integracije. 1992.godine, Jedinstven evropski akt inkorporisan je u Mastrihtski sporazum.\n1991.GODINA –U Mastrihtu decembra 1991.godine države clanice EEZ potpisale su Ugovor o EU koji je stupio na snagu 1. novembra 1993.godine. Ugovorom o EU Evropska ekonomska zajednica (EEZ) prerasla je u Evropsku uniju (EU). Sa prerastanjem EEZ u EU uspostavlja se zajednicka spoljna i bezbedonosna politika i saradnja u oblasti pravosuda i unutrašnjih poslova, uvodi se pojam državljanstva, zajednicka ekonomska politika proširuje se na zajednicku saobracajnu politiku. Ugovorom o EU ozvaniceno je uvodenje monetarne unije (EMU). Ureden je sistem centralnih banaka i osnivanje Evropske centralne banke (ECB) kao samostalne i nezavisne institucije i institucionalnog stuba monetarnog sistema buduce EMU.\nIdeja o ujedinjenoj Evropi javljale su se u razlicitim oblicima tokom istorije. Sukobi i tragedije evropskih država u I i II svetskom ratu podstakli su mnoge diplomate i politicare s pocetka XX veka na traženje rešenja za ujedinjenje država na evropskom kontinentu, koje bi doprinelo miru i blagostanju. Francuski ministar spoljnih poslova Robert Šuman je 9. maja 1950. godine izložio ambiciozan plan da se vitalne industrije uglja i celika Francuske i Savezne Republike Nemacke udruže u organizaciju otvorenu svim evropskim demokratijama.\nCilj tog plana je bio da se pomire evropske zemlje koje su prethodno bile u ratu i da se omoguci eventualna evropska federacija. Šest zemalja - Belgija, Savezna Republika Nemacka, Francuska, Luksemburg, Italija i Holandija - potpisalo je 1951. godine u Parizu ugovor kojim je osnovana prva od tri evropske zajednice - Evropska zajednica za ugalj i celik. Ovaj potez je bio tako uspešan da je u prvih pet godina trgovina ugljem i celikom porasla za 129%. Šest zemalja clanica odlucilo je da isti princip primeni na celokupnu privredu. Pregovori su bili krunisani potpisivanjem dva ugovora u Rimu 1957. godine, kojima su stvoreni Evropska ekonomska zajednica (EEZ) i Evropska zajednica za atomsku energiju (EUROATOM), za pospešivanje upotrebe nuklearne energije u miroljubive svrhe u Evropi.\nOsnivanje EEZ-a i zajednickog tržišta je imalo dva cilja. Prvi je bio da se izmene uslovi trgovine - stvaranje carinske unije, ukidanje kvota i ostalih ogranicenja trgovine i slobodno kretanje ljudi, usluga i kapitala i proizvodnje na teritiriji Zajednice. Drugi, više politicke prirode, ogledao se u tome da bi Zajednica trebalo da doprinese funkcionalnoj konstrukciji politicke Evrope i konstituisanju mera za neposrednu unifikaciju Evrope. Ugovorom o osnivanju EEZ-a predvideno je stvaranje zajednickog tržišta, carinske unije i zajednickih politika.\nEkonomska kriza 1973. godine oznacila je kraj impresivnog ekonomskog razvoja u kome su Evropske zemlje uživale duži vremenski period. Nezaposlenost, inflacija i kriza klasicnih industrijskih sektora karakterisale su ekonomsku sliku EEZ-a tokom druge polovine 70-ih i pocetkom 80-ih godina. Ipak, integrativni procesi su se nastavili.\n1. Avramov, S., Kreca, M. D. (1993) Medunarodno javno pravo. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva\n2. Duric M. Dragana: Menunarodna Ekonomija, Beograd. 2002. godine.Hartli, T. C. (1998) Osnovi prava Evropske zajednice. Budimpešta: COLPI - Institut za ustavnu i zakonodavnu politiku\n3. Ilic Gordana, Evropska ekonomska zajednica, Naucni rad, Beograd, 2002. godina Lopandic, D. Ž., ur. (1999) Ugovor o Evropskoj uniji - Rim-Mastriht-Amsterdam. Beograd: Medunarodna politika\n4. Sidanski, D. (1996) Federalisticka buducnost Evrope - Evropska zajednica, osnove ugovora iz Mastrihta. Beograd, itd: Prosveta\n5. Stepanov, R. Ž., Despotovic, L. M. (2002) Evropska Unija - nastanak, institucije, pravo, NATO. Novi Sad: Stylos Vukadinovic, R. D. (1995) Pravo Evropske unije. Beograd: Institut za medunarodnu politiku i privredu\n6. Stakic B.: Menunarodne finansijske organizacije; Jugoslaviapublik, Beograd, 1988. godine.\n7. Vukadinovic, R. D. (1996) Nastanak i transformacija Evropske Ekonomske Zajednice sa osvrtom na viziju razvoja Evropske Unije. u: Stojanovic Dragoljub (ur.) Srbija i evropsko pravo, Kragujevac, knjiga I\n8. www.evropskaunija.info (Preuzeto sa Internet stranice dana 12.12.2008. godine)\n9. www.nbj.co.yu (Preuzeto sa Internet stranice dana 12.12.2008. godine)


II ORGANI ZA USPOSTAVLJANJE NIGP-a\nSavet NIGP-a ima 18 članova koje imenuje i razrešava Vlada, na period od četiri godine.\n16) predstavnik Stalne konferencije gradova i opština;\n17) predstavnik kancelarije nadležne za poslove e-uprave.\nIII TEME GEOPODATAKA\n14) meteorološko-geografske karakteristike;\nIV SUBJEKTI NIGP-A\nV FINANSIRANJE NIGP-A\nVI SKUPOVI GEOPODATAKA\nVIII INTEROPERABILNOST SKUPOVA I SERVISA GEOPODATAKA\nIX MREŽNI SERVISI\nX DELJENJE GEOPODATAKA\n4) skupove i servise geopodataka za određeno uže područje koje utvrđuje Savet NIGP-a, ako se koriste za potrebe testiranja geopodataka ili u naučno-istraživačke svrhe.\nXI KOORDINACIJA I SARADNJA U OBLASTI NIGP-A\n10) administrativno-tehničke poslove za potrebe organa NIGP-a.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaju da važe odredbe člana 2. tač. 8) i 18), GLAVA XI NACIONALNA INFRASTRUKTURA GEOPROSTORNIH PODATAKA i čl. od 159. do 167. Zakona o državnom premeru i katastru ("Službeni glasnik RS", br. 72/09, 18/10, 65/13, 15/15 - US i 96/15).


Vladajuća oligarhija od Bugojna napravila grad iz kojeg bježe i mladi i zreli ljudi\nU prostorijama OO SDP BiH Bugojno održan je sastanak članova Općinskog odbora, članova Kantonalnog odbora i članova najužeg rukovodstva SDP BiH iz Bugojna.\nNa sastanku se razmatrala aktuelna politička, ekonomska i društvena situacija u našoj državi, federaciji, kantonu a najviše situacija u Bugojnu.\nVladajuća oligarhija u posljednjim desetljećima od Bugojna je svojim neznanjem, kriminalom i korupcijom, nepotizmom, forsiranjem nesposobnih stranačkih kadrova napravila od nekad razvijenog i perspektivnog grada, grad iz kojeg bježe i mladi i zreli ljudi, a najperspektivnija djelatnost u Bugojnu postalo je otvaranje staračkih domova.\nPo posljednjim objavljenim socio-ekonomskim pokazateljima razvijenosti općina u Federaciji BiH, samo su Dobretići, od općina našeg kantona iza nas. Također, Bugojno ima i najniže prosječne netto plate u kantonu. Prosječna netto plata u Bugojnu je 641 KM, dok je u Jajcu 905 KM, Fojnici 791 KM, Donjem Vakufu 729 KM, Travniku 707 KM itd.\nČlanovi SDP BiH iz Bugojna smatraju da je došlo vrijeme da upravljanje gradom na prestojećim Lokalnim izborima u oktobru 2020. godine preuzmu sposobniji i odgovorniji Bugojanci.


Muzika i instrumenti : Fender VT Bassman 15 2x15" Bass Amp Cab PRAZAN-USA - ZAMENA 13.06.2019 - ID 78695838 - KupujemProdajem\nMuzika i instrumenti > Bass pojačala > ID oglasa: #78695838 (postavljen: pre nedelju dana)\nFender VT Bassman 15 2x15" Bass Amp Cab PRAZAN-USA - ZAMENA\nVINTAGE EARLY 70's FENDER USA VT BASSMAN 15 BASS AMP CAB 2 x 15" - EMPTY!\nORIGINALAN USA "FENDER" VINTAGE BASSMAN BOX IZ RANIH 70-ih - PRAZAN!\nOriginalni zvučnici izvađeni od strane prethodnog vlasnika, što na kraju daje priliku novom vlasniku da u kutiju postavi dva željena zvučnika od po 15"!\nKorišćen box, pristojno očuvane spoljašnosti obzirom da je s početka 70-ih godina!\nFender znak sa kutije je odavno izgubljen ali se vidi gde je bio!\nRam platna je na više mesta popucao ali je to bar lako srediti - zameniti.\nNavedemo je uzeto u obzir pri formiranju cene!\nU zameni je cena 150 € !\ndbx 166XL Dual Compressor Limiter - ZAMENA\nSve pohvale imam i jako profesionalna saradnja. Prezadovoljan sam opremom\nAlesis Quadraverb GT Guitar Effect Processor - ZAMENA\nPremier Olympic 20/10/12/14" ZebraWood Custom Works - ZAMENA\nBehringer UC100 Ultra Chorus Pedal - ZAMENA\nDigitech RP350 Guitar Modeling Processor USA - ZAMENA


POTRESNA PRIČA O MAJCI I SINU: Dušan je prešao hiljade kilometara da bi 51\t652\nEKSKLUZIVNI SNIMCI KURIR TV! Pogledajte, ovo su moćni helikopteri Mi-17 4 9\t320\nKAKO JE CIA ISKORISTILA JSO ZA ZLOČIN U RAČKU: Zbog toga smo bombardovani! 3\t25\nĐILAS JE LOPOVČINA, OLOŠ I STOKA! Kena žestoko opleo po lideru Saveza za 14\t545\nZALEDIO SE OD STRAHA! Blagoje otišao do šume da proveri gde su komšije 22\nKAD UĐEM U TU SOBU, A NAVIKLA SAM DA JE ON U NJOJ, PA VIDIM PRAZNU STOLICU, 7\t191\nRESTAURATORI UGOSTILI KURIR: Zalutali metak ostao u Pobedniku! Posle obnove 28\n30.08.2018. 15:32h 30.08.2018. 15:32h\nEKSKLUZIVNI SNIMCI KURIR TV! Pogledajte, ovo su moćni helikopteri Mi-17 koji su stigli iz Rusije, maslinaste su boje i imaju srpsku zastavu! Srbija može da se pohvali snažnim letelicama! 4 9\t320


Philips rasveta i kućni aparati su poznat brendi, Philips rasveta i philips kućni aparati sa modernim dizajnim pruži Vam uživanje u kuću.\nKATEGORIJE NOVOGODIŠNJE JELKE I UKRASI BLACK FRIDAY KUĆNI APARATI RASVETA IGRAČKE POKLONI ZA SLAVU KUHINJA KUĆA KUPATILO OPREMA ZA BEBE BAŠTENSKI NAMEŠTAJ BAŠTA SPORT, REKREACIJA, ZDRAVLJE ŠKOLSKI PRIBOR ALATI TEHNIKA KANCELARIJSKI PRIBOR I OPREMA KOZMETIKA I APARATI ZA KOZMETIKU LETO AUTO OPREMA HRANA I OPREMA ZA KUĆNE LJUBIMCE\nPočetna » Brendovi » Philips\nRoyal Philips Electronics ili skraćeno samo Philips je jedan od najvećih svetskih proizvođača elektronskih uređaja sa sedištem u Amsterdamu, Holandija. Philips je svetski lider kada je u pitanju oblast energetski efikasnog osvetljenja, zdravstvene nege kao i robe široke potrošnje. Philips proizvodi su pravljeni sa njihovom brend rečenicom na umu, "Sense & Simplicity" dakle jednostavnost i osećaj za proizvode koji odišu kvalitetom i jednostavnosti u dizajnu i performansama. Volimsvojdom vam nudi široku paletu kvalitetnih Philips proizvoda koji će oduševiti svakog kupca svojim kvalitetom i jednostavnošću. Philips nudi najkvalitetnije sijalice na tržištu, koje će obasjati vaš dom kvalitetnim nenapadnim svetlom, koje će dugo trajati pre potrebe da budu promenjene. Philips kućni aparati se diče svojom jednostavnošću i povoljnom cenom, dok nema gubitaka u području kvaliteta. Philips grejači vode, pegla, aparati za birajnje i fenovi su jedni od najboljih na tržištu i imaju izvanredan odnos kvaliteta i cene. Philips lampe i svetiljke su verovatno proizvodi po kojima je Philips i najpoznatiji tako da postoji širok izbor koji će imati ponešto za svakog kupca. One odišu kvalitetnim i pametnim dizajnom koji će lako raširiti kvalitetnu neštetu svetlost svuda po vašem domu. Pihilips lampe i svetiljke su pravljene sa dekorom koji će se lako uklopiti u svaki prostor i upotpuniti osećaj topline u svakom domu.\nPlafonjera Beyond Philips Hue 71201/31/PH\nViseća lampa Beyond Philips Hue 71200/31/PH\nLampa Provence BlackBrush Philips 15215/42/16\nLuster Ely bela Philips 36675/31/16\nLuster Ely nikl Philips 36675/17/16\nLampa Robin crna Philips 15475/30/16\nLampa Robin bela Philips 15475/31/16\nFair pendant chrome 1x60W 230V 40339/48/16\nLuster Fair hrom Philips 40339/11/16\nReflektorska Plafonjera Fast bar/tube aluminium Philips 53064/48/16\nReflektorski Luster Fast aluminium Philips 53069/48/16\nLampa Stream siva Philips 15465/54/16\nPodna lampa Jiu nikl Philips 42119/17/16\nPlafonjera Fast PHILIPS HL 53064/48/PN\nPlafonjera Vaga aluminium Philips 40970/48/16\nReflektorska lampa Zesta bar/tube aluminium Philips 56494/31/16\nStona lampa Phoenix Philips Hue 31154/31/PH\nLuster Cypress hrom Philips 53225/11/16\nPlafonjera Polygon PHILIPS HL 39517/11/P1\n53224/11/16 CYPRESS special form chrome 4x3W SELV PHILIPS\n40902/31/16 Ayr pendant white 8x2.5W SELV\nLuster Ayr aluminium Philips 40902/48/16\n40340/48/16 Fair ceiling lamp aluminium 1x60W 230V\n40340/11/16 Fair ceiling lamp chrome 1x60W 230V


Švajcarska ambasada | Znanjem do Posla\nE2E priča – O rezultatima programa “Znanjem do posla” i planovima za budućnost\nod strane Sandra Vlatkovic | dec 11, 2019 | Ambasador, Novi Pazar, Poseta partnerima, SDC, Švajcarska ambasada\nNovi Pazar:Delegacija Ambasade Švajcarske u Srbiji, na čelu sa ambasadorom Filipom Geom, boravila je u poseti Novom Pazaru gde je sa predstavnicima lokalne samouprave i Omladinskog klastera razgovarala o aktivnostima koje podržavaju u ovom delu Srbije, sa posebnim osvrtom na projekat “Znanjem do posla”.\nNa sastanku sa direktorom Kancelarije za mlade Džemaludinom Paučincem i potpredsednicom Udruženja psihologa Novi Pazar Marijom Tiosavljević glavna tema su bili rezultati ostvareni tokom projekta “Znanjem do posla”, ali i o njegovom nastavku do 2023. godine.\n“Ambasadoru i njegovim saradnicima, među kojima su bili i predstavnici Švajcarske kancelarije za saradnju (SDC), predstavili smo dosadašnje rezultate programa u Novom Pazaru, Raški, Sjenici i Tutinu. Razgovarali smo i o planovima za narednu fazu programa, njegovoj održivosti i mogućnostima za nalaženje dodatnih načina za finansiranje usluga koje trenutno pružamo, poput karijernog vođenja i savetovanja, razvoja programa obuka, SKA analiza i selekcije zaposlenih za potrebe ovdašnjih kompanija”, naveo je Tiosavljević.\nO rezultatima programa “Znanjem do posla” u Novom Pazaru i njegovom značaju za ovaj grad bilo je reči i na sastanku sa gradonačelnikom Nihatom Biševcem. Gosti su s domaćinom razmotrili mogućnosti da se lokalna samouprava uključi u finansiranje programa i da podrži njegovu realizacijui.\nPaučinac smatra da je jedna od mogućnosti je da se finansiranje usluga koje Omladinski klaster kroz ovaj program pruža mladim žiteljima Novog Pazara, Sjenice, Tutina i Raške, uključi u strateška dokumenta grada, kao što su lokalni akcioni planovi za zapošljavanje ili za mlade.\n“Od velikog značaja bi bilo uključiti lokalne samouprave ovih gradova, ali i nacionalne institucije kako bi se unapredila saradnja i kako bi se radilo na iznalaženju zajedničkih rešenja na polju zapošljavanja mladih”, rekao je Paučinac.\nGradonačelnik Biševac izrazio je zahvalnost na podršci i doprinosu Švajcarske razvoju ovog grada, izdvojivši “Znanjem do posla” kao jedan od najuspešnijih projekata.\nKrajem ove godine završavaju se i poslednje dve obuke kod poslodavaca za deficitarna zanimanja šivača lake konfekcije i turističkih animatora. Tako je kroz program “Znanjem do posla” prethodnih godina prošlo više od 100 nezaposlenih iz gradova ovog regiona.\nRanije su organizovane i obuke za šivače, tapetare, tehnologe u mlekarstvu, lične pratioce i konobare, a procenat onih koji su posle prakse došli do posla je veoma visok.\nPored obuka za deficitarna zanimanja, u ovom kraju realizovane su i brojne propratne aktivnosti, od karijernog savetovanja za stotine srednjoškolaca do psihološkog osnaživanja i podizanja profesionalnih veština i kompetencija više desetina osoba sa smetnjama u razvoju.