Ništa lično – Finomen\nNesnosne vrućine koje utiču na provociranje zdravog razuma i čelendžovanja (čitaj: preispitivanja) svih poznatih činjenica i normi ljepog poslovnog ponašanja, dovedoše nas do nježnog češljanja registratora mozga na temu radnih odnosa.\nNaslov ovog posta predstavlja omiljenu krilaticu surovo-profi niskog, srednjeg i top menadžmenta kada im se neki radnika/ca jednostavno ne sviđa a žele da ga/je otpuste. Koliko je ova krilatica uzela maha na globalnom nivou govori i činjenica da je ista dolećela i u crnogorske korporativne ali i šire krajolike.\nElem, kada nekoga želite da otpustite a da se ne zamjerite na ličnom nivou, onda mu jednostavno prišapnete superkul dopisom tipa (koji ćemo malo za potrebe ovog teksta malo karikirati) – “znaš kako, ti si dobar/ra radnik/ca, ništa lično ali moramo te otpustiti…” Dodajte na kraju i da je “(ime i prezime) bio izuzetno posvećen poslu, sjajan kolega i marljiv radnik”. Ovakav korpo-štancovani templejt je sasvim sigurno sastavio neki junior kopirajter kako bi se radnik osjećao ispunjeno u otkazu dok čita riječi hvale. BTW – podgoričani imaju jednu sentencu: učini mu ćef, posa’ mu ne završi.\nU zemlji u kojoj se kriminalci blagonaklono nazivaju bezbjednosno interesantnim licima i u kojoj se otpuštanje radnika tepajući naziva optimizacijom resursa, ništa lično mu u stvari predstavlja blagi eufemizam za pojavu povećanog nivoa testorostona kojim neke osobe jednostavno ne umiju da upravljaju.\nZašto ništa lično ne znači – ama baš ništa? Svaki čovjek, pa neka je i menadžer (menadžer, kako to gordo zvuči), je emotivno biće! (hvala lajf koučevima i presretačima sreće koji nadahnuto pišu o emocijama). Dakle, ako nekoga lično ne dotiče nečiji nerad, neznanje ili poslovni bezobrazluk, onda taj neko i ne zaslužuje da bude menadžer. I taj neko ne može da otpušta radnika i da mu kaže – ništa lično. Valjda je razlog otpuštanja to što menadžer smatra da po njegovom ličnom shvatanju neki radnik valjano ne izvršava svoje poslovne obaveze.\nSudeći po broju ništalično otkaza i prestanka radnih odnosa, Crna Gora zemlja u kojoj je proces vještačke inteligencije napredovao do čina brisanja emocija i odsustva empatije iz svakodnevne komunikacije!\nDo potpune automatizacije procesa otpuštanja (koji vjerujte nije daleko), obavještavamo zainteresovanu javnost da nemamo ništa lično ni protiv koga a najmanje protiv nas samih 🙂\nRelated Topics:Crna GoraekonomijamenadzmentotkaziPosao


Urađen projekat platoa na severu\nCrvena zvezda je u svojim nastojanjima da renovira i osveži izgled svog stadiona dobila značajnu pomoć.\nRadovi na sređivanju stadiona „Rajko Mitić“ traju sada već mesecima. Centralni teren je obnovljen, a u toku je postavljanje novih stolica unutar stadiona. Iza južne tribine rade se novi tereni, obnavljaju stari, a postavljeni su i novi reflektori koji će omogućiti dečacima iz Omladinske škole Crvene zvezde da treniraju i u popodnevnim odnosno večernjim terminima. Iza severne tribine stadiona takođe se obnavljaju tereni, a u toku su i radovi na izgradnji hale koja će biti zatvorena.\nKao što smo ranije najavili u okviru „radne akcije“ koju su pokrenuli Zvezdaši, planirana je i izgradnja stepeništa i uređenje platoa iza severne trebine. U radnu akciju uključili su se i prijatelji Zvezdaši iz saobraćajnog instituta CIP, i izradili projekat. U četvrtak, 12. oktobra, u prostorijama kluba je održana prezentacija projekta kojoj su prisustvovali članovi rukovodstva kluba i Zvezdaši pokretači radne akcije. Takođe urađen je i projekat potpornih stubova iza severne tribine stadiona.\nOčekuemo da se svi Zvezdaši uključe u dalju razradu i realizaciju projekta, kako bismo što pre uredili i ovaj deo naše „kuće“. Zvezdašima iz instituta CIP velika zahvalnost na angažovanju koje su pokazali.


Hortikultura, bašta, dvorište, Jazak :: Daibau.rs\nHORTIKULTURA, BAŠTA, DVORIŠTE, JAZAK\nTražim dobrog baštovana: Skupili smo i proverili baštovane, koji rade u mestu Jazak i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani baštovani će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan baštovan Jazak, koji može da uradi:\torezivanje vinove loze, seča drveća, sadnja biljaka, uređenje vrta, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i Evropske unije i Sporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom ekonomskom unijom – CfSP\nCfSP CfSP 03/17/2020 Comments (0)\nDr Vladimir Međak, Autor je radio u Kancelariji za evropske integracije 2004-2016 godine, bio pomoćnik direktora u periodu 2010-2016 i učestvovao u pregovorima za zaključenje SSP 2005-2008 godine.\nDosta često se mogu čuti u javnoj raspravi razni podaci o efektima Sporazuma o stabilizaciji i prirdurživanju na spoljnu trgovinu Srbije a samim tim i na privredu Srbije. Uglavnom je ta diskusija i podaci koji se iznose ili negativna ili još češće netačna. U trenutku potpisivanja SSP 2008. godine, Sporazum je nazivanim izdajničkim, jer se njime navodno priznaje nezavisnost Kosova. Budući da 12 godina kasnije i dalje pričamo o priznavanju Kosova, jasno je da je ta tvrdnja 2008. godine bila potuno netačna. Sporazum zapravo u članu 135. predviđa da je Kosovo deo teritorije Srbije nad kojim Srbija nema faktičku jurisdikciju, jer je pod međunarodnom upravom, u skladu sa Rezolucijom SBUN 1244.\nKad je sporazum potpisan i kad je počela njegova primeni početkom 2009. godine onda je počela kampanja kako će Srbija zbog SSP da bankrotira usled liberalizacije trgovine predviđene sporazumom i usled smanjivanja carinskih prihoda. Takođe su tražena alternativna rešenja, baš kao i danas, rešenja tipa „zašto ne zaključimo samo sporazum o slobodnoj trgovini sa EU, zašto sporazum o pridruživanju“ (iako bi trgovinski efekti tog sporazuma bili isti kao i SSP), „zašto zaključujemo sporazum sa celom EU, a ne samo bilateralno sa Nemačkom“ (iako države članice EU nemaju pravo da zaključuju takve sporazume već za njih to radi EU).\nPre nego što prikažemo efekte moramo prikazati osnovne, notorne činjenice:\nSSP je trgovinski sporazum i definiše pitanje trgovine, ukidanje carina i vancarinskih barijera, necarinskih barijera trgovini i harmonizacije zakonodavstva Srbije sa zakonodavstvom EU u oblastima i u obimu u kom to omogućava stvaranje zone slobodne trgovine. Vođenje ekonomske politike, podrške agraru, monetarne i fikalne politike ostaje u rukama Vlade Srbije i Narodne banke Srbije, uz ograničenje da mere politika ne smeju voditi diskriminaciji robe poreklom iz EU.\nEU je i pre potpisivanja SSP (pa i u vreme sankcija 90tih) bila najveći trgovinski partner Srbije na čije tržište smo plasirali preko 55% ukupnog izvoza.\nEU je Srbiji posle demokratskih promena 2000. godine, jednostrano ukinula carine na uvoz robe iz Srbije uvođenjema tzv Autonomnih trgovinskih mera (ATM). Ta, jednostrana odluka koja je doneta za ceo zapadni Balkan, zbog pravila Svetske trgovinske organizacije koja EU mora da primenjuje, doneta je na period od pet godina. Tako da je ova odluka produžena 2005. godine na period do 2010 (i nakon toga do 2015, pa do 2020). Ova odluka se donosi jednoglasno na nivou EU. Kosovo je jednostrano proglasilo nezavisnost 2008. godine, što Srbija nije priznala, a 23 od 28 članica EU jeste. Srbija bi 2010. godine došla u\nsituaciju da svaka od tih 23 članica može usloviti produžavanje daljeg bescarinskog pristupa robi iz Srbije tržištu EU, priznanjem Kosova. Da se to desilo, Srbija bi bila pred nemogućim izborom, priznanje Kosova ili uvođenje carina na izvoz u EU. Pošto su SSP potpisale i ratifikovale sve članice EU, svih 27 članica mora da se saglasi da bi bio raskinut. Potpisivanje SSP 2008. godine, Srbija je na ugovornoj osnovi obezbedila bescarinski pristup tržištu EU i odvojila ekonomske i trgovinske odnose sa EU od političkih.\nSrbija je fazno u roku od pet godine ukinula carinu na robu koja ima potrvdu o EU poreklu (Made in EU), a ne na svaku robu koja dođe sa teritorije EU. Poslednja carina na robu iz EU prema dogovoru je ukinuta 1.1.2014. godine dok za neke poljoprivredne proizvode Srbija i dalje naplaćuje (smanjenu) carinu na uvoz iz EU.\nDanas posle 12 godine od početka primene možemo napraviti analizu kakve efekte po trgovinu Srbije i EU je doneo SSP. Da bi videli celinu efekata moramo imati u vidu situaciju u kojoj se Srbija našla 2001. godine kad je godišnji izvoz Srbije u EU bio malo iznad 1,1 milijarde evra, a ukupna trgovina sa EU manja od četiri miljarde evra. Ovako niski iznosi trgovine govore o sunovratu koji je Srbija doživela pod sankcijama 90tih godina. Posle otvaranja tržišta EU, izvoz počinje da raste, ali isto tako i uvoz i to bržom stopom od izvoza, usled čega deficit sa počinje EU da raste velikom brzinom. U tom periodu pokrivrenost uvoza izvozom se kreće između 32% i 46% što dovodi do velikog deficita koji dostiže najviši nivo 2008 godine (u godini potpisivanja SSP) kad je iznosio preko pet milijardi evra uz pokrivenost uvoza izozom od 46%. U tom trenutku počinje svetska ekonomska kriza, koja drastično dovodi do pada trgovine sa EU (uvoz pada 28.2%, a izvoz 21.5%) što je u značajnoj meri anuliralo pozitivne efekte po trgovinu i investicije koji su bili učekivani, u skladu sa iskustvima drugih država Balkana koje su imale isti sporazum, poput Hrvatske i Severne Makedonije. Ipak izvoz se brzo oporavlja i dostiže pretkrizni nivo već 2010. godine. Nakon toga izvoz počinje da beleži ozbiljne i kontsantne stope rasta, rastući dosta brže od uvoza. Ovaj rast izvoza je prvenstveno posledica direktnih stranih investicija kompanija koje su otvarale proizvodne pogovone u Srbiji sa namerom da iz Srbije robu plasiraju na tržište EU i u manjem delu na tržište Ruske Federacije i SAD. Zahvaljujući tome Srbija je 2019 godini zabeležila izvoz u EU od 11,68 milijardi evra (skoro milijardu evra mesečno) uz uvoz iz EU od 13,9 milijardi evra i pokrivenost uvoza izvozom od 84.1% uz deficit od 2,2 milijarde evra na strani Srbije (Tabela 1). Nakon 12 godine možemo zaključiti da je Srbija podigla izvoz u EU za 168% dok je uvoz porastao za 48% u istom periodu.\n Ujedinjeno Kraljevstvo je napustilo EU 2019. godine\nNaravno, poboljšanja su moguća pogotovo ukoliko se zna da domaće investicije, kaskaju za stranim kad je uticaj na porast izvoza u pitanu. Takođe, izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije je značajan i Srbija ostvaruje suficit u trgovini sa EU od preko 200 miliona evra godišnje. Ipak u izvozu dominiraju primarni poljoprvredni proizvodi koji čine preko 75% ukupnog izvoza. Investicije u prerađivačku industriju bi dovele do daljeg rasta izvoza.\nRadi davanja ukupne slike spoljne trgovine Srbije sa svetom u 2019, ističemo da je Srbija izvezla robe u iznosu od 17,53 milijardi evra, a uvezla u iznosu od 23,87 milijardi evra. Pokrivenost uvoza izvozom je bila 73.4% uz zabeleženi deficit u trgovini of 6,34 milijardi evra.\nU 2019. godini trgovina Srbije sa partnerima je bila podeljena na sledeći način:\nEvro-Azijska ekonomska unija 8%\nOstatak sveta 16%\nKad govorimo o izvozu ukupno 66,3% izvoza je plasirano u EU, u CEFTA 17,3%, EAEU 5,4%, u Tursku 1,6% a u ostatak sveta je plasirano 9,4% (tabela 2). Skok udela EU u našem izvozu je uglavnom napravljen smanjenjem udela CEFTA država, pre svega ulaskom Hrvatske u EU 2013. i preorijentacijom izvoza usled investicija iz EU. Ovde se može primetiti da 90% našeg izvoza plasiramo partnerima sa kojima imamo sporazum o slobodnoj trgovini a manje od 10% onima sa kojima nemamo takav sporazum. Bitno je istaći da Srbija ni posle 15 godine nije završila pregovore o pristupanju Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO), čime bi sebi olakšala pristup tršištima ostatka sveta.\nGlavni izvozvni proizvodi u EU su električne mašine, mašine, motorna vozila i čelik. Unutar EU, Srbija oko 30% ukupnog izvoza plasira na tržište Nemačke i Italije, usled čega ima dobar rezervoar za dalji rast otvaranjem tržišta drugih članica, gde danas nismo prisutni.\n Grupa autora: Effects of Stabilisation and Association Agreements and CEFTA2006 on WB European Integration and Regional Cooperation: achievements and ways forward, Evropski pokret u Srbiji, Beorgad, 2016 http://www.emins.org/wp-content/uploads/2018/06/SAP-CEFTA-WB6.pdf\n Prema odsecima SMTK klasifikacije (Standardna međunarodna trgovinska klasifikacija)\nKad govorimo o uvozu, 58,2% uvoza je poreklom iz EU, 9,9% iz EAEU, 9,4% iz Kine, CEFTA 4,1%, Turske 4% i 14.4% iz ostatka sveta. Ovde možemo primetiti da 24% uvoza dolazi iz država sa kojima nemamo sporazume o slobodnoj trgovini. To govori da činjenica da nismo članica STO ne smeta trećim državama da dođu na naše tržište, dok mi takvu priliku nemamo u istom obimu.\nJedan od bitnih aspekata SSP jeste što je Srbija ovim sporazumom dobila neograničeni tranzit preko teritorije EU do teritorije trećih država. Ovo je prvenstveno bitno zbog jačanja trgovine sa Rusijom i Turskom koja bi fizički bila znaajno ograničena ako bi Srbija morala da traži dozvole za tranzit kamiona preko svih EU članica kroz koje roba prolazi. Ovo se prvenstveno odnosu na trgovinu sa Rusiom (EAEU) gde je ulazna tačka za robu iz Srbije granica Belorusije.\nBitno je napomenuti da je CEFTA (teritorija bivše Jugoslavije, Albanija i Moldavija) drugo najbitnije tržište za izvor robe iz Srbije i da ne tom tržištu beležimo značajan suficit koje u normalnim uslovima dostiže 2 milijarde evra godišnje. Protivzakonite carine Prištine na našu robu je uticalo na smanjenje suficita koji beležimo u CEFTA.\nU javnom diskursu može čuti da Srbija treba da traži alternativu Evropskoj uniji i da Srbija možda treba da razmisli i o pristupanju tržištu Evro-Azijske Ekonomske Unije (EAEU). Takođe se glorifikuju rezultati izvoza u Rusku Federaciju bez davanja celokupne slike spoljne trgovine Srbije. Zbog treba pogledati i kako stoji trgovina sa Ruskom Federacijom, odnosno sada EAEU.\nPrvo treba istaći da je EAEU, carinska unija. To znači da države članice ukidaju međusobno carine i da uvode zajedničku carinu za sve treće države. To znači da države članice EAEU prenose pravo na Uniju da u njihovo ime zakljućuje trgovinske sporazuma, baš kao i Evropska unija. Zbog ove činjenice, Srbija bi u slučaju ulaska u EAEU kao što su objavile neke domaće novine, morala da raskine SSP sa EU kao i CEFTA sporazum (kao i se druge bilateralne sporazume) čime bi izgubila bescarinski pristup njihovim tržištima. Srbija samo na tržišta EU i CEFTA izvozi približno 15 milijardi evra godišnje (oko 35% BDP Srbije u 2019). To bi bilo ugroženo ako ne i izgubljeno ulaskom u EAEU. Ulaskom u EU jednog dana, Srbija će morati da raskine sporazum sa EAEU i izgubi bescarinski pristup njenom tržištu i pređe u režim trgovine koji sa EAEU bude imala EU u tom trenutku, ali i šansu da robu koju je plasirala na tržište EAEU plasira na tržište drugih članica EU.\nEAEU ima pet država članica, Rusku Federaciju, Belorusiju, Kazahstan, Jermeniju i Kirgistan. Srbija je 2019. godine potpisala sporazum o slobodnoj trgovini sa EAEU. Srbija je prethodno imala sporazume o slobodnoj trgovini sa Ruskom Federacijom (iz 2000. godine izmenjen 2009, Belorusijom 2009. i Kazahstanom 2010). Najveći deo trgovine sa EAEU se odvija sa Ruskom Federacijom (preko 90%) u skladu sa sporazumom iz 2000.\nBitno je istaći da sporazum o slobodnoj trgovini sa Ruskom Federacijom iz 2000, kao ni sada sa EAEU, ne predviđa potpunu liberalizaciju trgovine (za raliku od SSP). Izvorni sporazum iz 2000. godine je predviđao da Rusija zadrži carine na robu iz Srbije za šećer, sir, cigarete, traktore, automobile, lekove, pneumatike, nameštaj (ukupno 35 proizvoda), a što su u tom trenutku bili glavni proizvodi domaće industrije. Zato određeni proizvodi iz Srbije, a koje Srbija značajno proizvodi poput šećera, sira, i automobila ni danas ne mogu biti izvezeni bescarinski u RF ni u EAEU. Carinska zaštita je posebno uticala na izvoz u Rusku Federaciju do 2009. godine kad je dodatnim Protokolom u sporazum izvršena dodatna liberalizacija na uvoz robe iz Srbije (tekstil, nameštaj, lekovi) usled čega je osetno smanjen deficiti koji je Srbija beležila, ali je i dalje prisutan. Najbitniji pojedinačni proizvod u izvozu u Rusiju jesu jabuke, uz dominaciju voća i povrća u izvozu.\n Računato na šest cifara kombinovane carinske nomenklature (Combined Nomenclature)\n Računato prema odsecima SMTK klasifikacije (Standardna međunarodna trgovinska klasifikacija)\nIzvoz u Rusiju je dostigao značajan razvoj u odnosu na 2001. godinu (godinu nakon potpisivanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Rusijom). Te godine izvoz iz Srbije je bio nešto preko 85 miliona dolara da bi 2019. godine dostigao vrednost od 977 miliona dolara (odnosno 872 miliona evra).\nSa druge strane uvoz iz Rusije se uglavnom bazira na energentima i u 2019. je iznosio 2.583,9 miliona dolara (odnosno 2.307 miliona evra). Pokrivenost uvoza izvozom u trgovini sa Rusijom beleži značajne oscilacije i varira između 17% (2009. kad je izmenjen Sporazum iz 2000. godine i Rusija dodatno ukinula carine na neke proizvode) i 62.5% 2017. godine. Godine 2019. pokrivenost uvoza izvozom u trgovini sa Rusijom je iznosila 37,9% uz deficit od 1,4 milijarde evra na strani Srbije.\nPosmatrajući statistiku trgovine sa RF/EAEU može se zapaziti značajan skok izvoza u vreme neposredno pre i nakon početka trgovinskog rata EU-RF, odnosno uvođenja sankcija Rusiji od strane EU. Godine 2013. i 2014. je došlo do skoka izvoza iz Srbije na preko milijardu dolara na tržište RF, ali već u 2015. dolazi do pada izvoza i vraćanja na prethodni nivo (iz 2011.), kad su drugi veliki svetski izvoznici počeli da popunjavaju mesto na tržištu Rusije, koje je povlačenjem otvorila EU. Sve ovo govori da turbulencije na tržištima mogu privremeno pružiti određene prilike, ali da je vrlo teško na brzinu povećati pristustvo na nekom tržištu, već da je za male države potreban dugoročni kontinuiran rad.\nNakon analize efekata, možemo zaključiti da je tržište EU primarno tržište za robu iz Srbije a da je region drugo najznačajnije tržište. Zbirno gledano, udeo EU i CEFTA je manje više konstantno preko 80% našeg gobalnog izvoza. Odnos izvoza Srbije u EU i izvoza u EAEU u 2019. godini je bio 13.4:1 u korist izvoza u EU. Možemo zaključiti da ovo nije pitanje nečije odluke i političke nakolonosti prema EU ili prema Rusiji, već pitanje ekonomskog pragmatizma i pre svega istorijskih okolnosti, infrastrukturne povezanosti i geografskih činjenica. Treća tržišta ne treba zanemarivati, treba ih gajiti i razvijati dalje, ali ne treba gajiti iluzije da se primarno i sekundarno mogu zameniti nekim alternativnim, inovativnim pristupom za neko drugo tržište. Čak i kad bi to bilo moguće lomovi i ekonomski gubici po privredu i građane bi bili ogromni i nenadoknadivi.\nSam Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je postigao željeni efekat. Srbija je obezbedila pristup tržištu svog najbitnijeg trgovinskog partnera, ujedno i najbogatijeg tržišta u bližem i daljem okruženju. SSP je dao pravnu sigurnost investitorima (domaćim i stranim), garantujući da je Srbija sigurna za ulaganje i da je plasman robe u EU zagarantovan, bez obzira na političke okolnosti. Na kraju valja istaći da Srbija danas nije još uvek dostigla nivo integracije u svetsku ekonomiju koju je imala SFRJ do 1992. godine, budući da nismo član Svetske trgovinske organizacije.\nIpak, uvek treba biti svestan da SSP nije magični štapić, koji će rešiti sve probleme srpske privrede, već jedan instrument koji je kreatorima ekonomske politike Srbije dao mogućnosti da imaju čime da vode tu politiku. Vođenje ekonomske, agrarne, fiskalne i monetarne politike ostaje u rukama Vlade Srbije i NBS i od njihovog umeća zavisi stanje domaće privrede.\nPrevious Srbija u doba korone – šta možemo da naučimo od drugih zemalja?\nNext Seoba naroda je i bezbednosni rizik


Otvara se novo klizalište u Dunavskom parku? | Luftika\nOtvara se novo klizalište u Dunavskom parku?\nSvečano otvaranje Klizališta Ledena Šuma najavljeno je za 15. decembar 2016. godine uz spektakularan program u Dunavskom parku.\nKako će novo klizalište izgledati možete pogledati na njihovom sajtu ili u videu.\nNa internetu se pojavila stranica ledenasuma.rs koja najavljuje otvaranje najsavremenijeg klizališta po prvi put u Srbiju, u srcu Novog Sada.\nOni obećavaju još mnogo različitih programa i novih prostora poput centralnog klizališta u natrkivenom prostoru, staze za klizanje oko jezera u Dunavskom parku, natkrivene bina za kulturno-zabavni program, svirke i DJ nastupe svakog vikenda, besplatna škola klizanja za najmladje, svakim radnim danom od 10h do 12h i program za decu. U gastronomsku ponudu ubrajaju restoran u sklopu klizališta, kućice u Dunavskom parku sa ponudom hrane i pića. A najavljuju i Zimski bazar – kućice sa ponudom ručnih radova, slatkih delikatesa i poklona za sve generacije.\n“Naša misija je da građanima Vojvodine učinimo zimu 2016/2017. godine čarobnom i magičnom. Novi Sad ce ove zime biti centar akcije, sporta i druženja, mesto na kome generacije gube razliku i na kome izazovi postaju razonoda. Mi smo kreirali nasu misiju a Grad Novi Sad je u njoj prepoznao svoju viziju – da je grad inovacija, moderan kulturni, turistički, sajamski i kongresni kao i tradicijom bogat festivalski grad. Očekuje vas 9 nedelja zabavnog programa uz koji ćemo proslaviti 6 velikih praznika: katolički Božić, Novu Godinu, Srpsku Novu Godinu, pravoslavni Božić, Dan grada Novog Sada i Dan zaljubljenih.” piše na ovom sajtu ledenasuma.rs.\nPogledajte u videu\nViše o cenama karata na klizalištu SPENS-a\noznakeklizaliste dunavski park klizaliste novi sad klizanje novi sad ledena suma novo klizaliste novi sad smene klzanja novi sad\nLedena šuma 2020. u Dunavskom parku: Vodič kroz smene i cene\nŠta (koga) štiti Pokrajinski zavod za zaštitu prirode?\nSvečano otvaranje IV manifestacije “Ledena šuma” u Novom Sadu\nSmene i cenovnik u Ledenoj dvorani na Spensu za 2020. godinu


Milena Radulović dobitnica nagrade Osvajanje slobode | Zabava | Film\nMILENA RADULOVIĆ U SUZAMA: Glumica zaplakala sa nagradom u ruci - "Ovo je za mog HEROJA!" (FOTO) 24 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.09.2021. / 20:28\nMilena Radulović dobila nagradu "Osvajanje slobode".\nGlumica je govor održala u suzama, a nagradu je posvetila i svojoj majci koju je nazvala "svojim herojem".\nPodsetimo, Milena Radulović trenutno je u žiži interesovanja zbog uloge u filmu "Toma" koji je naišao na oduevljenje publike.\nLepa glumica u ovom ostvarenju tumači Nadu, treću suprugu Tome Zdravkovića, s kojom je kratko bio u braku, ali je upaćena i kao jedina od četiri žene kojoj je pevač posvetio pesmu.\nMilena Radulović glumice\n25.09.2021. / 09:04\nO loše glume i feminizma mi se prevrće želudac 🤢🤢🤢\n25.09.2021. / 09:03\nJoj jetru ću da 🤢 gotovo 🤮🤮🤮🤮🤮🤮\nKakvi bolesni komentari...


source.ba | "Ljudi su bačeni sa padobranima, nemaju pojma, ne znaju ni kako, ni šta. Migranti izlaze i šetaju, ljudi ovdje se boje"\nVeliki broj migranata stigao je na područje Kantona Sarajevo, a za sada su smješteni u kasarnu Ušivak.\n"Pružili su jezike i balavili. Evo, neka sada dođu i neka se slikaju. Mnogi pričaju puno, a nisu nikad ni crijep na halu stavili"\n"Kaže momak: 'Ja odoh iz Sarajeva. Ja navečer legnem i kontam hoće li biti rata ili neće, hoću li ujutro slati dijete u vojsku, ja odoh odavde'"\nMigranti bi uskoro trebali biti smješteni u kasarnu u Blažuju, a među stanovnicima okolnih naselja vlada strah da bi mogli imati problema sa migrantima.\nZa Source.ba portal danas je govorio načelnik Općine Ilidža, Senaid Memić, koji je ispričao kakva situacija je trenutno na terenu po pitanju migranata.\nTagovi: KSBiHOpcina IlidzaMigrantiUsivakSarajevoSenaid MemicBlazuj


iAnatomija: Zaboravite na maske i folije, stigao je prvi samopopravljivi telefon LG G Flex!\nZaboravite na maske i folije, stigao je prvi samopopravljivi telefon LG G Flex!\nKompanija LG predstavila je svoj telefon sa zaklrivljenim ekranom G Flex, prvog rivala Samsungovom Galaxy Round.\nOn ima ekran od 6 inča i ne samo što je zakrivljen pa se prilagođava konturi lica i unapređuje doživaljaj gledanja filmova, G Flex i otporan na (blago) savijanje. Ali nama najznačajnija karakteristika koju poseduje je nešto što do sada niste videli.\nU pitanju je tehnologija koja omogućava da se poleđina telefona sama od sebe popravi od svakodnevnih obrebotina.\nPogledajte video test:\nMehanika ove samopopravljive (selfhealing) tehnologije nije poznata, jedino se zna da se bolji rezultat postiže višom temperaturom.\nOvo je sigurno rezultat koji vam nijedan drugi smartfon neće ponuditi! Šta kažete?


Moralnost naprednih tehnologija\nTema: Moralnost naprednih tehnologija\n04.05.2008., 00:06 #1\nKoliko smatrate da su moralne napredne savremene i buduće tehnologije?\nGenetsko modifikovanje biljaka i životinja?\nStvaranje deteta bez spermatozoida i mnoge ostale..?\nGde treba povući crtu?\nMožda neko zna da navede neki direktan istinit događaj gde se postavlja to pitanje.\n04.05.2008., 01:57 #2\nRe: Moralnost naprednih tehnologija\nТреба бити јасно да развој напредних технологија омогућава и гура само и једино интерес. Дакле, улаже се капитал да би се обрнуо и добио још већи. Нема ту никаквих моралних или идеалистичких побуда. Стога, јасно је у ком се смеру и правцу креће развој модерних технологија, и чему све то води...\n04.05.2008., 08:43 #3\nNisam jos video buduce tehnologije, nemam tu cast biti vidovitog, i to poverenje da verujem prorocima koji proricu buduce tehnologije, tako da o njima ne mogu reci nista.\nO tehnologiji pravljenja deteta bez spermatozoida - ne vidim zasto bi dete moralo da se pravi od spermatozoida? Ti, verovatno, imas neki "razlog" zasto bi moralo tako\nO modifikovanju biljaka i zivotinja mislim da su... da zavisi ko modifikuje. A sama "mogucnost kao mogucnost" je, znaci, po mom misljenju, dobra. Ne mogu ja zbog 2 ludaka koji ce da se zaje.ebu pa podvale ljudima neku budalastinu u hranu reci da je ta mogucnost losa, isto kao sto ne mozes ti zbog 2 ubica reci da je noz losa stvar, tj. oktrivenje noza, ili motorne pile (U slucaju da ludak reze motornom pilom zrtvu). Nisam nesto bistar po prirodi i pametan da bih razumeo zasto ljudi koji jedu zivotinjsko meso se zalazu toliko za ocuvanje i prava macaka, i miseva, valjda zato sto misle da je macka bezukusna, pa aj onda, posto je ne jedemo, da je postujemo, da nam ne bude dosadno, ili sta? Ili medved, on treba da ima sva prava, a krava mora da bude rob, po misljenju nekih intelektualaca bolesnih, koji svoje pare daju za ocuvanje polarnog medveda umesto da zakolju te medvede i nahrane decu u Africi.\nSa druge strane, mislim da za "modifikovanjem radi vecih prinosa" nema potrebe, jer se zna da se proizvodi sasvim dovoljno hrane za ceo svet, al je ne dobija ceo svet... viskovi se bace jer nema ko da ih kupi.\nNe vidim zasto je tvoja tema na filozofiji, ja bi je pre stavio na pdf. psihologija, valjda, jeli, i ti, kad bi imao taj podforum negde?\nDakle, ljudi koji iskoristavaju kravu, a stite medveda, nedosledni su, prema tome, njihov moral je dvostruk za kravu i medveda.\nIsto tako su ljudi koji imaju pitome (ili ti "na drugi nacin genetski modifikovane") zivotinje, tj. genetski modifikovane zivotinje, koje su modifikovane bile na staromodnije nacine, a koji uz to kazu da su protiv modifikovanja, ne vide sami sebe, jer da vide ispred nosa, znali bi i da je ukrstanje itd. prilagodjavanje kojim nastaje jedna macka, ili jedan pitomi cvet, svakako vrsta genetskog modifikovanja.\n04.05.2008., 09:00 #4\nDrugo, "tehnologija" je isto sto i "mogucnost za koju znamo/koju imamo" tako da zaista ne mogu misliti da je "mogucnost" nemoralna, ili moralna.\nMoralan ili nemoralan moze biti neki ...pardon, neka licnsot.\nTehnologija se ne mora primenjivati. Al danas narod izgleda misli da ako ima radio u kuci i ako je ispravan, treba i da ga odvrne ceo dan i slusa. To nije problem. Problem je sto isto misle i za televizor, i onda istovremeno gledaju televizor, i slusaju radio = glupiraju se. Ne moze se odjednom gledati televizor i slusati radio. Da ne govorimo o tome da klima uredjaj poneki narusava kvalitet zvuka radia duplo. Erich Fromm je rekao da je jedno od osnovnih "nacela" ovog drustva "radi sve sto mozes uraditi", i da je ono bolesno, pa tako i drustvo.\nAko sam u zivotu pojeo 300 zivotinja, sto zeceva sto vukova, ne mogu sad da se bunim sto tamo neki sa naocarama u belom mantilu oce da unapredi nauku tako sto ce na 20 primeraka sljuke isprobavati genetsko modifikovanje kljuna. Ja mislim da tebe to oko barske shljuke boli zato sto pocinjes da gubis poverenje u naucnike, koje je kod tebe, kao i kod mnogih ljudi koji svracaju na ovaj forum, slepo... (posebno u "neurologe" koji kazu da su emocije mozdana kora koja...).\n04.05.2008., 16:11 #5\nNe razumes temu, neba. Tema se odnosi na koliko je moralno 'izigravati boga' genetskim modifikovanjem, kao i gde treba da stanemo na kraj i prestanemo da menjamo ono sto nam je dato.\n04.05.2008., 17:14 #6\nKo si ti da mi kazes da ne razumem temu? Neko ko je verovatno nije dobro postavio, i nepravilno napisao?\n"Izigravanje boga" JE ONDA I SADJENJE POLJA ZITARICA! JER ONE TU NISU DATE\n04.05.2008., 22:16 #7\nNije. Jer ih seješ takve kakve su stvorene. I na mestu koje je odgovarajuće (stvoreno) za njih. Data nam je slobodna volja da bismo spoznali razliku između dobra i zla, a kako je mi koristimo, takve i posledice snosimo. Ne postoji "božja kazna", već samo posledice naših dela, a mi, u svom jadnom neznanju, smatramo da su to posledice naših ličnih dela, pa se pitamo čime smo to zaslužili, ili razna druga pitanja, a u stvari ceo ljudski rod je jedan organizam, pa ako jedan broj ćelija (ljudi) ne živi po principima dobra, ceo organizam (ljudski rod) trpi posledice.\n04.05.2008., 22:18 #8\nAl ih ipak SEJES dakle, izigravas boga koji ih je posejao na jednom mestu po toj doktrini.;-)\n04.05.2008., 22:57 #9\nSta dizes kandze odmah?\nJa sam napisao 'GDE TOME TREBA STATI NA KRAJ?'\n04.05.2008., 23:08 #10\n...nema tu M od moralnosti - sve se svodi na ubedjivanje kako da od nas izvuku kes za proizvod ili usluge za koje nas uveravaju da ce na neki nacin unaprediti nase zdravlje ili dobrobit a umesto toga najcesce dobijamo nesto sto nas povredjuje, dovodi do bolesti ili ubija...i pored milijardi koje "obrcu" svakog dana gaze jedan preko drugog da bi se docepali svog parceta kolaca i ne prezaju ni od jedne prevare u pokusaju da vas odvoje od vaseg novca\n04.05.2008., 23:19 #11\nU pravu je Nebo, šta da radim kad jeste\nSađenje biljke JESTE izigravanje boga, po istoj logici kao i genetski inženjering. I nama nije data biljka takva kakva je, ona ne postoji zbog nas (ili to nikada nije dokazano), a ako već postoji sama po sebi, i ako je kao takva data, onda nam je dato da u nekom momentu otkrijemo mogućnost modifikovanja njihove strukture. Na ljudima je da podvuku crtu, a kada će to učiniti?\nImamo atomsku bombu i da neko nije rekao - ae da se ne poubijamo, već bismo sami sebe istrebili.\nDakle, mislim da imamo "moralno pravo" da se igramo na taj način, s tim što postoji razlika između ove tri stvari: korist, iživljavanje i istinska želja za razvojem tehnologije u svrhu boljeg života za ljude sutra, a možda i za te iste životinje...\nAko bi se moglo doći do izvesnog izvora hrane tako što bi se pre toga moralo eksperimentisati uz ubijanje i mučenje jednog broja različitih vrsta životinja (a možda i ljudi? :shock: ), da li bi bilo vredno učiniti tako nešto, a da je rezultat potpuna sloboda životinja od ljudske ubilačke mašine, a zarad pukog preživljavanja?\nTj. da li cilj opravdava sredstvo?\n04.05.2008., 23:37 #12\n...zavisi od cilja - npr. prehrambena industrija koristi radioaktivni otpad za ozracivanje namirnica, kao duze traju...naravno da je za ljude to stetno ali dovoljno su mocni da svima zapuse usta a i drzava je na njihovoj strani jer i tako ne zna sta ce sa tim otpadom...dobro prehrambenoj industriji, dobro za drzavu a na kraju i za farmaceutsku industriju kad im se obrate konzumenti\n05.05.2008., 00:30 #13\nMehanizam, uprosceno, funkcionise ovako:\nPostoje naucnici koji se bave istrazivanjem i primenom a koji ne razmisljaju o posledicama\nPostoje centri moci (drzave,multinacionalne kompanije itd) koji odlucuju sta ce finansirati\na sta ne. Oni misle samo na vlast (drzave) ili profit(multinacionalne kompanije) itd\nPostoje ljudi koji razmisljaju o tome kako ce javno mnenje prihvatiti nesto sto se ne moze\nsakriri pa su zaduzeni za osmisljavanje i neke drustveno prihvatljive primene\nNajzad, postoje ljudi izvan sistema koji razmisljaju o posledicama nekoristoljubivo. Njih\nima najvise medju piscima SF-prica\nPrimer: I pre nego sto je nano-tehnologija postala stvarnost, javila se ideja da se stvori\nnepobediva vojska - vojska nano-robota. Posto ovo nije drustveno prihvatljivo, u trenutku\nstvaranja prvih nano-robota bice obelodanjena samo jedna strana medalje: pomocu njih\nce se moci obavljati savrsene operacije, napr otklanjanje celija raka i to jednu po jednu\nda ne govorimo o tome da cak ni njihovo delovanje u mozgu nece imati stetne posledice!\nTo je mamac za masu, koja danas ima jaku veru u NAPREDAK.\nOni koji razmisljaju o tome nekoristoljubivo idu dalje pa razmisljaju o opstim opasnostima:\nsta ako se, slucajno, nano-roboti rasprse po vazduhu? To je uzbudljiva SF-prica, zar ne?\nZamisli, udahnes a nemas pojma da si udahnuo 3845754 nano-robota!?Itd itd\nP.S. Maravilloso, evo ti primera parodije. Ja NAPREDAK zovem NAPRDAK\n05.05.2008., 14:16 #14\n"Свакога дана ђаво, прерушен у прогрес, уништава мало-помало нашу душу." (Жан Кокто)\n05.05.2008., 14:32 #15\nOtac od mog jednog drugara svira akusticnu gitaru, a elektricnu nece da uzme u ruke. Zato sto to kao "nije prirodno".\nPo cemu elektronika i koriscenje necega prirodnog (elektriciteta) nije prirodno, i kako je onda koriscenje necega jos manje prirodnijeg (drveta, jer drveta ima manje nego elektriciteta u prirodi) prirodnije?\nZar elektricitet nije nesto prirodnije od drveta? Elektriciteta ima i u drvetu, i magnetizma, a drveta nema u ... ovome.\nSta je prirodnije, elektricitet, ili drvo? Svakako da ce autor teme naivno odgovoriti "drvo", jer misli da je rec "vidljivo mojem oku" isto sto i rec "prirodno".\n05.05.2008., 14:36 #16\nZasto mnogi misle da su uredjaji od drveta prirodniji od uredjaja koji rade na struju, tj. da je drvo prirodnije od struje? (u el. git. ima i drveta i struje koja se dobija opet necim prirodnim, magnetizmom). Zasto je to po vama magnetna indukcija neprirodna?\nZasto je sijalica neprirodnija od fenjera sa patroleumom ili naftom kad nije? Zato sto koristi struju, tj direktno prirodu koaj nastaje u hidroel. i termoelektranama koje rade sa prirodom ili sta?\n05.05.2008., 14:38 #17\nI zasto se misli da je prirodnije volovima obradjivati zemlju nego traktorima? Dal i vo misli da su traktori neprirodni i dal mu smeta to sto njegova braca volovi ne moraju vise da vezani za neki kolac vrte se u krug da izoru?\n...kakve veze imaju traktori sa npr. genetski izmenjenim kulturama... farmeri u Americi su od proizvodjaca genetski izmenjenog kukuruza dobili milionsku odstetu zato sto su im svinje koje su sa njim hranili postale neplodne...u Africi gde je taj kukuruz zasejan i gde je sluzio za ishranu ljudi vodjen je sudski spor iz istog razloga ali nikakvu nadoknadu nisu dobili iako im je stanovnistvo postalo neplodno u velikom procentu...nase ministarstvo poljoprivrede je podelilo seljacima bez njihovog znanja da se radi o genetski izmenjenoj kulturi kao "humanitarnu" pomoc od Amerike seme soje koje su pre toga neke africke zemlje odbile da prime...ima o tome na sajtu greenpeace\n05.05.2008., 15:13 #19\nA sta ako tvoj stric (lupam!) recimo napravi genetski modifikovanu, posto se on bavi sa tim (lupam!), hranu koja ce dati plodnost neplodnima, dal ce i u tom slucaju genetski inzenjering biti nemoralan?\n05.05.2008., 15:16 #20\nNemoralni su ti ljudi, a moralni bi bili oni koji naprave takvu hranu kakvu si ti navela, ali kazu da ona uzima plodnost, pa je podele recimo starima koji ne planiraju decu, ali nemaju cime da se prehrane, zar ti stari ljudi nebi oberucke to docekali ako su gladni?\n05.05.2008., 15:23 #21\nBiljke i životinje su namenjene da budu od koristi čoveku i da se o svemu što ga okružuje mudro i humano odnosi. U protivnom neće biti dobro po čoveka.\n05.05.2008., 15:30 #22\nPardon. Prvo mi odgovori na moja pitanaj upuchena tebi.\n05.05.2008., 15:32 #23\n...genetski izmenjena hrana ne moze da se poredi sa prirodnim kulturama...seme koje je pronadjeno u egipatskim piramidama moze i danas da da plod a kulture genetski izmenjenog semena ne daju seme - mozes ga zasaditi samo jednom a onda opet kupiti od onih koji ga proizvode - proizvodjace takvog semena interesuje samo profit i monopol... neplodnost nije jedina posledica konzumiranja genetski izmenjenih kultura - ima ih jos mnogo i nijedna nije za dobrobit covecanstva... mrzi me da pisem ali ako te interesuje informisi se na net-u koliko je to napredna tehnologija\n05.05.2008., 15:49 #24\n...koja glupost - neplodnost se leci u bolnici a ne u marketu\n05.05.2008., 16:23 #25\nDobro, pricam za "mogucnost" da se neplodnost izleci genetski modifikovanom hranom. Nisam reko da se leci u marketima.


Opozicija u RS-u: Ako za 15 dana BN TV ne dobije digitalni signal idemo pred zgradu RTRS-a\nKako su rekli predstavnici poslaničkih grupa SDS-a, PDP-a, DNS-a i SPS-a o tome su uputili zajednički pisani zahtjev direktoru Regulatorne agencije za komunikacije BiH, članovima Vijeća ove agencije i direktoru Radio-televizije Republike Srpske.\n"Suština našeg obraćanja je omogućiti BN TV-u uključivanje u isti sistem kako bi pokrivenost njihovog programa bila dostupna svim građanima RS -a. Tehnički kapaciteti za to postoje i naš zahtjev je opravdan jer ga traže i građani Republike Srpske koji su ostali bez signala BN-a, ali i drugih televizija", rekao je Miladin Stanić, šef Kluba poslanika SDS -a u NSRS-u.\n"Sada su na klimavim nogama. Osim krađe, na vidjelo su izašle i ružne neprimjerene stvari lidera SNSD-a", rekao je Stanić.\n"Ne radi se ni o kakvoj borbi za nečiji interes, već se radi o borbi protiv diskriminacije. Opremu su dobili na korištenje od Vijeća ministara i nisu je kupili. Zato je njihova obaveza da ga daju svim komercijalnim televizijama, koje su ga ranije koristile i koje ispunjavaju uslove da uz naknadu koriste MUKS-A i emituju digitalni signal", rekao je Vukanović.\n"Vrijeme je da podnese ostavku, ne samo vlade nego i ministra zdravlja. Ovih dana vidimo neke spin-off informacije u vezi s opskrbom kisikom, samo zato što su kisik nabavljale kompanije koje za to nisu imale papire", rekao je Ivić.\nMore in this category: « RATNOM HEROJU TITI AMPUTIRANE OBJE NOGE Manifestacija Dani o Allahovom poslaniku "Selam, Ya Resulallah" počinje 11. oktobra »


Julija Timošenko – plemkinja iz naroda — Wannabe Magazine Fashion\nJulijin stil odevanja je naravno, umeren, u skladu sa njenom funkcijom. Međutim, daleko je od jednostavnog. Ona savršeno kombinuje izgled čedne devojke pedesetih sa ukrajinskim folklorom i ornamentalnim ukrasima na odeći. Kragne na odelima koje nosi često su čipkane, velike i naglašene, dok je ostatak odeće sveden i prati liniju njenog tela. Voli i naramenice, kao i geometrijske printove. Čak i kada odabere naizgled jednostavan i jednobojan model, on je uvek ukrašen zanimljivim materijalima, printom ili mu je dat neobičan oblik. Sako sa ovim printom zaista samo njoj dobro stoji\nAlitria SilvaAndrea Rajićbroševičelična lejdicipelefolklorfrizuraJulija Timošenkokazna zatvoraLouis VuittonMargaret TačerminđušemodaNakitodećaodeća sa printomodevanjePlemkinja iz narodapletenicaprintsakosakoispoj modernog i tradicionalnogstilUkrajinaUkrajinska premijerkaukuszatvor Komentari\nModa Najbolja Street Style izdanja sa Nedelje mode u Rusiji Beauty trendovi 8 trendi frizura za dugu kosu Moda Kako da odabereš odgovarajući nakit za svaki model džempera Moda Intervju: Filip Timotijević, model Moda Viktorija Bekam i Target pripremaju novu modnu kolekciju Moda Kostimi za Halloween: Vodič za moderne devojke Beauty trendovi Kosa u čokoladno-mauve nijansi je Must Try ove jeseni! Moda Harper&Harley: Doza inspiracije za tvoj minimalistički stil Moda “Underboob”: Novi modni trend koji osvaja svet poznatih Moda 5 modnih blogerki u čije autfite smo prosto zaljubljene! Moda Crno na Belo: Nenad Radujević, direktor modnog studija Click Moda Kako da izgledaš šik čak i u gumenim čizmama? Beauty trendovi 13 puta kada je frizura Queen Bey bila prosto “Flawless” Moda Mladi dizajneri osvojili srca ljubitelja mode u Budimpešti Trendi lak za nokte za tvoj horoskopski znak Kada sledeći put budeš birala boju laka za nokte, potrudi se da on u potpunosti odgovara karakteristikama tvog horoskopskog znaka....


OPREZ: PET INFICIRANIH U JEDNOM DANU · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI OPREZ: PET INFICIRANIH U JEDNOM DANU\nOPREZ: PET INFICIRANIH U JEDNOM DANU\nNovo žarište, jedna privatna veleprodaja, u industrijskoj zoni Šeovac\nPrema današnjim podacima Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, od samo 14 testiranih, čak pet je obolelo od kovida-19. Ovoliki broj obolelih u jednom danu u Kraljevu nije zabeležen ni tokom pandemije.\nKako KRALJEVO ONLINE saznaje novo žarište je jedna privatna veleprodaja u industrijskoj zoni Šeovac. Sredinom prošle nedelje zabeleženi su prvi slučajevi zaraženih u Kraljevu, posle primirja koje je trajalo od 19. maja.\nNa infektivnom odeljenju Opšte bolnice “Studenica” na lečenju su četiri, potvrđeno pozitivna pacijenta i tri koja čekaju rezultate testiranja. Dve osobe sa težom kliničkom slikom prebačene su na lečenje u Kragujevac.\nPo rečima direktora bolnice dr Zorana Mrvića, devet pacijenata je danas u Infektivnoj ambulanti na trijažnom pregledu, čekaju se rezultati i ako oni budu primljeni na lečenje, kapaciteti Infektivnog odeljenja biće popunjeni.\nIpak lekari kažu da većina pozitvnih na kovid-19 ima lakšu sliku bolesti, pojedini za blažom upalom pluća i oni se nalaze na kućnom lečenju. Među pozitivnim ima i onih koji nemaju simtome bolesti, pa je za pretpostaviti da su oni dosadašnjim kontaktima zarazili još osoba koje se slobodno šetaju gradom i šire virus.\nPreporuka epidemiologa je bila da se u zatvorenom prostoru i vozilima javnog prevoza nose maske, a od juče je to i obaveza popisana najnovijom merom kriznog štaba za suzbijanje zaraznih bolesti.\nMeđutim, evidentno je da retko ko nosi masku u zatvorenom prostoru, osim ako na ulasku u neku instituciju bude primoran od strane obezbeđenja da masku i stavi.


Genius Laptop Ranac Od 12 do 15.6 inča: Torbe za Laptop: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Genius Laptop Ranac Od 12 do 15.6 inča\nDimenzije: 31 x 42 x 16.2 cm\nMaterijal: 1680D / Polyester\nPodešavanje dužine kaiševa\nDžepovi za smeštanje dokumenata i portabl elektronskih uređaja\nZadnji deo ranca apsorbuje znoj\nOpis proizvoda: Genius Laptop Ranac Od 12 do 15.6 inča\nElegantan, jednostavan, kvalitetno izrađen ranac za laptop računare čija je dijagonala ekrana od 12 do 15.6 inča. Pored pregrade za računar ranac poseduje i veliki broj džepova i pregrada za prenos dokumenata, portabl elektronskih uređaja, olovaka, novčanika.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 18138\nSifra 18138, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 18138, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


RTK 2, RTK\t sreda, 11 novembar 2020 15:50\nPRIŠTINA - Specijalno tužilaštvo u Prištini ponovo je podiglo optužnicu protiv šest osoba osumnjičenih za pomaganje u ubistvu Olivera Ivanovića, za koju branilac jednog od osumnjičenih advokat Dejan Vasić tvrdi da je reaktiviranje prethodne optužnice, bez ikakve izmene i dopune.\n"Na taj način pogazili su sve zakonske principe, sve zakonske rokove i sve navode koje je dao Apelacioni sud", rekao je Vasić RTS-u.\nVeče Apelacionog suda u Prištini odlučilo je u septembru da predmet u slučaju ubistva Olivera Ivanovića vrati na ponovni postupak i odlučivanje, nakon što su branioci uložili žalbu na Rešenje kojim se odbija zahtev za odbacivanje optužnice i prigovor na dokaze.\n"Smatram da sud ne bi smeo da dozvoli sebi da bude samo servis tužilaštva i da ispravlja nezakonit rad tog organa", objašnjava Vasić i dodaje da "ne postoji nikakva sumnja za ova dela, da su učinjena od ljudi koji su optuženi".\nPrema advokatu Vasiću, poenta tužilaštva i tužioca podizanjem iste optužnice je "isključivo političke prirode".\nsubota, 04 april 2020 14:56\n"KOSOVO UVEK UŽIVALO PODRŠKU OBE STRANE U SAD"


Kada se radi o inostranim trži štima primenjuju se posebni načini promocije. Neki od načina promocije mogu se koristiti u generalne svrhe, dok su drugi usresređeni samo na određena tržišta.\nKod promocije prodaje vrlo je važno da se od početka napravi koncept i usresredi se samo na određene promotivne aktivnosti kako bi se izbegli dodatni troškovi i loša organizacija.\nPromocija prodaje uključuje:\n• Pripremu adekvatnog štampanog materijala;\n• Planiranje stimulacije radi povećanja motivisanosti distributera i kupaca (deo od prometa, bonusi i popusti);\n• Reklamnu podršku distributerima;\n• Promotivne događaje za određene distributere i klijente;\n• Reklamiranje u štampanim medijima (dnevna štampa, specijalne publikacije trgovačkih udruženja ili industrijskih sektora).\nAtraktivna i profesionalno izrađena brošura može biti od velike koristi. Prilikom pripreme bro šura, kataloga i raznih štampanih materijala najbolje je angažovati profesionalce. Pre nego što ih izaberete pogledajte njihove reference i upoznajte se sa materijalima koje su do sada pripremali za njihove klijente.\nTekst u materijalima mora da bude jednostavan i jasan i treba izbegavati strane izraze. Dizajn materijala može uticati na odluke kupaca. Treba voditi računa o bojama i simbolima jer oni znaju da budu različito prihvaćeni od određenih kultura. Poželjno je da vaši promotivni materijali budu prevedeni na jezik koji se govori na tržištu na koje nastupate. U poslednje vreme sve je češća praksa da se materijali prave samo na engleskom jeziku, to eliminiše dodatne troškove.\nAgencije koje se bave dizajnom promotivnoh materijala, veoma često nude prevodilačke usluge. Ukoliko to nije slučaj nađite sami profesionalnog prevodioca sa iskustvom u prevođenju promotivnih materijala i koji poznaje terminologiju delatnosti kojom se vaše preduzeće bavi. Poželjno je da, pored prevodioca, unajmite i lektora koji će jošjednom da pregleda tekst pre štampanja.\nSpisak sudskih tumača i prevodilaca možete naći u I Opštinskom Sudu u Beogradu.\nReklamiranje putem direktne pošte\nDa bi se ovakva kampanja sprovela morate da raspolažete sa bazom podataka potencijalnih kupaca u inostranstvu koju možete koristiti i u kasnijim kampanjama. Bazu podata- ka možete da kupite od agencija koje se time bave (u inostranstvu postoji veliki broj takvih agencija). U materijalu koji šaljete putem direktne pošte nemojte da zaboravite da uključite novine u vašem preduzeću, kao što su novi proizvod/usluga ili specijalne ponude. Važno je da ovaj promotivni materijal ima sadržaj koji će zainteresovati kupce, odnosno da sadrži što više fotografija i interesantnih poruka.\nReklamiranje u elektronskim medijima (televizija, radio)\nOvo je najskuplji način promovisanja. Razmislite koje su vam ciljne grupe i da li vam je takav način reklamiranja uopšte potreban. Takođe, treba se adaptirati različitim kulturama (npr. u Indiji broj televizijskih prijemnika je neznatan).\nPre nego što se odlučite za načine promocije koje ćete koristiti upoznajte se sa načinom na koji se reklamira vaša konkurencija. Reklamiranje na televiziji je jako skupo a, u mnogim slučajevima, nije neizbežno.\nInternet prezentacija - web site\nDanas je posedovanje internet prezentacije skoro neophodno. Pomoću dobro urađene internet prezentacije potencijalni kupci će se najlakše informisati o vašem preduzeću i proizvodima. Ne zaboravite da ostavite vaše kontakt podatke kako bi potencijalni kupci mogli da vas pronađu ili da vam upute pitanja.\nNemojte da zaboravite da na pitanja postavljena na vašoj internet prezentaciji odgovorite u najkraćem mogućem roku (poželjno je 24 časa) - to ukazuje na efikasnost i ozbiljnost poslovanja.\nPod pojmom odnosi sa javno šću podrazumevaju se sve aktivnosti koje su vezane za građenje korporativnog imidža i reputacije preduzeća na ciljnom tržištu. Pored izdavanja saopštenja za javnost, odnosti sa javno šću podrazumevaju: članstva u raznim udruženjima i društvima, sponzorisanje društvenih i kulturnih događaja, održavanje dobrih kontakata sa lokalnim medijima i dr.\nNajče šće, preduzeća upošljavaju najmanje jednu osobu koja je zadu žena za odnose sa javno šću.


Bećirović: Talibani su američki brend, izbeglice neće raditi protiv interesa SAD na Kosovu - Kosovo Online\nBećirović: Talibani su američki brend, izbeglice neće raditi protiv interesa SAD na Kosovu\n17. Avgust 2021. • 12:55\nTalibani su američki produkt i oni su se obavezali da neće raditi protiv interesa SAD, tako da je bezbednosni rizik od dolaska izbeglica iz Avganstana na Kosovo veoma mali, navodi u intervjuu za Kosovo onlajn Zijad Bećirović, direktor Instituta IFIMES iz Ljubljane.\nKako ističe Bećirović "talibani su se obavezali da neće raditi protiv interesa SAD i njenih saveznika Sporazumom iz Dohe od 29. februara 2020".\n"Tako da u osnovi dolazak avganistanskih izbeglica predstavlja mali rizik, a ne treba ni zaboraviti da su talibani američki produkt iz 90-tih godina prošlog veka".\nDa li je moguće među izbeglicama koje će iz Avganistana doći na Kosovo da se "ubace i talibani"?\nTalibani nikada nisu bili "smrtni neprijatelji“ SAD. Oni su američki produkt iz 90-tih godina prošlog veka. Oni su kao njihov brend i tim brendom menadžerišu. Sada su se odlučili da talibani budu pretnja njihovim ključnim protivnicima Iranu, Kini i Rusiji. Talibani su se obavezali u Drugom poglavlju Sporazuma iz Dohe, da neće nikada dozvoliti da pojedinci i organizacije koriste njih i Avganistan za izvođenje bilo kakvih akcija protiv SAD i njenih saveznika tako da su opasnosti smanjene na minimum.\nZašto su se SAD povukle iz Avganistana. Kome to najviše šteti?\nPredsednik Bajden je izvršio odluku o povlačenju američkih snaga, koju je već doneo predsednik Tramp. U proteklih 20 godina mogli ste tehnički obučavati vojnike bez odgovarajućeg morala, koji je ipak presudan. Moral Avganistanaca kao ponosnog naroda je posvećenost Avganistanu kao svojoj zemlji, a ne omraženom režimu. Kroz istoriju su dokazali da vole svoju domovinu. SAD su se povukle iz Avganistana, jer su se promenile geopolitičke okolnosti. Sada je vlast u rukama talibana, koji predstavljaju pretnju američkim protivnicama: Iranu, Kini i Rusiji. Povlačenje najviše koristi SAD. Najveća šteta Iranu, Kini i Rusiji. Trenutno povlačenje američkih snaga verovatno je najveći uspeh Bajdenove administracije. Ovo možda na prvi pogled ne izgleda tako. Protivnik, koji postoji već 20 godina, postao je kao partner koji neće biti pretnja SAD nego njegovim protivnicima. Još jednom ponavljam da prema Sporazumu iz Dohe, u drugom poglavlju, talibani su se obavezali da neće dozvoliti Al-Kaidi ili bilo kojoj organizaciji i pojedincu da logistički ili na drugi način prete SAD ili njihovim saveznicima sa njihove teritorije.\nAlbanija koja je najavila da će primiti izbeglice uz Avganistana već godinama udomljava oko 3.000 pripadnika iranskog MEK-a. Koliko su oni po religijskoj doktrini slični hiljadama Avganistanaca koji će sada doći u Albaniju?\nAlbanija je pouzdan saveznik SAD. To se pokazalo i prilikom utočišta u Albaniji ratnih zarobljenika iz Avganistana (Gvantanamo). Sasvim sigurno da MEK (Mujahedin-e-Khalq) ne bi došao u Albaniju bez posredovanja odnosno uloge SAD. Albanija je imala i ima korektne odnose sa Iranom. Ne zaboravimo da je doktrinarna veza Albanaca sa šiitskim islamom Bektaši red, koji upravo u Tirani ima svoje glavno sedište za ceo svet. U istoriji Albanije važni lideri su upravo dolazili iz Bektaši zajednice. Većina nekadašnjeg lokalnog osoblja koje je radilo za koalicijske snage u Avganistanu su suniti, hanefijske versko pravne škole (mezheba). Dok su pripadnici MEK-a iz Irana i oni su šiiti. Albanci su dominantno suniti, hanefijske versko pravne škole, dok imaju i bektašijski sufijski red, koji je doktrinarno blizak šiitima. Tako da doktrinarna povezanost postoji. Međutim ovde je daleko važnija politička povezanost i različiti interesi.\nZašto SAD ne prime odmah sve civile iz Avganistana zašto se razmeštaju u Albaniju i na Kosovo po vama?\nSAD ima svoje saveznike i partnere. Sasvim sigurno u regionu je to Albanija. Albanija ima tradicionalne partnerske, savezničke i prijateljske odnose sa SAD. To nije politika kontriranja i konfrontacije nego saradnje i poverenja. Takav odnos prema SAD je nagrađen i odnosom SAD prema kosovskom pitanju i generalno Albancima.\nKakva je u svemu tome uloga Srbije?\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je jedan od retkih u Srbiji u protekle tri decenije, koji je shvatio i razumeo važnost odnosa sa SAD. Politika kontriranja i konfrontacije sa SAD nije ništa dobro donela mnogo većim državama, a kamo li malim državama. Toga je jedino svestan predsednik Srbije Vučić, koji je napravio značajne i pragmatične iskorake u odnosima sa SAD. Sasvim sigurno vizionarstvo predsednika Vučića je i pokretanje „Otvorenog Balkana“ kao korak ka jačanju pozicije Srbije u međunarodnom odnosima i osnaživanje bilateralnih odnosa Srbije sa SAD. Srbija je ponudila usluge prilikom evakuacije iz Kabula odnosno Avganistana, državljanima država regiona što su neki i iskoristili. Generalno Srbija i Srbi uvek su napredovali kada su bili naslonjeni i okrenuti ka Zapadu.\nZijad Bećirović Avganistan Talibani Vašington\nTu se nikad nezna ali toliko poverenja nesme biti trebate biti oprezni tog povenja nema kao sto se i vidi sta se sve u svetu radi budite oprezni nikada se nezna sta cese desiti?!!!\nMi smo pre mali da shvatimo što se dešava u svijetu ali znam kad se Rogati biju treba se dobro paziti gdje se nalaziš i što radi i moliti Boga da što prije dođe do mira.\nKosovski premijer Aljbin Kurti izjavio je danas da je pitanje prihvatanja avganistanskih izbeglica, pored humanitarne solidarnosti, i deo saveza sa Sjedinjenim Državama, prenosi Koha.\nDačić: U Beogradu tri puta mirovni pregovori o Avganistanu\nAbraši: Avganistanci će privremno boraviti na Kosovu, njihova destinacija su SAD


Njemački kancelarijat nazvao Erdoganove optužbe “neprihvatljivim” – dijalogin.tv\nNjemački kancelarijat nazvao Erdoganove optužbe “neprihvatljivim”\nNjemački kancelarijat u ponedjeljak je kritikovao turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana zbog njegovog povezivanja zabrana turskih skupova u njemačkim saveznim državama s “nacističkom praksom”, nazivajući tu usporedbu “apsolutno neprihvatljivom”.\nNjemačka vlada “to će veoma jasno poručiti” Turskoj, izjavio je za državnu televiziju ARD Peter Altmaier, šef osoblja njemačkog kancelarijata.\n– Apsolutno nema nikakvog razloga da dopustimo da nam se pristupa na ovakav način – kazao je.\nNekoliko njemačkih regionalnih vlada zabranilo je prošle sedmice mitinge turskih ministara koji su pokušavali pridobiti podršku za širenje Erdoganovih ovlasti na aprilskom referendumu. Vlasti su se pozvale na manjak kapaciteta za organiziranje takvih mitinga, za koje navode da bi vjerovatno privukli velike grupe ljudi, prenosi AFP.\nVujanović: Sud treba dati stav na zahtjev za reviziju presude BiH protiv Srbije


CRNO-BELI SE POJAČALI: Stefan Birčević u Partizanu! - SPORTSKI ŽURNAL\n23 avgust, 2019 26\nReprezentativac Srbije ponovo oblači crno-beli dres sa brojem 14\nDvadesetdevetogodišnji krilni centar u redove crno-belih dolazi nakon sezone koju je završio u nemačkom bundesligašu, ekipi Baskets Bon.\nU dresu Partizana proveo je sezonu 2016/17, kada je sa Parnim valjkom igrao polufinale ABA lige i finale kupa „Radivoj Korać“.\nKao član nacionalnog tima ima osvojene tri srebrne medalje: na Eurobasketu u Turskoj 2017. godine, letnjim Olimpijskim igrama 2016. u Brazilu, i na Svetskom prvenstvu 2014. u Španiji.\nSrpski reprezentativac branio je još boje španskog Estudijantesa, turskog Banvita i Istanbula BB, a igrao je i za Radnički Kragujevac i Metalac iz Valjeva.\nSmf · 23 avgust, 2019 17:18\nUpumpava drzava u mezimce Partizan · 23 avgust, 2019 21:05\n@upumpava · 24 avgust, 2019 01:21\ngropn II · 23 avgust, 2019 17:25\nЛуциано · 23 avgust, 2019 18:19\nMarko Pavlović · 23 avgust, 2019 17:32\nЛуциано · 23 avgust, 2019 17:51\nChe @ Luciano · 23 avgust, 2019 23:01\nistina · 24 avgust, 2019 08:45\n.... · 23 avgust, 2019 17:53\nJA · 23 avgust, 2019 19:17\ngropn II · 23 avgust, 2019 19:58\nM.N 33 · 23 avgust, 2019 17:55\nDarko Jovanovic Rakovica · 23 avgust, 2019 18:08\nGipsy king · 23 avgust, 2019 18:46\n@gipsy · 23 avgust, 2019 19:18\nAjmo crno beli oooooooooo · 23 avgust, 2019 18:19\nlazar matić · 23 avgust, 2019 18:34\nPanonija · 23 avgust, 2019 19:36\nmisa tumbas · 23 avgust, 2019 22:48\n.... · 24 avgust, 2019 06:33\nAdvokat · 23 avgust, 2019 20:56\nСтари Делија · 24 avgust, 2019 10:01\nkos. hronicar · 23 avgust, 2019 20:58\nMiki · 23 avgust, 2019 21:01\nmisa tumbas · 23 avgust, 2019 22:36


Cikliranje i preparati za ubrzano cikliranje akvarijuma\nAuthor Topic: Cikliranje i preparati za ubrzano cikliranje akvarijuma (Read 31383 times)\nRe: efikasnost bacterlife-a\n« Reply #10 on: 13 January, 2006, 19:04:59 »\nJa sam posle 8 dana cikliranja, ubacio 30 Tropheusa u moj akvarijum od 300 litara i sve je proslo OK, bez ikakvih posledica!\nVodu sam predhodno tretirao SERA NITRIVEC preparatom po uputstvu koje sam dobio....\n« Reply #11 on: 14 January, 2006, 16:48:15 »\nSale u kutiji se ne nalaze zive bakterije,ni oni ih ne reklamiraju tako.Unutra su spore bakterija koje "ozivljavaju" kada dospeju u akvarijum jer unutra imaju uslove za to(kiseonik,amonijak,nitriti).Bice sve jasno kada lucky proveri.\n« Reply #12 on: 15 January, 2006, 13:51:15 »\nNazalost bakterije ne mogu da analiziram jer nemam uslova, ali ostalo mogu.\nEksperiment ce biti jednostavan. Uzmem akvarijum, dodam vodu i nitrivec i malo amonijaka (poznate koncetracije) i cekam...Ako nakon 7 dana amonijaka nema super. Dodam jos malo i sutra dan opet proverim, ako opet nema eksperiment je gotovi. Bez dodavanja sredstava potrebno je oko 20 dana za uspostavljanje nitrifikacionog ciklusa. Eksperiment ce potvrditi, da li sredstva ubrzavaju proces ili ne!\n« Reply #13 on: 15 January, 2006, 17:58:19 »\nUskoro formiram dva nova AQ, pa me jako zanima rezultat.\n« Reply #14 on: 15 January, 2006, 18:13:12 »\nJa sam poprilicno siguran u efikasnost ovih sredsatava, iz razloga sto su ozbiljne firme koje ih prave. Ozbiljost se ogleda u ozbiljnim laboratorijama koje ih testiraju pre nego sto ih puste u prodaju. Ovaj experiment koji cu izvesti je mala irarija u odnosu na ono sto Sera i ostale firme rade!\n« Reply #15 on: 15 January, 2006, 21:59:38 »\nNe sumnjam ja u uslove koje oni imaju za eksperimentisanje i njihovo znanje,samo sto oni mogu da lazu,tako da cu vise verovati tebi.\n« Reply #16 on: 16 January, 2006, 05:21:39 »\nNa zalost moram u potpunosti da se slozim sa drugom Vladanom :(\n« Reply #17 on: 16 January, 2006, 16:06:20 »\nVi kao da ne verujete u reklamu.\n« Reply #18 on: 16 January, 2006, 17:34:54 »\nSera je ozbiljna firma i mislim da oni ne bi mogli tek tako da lazu, pa ima tu neka kontroola.\nI pored ovog sto sam napisao, podrzavam experiment i cekam rezultate istog.\n« Reply #19 on: 16 January, 2006, 19:57:27 »\nSaulosi, Bacterlife ne pravi SERA, nego firma Waterlife iz Engleske... Pozz!\n19 January, 2019, 16:22:24


tranziti mjeseca » Astro portal\nKako tumačiti tranzite Mjeseca na dnevnom nivou – “Gdje se krije taj Mjesec?”\nPrije svega, fizički gledano, Mjesec je nebesko tijelo najbliže Zemlji. Gravitacijom utiče na nivo vode na Zemlji (plima i oseka), a naučno je dokazano i da količina svjetlosti koju Mjesec reflektuje tokom noći utiče na opšte raspoloženje. Metafizički gledano, odnosno iz ugla astrologije, Mjesec je najbrža astrološka planeta, potrebno mu je svega 28 dana da obiđe čitav zodijački krug, odnosno zadržava se u jednom znaku nešto manje od dva i pol […]\n24. 09. 2017. Više


Rukometašice Srbije krenule u “Operaciju Tokio” – Borba\nNarednog vikenda izabranice selektora Ljubomira Obradovića u Mađarskoj igraju kvalifikacije za Olimpijke igre. Rivali su osim domaćina, Rusija i Kazahstan. Dvije najbolje reprezentacije idu na najvažnije takmičenje.\nŽenska reprezentacija Srbije okupila se u nedelju uveče u sportskom centru Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi. Selektor Ljubomir Obradović neće imati na raspolaganju sve reprezentativke do ponedeljka uveče, s obzirom da su igračice imale klupske obaveze tokom vikenda.\nOd danas prepodne kreću i trenažne aktivnosti sve do četvrtka kada će najbolje srpske rukometašice krenuti put mađarskog Đera gde ih u petak već čeka prvi rival na kvalifikacionom turniru za Olimpijske Igre u Tokiju, olimpijski šampion Rusija (20 časova).\n„Istorijski uspjeh je to što smo u Japanu uspjeli da izborimo kvalifikacije. Sve djevojke su pune adrenalina, želje, volje da ispunimo cilj. Od 1988. godine nismo bili na Olimpijskim igrama. Trebalo bi da nastavimo ono iz Japana sa Svetskog prvenstva, ono u čemu smo tamo stale. Vratila nam se Dragana Cvijić, što je veliki plus. Iskreno se nadam da ćemo proći kvalifikacije. Vjerujem da to možemo. Videćemo kada odemo tamo. Bićemo fokusirane, daćemo 100 odsto, za svaku loptu ćemo se bacati i biće dobro“, rekla je Jelena Lavko.\nSrbija je krajem prošle godine razočarala na Evropskom prvenstvu u Danskoj. Naše rukometašice nisu uspjele da prođu prvu fazu iako su na startu takmičenja pobijedile svetskog šampiona iz Kumamota 2019. godine Holandiju.\n“Čeka nas teška utakmica sa Ruskinjama, ali ne bi trebalo previše značaja da im dajemo. Svaka utakmica će biti teška sama po sebi. I ona sa Kazahstanom će biti teška. U sve tri utakmice moramo da damo maksimum, pa kako bude. Domaćinstvo ne igra veliku ulogu, igra se bez publike i to je veliki minus za Mađarice. Naravno da će se osećati nadmoćnije jer su kod kuće, ali i sama sam igrala mnogo puta u toj hali, tako da se i sama tamo osećam kao kod kuće“, zaključila je Lavko, desni bek Srbije.\nZvezdin het-trik derbija na Radonjićev način, Partizan na pragu negativnog rekorda u ABA ligi


MOSTAR Autor Radivoje Krulj opisao historiju ove kulturne manifestacije\nMonografija "100 Šantićevih večeri poezije" u kojoj autor Radivoje Krulj, kroz dokumente, zapise, govore, fotografije i faksimile, prikazuje bogatu historiju ove mostarske kulturne manifestacije, predstavljena je u Mostaru.\nU izjavi za novinare, autor Radivoje Krulj zahvalio je vrijednoj ekipi ljudi koja je proteklih pet-šest godina marljivo radila na prikupljanju materijal za monografiju, dodavši kako je taj rad ponekad podsjećao na arheološko istraživanje.\n- Kada istražujete obradujete se nekim stvarima na koje naiđete, poput plakata iz 1944. godine. Kada smo našli novine "Narodno jedinstvo" i čitav program prvih Šantićevih večeri, našoj sreći nije bilo kraja - kazao je Krulj.\nDodao je kako se nada da izdavanje monografije predstavlja tek početak istraživanja bogatstva Šantićevog djela i Šantićeve ostavštine. Posebnu zahvalu uputio je Zlatku Serdareviću koji mu je pružio veliku pomoć u prikupljanju dokumentarne građe. Serdarević je istakao kako je monografija djelo od velikog značaja za cjelokupnu mostarsku kulturu te kako će predstavljati polaznu osnovu za sva buduća istraživanja o Aleksi Šantiću.\nPosebna vrijednost monografije, po Serdarevićevim riječima, je ta što je u njoj prikazana cjelokupna historija kulturnih događanja vezanih za ime Alekse Šantića bez obzira ko je bio organizator tih događanja.\n!00 Šantićevih večeri poezije Aleksa Šantić Mostar


Poslanici za smanjenje primanja u institucijama BiH\n26.03.2014. / 17:43\nSARAJEVO, Poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH tokom rasprave o Prijedlogu zakona o utvrđivanju visine plata zaposlenih u institucijama BiH u prvom čitanju, čiji je predlagač predsjedavajući ovog doma Milorad Živković, iskazali su spremnost da budu smanjena primanja svih zvaničnika\nŽivković: Smanjiti plate zaposlenim u institucijama BiH\n26.03.2014. / 17:06\nSARAJEVO, Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković rekao je danas u Sarajevu da svim izabranim zvaničnicima i zaposlenima u institucijama BiH treba da budu smanjene plate, ali u različitom omjeru.\nPodržan Živkovićev prijedlog o platama u institucijama BiH\n12.03.2014. / 19:50\nSARAJEVO, Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podržala je u prvoj komisijskoj fazi Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama BiH, čiji je predlagač predsjedavajući Predstavničkog doma Milorad Živković iz SNSD-a.\nŽivković: Prijedlog budžeta institucija BiH podanički\n12.12.2013. / 17:32\nSARAJEVO, Zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković /SNSD/ smatra da je Prijedlog zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godine podanički.\n05.09.2013. / 16:25\nSARAJEVO, Zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma parlamenta BiH Milorad Živković je, tokom obraćanja učesnicima Trećeg globalnog ekonomskog samita lidera, pozvao kineske i druge investitore da razmotre opcije ulaganja u projekte i privredu u BiH.\nŽivković u Ohridu na konferenciji SEECP-a\n27.05.2013. / 17:26\nSARAJEVO, Zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković učestvuje na Desetoj konferenciji predsjednika parlamenata Procesa saradnje jugoistočne Evrope /SECCP/, koja se danas i sutra održava u Ohridu.\nOčekivanje da će idućeg mjeseca biti usvojen budžet\n26.04.2012. / 13:58\nBEOGRAD, Predsjedavajući Predstavničkog doma parlamenta BiH Milorad Živković očekuje da će budžet institucija BiH biti usvojen idućeg mjeseca i da će biti u realnim okvirima.\nŽivković: Neprihvatljivo davanje nadležnosti Savjetu ministara\n19.04.2012. / 12:54\nSARAJEVO, Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković rekao je da je neprihvatljivo da se isključivo Savjetu ministara BiH da nadležnost za primjenu zaštitnih mjera, kako to predviđa Prijedlog zakona o carinskoj tarifi.\nUnaprijediti privrednu saradnju\n28.03.2012. / 13:40\nSARAJEVO, Kolegijum Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i industrijalci okupljeni u Konfederaciji turskih biznismena TUSKON današnji sastanak u Istanbulu ocijenili su kao susret od posebnog značaja koji će biti samo početak budućih intenzivnijih kontakata i saradnje, saopšteno je iz Parlamentarne\nČiček: Intenzivirati ekonomsku saradnju BiH i Turske\n26.03.2012. / 17:32\nSARAJEVO, Dobri politički odnosi BiH i Turske u narednom periodu treba da budu ojačani intenzivnijom ekonomskom saradnjom, istaknuto je prilikom današnjeg razgovora delegacije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa predsjednikom Velike narodne skupštine Turske Džemilom Čičekom.


Apple i Amazon u borbi za prvih billion dolara vrednosti | PC Press\nApple i Amazon u borbi za prvih billion dolara vrednosti\nDa je Apple prva kompanija modernog doba, kojoj na dohvat ruke dostizanje magičnog broja od bilion dolara u vrednosti, nije tajna. Međutim, Amazon se polako probija do vodeće pozicije i preti da preuzme tu laskavu titulu.\nRuže zasad cvetaju u Apple-u, kompaniji koju je u garaži davne, 1976. godine osnovao Steve Jobs, postiže trenutnu tržišnu vrednost od 934 milijarde dolara, a samo prošle godine zabeležila je ukupne prihode od 229 milijarde dolara. Poređenja radi, to predstavlja prihode veće i od BDP-a nekih država. Apple zapošljava preko 100 hiljada radnika i ima prihode dva puta veće od srpskog BDP-a.\nNakon objave da je veliki investitor Warren Buffett povećao svoj udeo u Apple-u, svi finansijski analitičari, očekuju uskoro probijanje cifre od jednog biliona dolara. Međutim, upozoravaju, nije nemoguće da u “foto-finišu” Apple prestigne još jedan američki gigant, Amazon. Iako kompanija Jeffa Bezosa kaska za Apple-om, ostvarujući tržišnu cenu od 780 milijardi dolara, njene akcije su eksplodirale.\nUporedimo li te dve kompanije, vidljivo je kako su akcije Apple porasle za 24% u prethodnoj godini, ponajviše u iščekivanju novog modela iPhone X-a. Optimizam je u međuvremenu splasnuo, jer novi model koji u SAD-u stoji 999 dolara, za koji u Srbiji, ukoliko nije na akciji ili u okviru paketa mobilnih operatora, morate izdvojiti od 1.300 do 1.500 evra, nije izazvao planiranu pomamu među kupcima. S druge strane, Amazonove akcije vinule su se za neverovatnih 70% u poslednjih dvanaest meseci, nakon porasta prihoda od 31% zahvaljujući preseljenju kupovine na online i činjenice da kompanije sele IT odeljenja u cloud, gde Amazon Web Services tržišni lider.\nPročitajte i: Apple M2 čip stiže ove godine\nTagovi: amazon, Amazon Web Services, apple, bilion, iPhone X, Jeff Bezos, Steve Jobs, Warren Buffett\n← Instagramom do ulaznica za bioskop\nSve(t) je marketing – Bizit seminar | 6. jun 2018 | Klub poslanika, Beograd →


Participativno upravljanje prirodnim resursima - Civilnodruštvo.hr\nNa seminaru je prisustvovao i Olivier Bertrand\nU Velikoj Gorici je 29. ožujka održan prvi seminar u sklopu projekta „Participativno upravljanje prirodnim resursima“ na kojem su sudjelovali predstavnici gradskih ureda i tvrtki, udruga te zainteresirani građani.\nJedna od daljnjih aktivnosti je i radna grupa koju će činiti predstavnici udruga, gradskih ureda, institucija i ostalih zainteresiranih, a bit će službeno osnovana od strane gradske uprave te će se baviti problematikom upravljanja prirodnih resursa.\nFokus rada grupe bit će šume i vode na području Grada, njihovo upravljanje i zaštita u svrhu održivog razvoja.\n– U ovom projektu želimo surađivati sa civilnim sektorom, građanskim inicijativama i svim zainteresiranim građanima na području grada u kreiranju boljih i učinkovitijih politika upravljanja prirodnim dobrima kojima raspolaže Velika Gorica – naglasio je Marko Ružić, voditelj Odjela za zaštitu okoliša u Upravnom odjelu za urbanizam i zaštitu okoliša Grada Velika Gorica.\nNa seminaru je prisustvovao i gost iz Francuske iz grada Grenoblea, Olivier Bertrand, koji je predstavio kako građani u Grenoblu upravljaju vodnim poduzećem koje je prije bilo u privatnom vlasništvu, a sada je u javnom.\n– Grad Grenoble je prvi u Francuskoj proveo remunicipalizaciju vodoprivrede nakon što je od 1960-tih godina ta usluga bila u privatnom vlasništvu. Cilj je prije svega bio snižavanje cijene vode i povećanje njene kvalitete.\nUpravo zbog korupcijske afere prošle lokalne vlasti i rasta cijena vode, Zelena stranka i građani su uz dugotrajnu borbu vratili upravljanje u ruke onih koji vodu i koriste.\nDanašnja stabilna cijena vode za potrošače osigurava stalna ulaganja u infrastrukturu i održavanje visoke kvalitete pitke vode – objasnio je Olivier Bertrand, vijećnik u Gradu Grenoblu i predsjednik uprave Eaux de Grenoble, vodnog komunalnog poduzeća.\n– Ovim projektom želimo osnažiti i motivirati građane Velike Gorice da sudjeluju u procesima donošenja odluka vezanih uz upravljanje prirodnim resursima. Aktivna uloga građanai otvorenost i transparentnost javnih institucija dovode do dijaloga, suradnje i povećavaju vjerojatnost da će se donijeti kvalitetnije odluke, na zadovoljstvo svih dionika – rekla je Petra Andrić, iz DOOR-a.\nSeminar su organizirale udruge Zelena mreža aktivističkih grupa – ZMAG, Društvo za oblikovanje održivog razvoja DOOR, Udruga gradova, ODRAZ i Grad Velika Gorica u sklopu projekta Participativno upravljanje prirodnim resursimakoji se sufinancira sredstvima EU i ureda za udruge RH u sklopu programa Europske unije za Hrvatsku IPA 2012. Izgradnja lokalnih partnerstava za otvorenu vlast i borbu protiv korupcije u odgovornom upravljanju prirodnim resursima.\nTags: Andrić, DOOR, EU projekti, Grad Velika Gorica, Marko, ODRAZ, Olivier Bertrand, Participativno upravljanje prirodnim resursima, Petra, Ružić, Udruga gradova, ZMAG


Utoliko pre osećamo posebno zadovoljstvo što smo postali ovlašćeni distributeri proizvoda ove svetski poznate kompanije za teritoriju Srbije, Crne Gore, Bosne i Herzegovine i Makedonije.\nPriča o d&b audiotechnik nije priča o tome šta ova kompanija proizvodi. To je priča o tome šta su svojim inovacijama njihovi proizvodi doneli u svet akustike. Zbog inovacija se d&b audiotechnik danas prepoznaje kao lider u svojoj industriji koji istovremeno kombinuje tehnološki razvoj, posebne principe integracije sistema, kvalitet izrade i izuzetne standarde usluge i podrške.\nBez obzira da li se radi o zvučnim kutijama, elektronici, hardverskim dodacima ili softverskim alatima, d&b proizvodi su u stoprocentom iznosu napravljeni u Nemačkoj. Počevši od istraživanja i razvoja, preko proizvodnje prototipa, testiranja i finalne proizvodnje, sve je smešteno u nemačkom gradu Backnangu, u blizini Štutgarta.\nd&b audiotechnik posluje na međunarodnom planu u oblasti elektroakustike kao proizvođač najkvalitetnijih zvučničkih sistema za reprodukciju govora i muzike, kao i sistema za ozvučavanje javnih prostora. Sistemi ozvučenja koji nastaju u d&b proizvodnji koriste se u celom svetu, u pokretnim ili u fiksnim aplikacijama poput koncerata, mjuzikla, festivala i korporativnih događaja, kao i prostorima poput koncertnih dvorana, opera i konferencijskih centara. Kada govorimo o fiksnim instalacija, d&b sistemi se mogu pronaći kako u najmanjim konferencijskim salama, tako i na najvećim stadionima.\nObzirom na vlastitu orijentaciju da svakom svom klijentu pružimo izvrsnu uslugu, smatramo da smo proširivanjem svoje ponude d&b proizvodima napravili još jedan značajan korak ka održavanju i unapređivanju svoje liderske pozicije u oblasti projektovanja i instaliranja profesionalnih sistema ozvučenja.\nZa kraj, preporučujemo da svakako pogledate priču o d&b.\nA journey to the heart of d&b. The d&b Film from d&b audiotechnik on Vimeo.\nŠtampaj Preuzmi PDF. AVL Projekt ovlašćeni distributer za d&b audiotechnik


SICEF Hakaton #5 | HelloWorld.rs\nTakmičari se prijavljuju preko aplikacije koja je objavljena na sajtu Hakatona, mesec dana pre takmičenja. Jedini uslov je da takmičari budu studenti. Potrebno je da prijave zadovolje kriterijume žirija, nakon čega će kandidatima biti javljeno da li su izabrani da se takmiče na petom po redu Hakatonu. Dobrodošli su i takmičari iz inostranstva kojima će smeštaj biti obezbeđen.\nNeki od ovogodišnjih sponzora su kompanije Horisen, IBM, ApexSQL, Producthive.io, itd. Na Hakatonu takmičarima je pored preko potrebnog interneta i dodatnih monitara, obezbeđena hrana tokom celog trajanja takmičenja, kao i Soba za zabavu (Fun Room) kako bi se odmorili i dobili nove ideje.\nNaime, u pitanju je SICEF Hakaton #5.


Zaječarski karatisti uspešni na turniru "Jablanica open" - Tempo Naxi radio\nZaječarski karatisti uspešni na turniru „Jablanica open“\nTakmičari Gradskog karate kluba „Zaječar“ ostvarili su veoma dobre rezultate na turniru „Jablanica open“.\nTurnir je održan u organizaciji Karate kluba „Jablanica“ i Sportskog saveza, u Medveđi, a okupio je 150 klubova iz Srbije i Bugarske. Zaječarski karatisti su osvojili tri prva mesta, jedno drugo i jedno treće mesto.\nMarko Mutavdžić (2010. godište) plavi pojas, u katama je osvojio treće mesto, a u borbama prvo, dok je Sara Krstić (2012. godište) braon pojas, u katama i borbama osvojila prvo mesto. Njena vršnjakinja Sofija Mihajlović, žuti pojas, u katama je osvojila drugo mesto.\nSudija na takmičenju iz Zaječara bio je Kjoši Miroslav Mića Radojković 8. dan – internacionalni karate sudija „A“ kategorije, dok je trener ekipe bio Sensei Miloš Radojković 5. dan – licencirani karate trener.\nGradski karate kluba „Zaječar“ biće organizator i domaćin tradicionalnog karate turnira „Vidovdanski karate kup Zaječar“, u nedelju 26. juna, u hali sportova na Kraljevici.\nOčekuje se veliki broj učesnika kako klubova tako i takmičara. Za sada su učešće na turniru najavili klubovi iz Bora,Knjaževca, Majdanpeka, Pukovca, Leskovca, Vlasotinca, Vranja, Medveđe, Kraljeva, Surdulice i Ćićevca.\nNebeski trkači pokazali odlučnost uprkos vremenskim uslovima: Ultra trail Stara planina održana po 9. put\nU zaječarskom naselju Kotlujevac počinje Memorijalni turnir u malom fudbalu „Memorijal Joca Mihailović – K3”


Profil kompanije i istorija - Roda S.A.\nO kompaniji RODA SA\nProfil kompanije i istorija\nOsiguranje materijala i kvaliteta\nProizvodni proces i postrojenja\nIndustrijski točkovi sa čeličnom osnovom za standardno opterećenje (50-300 kg)\nIndustrijski nerđajući (inox) točkovi\nTočkovi visokih temperatura\nIndustrijski točkovi do 125mm za visoka opterećenja (250-300 kg)\nIndustrijski točkovi za super teške uslove rada (300-2000 kg) od\nIndustrijski točkovi za teške uslove rada (250-1000 kg)\nTočkovi za lagana kolica\nNerđajući (inox) točkovi (AISI 304)\nTočkovi sa čeličnom osnovom\nTočkovi u boji\nTočkovi za paletare\nTočkovi za ručne paletare\nUtovarni valjak električnih paletnih viljuškara\nPogonski točkovi za električne paletne viljuškare\nTočkovi podrške električnih paletnih viljuškara\nUtovarni točkovi za električne paletne viljuškare\nTočkovi stabilizacije električnih paletnih viljuškara\nPoliuretanske montažne gume za električne paletne viljuškare\nElastični montažni prsteni za električne paletne viljuškare\nTočak za lift\nNerđajući (inox) bolnički točkovi\nBolnički točkovi sa osnovom od sive sintetičke plastike\nDupli bolnički točkovi sa osnovom od bele sintetičke plastike\nBolnički točkovi sa čeličnom osnovom\nBolnički točkovi sa aluminijumskom osnovom\nTransportna kolica sa dva točka\nTočkovi za skele\nElektrični ručni paletar sa ručnim hidrauličnim podizanjem\nΚuglične transfer jedinice\nPokretne osnove pozorišnih scena\nRešenja za Vaše aplikacije\nOpcije montaže točkova\nOdabrati prikladan točak\nGlavni delovi točka\nHomeO kompaniji RODA SAProfil kompanije i istorija\nNe proizvodi u korpi za kreiranje ponude\nRODA SA je počela 1948. godine kao porodična firma, čiji je glavni predmet bio proizvodnja konstrukcija na točkovima i prodaja točkova koji su se uglavnom koristili u poljoprivredne namene, sa sedištem u Solunu, Grčka.\nGodine 1963., osnivač firme, Iraklis Saatsoglou, je počeo prvi put, da se bavi točkovima za industrijske namene, istovremeno proširujući saradnju sa najvažnijim evropskim konstruktorima i raznolikošću svojih proizvoda. Kao rezultat toga, naša kompanija se ispostavila kao najvažnija u Grčkoj, za ovu vrstu proizvoda.\ngodine1981. osniva se filijala u Atini kako bi se pokrili zahtevi u južnoj Grčkoj, i od 1988. god. kompanija funkcioniše kao akcionarsko društvo (AD) po nazivu RODA SA.\nGodine 2002. osnivamo industrijski pogon u industrijskom području Soluna, Sindos, sa integracijom najsavremenijih tehnologija proizvodnje i osiguranja kvaliteta, proizvodeći točkove za lagana kolica, adresirana u sektor usluga.\nKompanija ima snažnu izvoznu aktivnost, sa prisustvom u zemljama kao što su Nemačka, Francuska, Španija, Italija, Engleska, Holandija, Belgija, Irska, Češka, Poljska, Slovačka, Mađarska, Austrija, Danska, Švedska, Norveška, Kipar, Bugarska, Srbija, Rumunija, Rusija, dok izvozi u SAD, Novi Zeland i Južnu Afriku.\nПодаци за контактирање\nZemunska 300, 11277 Ugrinovci, Beograd, Srbija\n+381 11 4071280 / +381 11 8480286\n+381628255783 / +381 628255784


pink.rs | JOŠ JEDAN UTORAK NA TRONU! Televizija Pink je i tokom jučerašnjeg dana bila NAJGLEDANIJI EMITER U SRBIJI\nPrema jedinim zvaničnim rezultatima merenja gledanosti agencije Nilsen, televizija Pink je i tokom jučerašnjeg dana bila najgledanija televizija u Srbiji. Pored toga što je sa 18 odsto udela u gledanosti bila ubedljivo gledanija od svih televizija uključujući i Javni servis Srbije, televizija Pink ostvarila je prednost i među gledaocima starosti od 18 do 49 godina, u istoj starosnoj kategoriji ali iz prestonice, među ženskom publikom starosti od 18 do 49 godina, među urbanom populacijom, kao i među gledaocima sa teritorije Beograda. Tradicionalno, sa čak 22 odsto auditorijuma, televizija Pink je bila neprikosnoveni lider među svim televizijama u kategoriji ženske publike.\nCentralna informativna emisija „Nacionalni dnevnik“ je u danu za nama bila najgledanija informativna emisija svih komercijalnih emitera, a slede je „Nacionalni dnevnik u 13“, „Popodnevni dnevnik“, kao i Pinkove sportske vesti. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić dodelio je odlikovanja zaslužnim građanima, a direktan prenos na televiziji Pink pratilo je 15 odsto auditorijuma.\n“Ami G Show” je i sinoć bio bez konkurencije – sa više od 1.000.000 gledalaca autorska emisija Ognjena Amidžića zauzela je drugo mesto na listi najgledanijih TV formata! Na istu listu upisala se i kratka forma vesti o poznatima „Ekskluzivno“.\nMilionski auditorijum je i tokom jučerašnjeg dana pratio dešavanja u „Zadruzi 4“. Pored direktnih uključenja, čak 25 odsto auditorijumaje bilo uz žurku u nagledanijem rijalitiju na ovim prostorima, dok je emisija „Uspomene“ ušla u top 10 najgledanijih emisija u danu.


Osnovna škola u Sečnju dobila teretanu na otvorenom | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Osnovna škola u Sečnju dobila teretanu na otvorenom\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez posetio je Srednju školu Vuk Karadžić u Sečnju, gde je uz pomoć sredstava iz sekretarijata i opštine Sečanj izgrađena teretana na otvorenom.\nRadovi na izgradnji teretane na otvorenom u dvorištu srednje škole Vuk Karadžić u Sečnju završeni su prethodnih dana, a teretana se već koristi u okviru nastavnih aktivnosti.\n“Sečanj je sportsko mesto pre svega, ljudi vole sport i ovo je veliko ne samo za našu školu i za nastavu koja nam je zaista važna da podignemo kvalitet nastave, već za čitavo mesto i okruženje. Pre svega u celoj opštini ovo je jedinstveno nešto što sada mi imamo i za sve je otvoreno i svi su dobrodošli”, kaže Danijela Aleksić, direktor Srednje škole Vuk Karadžić.\nTeretana na otvorenom nakon nastave biće na raspolaganju i ostalim stanovnicima Sečnja, gde sport oduvek važi za bitan segment života.\n“Uspeli smo da deci obezbedimo mogućnost da imaju teretanu na otvorenom, pogotovo usled okolnosti koje su nas zadesile da teretane ne mogu da rade. Sami možete da osetite koliko je to dobro i značajno za ovu decu koja idu ovde u školu”, ističe Predrag Rađenović, predsednik opštine Sečanj.\nCilj pokrajinskog sekretarijata za sport jeste da kroz konkurse i u narednom periodu pomažu školama za adaptaciju, saniranje i opremanje sportskih objekata širom Vojvodine.\n“Jedan novi sadržaj, vežbanje na otvorenom pre svega i za sportiste i za sve one koji vole zdrav život i fizičku aktivnost, tako da sa relativno malo sredstava dobili smo stvarno jednu lepu teretanu na otvorenom. Vrednost projekta koje je odobren je 882 hiljade dinara” , kaže Vladimir Batez, pokrajinski sekretar za sport i omladinu\nPrilikom posete srednjoj školi Vuk Karadžić u Sečnju Batez je uručio i poklon lopte i sportsku opremu za školu.\nPrethodni tekstMigranti u tovarima maslina, čarapa i guma\nSledeći tekstKuglaški klub “Hajduk” takmiči se u prvoj srpskoj ligi\nBrojne aktivnosti za korisnike dnevnog boravka u Kovačici


CNC sečenje i kantovanje | Pinoles\nCNC sečenje i kantovanje\nOperacija lepljenja ABS kant trake na ivice (kantove) isečenog materijala pomoću PU lepka.\nje operacija lepljenja ABS kant trake na ivice (kantove) isečenog materijala pomoću PU lepka. Sečenjem iverice na bočnim stranama se otvara njena struktura, koju zbog lepšeg izgleda, kao i poboljšanja otpornosti materijala, moramo pokriti abs trakama. Abs trake su različitih debljina i širina, i pokrivaju različite debljine materijala, a dekori su identični dekorima univera pa je postizanje željenog estetskog efekta lako izvodljivo.\ntehnologijom donosi vodootporne, termostabilne i gotovo nevidljive spojeve izmedju ploče i kant trake. Mašine na kojima započinje I završava ovaj proces se nazivaju Kant mašine.\nse naziva obrada na pločastim materijalima od drveta kada je alat kompjuterski vođen na numeričkim CNC mašinama. One su izuzetne preciznosti do +/- 0.1 mm /m’. CNC SEČENJE može biti pravolinijsko i krivolinijsko. Posebni detalji, asimetrične forme, krivolinijski oblici, danas su popularni za izradu modernog nameštaja. Zaobljene ivice na uzglavlju ili uznožju kreveta, police sa oblim ivicama, daju poseban šarm u dečjim sobama, i sigurnost pri eksploataciji. Vrata, u više dekora, koja nisu simetrična, odmah privlače pogled, i postaju centralna tačka vaše sobe ili kancelarije. Prepustite se vašoj mašti i zajedno ćemo pronaći najbolje rešenje za vaš prostor.\nnastaju kretanjem alata po zadatoj krivolinijskoj putanji. Ova sečenja se vrše specijalnim dijamantskim alatima koja se nazivaju glodala. U ova sečenja spadaju razna oblikovanja i šaranja površina materijala.


Afganistanski migranti u BiH nadaju se ulasku u EU unatoč prisilnom vraćanju - Index.hr\nTisuće migranata iz Azije, Bliskog istoka i sjeverne Afrike zaglavile su u Bosni od 2018. nakon što su članice EU, uključujući i Hrvatsku, pooštrile mjere na svojim granicama.\nTisuće slučajeva pushbackova\n“Od početka ove godine do danas vidjeli smo (oko) 7200 slučajeva pushbackova, od čega za njih 25 posto znamo… da su izvedeni uz prekomjernu upotrebu nasilja”, rekao je Hector Carpintero, direktor DRC-a u BiH.\nNo afganistanski par Farid i Adela rekli su da se ipak nadaju kako će sa svojom sedam dana starom bebom na kraju stići u EU.\n#BiH #EU #Afganistan #migranti


Obama: Nateraćemo BP da nadoknadi štetu\nPredsjednik Barak Obama saopštio je američkom narodu da će Britiš Petroleum morati da plati za svu štetu nanijetu ogromnim izlivanjem nafte u Meksički zaliv. Obama se prvi put, od preuzimanja dužnosti, obratio naciji iz Ovalne kancelarije.\nOsam nedjelja nakon eksplozije naftne bušotine Britiš Petroleuma u kojoj je poginulo 11 osoba, a velika količina nafte počela da se izliva u Meksički zaliv, predsjednik Obama rekao je da će američka vlada osigurati da kompanija odgovora za katastrofu.\n"Budite međutim uvjereni da ćemo pokušati da zaustavimo izlivanje sa svim raspoloživim sredstvima, koliko god vremena bude trebalo, Natjeraćemo BP da plati za štetu koju je prouzrokovao. Uradićemo sve što treba kako bi pomogli da se Zaliv i lokalno stanovništvo oporave od ove tragedije”.\nObama je dodao da će na sjutrašnjem sastanku zahtijevati od zvaničnika Britiš Petroleuma da uspostave fond, pod nezavisnom kontrolom, za nadoknadu štete žrtavama.\n"Sjutra ću se sastati sa predsjedavajućim BP-ija i obavijestiti ga da treba da izdvoji neophodna sredstva za nadoknadu štete radnicima i vlasnicima preduzeća koji trpe posljedice zbog nemara kompanije.”\nNeposredno nakon predsjednikovog govora, BP je izdao saopštenje u kome je naveo da dijeli Obamin cilj da se očisti naftna mrlja i pomogne onima koji su pogođeni katastrofom.\nPredsjednik se vratio u Vašington nakon dvodnevne posjete saveznim državama u Meksičkom zalivu. Naciji se obratio nekoliko sati nakon što je vlada saopštila da se u zaliv dnevno izliva od 35 do 60 hiljada barela nafte dnevno. Prethodna procjena bila je 40 hiljada.\nObama je večeras zatražio da se donese plan za dugoročni oporavak regiona od ekoloških i prirodnih katastrofa, među kojima su uragani Katrina i Rita. Takođe je najavio formiranje nacionalne komisije za razmatranje uzroka trenutne katastrofe u Meksičkom zalivu, koja bi trebalo da preporuči nove standarde u pogledu bezbjednosti i zaštite životne sredine.\n"Prije nekoliko mjeseci, odobrio sam prijedlog za razmatranje nove, ograničene podmorske eksploatacije nafte uz uvjeravanje da će biti potpuno bezbjedna, da će se koristiti odgovarajuća tehnologija i da će biti preduzete mjere opreza. To očito nije bio slučaj sa bušotinom Britiš Petroleuma i ja želim da znam zašto.” “\nObama je takođe objavio da će bivši federalni tužilac Majkl Bromvič biti na čelu oštro kritikovane vladine agencije koja nadzire energetski sektor.\n"Njegove zaduženje je da narednih nekoliko mjeseci izgradi organizaciju koja će budno pratiti naftnu industriju, a ne biti njen partner.”\nBromvičeva prethodnica podnijela je ostavku prošlog mjeseca, dok će agencija biti podijeljena u tri odvojena odsjeka.\nPredsjednik Obama takođe je uputio apel za okončanje zavisnosti Sjedinjenih Država od uvozne nafte i za upotrebu takozvane čiste energije.\nUoči predsjednikovog govora, lider republikanske manjine u Predstavničkom domu Džon Bejner kazao je da je reakcija Obamine administracije na izlivanje nafte neadekvatna i neorganizovana. Prema novom istraživanju javnog mnjenja, koje je sproveo Asošijeted Pres, 52 odsto Amerinaca ne podržava način na koji predsjednik rješava situaciju u Meksičkom zalivu, što je porast u odnosu na maj.