Blog gost: Ivana Ninković 24091977\nBlog gost: Ivana Ninković\nIvana Ninković, najbolja plivačica Republike Srpske i BiH, za Swimming Dad kao #Blog gost, otkriva da li plivači imaju “dom” ili su stalno u bazenu, pa čak i za vreme praznika, kao i šta je to najviše nedostajalo dok je plivala tamo negde daleko. Ivana je svršeni inžinjer sa „Arizona State University“, ali u slobodno vreme i dalje trenira plivanje. Želja joj je da pokuša da ispliva olimpijsku normu za Tokio 2020. Takođe, Ivana je svojevremno isplivala A normu za Svetsko prvenstvo u Barseloni, a bila je i učesnik Evropskog prvenstva malih bazena u Danskoj. Učestovala na Balkanskom Juniorskom prvenstvu gde je osvojila srebro na 50m prsno.\nDa li plivači imaju “dom” ili su stalno u bazenu? Koliko po tvom iskustvu godišnje plivači stvarno provedu vremena kod kuće, a koliko u bazenu?\nMoja plivačka karijera je specifična, jer u gradu Trebinju, gde sam rođena i odrasla, nisam imala zatvoreni bazen. Plivanje je jako zahtevan sport koji traži puno rada i odricanja, pa da bih postigla rezultate morala sam svaki dan da putujem u Herceg Novi (Crna Gora) ili Dubrovnik (Hrvatska), dva puta dnevno da bih trenirala u zatvorenem bazenu. To sve, mi je oduzimalo mnogo slobodnog vremena i mogu da kažem da sam više vremena provodila u bazenu i obavezama oko plivanja nego kod kuće. Mali plivači, tj. početnici imaju manje treninga, mnogo brže napreduju kada su u pitanju rezultati i dosta vremena provode kod kuće. Kod profesionalnih plivača broj treninga se povećava, odnosno broj sati provedenih u bazenu, napredak se “usporava”, tj. pomaci su veoma mali i veoma malo vremena provede kod kuće.\nDok si plivala, da li si praznike provodila u bazenu češće nego kod kuće? Da li si\nimala uopšte slobodnog vremena tokom praznika?\nUpravo zbog loših uslova za treniranje, veoma rano sam otišla od kuće, najpre u Banja Luku, a potom u SAD. Toplinu doma za vrieme praznika zamenila sam bazenom, što je ponekad bilo veoma teško. Slušala svoje vršnjake kako se provode za praznike, što ja sebi nisam mogla priuštiti. Svaki taj provod, “košta” vas pada forme. Ukoliko želite da imate dobre rezultate treba da imate jasno postavljene ciljeve, velika odricanja, snagu, volju i samouverenost da to možete i hoćete. U Americi za vrieme praznika smo imali i po dva treninga dnevno, recimo prvi dan Nove godine 1. januara, što mi nije teško padalo, jer sam najveći deo slobodnog vremena provodila sa plivačima koji su imali slične aktivnosti kao ja. Ukoliko želite da imate bolje rezultate, zaboravite na praznike ili ih barem umereno provodite.\nKada si tamo negde daleko i plivaš, šta ti je najviše nedostajalo? A na koji način si uspevala da ublažiš nostalgiju kada te sustigne, pogotovo tokom prazničnih dana?\nNajviše mi je nedostajala moja porodici koja je moja mentalna snage i uviek su tu bili kada mi je to bilo potrebno. Uvek se rado sećam tog perioda, tate koji me je pratio gotovo na svim takmičenjima, te mama i sestra koje su moja neiscrpna podrška. Odlaskom u Ameriku, koristila sam moderna sredstva komunikacije FaceTime, Skype, Viber…, kako bi bila u kontaktu sa porodicom, te tako na jedan način ublažavala nostalgiju.


Tanak novinarski hleb iz budžeta\nvreme.com (Zoran Šaponjić) 13. новембар 2014. године Друштво Култура Коментари\n"Zlatarske novosti"- logo\nOpstanak "Zlatarskih novosti" koje je 2007. godine za 16.000 dinara, kupila Katarina Vrcan iz Beograda, pod znakom je pitanja. 141 hiljada dinara, koliko ovaj list dobija svakog meseca kao dotaciju iz opštinskog budžeta jedva je dovoljno za plate zaposlenih.\n„Od novca koji dobijemo od opštine jedva bude za plate zaposlenih, i to minimalne, i za poreze i doprinose. Trenutno dugujemo 80.000 dinara štampariji, i ne znam kako ćemo taj dug izmiriti. Živimo od danas do sutra, sve teže i teže, bez ikakve perspektive. Ponešto sami zaradimo od oglasa, ali, i tu je novca u ovako maloj opštini, u siromašnoj sredini, veoma malo", kaže Dana Šunjevarić, direktor i glavni i odgovorni urednik Zlatarskih novosti.Ovaj list privatizovan je još 2007. godine, kada je za 16.000 dinara, vlasnik loklanih novovaroških novina postala Katarina Vrcan iz Beograda. „Osim tri računara i jednog fotoaparata, od imovine nemamo ništa i zbog toga i nismo bili previše interesantni potencijalnim kupcima", kaže direktorka Šunjevarić...


Livescore fudbal: Ekvador livescore\nObjašnjenja: Fudbal uživo na Livescore.in - fudbalski Ekvador rezultati uživo. Livescore.in servis nudi rezultate uživo, poslednje rezultate, raspored utakmica i detalje meča. Pratite fudbal Ekvador i više od 400 fudbalskih takmičenja u svetu. Fudbalski Ekvador rezultati uživo su u stvarnom vremenu, nema potrebe za osvežavanje.


Poštar ponovo donosi komunalije | Mondo Portal\nPostar ponovo donosi komunalije\n22. februar, 14:46\nPoštar ponovo donosi komunalije 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nEkonomija 03.10.2012. / 18:18 18:20\nPoštar ponovo donosi komunalije\n03.10.2012. / 18:18 18:20\nPošta Srbije će ponovo raznositi uplatnice Infostana, što ovom preduzeću svakog meseca donosi oko 15 miliona dinara.\nPrema rečima generalnog direktora JP PTT saobraćaja Srbija Milan Krkobabić na sednici Upravnog odbora Pošte Srbije kazao kompanija će nastojati vrate poslove i u drugim slučajevima, gde god je moguće, ali i da dobijaju nove u otvorenoj i poštenoj tržišnoj igri.\n"Drugi glavni zadatak nam je da Pošti vratimo sistem specijalnih veza, jer je ona institucija od posebnog državnog značaja", naglasio je Krkobabić, dodavši da će sve učiniti da ovo preduzeće postane moderna korporacija, pri čemu će se veliki značaj pridati socijalnom dogovaranju, ali i preuzimanju odgovornosti.\nTo su, prema njegovim rečima, konkretni potezi koji pokazuju da će štititi i razvijati PTT sistem, čiji su glavni element zaposleni.\n"Svaki sistem je dobar, vredan i jak, onoliko koliko su to ljudi koji rade u njemu", istakao je Krkobabić obraćajući se sindikatima.\nPredsedavajući sednicom UO Slobodan Đukić je u obraćanju novom direktoru kazao da je uprkos uvreženom mišljenju da su javna preduzeća gubitaši, Pošta Srbije svih ovih godina imala pozitivno poslovanje.\nPošta nije živela ni na čijim jaslama, već je u teškim trenucima čak i priskakala u pomoć državi, istakao je Đukić.\nNa sednici je doneta i odluka o usvajanju Ugovora o radu sa novim generalnim direktorom koga je na tu funkciju imenovala Vlada Srbije.\npošta srbije infostan milan krkobabić\nUpravo gledate Ivica Dačić: Antigva i Barbuda više ne glasaju za Kosovo! 0 Info video Pre 5 min Šef srpske diplomatije izjavio je danas da Srbija treba da jača odnose s Antigvom i Barbudom koje, kako kaže, neće...\nUpravo gledate Amfilohije iznenadio u Pljevljima: Zapevao uz gusle 2 Info video Pre 57 min Mitropolit Amfilohije predvodio je sinoć litiju u Pljevljima, pa je odlučio i da otpeva nešto uz gusle.


Uloga kamatne stope i centralne banke u ekonomiji - Page 3 - Ekonomija - Forum B92\nUloga kamatne stope i centralne banke u ekonomiji\nStarted by bohumilo , Mar 02 2017 19:48\nPosted 13 August 2018 - 01:18\nOpet robot pita nesto sto je (doduse, za one koji su u stanju da percipiraju i procesiraju ljudski jezik) vec eksplicitno adresirano, jos u mojoj drugoj replici na ovoj temi, koji se moze naci caaaak - na prethodnoj stranici!!! (bohumilo, on 03 Feb 2017 - 16:10)\nevo i dva linka (takodje, naravno, za ljude koji znaju da citaju i mogu da razumeju) o tome dogadjaju:\nCela ekonomska istorija civilizacije se moze citati (i cita se, u mnogobrojnoj literaturi) u kljucu toga sta se desava kada vlasti manipulisu novcem, a sta kada vrednost i cenu novca i kredita odredjuje realna ekonomska konjunktura - od nakazne inflatorne politike poznorimskih careva koja je u dobroj meri zasluzna za propast Rima (iz tog fascinantnog perioda bi se dalo mnooogo nauciti), sve do istorije kapitalizma iz IXX, XX i XXI veka.\nU daljem cu, iz ociglednih i jasno naznacenih razloga, ignorisati tvoje postove (barem dok ne prilozis rezultate sa onog testa sto sam predlozio) na ovoj temi, no necu te stavljati ignore listu, jer ne mislim da si intelektualno neposten (takve stavljam tamo), nego, naprosto, isuvise skroman za ovo...\nTraljav primer i posipanje poluistinama - a poluistina je daleko opasnija od ogoljene lazi.\nPrvo, kamatne stope ( kao i citavu monetarnu politiku) ne odredjuje slobodno trziste, vec centralne banke (ili bilo koji drugi entitet koji se bavi emisijom novca) - hoces li reci da i emisija novca treba biti prepustena slobodnom trzistu ("free market")?!??! Nikada nije bilo niti ce biti.\nZnaci - kao prvo , i to podizanje kamatnih stopa je doslo intervencijom FED -a , a ne nekog "nevidljivog entiteta".\nDrugo, na izlazak iz krize su uticale i neke druge mere a ne samo kamatne stope , evo malo vise o tome:\nA osim toga, uraddjeno je i sledece:\n" ...To restore fiscal and price sanity, the authorities implemented what today strikes us as incredibly “merciless” policies. From FY 1919 to 1920, federal spending was slashed from $18.5 billion to $6.4 billion—a 65 percent reduction in one year. The budget was pushed down the next two years as well, to $3.3 billion in FY 1922."\nTakodje i " ...Tax rates were slashed for all income groups. .."\nIma i kontroverzi u vezi sa "Depression of 1920-1921" :\n" According to a 1989 analysis by Milton Friedman and Anna Schwartz, the recession of 1920–21 was the result of an unnecessary contractionary monetary policy by the Federal Reserve Bank. Paul Krugman agrees that high interest rates due to the Fed's effort to fight inflation caused the problem. This did not cause a deficiency in aggregate demand but in aggregate supply. Once the Fed relaxed its monetary policy, the economy rapidly recovered.\n"In a 2011 article, Daniel Kuehn, a proponent of Keynesian economics, questions many of the assertions Woods makes about the 1920–21 recession. Kuehn notes the following:\nWoods underemphasizes the role the monetary stimulus played in reviving the depressed economy and that, since the 1920–21 recession was not characterized by a deficiency in aggregate demand, fiscal stimulus was unwarranted...."\nEdited by darth bane, 13 August 2018 - 01:21.\nPosted 13 August 2018 - 15:35\nCena obveznica je obrnuto proporcionalna kamatnim stopama - kad kamatne stope raste cena obveznica opada i obrnuto. Tako da ako neko ima sad obveznice koje donose 3%, da bi one donosile 5% njihova cena mora da padne poprilicno.\n3 dolara kamata na 1 obveznicu koju si platio 100 dolara = 3% kamate\n3 dolara kamata na 1 obveznicu koja vredi X dolara = 5% kamate; X mora da bude 60 dolara\nOvo je samo pojednostavljen primer (koji pretpostavlja da obveznica nema datuma dospeca), postoje posebne formule za obracun vrijednosti obveznica u zavisnosti od datuma dospeca i kamatnih stopa ali osnovni prinicp je isti - ako posedujes obveznice i kamatne stope rastu onda njihova vrednost opada. Stoga ce porast kamatnih stopa doneti gubitke onima koji poseduju obveznice.\nOno sto se u Srbiji sigurno moze ocekivati je smanjenje devizne likvidnosti i povlacenje novca stranih investitora, a time i veliki pritisak na kurs dinara. Srpske obveznice su vec prodavane stranim investitorima, cak i dinarske, s obzirom da su imale koliko toliko pristojne kamate. Kada medjutim dodje do skoka kamata na obveznice razvijenih drzava, time ce se atraktivnost domacih obveznica smanjivati i mnogi investitori ce izlaziti iz dinara i kupovati evre sto ce negativno uticati na kurs.\nUsao si u kompleksniju temu yield vs price obveznice.. Ja to uvek pojednostavim u glavi tako sto yield = discount rate za NPV, a cena obeznice = NPV.\nAli to nije tema mog pitanja - moje pitanje si dotakao u poslednjem pasusu - kada kamatne stope odu gore - em cemo se mi teze zaduzivati da otplatimo ovaj dug, em ce svako sa razumom ici na obveznice koje imaju vece kamatne stope od nule - i onda ide monetarni karambol.\nPosted 13 August 2018 - 15:53\nMislim da bi u tom slucaju sansa Srbije bila u uspostavljanju realnog kursa dinara, pre nego li odrzavanja nekog unapred definisanog odnosa dinar:euro po svaku cenu! Realan kurs dinara u kombinaciji sa ekspanzivnom monetarnom politikom.\nPosted 13 August 2018 - 21:08\nKada je Paul Volcker, FED chairmen 1979-1987, digao kamate sa 11% iz 1979 na 20% u 1981, likvidnost u dolarima je toliko presusila da je bankrotirao maltene celu latinsku ameriku:\nSrbija srecom nije toliko zaduzena kao sto su bile latino-americke drzave tada, a ni USA/EU ne mogu ni blizu toliko da dignu kamatne stope zbog svojih dugova. No Srbija nije bila nesto zaduzena ni 2008 godine (svega oko 28% GDP je bio drzavni dug) pa je dinar pao sa nekih 76 za euro u leto 2008 na 96 u januaru 2009. godine.\nOno sto mi daje osecaj 'deja vu' je cinjenica sto je te 2008 godine dinar ojacao sa 83 na 76 dinara za evro bas pred krizu - to je upravo bio znak da je spekulativni kapital ulazio u Srbiju i kupovao dinare. Cim se pojavio prvi znak krize, spekulativni kapital je poput stampeda izletio iz Srbije kupujuci devize posto-poto i ruseci kurs dinara za 25%.\nMislim da dizanje kamata nece otici predaleko, nova ekonomska kriza samo sto nije tu, tako da mislim da treba vise razmisljati o tome sta ce se desiti kada dodje nova kriza nego o uticaju kamatnih stopa.\nPosted 14 August 2018 - 17:25\nAli tu opet dolazimo do pitanja strukture duga.. Amerika je zaduzena uglavnom po vrlo niskim stopama (1-2%), sto je nize od njihovog rasta, i zaduzena je u svojoj valuti.. Srbija, sa druge strane, ima nizi dug procentualno u odnosu na GDP, ali je struktura tog duga mnogo losija. Zato vidim prostor da Ameri dignu stope, vidim prostor i za Evropu.. Tako da bih se slozio sa tobom da dolazi nova kriza - samo sto ce to biti kriza duga na istoku, ne na zapadu.\nAko predvidjas recesiju a la 2008a koja bi bila worldwide - na osnovu cega je vidis u USA/Evropi?\nAko bi Srbija u momentu kada je zaduzivanje skupo krenula u ekspanzivnu monetarnu politiku - imao bi 93cu za sekund. Mnogo dinara i prazne rafove i crno devizno trziste.\nEdited by alexnikolic, 14 August 2018 - 17:28.\nPosted 15 August 2018 - 09:40\nJedan dosta dobar pokazatalje recesije u zadnjih 30 godina je spread tj. razlika izmedju kamata na 10-godisnje i 2-godisnje US obveznice. Kad god ta razlika padne na nulu, obicno sledi recesija u roku od godinu-dve dana. Na ovom grafikonu spread-a to moze lepo da se vidi, samo odaberite MAX za period:\nLogika gornjeg je prilicno jednostavna - u normalnim uslovima kamata na dugorocne zajmove je veca od kamate na kratkorocne zajmove zbog rizika od inflacije ili drugih nepredvidjenih dogadjaja na duzi rok. Kada investitori sa mnogo novca procene medjutim da su uslovi za investiranje novca nepovoljni, oni onda svoj novac 'parkiraju' na najbezbednije moguce mesto - USA obveznice. Ovde govorimo o investitorima koji baratuju milionima i milijardama dolara, oni ne mogu samo da stave novac u banku posto su depoziti preko 100.000 dolara neosigurani i krah banke znaci da gube sav novac preko visine osiguranog depozita. Stoga investitori kupuju dugorocne obveznice bez obzira na to koliko su kamate, to dovodi do skoka vrednosti obveznica i pada kamata na dugorocne obveznice do nivoa kamata na kratkorcne obveznice te razlika (spread) izmedju njih pada na nulu.\nOvde ipak treba uzeti u obzir da je FED bio jedan od najvecih kupaca obveznica, a sada prodaju obveznice i to u trenutku kada US Treasury mora svake godine da proda dodatnih 800 milijardi obveznica zbog visokih deficita, stoga nije sigurno da ce uopste ovaj spread doci do nule pre recesije zbog ogromne ponude obveznica:\nOsim ovog spread-a, kao znak kasnog ciklusa ekspanzije mogu da se uzmu i valuacije kompanija/nekretnina/umetnina itd. koje se daleko iznad proseka po nekim realnim pokazateljima (npr. P/E odnos za kompanije, ili vrednost nekretnine/prosecna godisnja zarada itd.). To ukazuje da ima dosta spekulacija i da bi na najmanji znak krize te valuacije mogle jako brzo da padnu.\nKriza ce biti globalna, moguce da startuje prvo na istoku, pogotovo u Kini ima jako puno dugova kompanija koji ne mogu biti vraceni, no niko nece moci da izbegne posledice. Npr. u 2017. godini je nemacki izvoz automobila u Aziju po prvi put premasio izvoz u obe Amerike (po broju automobila).\nEdited by mrblaf, 15 August 2018 - 10:52.\nPosted 15 August 2018 - 15:20\nZa spread obveznica ne znam, ne pratim trziste istih.\nZa P/E, pak, mogu da kazem da smo danas daleko od nivoa kakvi su bili u vreme krize - korporativni tax rate je krajem 2017e oboren sa 35% na 21% - time se promenila P/E jednacina. I iako je S&P danas oko 24.6, bilo je dana kada je bio na 70 (Jan 2009), 46 (jan 2002)...Da DJIA ceka korekcija - naravno da ceka, ali ne bih to nazvao mega-recesijom 2.0.\nPosted 15 August 2018 - 20:57\nTi raniji datumi 2002 i 2009 kad je P/E bio 46 i 70 su bili na vrhuncu krize kad su korporacije grcale u gubicima ili cak bankrotirale a profiti bili minimalni. Sada govorimo o visokim P/E odnosima u trenucima kad korporacije imaju najvise nivoe profita u istoriji (ne samo u apsolutnim iznosima nego i u odnosu na GDP) i najnize nivoe korporativnih poreza u istoriji.\nU recesijama uvek imamo 'destrukciju' imovine - negde je doslo do misalokacije kapitala. 2008 je posledica misalokacije kapitala u nekretnine, 2000-2001 je zbrisala lose investicije u .com bubble itd. Kada investitori izgube novac, smanjuje se potrosnja, investicije, to dovodi do povecanja nezaposlenosti i daljeg smanjenja potrosnje itd., klasican recesioni ciklus.\nKo i gde ce izgubiti novac, to za sada niko ne zna ili mozda tek poneki insajder, uglavnom kako to Voren Bafet lepo kaze, tek kada se voda povuce onda se vidi ko je plivao bez gaca - "only when the tide goes out do you discover who has been swimming naked".\nEdited by mrblaf, 15 August 2018 - 21:01.


KORONA PRESEK - BROJ NOVOZARAŽENIH: KRALJEVO 150, SRBIJA 4.910 · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI KORONA PRESEK – BROJ NOVOZARAŽENIH: KRALJEVO 150, SRBIJA 4.910\nKORONA PRESEK – BROJ NOVOZARAŽENIH: KRALJEVO 150, SRBIJA 4.910\nU Kraljevu na bolničkom lečenju 116 pacijenata, preminule 2 osobe\nPrema Izveštaju Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, u našem gradu je za poslednja 24 časa od 467 testiranih kod 150 osoba registrovano je da su oboleli od kovida-19.\nPrema izveštaju Opšte bolnice “Studenica”, na kovid odeljenjima ove zdravstvene ustanove od virusa korona stacionarno se leči 116 pacijenata. Od to broja 9 se nalazi nalazi u jedinici intenzivne nege, a dve osobe su intubirane. U protekla 24 časa na bolničko lečenje primljeno je 20 pacijenata, na kućno lečenje otpušteno 13, a preminule su 2 osobe.\nU Srbiji je u poslednja 24 sata testirano 16.740 građana, a pozitivno je 4.910, objavljeno je na sajtu covid19.rs.\nOd poslednjeg preseka preminula je 51 osoba od posledice zaraze koronavirusom. Hospitalizovano je 9.544 osoba, a na respiratorima je 349 pacijenata, najviše do sada. Ukupno je zaraženo 292.640 ljudi, preminulo je 2.580, a do sada je testirano ukupno 2.118.129 građana.


23:28 - 24.04.2022\nSrpski centar ponovo igra onako kako samo on zna.\n23:22 - 24.04.2022\nGledaj Stef kako se to radi! Raspucani Jokić ovim potezom izazvao delirijum u dvorani /VIDEO/\nKošarkaši Devnera večeras se bore sa opstanak u plej-of seriji protiv Golden Stejta, a ako je suditi po startu meča na dobrom su putu da to izbore.\n21:00 - 24.04.2022\nNIJE KRAJ JOKIĆEVE SEZONE! Srbin blistao i u trileru spasio Nagetse “čišćenja”, Denveru tek predstoje velike borbe\nUkoliko je neko sumnjao u „Džokerovu“ moć, sada više za to nema potrebe, ova ekipa je ponovo „živa“, rezultat u seriji je sada 3:1!\n07:31 - 20.04.2022\nGrin bacio rukavicu u lice Jokiću: "Odbrana? Sve počinje od mene"\nDrejmond Grin, košarkaš Golden Stejta, nakon druge pobede njegovog tima u plej-of seriji NBA lige protiv Denvera, osvrnuo se na sam meč, ali se dotakao između ostalog i Nikole Jokića.\n07:23 - 19.04.2022\nEvo kako je Jokić isključen: Igrač Golden Stejta jednim potezom RAZBESNEO Nikolu, Kari sprečavao tuču /VIDEO/\nNikola Jokić je pre ostalih igrača morao na tuširanje na drugoj utakmici plej-ofa NBA lige između Denver Nagetsa Golden Stejt Voriorsa. \n23:24 - 17.04.2022\n"BESAN JE i vraća se po osvetu, osećam da će pokušati da mi da 40, 15, 15!" Zvezda Voriorsa o Jokiću: Protiv njega kao da igram šah - TOLIKO JE PAMETAN!\nJedan od najboljih defanzivaca današnjice je objasnio kako je igrati protiv srpskog centra.\n10:37 - 08.04.2022\nLUDNICA U NBA: Siakam ponizio Embida i Filu, prvi pik brojao do 49, Klej zapečatio sudbinu Lejkersa\nRegularni deo sezone NBA karavana polako se približava kraju. Košarkaški sladokusci će još tri noći moći da uživaju u partijama nekolicine ekipa u ligaškom delu, nakon čega će prvo krenuti plej-in, a potom i ono što svi čekamo, plej-of.


Canon imageRUNNER ADVANCE C3330i - Canon Serbia\nCanon imageRUNNER ADVANCE C3330i Specifikacije\nA3 višefunkcionalna u boji (standardni čitač/štampač)\nŠtampanje, kopiranje, skeniranje, slanje i opciona razmena faksova\nDo 30/30 stranica u minuti (A4 jednostrano)\nDo 15/15 stranica u minuti (A3 jednostrano)\nDo 20/20 stranica u minuti (A4R jednostrano)\n4-30/4-30 stranica u minuti (A5R jednostrano)\nDo 25/25 stranica u minuti (A4 jednostrano)\n4-25/4-25 stranica u minuti (A5R jednostrano)\nDo 20/20 stranica u minuti (A4 jednostrano)\nDo 20/20 stranica u minuti (A5R jednostrano)\n4-20/4-20 stranica u minuti (A5R jednostrano)\nDirektno štampanje je dostupno sa USB memorijskog uređaja, daljinskog korisničkog interfejsa i putem veb pristupa*\nPodržani tipovi datoteka: JPEG, TIFF, PDF, XPS\n(* nije podržano štampanje XPS datoteka sa veb stranica)\nŠtampanje sa uređaja povezanih na internet\nRazličiti softver i rešenja zasnovana na MEAP-u dostupna su kako bi omogućila štampanje sa mobilnih uređaja ili uređaja povezanih na internet i usluga zasnovanih na informatičkom oblaku, u zavisnosti od vaših zahteva. Obratite se predstavniku prodaje da biste dobili dodatne informacije.\n2 kasete kapaciteta 550 listova (80 g/m2), višenamensko ležište kapaciteta 100 listova (80 g/m2)\n2 kasete kapaciteta 550 listova (80 g/m2) (Kasetna jedinica za uvlačenje - AL1)\n2.300 listova (80 g/m2)\nStandardno *Nije dostupno kada je montiran opcioni ugrađeni uređaj za završnu obradu ili eksterni uređaj za završnu obradu\nIzlazno ležište: 250 listova (80 g/m2)\nLežište za kopiranje: 100 listova (80 g/m2) *Ležište za kopiranje montirano sa desne strane glavne jedinice\nUnutrašnje dvosmerno ležište: 100 listova (80 g/m2) *Unutrašnje dvosmerno ležište predstavlja dodatno unutrašnje gornje ležište na glavnoj jedinici. *Nije dostupno kada je montiran opcioni ugrađeni uređaj za završnu obradu ili eksterni uređaj za završnu obradu\nUgrađeni uređaj za završnu obradu: 600 listova (gornje ležište: 100 listova, donje ležište: 500 listova) (80 g/m2)\nEksterni uređaj za završnu obradu: 2.000 listova (gornje ležište: 1.000 listova, donje ležište: 1.000 listova) (80 g/m2)\nSa opcionim jedinicama za završnu obradu: uparivanje, grupisanje, ofsetna štampa, heftanje, eko heftanje*, heftanje na zahtev, sedlasto povezivanje\n(*Eko heftanje podržava samo ugrađeni uređaj za završnu obradu)\ntanak papir, običan papir, recikliran papir, papir u boji, težak papir, papir sa unapred izbušenim rupama, papir za povezivanje, koverte*\n*Standardna podrška putem kaseta 1 i 2.\ntanak papir, običan papir, recikliran papir, papir u boji, težak papir, papir sa unapred izbušenim rupama, papir za povezivanje, folija, nalepnice, koverte, razglednice, paus papir, premazani papir\nKaseta za papir 1: A4, prilagođene veličine (139,7 x 182 mm do 297 x 215,9 mm)\nKasete za papir 2, 3 i 4: A4, A4R, A3, A5R, B5, slobodna veličina: 139,7 x 182 mm do 304,8 x 457,2 mm\n(*Koverte mogu da se koriste samo sa kasetama 1 i 2.)\nVišenamensko ležište: A4, A4R, A3, SRA3, A5, A5R, prilagođena veličina: 98,4 x 139,7 mm do 320 x 457,2 mm\nKasete za papir 1, 2, 3 i 4: od 52 do 220 g/m2\nVišenamensko ležište: od 52 do 256 g/m2\nVišenamensko ležište: 256 do 300 g/m2 (zahteva opcioni KOMPLET ZA PODEŠAVANJE MEDIJUMA A1)\nUFRII, PCL5c/6, Adobe Postscript Level 3 (standardno na svim modelima)\nPCL fontovi: 93 Roman, 10 rasterskih, 2 OCR fonta, Andale 4 (zahteva opcioni Komplet međunarodnih PCL fontova - A1)\nUFRII: Windows XP*/Server 2003/Server 2003 R2/Vista/Server 2008/7/Server 2008 R2/8/8.1/Server 2012/Server 2012 R2, MAC OS X (10.5.8 ili noviji)\nPCL: Windows XP*/Server 2003/Server 2003 R2/Vista/Server 2008/7/Server 2008 R2/8/8.1/Server 2012/Server 2012 R2\nPS: Windows XP*/Server 2003/Server 2003 R2/Vista/Server 2008/7/Server 2008 R2/Windows8/8.1/Server 2012/Server 2012 R2, MAC OS X (10.5.8 ili noviji)\nPPD: MAC OS 9.1 ili noviji, MAC OS X (10.3.9 ili noviji), Windows XP*/Vista/7/8\n* Podrška za Windows XP u upravljačkom programu štampača prestaće da bude dostupna 7. aprila 2015.\nBrzina kopiranja (crno-belo/u boji)\nCrno-belo; 5,9 s\nU boji: 8,2 s\nStandardno na svim modelima (DADF kapaciteta 100 listova)\nA3, A4, A4R, A5, A5R, B5, prilagođene veličine (Š x D): maks. 297 x 432 mm min. 139,7 mm x 128 mm)\nCrno-beli originali: od 38 do 128 g/m2 *Uvlačenje pojedinačnih listova samo od 38 do 49 g/m2\nOriginali u boji: od 64 do 128 g/m2\nCrno-beli originali mešanih veličina: od 50 do 128 g/m2\nOriginali u boji mešanih veličina: od 64 do 128 g/m2\nCrno-beli originali: od 50 do 128 g/m2\nCrno-belo skeniranje: 30 slika u minuti (A4, 600 x 600 tpi), 55 slika u minuti (A4, 300 x 300 tpi)\nSkeniranje u boji: 30 slika u minuti (A4, 600 x 600 tpi), 55 slika u minuti (A4, 300 x 300 tpi)\nCrno-belo skeniranje: 15 slika u minuti (A4, 600 x 600 tpi), 27,5 slika u minuti (A4, 300 x 300 tpi)\nSkeniranje u boji: 15 slika u minuti (A4, 600 x 600 tpi), 27,5 slika u minuti (A4, 300 x 300 tpi)\nSkeniranje pomoću jednog tastera: standardno je dostupna funkcija univerzalnog slanja u boji. Integracija sa asortimanom opcionog softvera za skeniranje zasnovanog na MEAP platformi pruža odlične mogućnosti za radni proces i konverziju. Obratite se predstavniku prodaje da biste dobili dodatne informacije.\nLokalno skeniranje: TWAIN/WIA lokalno skeniranje dostupno je na svim modelima.\nSkenirajte na mobilne telefone, uređaje povezane na internet i usluge zasnovane na informatičkom oblaku: dostupan je čitav asortiman rešenja za skeniranje na mobilne uređaje, uređaje povezane na internet i usluge zasnovane na informatičkom oblaku, u zavisnosti od vaših zahteva. Obratite se predstavniku prodaje da biste dobili dodatne informacije.\nSpecifikacije lokalnog skeniranja\nOvaj Colour Network ScanGear2 omogućava vam da skenirate dokumente sa uređaja iz serije imageRunner/imageRunner Advance na računar. Ovaj upravljački program ima podršku za TWAIN i WIA, kao i za 32/64-bitne operativne sisteme Windows\nPodržani operativni sistemi: Windows XP*1/Windows Vista/Windows 8/Windows 8.1/Windows 7/Windows Server 2003/Server 2003 R2/Windows Server 2008/Server 2008 R2/Windows Server 2012/Windows Server 2012 R2\n*Upravljački programi su dostupni na adresi http://software.canon-europe.com.\n*1 Podrška za Windows XP u upravljačkom programu štampača prestaće da bude dostupna 7. aprila 2015..\nE-pošta/Internet FAKS (SMTP), Faks (opciono), PC (SMB, FTP, WebDAV), povezivanje sa raznim uslugama zasnovanim na informatičkom oblaku\nLDAP (maks. 2.000 sa mogućnošću pretrage), lokalno (maks. 1.800, što obuhvata 200 brojeva za brzo biranje)\nTIFF, JPEG, PDF, XPS, PDF/XPS (kompaktni), PDF/A-1b, pretraživi PDF/XPS, Office Open XML (PowerPoint, Word)\nUNIVERSAL SEND ADVANCED FEATURE SET (Univerzalni komplet za slanje sa naprednim funkcijama) - E1: Kreira Outline PDF (trag i uglačenost) i Adobe Reader Extensions PDF.\nZahteva opcionu Super G3 karticu za FAKS - AR1\nSuper G3 33,6 kb/s (do 3 sekunde po stranici¹)\n34 sekunde ili manje od uključivanja,\n10 sekundi od uključivanja (režim brzog pokretanja)\n10 sekundi ili manje\n2 host USB priključka (2.0), 1 namenski USB priključak za povezivanje USB uređaja\nKada je povezan opcioni Priključak za USB uređaj - E4, dostupan je dodatni host USB priključak (2.0).\n**Nije podržano SMB štampanje\n250 GB (upotrebljivi prostor 215 GB)\nWVGA TFT LCD tabla u boji osetljiva na dodir sa mogućnošću naginjanja veličine 17,8 cm (7 inča)\n565 x 693 x 878 mm\nSa Kasetnim mehanizmom za uvlačenje - AL1: 565 x 693 x 1.126 mm\nSa Jedinicom postolja - H1: 565 x 693 x 1.126 mm\n978 x 1.117 mm (Š: otvoren desni poklopac + otvoreno višenamensko ležište, D: otvorene fioke kaseta)\n1.110 x 1.117 mm (Š: izvučeno ležište ugrađenog uređaja za završnu obradu + otvoren desni poklopac + otvoreno višenamensko ležište, D: otvorene fioke kaseta)\n1.655 x 1.117 mm (Š: izvučeno ležište spoljnog uređaja za završnu obradu + otvoren desni poklopac + otvoreno višenamensko ležište, D: otvorene fioke kaseta)\nPribližno 71,2 kg bez tonera (približno 74,1 kg sa tonerom), 87,3 kg sa Kasetnom jedinicom za uvlačenje - AL1\n220-240 V (±10%), 50/60 Hz (±2 Hz), 4 ampera\nMaksimalna: približno 1,5 kW\nStanje pripravnosti: približno 53,4 Wh\nRežim mirovanja: približno 0,8 W ili manje¹\nVreme neoperativnosti pre prelaska u režim mirovanja: najmanje 10 s/podrazumevano 60 s\nIsključeno napajanje: 0,1 W ili manje (normalni režim)/0,45 W ili manje (režim za brzo pokretanje)\nVreme neoperativnosti potrebno za prelazak u režim isključenog napajanja: podrazumevano 4 sata\nC3330i: 1,2 kWh\nC3325i: 0,9 kWh\nC3320i: 0,8 kWh\n(referentni podaci, LpAm, pozicija prolaznika)\nU toku rada:\nU stanju pripravnosti:\n14 dB (svi modeli)\nSoftver i upravljanje štampačem 1\nMEAP: ugrađena JAVA platforma koja omogućava integraciju sa širokim asortimanom softverskih rešenja kompanije Canon i nezavisnih proizvođača.\nMEAP Web: omogućava razvoj i primenu MFP aplikacija preko veb usluga\nUniversal Login Manager: praktično prijavljivanje, personalizovanje, nadgledanje upotrebe po korisnicima i upravljanje po funkciji.\nmobile PRINT & SCAN: jednostavan iR-ADV softver koji ne zahteva server i omogućava štampanje sa Android i iOS mobilnih telefona i tableta, kao i skeniranje na njih.\nCanon Mobile Printing and Scanning: jednostavne aplikacije za štampanje i skeniranje u pokretu za iPhone i iPad ili Android uređaj.\nNetSpot Device Installer: Uslužni program koji omogućava konfiguraciju podešavanja mrežnog protokola na uređajima kompanije Canon povezanim na mrežu.\nSoftver i upravljanje štampačem 2\nCanon Driver Configuration Tool (dostupno samo preko servisa); Remote User Interface (RUI);\nRemote Operators Software: Emulira prikaz korisničkog ekrana uređaja na računaru, čime se omogućava daljinsko korišćenje funkcija uređaja sa računara\nFiltriranje IP/MAC adresa, IPSEC, SNMP V3.0, IEEE 802.1X, Trusted Platform Module (TPM), Secure Print, HDD Password Lock, Data Erase, Mailbox, ID odeljenja, Provera identiteta korisnika, Access Management System.\nUniversal Login Manager¹, Encrypted Secure Print, šifrovani PDF, HDD šifrovanje, potpis korisnika i uređaja, bezbednosni vodeni žigovi, zaključavanje skeniranja dokumenta, uklanjanje HDD-a.\nBoca sa tonerom\nC-EXV 49 crni/cijan/magenta/žuti toner (učinak: BK 36.000/CMY 19.000 stranica¹)\nUgrađeni uređaj za završnu obradu - E1 (kompaktni ugrađeni uređaj za završnu obradu)\nKapacitet ležišta 1: 500 listova (A4/A5/A5R), 250 listova (SRA3, A3, A4R) (80 g/m2)\nKapacitet ležišta 1: 100 listova (A4/A5/A5R), 50 listova (SRA3, A3, A4R) (80 g/m2)\nPoložaj za eko heftanje: ugao\nKapacitet automatskog heftanja: A4: 50 listova, A3/A4R: 30 listova (80 g/m2)\nKapacitet ručnog heftanja: 40 listova (A3/A4/A4R, 80 g/m2)\nKapacitet eko heftanja: 4 lista (sve veličine, 80 g/m2)\nTežina: približno 7,2 kg\nUređaj za završnu obradu sa funkcijom heftanja 2\nUređaj za završnu obradu sa funkcijom heftanja - U1 (spoljni)\nKapacitet ležišta A (gornje): A4/A5R: 1.000 listova, A3/A4R: 500 listova\nKapacitet ležišta B (donje): A4/A5R: 1.000 listova, A3/A4R: 500 listova\nDimenzije (Š x D x V): 565 x 646 x 971 mm (Š: 664 mm sa izvučenim ležištem)\nTežina: približno 40,5 kg\nUređaj za završnu obradu brošura - U1 (spoljni)\nDimenzije (Š x D x V): 674 x 646 x 971 mm (Š: 773 mm sa izvučenim ležištem)\nTežina: približno 67,5 kg\nKasetni mehanizam za uvlačenje papira\nKasetna jedinica za uvlačenje - AL1:\nOpis: Opcioni kasetni mehanizam za uvlačenje papira kapaciteta 2 x 550 listova. Povećava kapacitet kaseta za papir na 2.300 listova.\nDimenzije (Š x D x V): pogledajte dimenzije glavne jedinice/prostor za instalaciju\nTežina: približno 16,1 kg\nHardverska dodatna oprema 1\nPLAIN PEDESTAL TYPE (OBIČNO POSTOLJE) - H1: kada se postavi umesto kasetne jedinice za uvlačenje, postolje podiže uređaj, bez povećavanja kapaciteta papira.\nINNER 2WAY TRAY (UNUTRAŠNJE DVOSMERNO LEŽIŠTE) - F1: dodaje drugo unutrašnje izlazno ležište da biste dobili kombinovani izlazni kapacitet od 350 listova (gornje ležište 100 listova/donje ležište 250 listova).\nHardverska dodatna oprema 2\nCOPY TRAY (LEŽIŠTE ZA KOPIRANJE) - J2: obezbeđuje jednostavno ležište za osnovne izlazne potrebe. Izlazni kapacitet je 100 listova (A4).\nUTILITY TRAY (POMOĆNO LEŽIŠTE) - A2: dodatno ležište za eksternu USB tastaturu.\nUSB DEVICE PORT (PRIKLJUČAK ZA USB UREĐAJ) - E4: dodaje još jedan host USB priključak (2.0) na uređaj.\nSTAMP UNIT (JEDINICA PEČATA) - B1: omogućava da uređaj štampa pečat sa prednje strane skeniranih i poslatih originala.\nMiCARD PLUS za ULM: čitač kartica iz blizine za proveru identiteta korisnika zasnovanu na karticama, podržava razne tehnologije kartica (HID, HiTag, Casi Rusco, Indala, MiFare itd.).\nUF MIFARE PAKOVANJE OD 10 KARTICA: MiFare kartice za korišćenje sa Micard PLUS za ULM uz softver Universal Login Manager ili uniFLOW.\nUF HID PAKOVANJE OD 10 KARTICA: HID kartice za korišćenje sa Micard PLUS za ULM uz softver Universal Login Manager ili uniFLOW.\nPCL INTERNATIONAL FONT SET (KOMPLET MEĐUNARODNIH PCL FONTOVA) - A1: dodaje PCL podršku za Andale Mono WT J (japanski), Andale Mono WT K (korejski), Andale Mono WT S (pojednostavljeni kineski) i Andale Mono WT T (tradicionalni kineski).\niW DESKTOP: Intuitivan softver za štampanje i izdavaštvo koji lako kombinuje dokumente iz različitih izvora, obavlja završnu obradu radi kreiranja dokumenata profesionalnog izgleda i pruža neprimetnu vezu sa štampačem. Uključuje kreiranje PDF-ova, mogućnosti za komentare i kompresiju, za digitalne tokove posla, kao što je odobravanje i autorizacija.\nWEB ACCESS SOFTWARE (SOFTVER ZA VEB PRISTUP) - J1: Pruža pristup veb stranicama i drugim onlajn sadržajima.\nSUPER G3 FAX BOARD (SUPER G3 KARTICA FAKSA) - AR1: dodaje funkciju faksa.\nSUPER G3 2ND LINE FAX BOARD (SUPER G3 KARTICA ZA FAKS ZA DRUGU LINIJU) - AR1: dodaje drugu liniju za faks.\nSERIAL INTERFACE KIT (KOMPLET ZA SERIJSKI INTERFEJS) - K2: serijski interfejs za rešenja za obračun troškova.\nHDD DATA ENCRYPTION KIT (KOMPLET ZA ŠIFROVANJE PODATAKA NA HARD DISKU) - C9: šifruje sve slikovne podatke i postavke uređaja pre čuvanja na hard disku uređaja.\nREMOVABLE HDD KIT (KOMPLET ZA PRENOSIVI HDD) - AK1: omogućava fizičko uklanjanje jedinice hard diska kada uređaj nije pod nadzorom ili se ne koristi, da bi se zaštitili poverljivi podaci i pružio veći nivo bezbednosti.\nDOCUMENT SCAN LOCK KIT (KOMPLET ZA ZAKLJUČAVANJE SKENIRANOG DOKUMENTA) - B1: ova funkcija povećava bezbednosni nivo dokumenta tako što ugrađuje skriveno praćenje i šifru za zaključavanje u okviru kopiranih ili štampanih dokumenata da bi se sprečilo nedozvoljeno kopiranje, slanje i razmena faksova.\nENCRYPTED PRINTING SOFTWARE (KOMPLET ZA ŠIFROVANO ŠTAMPANJE) - D1: Omogućava šifrovanje zadatka za štampanje tokom prenosa na uređaj i zahtevanje lozinke na štampaču pre štampanja osetljivih dokumenata.\nREMOTE OPERATORS SOFTWARE KIT (SOFTVERSKI KOMPLET ZA PRISTUP UDALJENOG OPERATERA): omogućava korišćenje kontrolne table na uređaju sa udaljenog računara.\nVOICE GUIDANCE (GLASOVNO NAVOĐENJE) - F2: Snimljeni glas pruža potvrdu za osnovne postavke menija za kopiranje, što korisnicima sa oštećenim vidom olakšava korišćenje sistema.\nKARTRIDŽ ZA MASTILO PEČATA - C1\nSTAPLE CARTRIDGE (ŠARŽER HEFTALICE) - D3: šaržer heftalice za sedlasto povezivanje za BOOKLET FINISHER (UREĐAJ ZA ZAVRŠNU OBRADU BROŠURA) - L1.\nSTAPLE (HEFTALICA) - J1: obična heftalica za STAPLE FINISHER (UREĐAJ ZA ZAVRŠNU OBRADU SA FUNKCIJOM HEFTANJA) - U1, BOOKLET FINISHER (UREĐAJ ZA ZAVRŠNU OBRADU BROŠURA) - U1\nSTAPLE (HEFTALICA) - P1: obična heftalica za INNER FINISHER (UGRAĐENI UREĐAJ ZA ZAVRŠNU OBRADU) - G1\n¹ Besplatni softver je dostupan iz centra za preuzimanje softvera (http://software.canon-europe.com/). Ako su vam potrebne usluge konfigurisanja i instalacije, obratite se predstavniku prodaje za dodatne informacije.\n¹ Uz pokrivenost od 5%


Insajder: Za istočni krak Koridora 10 i trajnu sanaciju kosina u Grdelici dodatnih 17 miliona evra | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 13.09.2019 10:35 > 13.09 10:35\nInsajder: Za istočni krak Koridora 10 i trajnu sanaciju kosina u Grdelici dodatnih 17 miliona evra\nZavršetak radova na istočnom kraku Koridora 10 i dodatni radovi na kosinama u Grdeličkoj klisuri koštaće gradjane Srbije dodatne dve milijarde dinara, odnosno oko 17 miliona evra, piše Insajder.\nToliko novca će, kako je navedeno u odluci Vlade Srbije, na ime nedostajućih sredstava za izgradnju Koridora 10 i "trajne sanacije kosina" u Grdeličkoj klisuri biti transferisano državnom preduzeću Koridori Srbije.\nOd ukupno dve milijarde dinara, "trajna stabilizacija" kosina na deonici kroz Grdeličku klisuru, koja je svečano puštena u saobraćaj u maju ove godine, dodatno će biti plaćena 580 miliona dinara, odnosno oko pet miliona evra, rečeno je Insajderu u Ministarstvu gradjevinarstva. Reč je o kosinama na kojima su se potporni zidovi više puta rušili.\nNa pitanje Insajdera zašto je ta deonica puštena za saobraćaj ako posao nije završen, kao i da li je bezbedna, u tom ministarstvu tvrde da je problem rešen.\n"Problem kosina u Grdeličkoj klisuri je potpuno rešen, ali je ostalo da se izvedu radovi na trajnoj stabilizaciji, po projektima koji su izradjeni prema uputstvima eksperata Svetske banke i koji su od njihove strane i odobreni", navode u Ministarstvu.\nPrema proceni koju je Ministarstvo gradjevinarstva uradilo, radovi na deonici koja prolazi kroz Grdeličku klisuru gradjane Srbije koštali su najmanje 110 miliona evra više od prvobitno ugovorene cene.\nSudeći prema novim izdvajanjima, taj iznos očigledno nije konačan. Osim toga, kada se srušio potporni zid, nadležni su tvrdili da troškove sanacije neće snositi gradjani Srbije, već izvodjač radova. Činjenica da se pet miliona evra izdvaja iz budžetskih rezervi upravo za kosine pokazuje da to nije tako, ukazuje Insajder.\nOsim za Grdelicu, dodatni novac iz budžetskih rezervi izdvojen je i za radove na istočnom kraku Koridora 10.\n"Na osnovu informacija koje smo dobili od Koridora Srbije, 1,42 milijarde dinara namenjeno je za završetak radova na istočnom kraju Koridora 10 prema Bugarskoj. Pre svega za izgradnju galerije kod tunela Bancarevo, sanaciju tri kosine, opremanje tunela i završetak preostalih radova na deonici od Proseka do Crvene Reke", navode u Ministarstvu gradjevinarstva.\nRadovi na toj deonici počeli su 2012. godine i trebalo je da budu završeni za dve godine. To se, medjutim do danas nije desilo. Loši projekti, problemi sa izvodjačem grčkom firmom Aktor, žalba podizvodjača na korišćenje loših materijala, klizišta, obrušavanja kosina, odštetni zahtevi … Sve to je pratilo izgradnju deonice duge 22,5 kilometra. Zvanično nije saopšteno koliko će na kraju ova deonica koštati gradane Srbije, piše Insajder.\nNacionalni tim za preporod Srbije: Kalemarstvo - zlatni rudnik Srbije\nBlic: Nemci odložili dolazak u Srbiju: železara HBIS zaustavila ...\nEWB: Ulaskom Srbije u EU cigarete će poskupeti, ali ne mora nužno i ...\nUpozorenja EU na opasni proizvod najčešća za igračke\nArsić: Država treba selektivno da pomogne ugroženim preduzećima i ...


NEW Press produkcija | Teretna vežba KBS-a u Hrvatskoj\nTeretna vežba KBS-a u Hrvatskoj\n23/05/2019 14:35|Autor: office@newpressproduction.com|Pregleda: 201 |\nRTK2, 23.05.2019. - Pripadnici KBS-а iz Brigаde zа brzo reаgovanje i Jedinice zа deminirаnje učestvuju u vežbаmа koje je orgаnizovаlа аmeričkа vojskа zа Evropu (USAREUR). Vežbs su počele 20. mаjа i trаjаće do 7. junа.\nAmeričkа vojskа zа Evropu (USAREUR) ove terenske vežbe sprovodi u sаrаdnji sа držаvаmа člаnicаmа NATO-а i pаrtnerskim držаvаmа pod nаzivom "Imedаte Resposse -19" (Hitan odgovor-19), koje će se održаti u Hrvаtskoj, Sloveniji i Mаđаrskoj.\n"Hitan odgovor 2019" su multinаcionаlne vežbe koje zаjednički vode hrvаtske oružаne snаge, slovenаčke oružаne snаge i аmeričkа vojskа zа Evropu. Fokus vežbi će biti između ostalog nа formiranju i integrаciji multinаcionаlnog bаtаljonа, koji će uključivаti vojnike iz 15 zemаljа.\nPremа saopštenju ministarstva odbrаne Kosovа, pripadnici KBS-а "učestvuju u raznim obukama i vežbama bilаterаlnim i multilаterаlnim kаko bi bili spremniji, da bi delovаli i rаdili u multinacionalnom okruženju, kаo i rаzmenjivаli iskustvа sа pаrtnerskim zemljаmа".


Istina o srpskom džet-setu | Horizonti\nČitam juče neki prestižni tabloid od 6 dinara i na 12 strana i kaže “glamurozni odmor poznate manekenke”, a pored toga stoji slika neke mučenice koja se izoperisala do stepena neprepoznatljivosti.\nKao prvo, manekenka nije svaka nesrećnica koja se polugola slikala u lokalnoj fotografskoj radnji u svom selu. Kao drugo, nisi poznata samo zato što si dvaput izašla na nekom trećerazrednom portalu.\nA kao treće, ako misliš da je glamurozno putovati WizzAir-om do sporednog aerodroma u nekoj zemlji i onda autobusom ići do svog hotela sa dve zvezdice (od kog do plaže opet moraš ići 45 minuta autobusom), onda to nije ni odmor, a kamoli glamur. Bolje da si vozom otišla do Šušnja i jela kuvani kukuruz na plaži.\nZa početak, da bi neko bio pripadnik džetseta, mora da ima svoj privatni – džet.\nOnda tim SVOJIM mlaznjakom ide od jednog događaja do drugog, od Londona do Majamija, pa onda do Njujorka, posle čega svraća do Kaprija, odakle ide za Tokijo, pa posle do nekog odredišta u Francuskoj (nikada do Kana, u Kan se ulazi jahtom. Svojom, razume se).\nDakle, reč je o ljudima koji su toliko bogati da mogu sebi da priušte avion, a mogu da ga priušte jer su bezobrazno uspešni u svom poslu koji im donosi milione.\nA toliko su uspešni i zarađuju milione jer rade od jutra do sutra, nemaju slobodan dan ni u snovima i zbog toga toliko cene svaki minut svog slobodnog vremena da ne žele da ga protraće, zbog čega i imaju svoj – džet.\nSve u svemu, radi se o multimilionerima o čijem kretanju nećete nigde ni moći da pročitate jer njih ne interesuje da se pojave u nekom časopisu od 15 dinara, već samo žele da maksimalno uživaju u ono malo slobodnog vremena koje uspeju da ugrabe.\n‘Nači, nema tu nikakvih hirova i izigravanja ludila tipa “aviJoni-kamiJoni”, nego čist proračun i ušteda vremena.\nS druge strane, domaća verzija džetseta je sasvim drugačija i na nivou je “Kako mali Perica zamišlja glamur.” Ako izuzmemo Mitrovića, Beka, Zeptera i Miškovića, svi ostali nemaju para ni da lete biznis klasom, a kamo li da imaju svoju praćku.\nSvi ostali koji izigravaju ludilo, samo su u svojim glavama džetseteri (u tim glavama uglavnom i nema ničeg drugog).\nOvde prednjače, naravno, pevačice i ove sa labilnim zanimanjem ali sa izraženom potrebom za stabilnim finansijama.\nTako ćete često videti po novinama njihove spontane slike sa aerodroma, a na društvenim mrežama će se čekirati isključivo u VIP laundžu iako je istina da su se samo naslonile na njegov zid da bi uhvatile signal.\nUkoliko im je gazda Mića iz diskoteke u Leverkuzenu platio i kartu za biznis klasu, onda očekujte i poplavu slika sa njihovog VIP sedišta.\nOvo su već ređi slučajevi jer gazda Mićina kafanica sa pet stolova ne može da napravi dovoljno veliki profit da bi mu se isplatilo da dotična gospoja šeta svoj fejk Luj Viton u onom delu iza zavesice.\nDakle, to smo shvatili, osnovni preduslov je da ste bogati. Jako bogati. Ali, ispostavilo se da u zemljama koje se dave u bedi, najlakše je glumiti bogatstvo.\nU tom mučnom upinjanju da se dokažu kao uspešni i bogati, domaće džetseterke uporno fotografišu svoje preskupe cipele, torbe i haljine i onda to natrljavaju na nos gladnim devojčicama u provinciji, koje zbog toga počinju da misle da je jedini znak da su uspele u životu ako imaju isto to i samim tim postaju spremne na sve da bi to postigle.\nPrava istina je uglavnom da u komšiluku svakog od tih naših džet-setera postoji neki šaner koji iz Turske donosi Luj Viton torbe i Guči haljine koje koštaju kao dve pavlake i glavica kupusa.\nPonekad su i sami džet-seteri “zvanični distributeri” ovakvih dobara (Setimo se Goge Channer).\nNe treba zaboraviti ni da je džet set i stanje stanje uma, ne samo novca. Eto neki imaju i dvorac ali avaj, softver se još uvek nije apdejtovao još od verzije Kasidol v1.1.\nUkratko, pravi džet-set doručkuje kavijar u Londonu, ruča lososa u Parizu, večera jastoga u Rimu i ide na žurku u klub u Njujorku.\nDomaći džet-set doručkuje slaninu kod kuće, ruča pasulj u Obrenovcu, večera čvarke u Rumi, a uveče peva u kafani u Šapcu. Pravi džet-set pije Kristal, domaći pije Navipov Milion. Pravi džet-set čine imućni bankari, tajkuni i vlasnici internacionalnih kompanija.\nDomaći džet-set čine starlete, šatorske pevačice, osrednji manekeni i ljudi za koje niko ne zna zašto su poznati. Pravi džet-set je zaradio novac, domaći… da ne dužim, jasno vam je..\nTamna strana je što ukoliko i jeste džet-set ovde, ljudi će vas prezirati.\nNije sramota biti bogat, ali živimo u zemlji gde je retko ko (ako iko i jeste) svoje bogatstvo stekao na zakonit način, i zato u Srbiji i jeste sramota biti bogat.\nMada, ljudi su toliko gladni da im je bogataš svako sa platom većom od 300 evra. Pitanje je trenutka kad ćemo se kao oni kerovi zatvoreni u azilu izjesti međusobno. Bogati su prvi na meniju. Bon apettite.


Ocjenjujte filmove na “Puli 2010″ – PLANet magazin\nplanetmagazin | 21/06/2010 | FILM | No Comments\nFestival igranog filma u Puli poziva sve zainteresirane u dobi od 18 do 29 godina da se do 06.07 prijave u Žiri mladih filmofila ispunjavanjem prijavnice na web stranici Festivala.\nČlanovi Žirija, koji se formira po četvrti put u povijesti Festivala, imaju zadatak gledanja svih filmova nacionalnog i međunarodnog natjecateljskog programa, njihovog ocjenjivanja, sudjelovanja u anketama i diskusiji o viđenim ostvarenjima.\nSvi članovi Žirija mladih filmofila osim festivalskog kataloga dobit će i posebnu akreditaciju koja će im omogućiti ulaz na projekcije u Areni i sva druga događanja.\nČlanovi Žirija mogu pogledati sve filmove nacionalnog i međunarodnog natjecateljskog programa od 17. do 24. srpnja.\n5. Vladimir skate film festival


Kako je saopšteno iz vlade to je prva stambena zgrada za zaposlene u kulturi vrijednost investicije je veća od. U prisustvu predsjednika turske recepa tayyipa erdogana predsjednika srbije aleksandra vučića i predsjedavajućeg i članova predsjedništva bosne i hercegovine željka komšića šefika džaferovića i milorada dodika danas je u sremskoj rači položen kamen temeljac za izgradnju autoputa beograd sarajevo. Upriličena je svečanost potpisivanja povelje i polaganja kamena temeljca.\nlos caballeros u kd vatroslav lisinskiosnovna škola bartola kašića vinkovci raspored satiosnovna škola bartol kašić jarunoš bartol kašić jelovnikmoderna arhitektura zagrebmeridijan 16 gračani trgovineoš august cesarec krapina naslovnicaosnovna škola slava raškaj ozalj\nZaluzani Polozen Kamen Temeljac Za Internat Policijske Akademije\nPolozen Kamen Temeljac Za Novu Zgradu Rtv Jmu Radio Televizija\nPolozen Kamen Temeljac Pocela Gradnja Internata Ministarstva\nPredsednik opštine je istakao da prema planiranoj dinamici i dogovoru sa ministarstvom turizma prva faza radova izgradnje vizitorskog centra biće završena u ovoj godini kako bi na proleće počeli sa drugom fazom.\nPolozen kamen temeljac. Iz vlade su podsjetili da su nekadašnji objekti vrtića koji su bili stari oko sedam decenija srušeni te daa će umjesto njih biti podignuto moderno zdanje. U industrijskoj zoni guberaš u smederevskoj palanci položen je kamen temeljac za izgradnju proizvodnog pogona južnokorejske kompanije kjungšin kejbl u kome će se proizvoditi delovi za tradicionalne automobile kao i komponente za električne baterije automobila visoke tehnologije. Kamen temeljac za izgradnju sportske sale za srednju stručnu školu u rožajama vrijednu oko 1 6 miliona eura svečano je položen danas. Ministar prosvjete damir šehović najavio je i totalnu rekonstrukciju škole u dacićima vrijednu oko 220 000 eura sa opremanjem.\nKako je saopšteno iz. Predsjednik vlade crne gore duško marković ministar kulture aleksandar bogdanović gradonačelnik cetinja aleksandar kašćelan i predsjednik sindikata kulture željko kalezić položili su kamen temeljac za izgradnju stambene zgrade na cetinju za potrebe zaposlenih u kulturi. Rok za završetak gradnje je 12 mjeseci. Projekat izgradnje sportske hale u barajevu predstavlja jednu od najvećih investicija u opštini barajevo u poslednjih deset godina ističe predsednik go barajevo slobodan adamović.\nMinistar hrvatskih branitelja tomo medved položio je kamen temeljac za izgradnju veteranskog centra u daruvaru te s gradonačelnikom daruvara damirom lneničekom svečano potpisao povelju povodom početka radova na izgradnji veteranskog centra u daruvaru u petak 26. Predsednik opštine dejan kovačević i direktor to gornji milanovac desimir ćalasan danas su na rudniku položili kamen temeljac za izgradnju vizitorskog centra. Svečanosti polaganja kamena temeljca u blizini granice srbije i bosne i. U barajevskom naselju gaj položen je kamen temeljac za izgradnju sportske hale a vrednost investicije je 380 miliona dinara.\nKamen temeljac položili su premijer duško marković ministar prosvjete damir šehović o direktor uprave javnih radova rešad nuhodžić.\nPolozen Kamen Temeljac Za Zgradu Ucenickog Doma U Lesku Radio\nPolozen Kamen Temeljac Za Gradnju Ambulante Na Petricevcu Srpska\nPolozen Kamen Temeljac Za Dve Srpske Kuce U Mogili U Opstini\nPolozen Kamen Temeljac Vatrogasnog Doma Na Skrljevu\nBelisce Polozen Kamen Temeljac Krecu Radovi Na Izgradnji\nPolozen Kamen Temeljac Za Izgradnju Naucno Tehnoloskog Parka\nU Gradaccu Polozen Kamen Temeljac Za Novu Fabriku Autodijelova\nPolozen Kamen Temeljac Za Izgradnju Logistickog Centra Kompanije\nPrijedor Polozen Kamen Temeljac Za Novu Fabriku 20 12 2019 Youtube


Rast broja firmi sa blokiranim računom: Pandemija ubrzala propast preduzeća koja su loše poslovala | BL Portal\n“Krajem oktobra ove godine ukupan broj blokiran računa iznosio je 100.463”, pokazuju podaci Centralne banke.\n“Dugotrajni sudski procesi i neblagovremena reakcija nadležnih institucija vještačkim putem održavali su u životu preduzeća koja nisu mogla ni u nekim normalnim uslovima da dobro posluju, ali je to sve došlo na naplatu, naročito pojavom pandemije koja je samo ubrzala stvari”, istakao je Ljuboja.\n“Da su nadležne institucije i sudovi u kratkom vremenu sankcionisali one privredne subjekte koji nisu ispunili svoje obaveze ne bi se gomilali dugovi pojedinih neplatiša i ne bi smo bili u ovakvoj situaciji”, tvrdi Ljuboja.\nDa je pandemija zadala posljednji udarac brojnim preduzetnicima, pogotovo malim, smatra direktor Zanatsko-preduzetničke komore RS Jovica Bratić. On za “Glas Srpske” kaže da je korona donijela neizvjesnost, pa građani manje troše, što negativno utiče na privredu.\n“Prošle godine dugo se nije radilo, ljudi su bili u neizvjesnosti koja je prerasla u strah. Čim to postoji, ljudi manje troše i ulažu, a više štede što svakako ima loš uticaj na privredu”, rekao je Bratić dodajući da privreda u Republici Srpskoj polako staje na noge, ali da su posljedice od lani ogromne.\n“Neophodno je smanjiti rokove za plaćanje dugova kako bismo onaj zdravi dio privrede spasili od onih neozbiljnih i neodgovornih”, rekao je Ljuboja.\nTags: Aleksandar Ljuboja, Blokirani računi, Jovica Bratić, preduzeća


22.02.2019. 09:00h 22.02.2019. 09:57h\nDvojica ministara ušla u otvoreni sukob oko mogućeg rešenja kosovskog pitanja. Pale teške reči, prozivke, ali i pozivanje na Ustav\nModeli rešavanja pitanja Kosova podelili su Vladu Srbije. Šef diplomatije Ivica Dačić i ministar bez portfelja Nenad Popović žestoko su se sukobili oko ove tačke, pa je lider SPS čak poručio kolegi da, ukoliko mu se ne sviđa to što zagovaraju Vlada i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, može da napusti Nemanjinu 11.\nProtiv zvanične ideje\nPosle Dačićeve izjave o razgraničenju kao zvaničnoj ponudi Beograda Prištini, oglasio se Popović porukom da je celo Kosovo Srbija. On je poručio da ideja o razgraničenju ne može da bude zvanična državna politika jer je u suprotnosti sa Ustavom.\n- Dačić me je napao zato što se u svojoj politici o pitanju Kosova čvrsto držim Ustava i njegove preambule - kazao je Popović. Dodao je da, za razliku od Dačića, koji je bio u svim vladama od Miloševića do danas, nema potrebu da po svaku cenu bude u vlasti.\n- Podsetiću Dačića da je 2010, kada je on bio potpredsednik vlade, doneta odluka Međunarodnog suda pravde kojom je legalizovana secesija Kosova, a protiv koje sam ja glasao kao poslanik - naveo je Popović. Podsetio je da je Dačić bio na vlasti kad je pitanje Kosova preneto u nadležnost EU i da je potpisao Briselski sporazum, dok je on kao poslanik glasao protiv tog sporazuma.\n- Prilikom izbora na mesto ministra zakleo sam se da ću biti posvećen očuvanju Kosova unutar RS. Celog Kosova. Ni metar manje - kazao je on.\nU istom košu s Jeremićem\nDačić je, reagujući na tu njegovu izjavu, poručio da će se narod izjasniti na referendumu o sporazumu s Kosovom, ako ga bude, a da je za Popovića pitanje zašto sedi u Vladi ako se ne slaže s predlogom predsednika države, na čijoj je listi i ušao u Vladu. On je naveo da su, kada je pomenuo razgraničenje, reagovali Vuk Jeremić, Dveri, Sanda Rašković Ivić, Nenad Popović, ali i Ramuš Haradinaj, što znači da je ta ideja nešto što Kosovu ne odgovara.\n- Ne znam zašto sedi u Vladi ako se ne slaže s predlogom predsednika. Popoviću ako se ne sviđa u Vladi, može da ode. Ja sam obezbedio da 13 zemalja povuče priznanje, a šta je on uradio? Ne dozvoljavam da mi on drži lekcije o Kosovu - kazao je Dačić za Kurir i dodao:\n- Moja stranka i Milošević su ratovali za Kosovo, a on i njegovi su zapalili ambasade, polupali kioske poslastičarima i semenkarima s Kosova u Beogradu i održali moleban. Milošević im je ostavio tu Rezoluciju 1244, a oni iz DOS nisu umeli da je sačuvaju. Sad priča da je svaki pedalj Kosova Srbija - pa što niste branili taj pedalj 2008, kad ste bili na vlasti?\nKurir.rs/K.Blagović/Foto:Marina Lopičić/Ministarstvo za inovacije\nAleksandar Vučić Popoviću, što nisi čuvao Kosovo 2008?\nNa Popovićevu objavu da "nikakvu drugu politiku osim postizanja kompromisa u okviru Ustava i Rezolucije 1244 Vlada nikad nije utvrdila", reagovao je juče i predsednik Srbije.\n- Svaka čast, tako bi trebalo, i super je to, nego što to nisi uradio 2008, jer si bio potpredsednik tada vladajuće stranke. Što to nisi zaštitio tada? Mi ga danas štitimo - kazao je Vučić.\nivica dačićNenad PopovićVlada SrbijeKosovo i Metohija


Severinin svekar otkrio intiman detalj o malom Aleksandru: Dječak me zove… – Haber.ba\nDragan Kojić Keba progovorio je o svojoj porodici, osvrnuvši se i na odnos sa Severininim sinom Aleksandrom kojeg je, tvrdi, prihvatio kao svog i koji ga zove “lažni deda”. “Sviđa mu se to ‘lažni deda’, iako me voli kao pravog. To se ne može opisati riječima, ta se ljubav vidi u pogledima”, poručio je,prenosi Depo\nTeme:Severina Kojić, sin, svekar


Rolan Garos Gren slem Viktorija Azarenka nezadovoljna incident | Sport | Tenis\n4. avgust, 15:07\nINCIDENT NA ROLAN GAROSU: ''Neću ovo da trpim više ni minut, ledeno je'' 25 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor: Julian Finney/Getty Images, Getty Images/Julian Finney\nTako je danas u centru pažnje Viktorija Azarenka, koja je u Parizu napravila manji incident jer nije želela da igra po hladnom vremenu.\nOna i njega protivnica Danka Kovinić, inače devojka iz Crne Gore, smrzle su se već u uvodnim gemovima meča koji je trebalo da otvori ženski deo turnira. Nije bilo nimalo prijatno.\nTako se na slikama sa teniskog meča može videti kako Viktorija Azarenka sedi u duksu, dok je Danka Kovinić u jakni. Mnogo više liči na scenu sa alpskog skijanja nego sa teniskog turnira.\nNastavak meča na terenu nije želela da sačeka ni Danka Kovinić, pa su njih dve posle tri odigrana gema otišle u svlačionicu. Ovaj meč je prekinut na autoritet Azarenke, dok se igra nastavila na ostalim terenima gde su sureti počeli u isto vreme.\nKasnije su se vratile na teren, a Viktorija Azarenka je lako stigla do pobede. Bilo je 2:0 (6:1, 6:2) u setovima, pa će Beloruskinjja igrati u drugom kolu turnira.\nPodsećamo, juče je glas protiv organizacije turnira podigao i najbolji svetski teniser, Novak Đoković.\nrolan garos azarenka\n27.09.2020. / 19:46\nJbt igrao sam fudbal iz ljubavi i po snegu....ovi slepci i slepice uzimaju milione i hladno im je kukaju!!!!ej bre!!!!\nNije tu stvar samo u hladnoći, takođe su tu kiša i vetar. Igraju na sljaci, odnosno zemlji koja se natopila od kise, loptice takodje. Postoji velika opasnost od povrede u takvim uslovima. U prvom gemu vetar nosi loptu gde hoće. Postoji razlog zašto se tenis ne igra po kisi i losem vremenu.\n27.09.2020. / 15:18\nZenski tenis je komedija, ne znam ko to vise prati?!


Otvaranje besplatne škole rukometa je plod saradnje Rukometnog kluba “Dubočica” sa Rukometnim klubom “Meteor” i Osnovnom školom “Josif Kostić” u čijoj će se sali i održavati časovi.\nZa učenje osnovnih elemenata tehnike i savladavanja osnovnih pravila rukometne igre, biće zaduženi profesori fizičkog vaspitanja i treneri rukometa Dragan Mitrović Monja i Stefan Milošević.\nDirektor Rukometnog kluba “Dubočica” i dugogodišnji kapiten Aleksandar Marinković ističe da će ovakav poduhvat pružiti mogućnost svakom detetu da besplatno trenira i da se zabavi u školi rukometa, i ko zna, možda jednog dana zaigra i u Prvoj ligi.\n“Moram da se zahvalim i lokalnoj samoupravi na čelu sa gradonačelnikom Leskovca, na sredstvima koja se izdvajaju za sport, ujedno i za naš klub, a posebno za naše projekte među kojima je i ova besplatna škola rukometa”, dodao je Marinković.\nŠkola rukometa trajaće cele školske godine, deca će biti podeljena u dve grupe, a časovi će se održavati ponedeljkom, utorkom i četvrtkom.\nPrvu grupu činiće deca od 1. do 3. razreda od 18 do 19 sati, a drugu 4., 5. i 6. razred od 19 do 20 sati.


Biznis Autor:Marija Komazec13. sep. 202120:513 komentara\nHrvatska je u Evropsku uniju ušla 2013. godine. Nekoliko godina pre toga morala je da usklađuje svoje politike sa pravilima EU, a to je isto ono što i Srbija sada radi. Ovo je priča o tome kako izgleda poljoprivreda u Hrvatskoj nakon ulaska u Evropsku uniju.\nPut do Evropske Unije za poljoprivrednike u Hrvatskoj nije bio lak.\nNedimović: Da smo u EU imali bismo 1,2 milijarde evra više za poljoprivredu\n29. jun. 2021 29\n„Ušli smo u jedan voz koji je jurio velikom brzinom. Istom brzinom stizala su i sredstva iz pretpristupnih fondova koje su poljoprivrednici mogli da koriste, a s druge strane otvoreno je veliko tržište bez carinskih ograničenja“‚ kaže Igor Rešetar koji u okolini Zagreba ima farmu krava i bavi se proizvodnjom mleka.\nTa grana bila je među najpogođenijim, ali sredstvima iz fondova uspeo je da nastavi poslovanje.\n„Finansiranja su počela pre nego što smo ušli u Evropsku uniju. Bilo je teško u početku. Od nas su se tražili nekakvi standardi koje smo morali zadovoljiti. Sama ta gradnja farme bila je finansirana iz nekog takvog fonda, a nakon toga otvarale su se mogućnosti za finansiranje mehanizacije, opreme, robota na farmi…“, navodi Igor Rešetar.\nStandardi Evropske unije od njega su zahtevali velika ulaganja kako bi opstao.\n„Morao sam da preselim farmu neka 23 metra. Zatim da radim novu dokumentaciju za te projekte gde sam potrošio znatan deo sredstava, ali to je taj povrat koji sam dobio pa sam mogao povećati obim proizvodnje i sada imam 77 grla na ovoj farmi“, naveo je Rešetar.\nNajhrabriji su ostajali u ovim delatnostima\nNe mogu biti svi pobednici procesa pristupanja EU, ni u procesu poljoprivrede, a ni u drugim sektorima, ukazala je Ružica Gelo, koja je učestvovala u pregovorima sa EU u oblasti poljoprivrede.\nMeđu pobednicima je Damir Mesarić koji se bavi proizvodnjom merkantilnog krompira. Ni za njega, tvrdi, nije bilo lako, ali sredstvima Evropske Unije unapredio je poslovanje.\n„Fondovi su unapredili poljoprivredu, unapredili su čitavu proizvodnju. Bez njih teško bi mi došli do nekih parametara proizvodnje koji su standradi na zapadu. Bilo je jako teško u početku, retki su se odlučivali na to, a danas je to uhodan posao i mi možemo uspešno aplicirati i dobijati ta sredstva“, ukazuje Mesarić.\nUlazak u Evropsku Uniju delu proizvođača u Hrvatskoj donelo je boljitak. Međutim podaci pokazuju da je gotovo polovina poljoprivrednih gazdinstava od pristupanja EU ugašeno.\nOni koji nisu bili spremni da ulože novac ili da se prilagode, svoju proizvodnju su zatvorili, a sada u Hrvatskoj postoji oko 160 hiljada poljoprivrednih gazdinstava.\n„Pristupanje evropskoj Uniji jedan je od najizazovnijih procesa koji se događa državama kandidatima. On je izazovan zbog toga što se u pravilu moraju moraju promeniti politike, poljoprivredne politike i mora se promeniti način njihovih implementacija. A u isto vreme izazovan je za poljoprivredne proizvođače i predstavnike prehrambene industrije“, kaže Ružica Gelo.\n„Moramo da se specijalizujemo za visoko kvlitetne proizvode i za posebne sektore kojih u Evropi nema. Tako je Hrvatska izuzetno dobra, izvozno usmerena u ribarstvu i u nekoliko grana lekovitog bilja. Najveći ili drugi proizvođač kamilice smo u svetu“, kaže Mladen Jakopović, predsednik Hrvatske poljoprivrede komore.\nRecept za bermet iz Samobora\nI po vinu su poznati, posebno onom iz Istre. U okolini Zagreba saznali smo i recept za samoborski bermet, čije je ime uvršteno u popis hrvatskih tradicionalnih naziva.\nKao i u drugim granama, njihovoj proizvodnji pomogla su stredstva iz evropskih fondova, ali ni tu nije ostalo mesta za svakoga.\n„Ja sam na tome zapravo nakon pristupanja Evropkoj Uniji dosta radila. Mi smo osnovali udruženje konsultanata, jer je alokacija na ukupnim fondovima, ne samo poljoprivrednih, povećana za 12 puta. Mi do tada nismo imali razvijen sektor konsultantskih usluga koji bi mogao pomoći poljoprivrednim proizvođačima da sami pripreme projektnu aplikaciju. Moram reći da postoje poljoprivredni proizvođači koji su jako napredni koji mogu to učiniti sami, ali to je izuzetno mali broj“, kaže Ružica Gelo.\n„Upozoravali su nas naši zapadni prijatelji: konsultanti, konsultanti… Školujete konsultante, nek ih je što više. Cena konsultanta je uvek u trošku 10 odsto projekta i evropski projekti to vraćaju. Bez njih je nemoguće napraviti dobar projekat ili morate biti izuztetno velika kompanija da imate vlastite spoljne konsultante“, navodi Mladen Jakopović.\nUčili su, prilagođavali se i to je trajalo… Ali danas sa farme Igora Rešetara mleko završava na policama marketa u Hrvataskoj, a meso čak i u Austriji.\n„Svi zajedno smo se učili kako to napraviti. Nije bilo samo pitanje kako se javiti na konkurs, već su bili uključeni i geometri i građevinari i mi kao farmeri smo se prilagođavali tim uslovima…“, navodi Rešetar.\nZa svoj krompir Damir Mesarić gradi novo skladište, baš po propisima Evropske Unije\n„Sada kad se zabranio taj hloroprofan ovo skladište više ne važi, ono je rađeno pre nekih 10 godina. Sada moramo da gradimo novo skladišta po zahtevima Unije“, kaže Mesarić.\nOko pet odsto ukupnog budžetskog kolača Srbije odlazi na poljoprivredu, u prevodu – oko 400 miliona evra.\nTakođe, trenutno srpski poljoprivrednici koriste sredstva iz IPARD fondova, kao i sredstva iz Svetske banke.


Haški tribunal - oružje novih sukoba na Balkanu! (video)\nHaški tribunal – oružje novih sukoba na Balkanu! (video)\nV. B. 11. decembra 2017. 13:59\nHaški tribunal, ili kako bi ga Ratko Mladić nazvao…\nŠokantne tvrdnje: „Hrvatskoj pripadaju cela Bosna i delovi…\nNovak će igrati u Srbiji, sa Ivaniševićem pravi projekat za region\nIli reakcije u Sarajevu na hapšenje bošnjačkog generala Nasera Orića:\nMeđutim, kako je vreme prolazilo, shvatalo se da hrvatski, bošnjački i albanski ratni komandanti nisu odlazili u Hag na kaznu, već na pranje svoje prošlosti.\n„Žalbeno veće proglašava da Naser Orić nije kriv. Sudsko veće smatra da niste krivi po svim tačkama optužnice. Veće nalaže da Vas oslobodi iz pritvora. Gospodine Gotovina, žalbeno veće izriče oslobađajuću presudu.“\nHag je, tako, Sarajevu, Prištini i Zagrebu, umesto suočavanja sa prošlošću, samo dao povod za žurke sa ratnim zločincima.\nRuski odbor za Mladićevu odbranu: Ovakve patriote su potrebne Rusiji\n„Bože, još samo nekoliko hiljada njih i smiriću se, majke mi.“\nNaravno, ovo je korišćeno u političkoj areni da se dokaže krivica Srba za sve zločine tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji, ali da li su same presude bile političke! Intervjuisao sam bivšeg tužioca Haškog tribunala Karlu del Ponte, a ona mi je potvrdila da je postojao politički uticaj na Haški tribunal, konkretno u vezi sa oslobađajućom presudom Anti Gotovini:\nTribunal, koji je imao mandat da utvrdi istinu, donese pravdu i pomiri posvađane narode, istinu je prepustio politici, pravdi doneo smrtnu presudu, a narode posvađao još više. Zašto? Zato što cilj nikada nije ni bio da se osude pravi krivci za izbijanje rata, već da se sa njih skrene pažnja. Znate, na suđenju nacistima u Nirnbergu je najgori zločin bio zločin protiv mira, a to su u ovom slučaju oni koji su naoružavali separatiste, avnojevski razgraničavali, uvodili razarajuće sankcije sa tragičnim posledicama, bombardovali gradove i okupirali naše zemlje, kako bi kao „mirotvorci“ izgradili vojne baze da bi kontrolisali i Srbe i Hrvate i Bošnjake i Albance i sve ostale. Ne znate na koga mislim?! Razmislite, nije teško pogoditi…\nTV N1: Dačić demantovao da je Srbija obustavila kampanju…\nRSE: Srbija pristala da obustavi kampanju protiv priznanja…


Uniqway car-sharing je zajednički projekat kompanije Škoda i studenata iz Praga koji pokazuje da, iako još uvek u obrazovnom procesu, mladi mogu itekako da doprinesu na polju saobraćaja i prevoza.\nStudenti praškog univerziteta učestvuju u ovom nesvakidašnjem projektu, koji bi kroz saradnju sa mladima i uz njihove inovativne ideje, mogao poslužiti kao primer mnogim drugim kompanijama da razmisle o angažovanju upravo studenata, koji bi kroz svoje iskustvo i sopstvene potrebe doprineli samom projektu.\nNaime, svima poznat, češki proizvođač automobila Škoda i njegov ogranak Škoda Auto DigiLab nalaze se u razvojnoj fazi car-sharing projekta koji ima za ideju da olakša, ubrza i napravi ekonomičan način prevoza studenata, prvenstveno u Pragu, a kasnije i u ostalim delovima Češke.\nU pronalasku optimalnog rešenja deljenja prevoza (car-sharing) kroz projekat pod nazivom Uniqway učestvovali su sami studenti kao i mladi talenti koje već godinama unazad stipendira sama Škoda.\nOno u čemu su studenti najviše doprineli jeste domen IT sveta. Naime, studenti su kreirali i vebsajt i aplikaciju za mobilne platforme.\nOva aplikacija korisniku omogućava da pronađe najbliže raspoloživo vozilo i da ga rentira za sopstvene usluge. Takođe, u svakom modelu Škoda Fabia implementiran je i Uniqway taster koji pokazuje da li je vozilo trenutno raspoloživo ili je u režimu parkinga ili čekanja.\nTestiranje ovog režima car-sharinga startovalo je početkom jula ove godine, a do kraja godine očekuje se njegova optimizacija i početak široke upotrebe.\nOvo je još jedan od primera uspešnog angažovanja studenata u projektima poznatih kompanija. Studenti univerziteta u Srbiji jedni su od najuspešnijih na brojnim takmičenjima.\nStoga, domaće kompanije, šta čekate? Možda kroz par meseci budemo svedoci jedne ovako uspešne saradnje, ali u našoj zemlji.\nPriredila Angelina Pejčić „Sama, svoja, izbeglica iz besmisla..."\nKako da zadržimo optimizam tokom ispitnog roka?\nU četvrtak, 25. maja u Studentskom kulturnom centru Beograd će se održati predavanje pod nazivom „Odlučnost i istrajnost u učenju“. Ovo predavanje će ...\nTanja Ćetojević: Jezici su slični muzici\nMrežna vs. industrijska ekonomija\nŽivimo u digitalnoj eri komunikacije i neograničene dostupnosti informacijama. U isto vreme, svedoci...\nVršačka sportijada prestaje sa radom\nDvadeset vrsta ručnih radova koje možete prodati online\nNežan glas čoveka neustrašivih očiju\nČuveni hit „What a Wonderful World” sigurno ste čuli nebrojeno puta i to u izvođenju različitih pevača i muzičara. Ipak, retko ko je uspeo da je otpev...\nZbog klimatskih promena kalendar podivlja!\nLjudi na planini Pamir u Centralnoj Aziji rekalibriraju svoj vremenski sistem da bi se prilagodili p...\nKoja hrana nam pomaže da bolje pamtimo gradivo?\nBilo da želite da poboljšate vaše pamćenje tokom kolokvijumskih nedelja i ispitnih rokova ili biste prosto voleli da korigujete ishranu i pomognete ,,...


Lokalne serije sustižu američke – Nadlanu.com\nLokalne serije sustižu američke\nObjavljeno 19. jan 2012. / 11:47:38\nPARIZ, 19. januara 2012. (Beta-AFP) – Lokalne serije po popularnosti sustižu američke, imigracija i novac postaju centralnu teme, a informacija se obradjuje sa humorom – takve su trenutne tendencije na televiziji u svetu.\n“Lokalni sadržaj je sve prisutniji. Američke serije ne gaze sve na šta naidju. Prisutno je sve više adaptacija filmova i drugog lokalnog programa”, istakla je Amandin Kasi, direktorka za istraživanje u medjunarodnoj kompaniji za merenje gledanosti Medijametri.\nAmeričke serije dugo su suvereno vladale televizijskim stanicama u svetu, ali je sada njihovo “liderstvo ugroženo”, pokazala je studija o tendencijama na televiziji u svetu pod nazivom “Sada na programu”.\nPublika koja prati australijsku seriju “At home with Julia”, italijansku seriju “Cenerentola” i špansku seriju “Gran hotel” nema više na čemu da zavidi “Očajnim domaćicama” i “Ljudima sa Menhetna”.\nHumoristička serija “At home with Julia” o australijskoj premijerki Džuliji Gilard, dobiće britansku adaptaciju, u kojoj će u centru pažnje biti britanski premijer.\nBritanska serija “Shameleš” biće adaptirana u SAD, sa istim temama – alkoholizam, droga, seksualnost – ali s novim glumcima.


PODVIG ZA DIVLJENJE! SRPSKI MARATONAC IZ KRAGUJEVCA FENOMEN ZA GINISOVU KNJIGU REKORDA! Skoro slep za 77 dana trči čak 77 maratona! - Informer\nA. CRNOMARKOVIĆ | 22. 04. 2019.\nGoran Nikolić (52), koji ima 95 odsto oštećen vid, u narednih 77 dana istrčaće u Čikagu čak 3.300 kilometara. On je 2016. već istrčao 55 maratona za 55 dana i ušao u Ginisovu knjigu rekorda. Pare od sponzora skuplja za obnovu Bogoslovije u Kragujevcu\nKragujevčanin Goran Nikolić (52) je apsolutni fenomen! On namerava da u narednih 77 dana u okolini Čikaga istrči čak 77 maratona od 42 kilometra, iako je skoro slep, pošto mu je vid oštećen čak 95 odsto! Sa pretrčanih 3.300 kilometara, oboriće svetski rekord u trčanju i ući u Ginisovu knjigu rekorda, gde je već upisan 2016. godine, kada je za 55 dana pretrčao 55 maratona.\nGoranov poduhvat ima i humanitarni karakter, pošto će novac sakupljen od sponzora dati za obnovu sportske sale Bogoslovije "Sveti Jovan Zlatousti" u Kragujevcu.\nSvaki dan trči\nNikolić je svoj poduhvat počeo u četvrtak, istrčao je već tri od 77 trka, a neposredno po završetku razgovora za Informer trebalo je da počne i četvrtu.\nDobro poznajem svoje telo i želim da sa ovih 77 maratona pomerim granice ljudske izdržljivosti.\n- Trčanje je moja velika ljubav i otkako sam napunio 27 godina ne prođe dan da nisam na stazi. Obično mi jutro počinje tako što trčim četiri kruga u Šumaricama, što je nekih 22 kilometara. Prvi i za mene najdraži maratonski poduhvat sam izveo 2016. godine, kada sam za 55 dana pretrčao 55 maratona po Srbiji, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini i tako sam ušao u Ginisovu knjigu rekorda. Tada sam oborio rekord Japanca Akinorija Kusude, koji je za 52 dana istrčao "samo" 52 maratona - ispričao nam je Nikolić i nastavio:\nGoran sa sestrom\n- Za ovaj najveći poduhvat do sada, tokom kojeg nameravam da u Čikagu istrčim 77 maratona za 77 dana, odlučio sam se jer sportska sala Bogoslovije "Sveti Jovan Zlatousti" već 15 godina stoji nezavršena i zjapi prazna. Mislim da će se nakon ovoga što ću uraditi veliki broj naših uspešnih ljudi i firmi iz SAD priključiti da pomognu obnovu sale. Sam broj 77 je simboličan jer je potrebno 77 miliona dinara za završetak hale. Osim toga, broj sedam je izuzetno bitan u hrišćanstvu, a ja sam veliki vernik. Već sam bez nekih napora istrčao tri trke, a posle razgovora sa vama (oko 15 časova po srpskom vremenu prim. aut.), idem da trčim i četvrtu - kaže Goran.\nOženio Albanku iako su svi bili protiv te ljubavi\nNaš sagovornik nam je ispričao svoju ljubavnu priču koja podseća na "Romea i Juliju", samo sa srećnim krajem.\n- Sa 14 godina sam se zaljubio u jednu devojčicu i zaista smo bili nerazdvojni. Naše porodice su se svemu tome oštro protivile jer sam ja bio Srbin, a ona Albanka. Međutim, što su nam više branili, moja Rukija i ja smo se više voleli. U jednom trenutku, pošto sam ja postao punoletan, a ona je bila maloletna, roditelji su je uz pomoć policije bukvalno stavili u kućni pritvor. Ali ona je i taj problem prevazišla i sada mi je žena i imamo divnog sina Nenada. Naše porodice su shvatile da su pogrešile i sada nas maksimalno podržavaju. Voleo bih da se na moj primer ugledaju svi ljudi na Balkanu i da živimo složno - poručio je Goran.\nOn ni u jednom trenutku ne sumnja da će uspeti u ovom neverovatnom poduhvatu.\n- Dobro poznajem svoje telo i želim da pomerim granice ljudske izdržljivosti. Napori jesu veliki, treba istrčati gotovo 3.300 kilometara za dva i po meseca, a svaki dan se potroši oko 4.000 kalorija, ali ja sam u odličnoj kondiciji i dobro se hranim. Jedem meso, sir, jaja, a unosim i dodatne vitamine. Jedino što bi moglo da me spreči na mom putu je neka, ne daj Bože, povreda ili bolest, ali se pazim i nadam se da me to neće zadesiti - kaže Nikolić, koji je upravnik Centra za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom "Iskra" u Kragujevcu.\nNisam želeo da budem portir\nGoran nam je otkrio i da mu je posebnu motivaciju dalo to što su ga svi savetovali da završi neku laku školu i bude portir u fabrici, a on to nije želeo.\n- Živeo sam u neko čudno vreme kada su nas roditelji i prijatelji savetovali da što manje radimo. Tako su meni, pošto su znali za problem koji imam, svi pričali "završi telefoniju da budeš ko ovaj portir u 'Šamotu' i šta te briga". To mi je dalo dodatnu motivaciju i grizao sam i rukama i nogama da ne budem taj portir - ispričao nam je naš sagovornik.\nOvaj podvig posebno je impozantan zbog činjenice da je Goran gotovo sasvim slep, pošto vidi samo pet odsto na jedno oko.\nSlab vid mi ne smeta pri trčanju\nNa jedno oko vidim samo konture, a na druge 5%, ali zato su mi razvijena druga čula, pa lako mogu da trčim\n- Rođen sam sa urođenom očnom manom "koloboma retina", do koje dolazi usled nedostatka dela tkiva u oku. Stanje mog vida je takvo da na levom oku imam samo blag osećaj svetlosti i prelamanja kontura kada mi se nađu u vidnom polju, a na desno oko vidim pet odsto. Zbog toga sam svrstan u kategoriju slepih i slabovidih. Međutim, ovo stanje me ne ometa da budem ravnopravan sa ljudima, već me motiviše da angažujem sve svoje potencijale, naročito dok trčim. Svestan sam da 95 odsto percepcije dobijamo pomoću čula vida, ali kad njega nemate, onda jačaju druga čula. Ona mi pomažu da tokom maratona uhvatim dobar pravac i da dobijem osećaj gde treba da trčim. Želim da uspem i da pokažem svim ljudima da bez obzira da li ima invaliditet ili nema, čovek sve može da postigne kada ima želju, volju i cilj - naglasio je Nikolić.\nGledam Zvezdu, ali ne vidim golove\nGoran nam je ispričao i da je kao tinejdžer vodio svoje drugare koji su potpuno slepi na utakmice Crvene zvezde, iako ništa nisu videli.\n- Voleo sam fudbal i Crvenu zvezdu i nisam želeo da dopustim da me invaliditet spreči da idem na utakmice. Vodio sam i moje drugare iz škole koji su bili potpunosti slepi. Svi se uhvatimo za ramena i ja ih navodim do stadiona. Išli smo uglavnom na "sever" i da budem iskren, nisam znao ni kada padne gol. Ne možete da se oslonite ni na reakciju publike, jer se ona čuje i kad bude gol i kada se promaši - prisetio se Nikolić.\nGinisova knjiga rekorda Goran Nikolić maratonac slabovid\nTESTOVA ZA KORONU IMA DOVOLJNO! Škodrić: Do petka stižu nove količine jer ne postoji problem sa njihovom nabavkom!\n(VIDEO) OTAC MU JE IZVRŠIO SAMOUBISTVO, A MAJKA GA JE NAPUSTILA! Mensur je imao TRAGIČAN ŽIVOT, a sada je izneo još JEDAN DETALJ koji je krio!\nPOMAŽE KOD PREHLADE, ALI NE I KOVIDA! SZO razvejala jednu od najvećih zabluda kada je korona u pitanju!\nPROLAZI KROZ IGLENE UŠI! Turska testirala najnoviju krstareću raketu "Atmaka", neverovatno precizan pogodak na 200 kilometara! (VIDEO)\nUKOLIKO BUDE POTREBNO PROŠIRIĆEMO KVOTE! Šarčević: Zbog korone 31 maturant nije polagao prijemni\n(VIDEO) DRAMA U NOVOM SADU, VELIKI POŽAR U INDUSTRIJSKOJ ZONI! Gori FABRIKA, veliki broj vatrogasnih ekipa na terenu\nZAMISLITE OVO U BEOGRADU, NE BISMO MOGLI DA ŽIVIMO OD ĐILASA! Vesić: U Londonu proradili pabovi, da je kod nas ovako optuživali bi nas za širenje korone\nFRANCUZ UHAPŠEN NA SRPSKOJ GRANICI U automobilu BMW krio SKUPOCENI TEREN\nEKSPLOZIJA NA "MARAKANI", TERZIĆ IDE U EKA! Zdravko Mamić OTKRIO PLANOVE čelnika Zvezde!\nPOJAČANJE! Žoc šalje veliku pomoć Šćepanoviću i Partizanu!\nŠOK ISPOVEST MLADE: Ono što mi je svekrva uradila na venčanju bilo je NEVEROVATNO, ALI TU NIJE BIO KRAJ, SADA IMA ZAHTEV KOJI ME JE OSTAVIO BEZ REČI\nHITNA SELIDBA! Petar Strugar morao da se iseli iz stana IVANE ŽIGON! PROBLEMI PODSTANARA - evo zašto!\nLUNA I SLOBA STIŽU U ŠIMANOVCE! Zadrugari ne slute da se SPREMA SPEKTAKL - Produkcija ima PAKLENI PLAN!\nAMERIKA ZABRANJUJE POPULARNU APLIKACIJU TIKTOK! Zabrinuti zbog nacionalne bezbednosti, a za sve optužuju Kinu!\nSRBI SE OVAKO NISU OBRADOVALI JOŠ OD UKIDANJA VIZA! Ovako je pozdravljena odluka grčkih vlasti!\nKAKO ĆE NAM DECA UČITI OD 1. SEPTEMBRA? Ministar Šarčević o sledećoj školskoj godini


01.06.2014. test Sedmica u retrovizoru\nOpasnost nije prošla!\nUkoliko se nastavi ovim tempom, bilans žrtava poplava, mogao bi za tri sedmice biti nadmašen stradalima u saobraćaju\nPorsche je najavio model dostupniji običnom čoveku nego što je to moglo i da se zamisli\nDok smo se mi protekle sedmice koprcali u poplavama i bujicama jalovih optuživanja i traženja krivaca za rečni cunami koji nas je zatekao nespremne (kao i sve ostalo što nas zatekne nespremne), automobilski svet je vozio “punom parom” napred, pre svega promocijom luksuznih trkačkih i premijum modela ali i ponekog mališana.\nMeđu najznačajnijim automobilskim najavama je svakako vest da Porsche sprema model koji bi bar cenovno mogao biti dostupniji običnom čoveku nego što je to moglo i da se zamisli. Ukoliko se predviđanja ostvare, bićemo u mogućnosti da realnije maštamo o novom modelu, pa još u roadster izdanju. Radost stvaranja novog modela, nije pomutila ni afera sa povlačenjem gotovo celokupne serije modela Macan zbog fabričke greške na kočionom sistemu.\nDa ne bi ostali samo na super luksuznim sportistima, pobrinula se Toyota koja je konačno i zvanično najavila novi Yaris. Dizajnerski skromno preuređen, tehnološki nešto više, ali sve skupa nedovoljno da oduševi kupce u Kini, budući da su analitičari otkrili da čak polovina Kineza ne želi vozila iz Japana. Realno, Toyota, Honda i ostali, nisu se posebno uzbudili, pošto ostaje samo druga polovina Kineza koja voli Japance.\nInače, ove godine se slavi više jubileja, pa je među njima i godišnjica patentiranja automobilskog tahometra ili što bi mi rekli brzinomera. Kada malo bolje razmislimo, ovo i jeste izum, za automobile i vozače gotovo ravan značaju točka, jer pokušajmo zamisliti našeg ljubimca bez njega.\nOve godine slavimo više jubileja, od patentiranja brzinomera do Srebrne strele\nDrugi jubilej je onaj koji pogađa direktno kao strela! Osamdeseta godišnjica Srebrne strele, sinonima sporta, tehnologije i uspona jedne ideologije. Međutim, nije samo Mercedes bio Srebrna strela. Ima nešto i u konkurentskom Auto Unionu, koji je nekako ostao u senci velike trokrake zvezde.\nDok smo se bavili i posle prepucavali nacionalnom katastrofom, krenulo je po zlu na putevima\nŠto se nas tiče, nakon crne poplavne sedmice, dočekali smo gotovo isto tako crnu saobraćajnu, sa desetak poginulih osoba. Očigledno, medijski, društveni i državni fokus sa bezbednosti saobraćaja ne sme da se pomera ni najmanje, jer stvar odmah počinje da se otima iz ruku. Dok smo se bavili i posle prepucavali nacionalnom katastrofom, krenulo je po zlu na putevima. A dobro znamo da su oni naša najveća grobnica! Žrtve i materijalne štete koje nastaju u saobraćaju, nisu ništa manje značajne, tragične i ekonomski ubitačne od onih izazvani prirodnom stihijom.\nReke se povlače u korita, ali opasnost vreba iza ugla! Vozite oprezno, mislite na sebe a time i na druge, jer ko se čuva, Bog ga čuva!\nU poslednjih nekoliko nedelja skoro da i nema saobracajne policije, pa bahati vozaci to koriste i divljaju ulicama. U Srbiji je sve gore sto se tice broja stradalih u saobracaju i dok se ne udari zestoko po novcaniku i oduzimanju dozvola, pa i vozila nece biti bolje.


PROGOVORILA O NJIHOVOM ODNOSU: Naša popularna pevačica OPLELA po Radanoviću - "ZAHVALI SE KIJI" | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.11.2019. • 22:55 Srbija danas/Pink.rs\nOdnos Slobe Radanovića i Kije Kockar prati čitava nacija već dve godine, a čini se da njih dvoje nikada neće prestati da budu zanimljivi javnosti.\nUvek je bilo i biće onih koji podržavaju jednu ili drugu stranu, a to je slučaj i sa pevačicom Dragicom Radosavljević Cakanom.\nNaime, Cakana je istakla da Sloba treba da bude zahvalan Kiji.\n- Ne pratim rijaliti programe, ali sam nešto malo pratila "Zadrugu 1". Kija mi je od tada bila simpatična, a kasnije svi znate da sam je podržala u nameri da se bavi pevanjem. Primetila sam da je Sloba Radanović sada vrlo aktuelan, ali treba upravo Kiji da se zahvali. Ona ga je napravila - rekla je pevačica, a da li će joj Sloba zameriti na ovoj izjavi ostaje da vidimo.\nОбјава коју дели SLOBA RADANOVIC (@slobaradanovic) дана 20. Нов 2019. у 9:47 PST\nSlobodan Radanović Sloba Radanović Kristina Kija Kockar Kija Kockar Kristina Kockar rijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Dragica Radosavljević Cakana\nSve, hajde, skoro sve koje podrzavaju ,,prevarenu zenu,, bile su ili su svalerke ozenjeninim muskarcima i sad se peru preko Kije. A iva baba koju je neko ubedio da je riba, mnogo je smesna.\nCakana bolje neka povede racuna sta nje muz radi i kakve poruke ostavlja kod Kije na svakom postu. Bolje bi bilo da o tome povede racuna da i ona ne bude bivsa a tudje bivse muzeve neka ostavi na miru.\n23.01.2020. • 19:28


Vojvodina arhiva vesti 01.09.2017 - Naslovi.net\nUskoro punjenje vrelovoda\nZbog punjenja vrelovoda i kućnih instalacija pred grejnu sezonu, iz „Novosadske toplane“ podsećaju potrošače da najkasnije do 4. sepetmebra mogu prijaviti radove na kućnim instalacijama. Radovi se prijavljuju na broj 4881-233. Završetak radova… »\nMoj Novi Sad: "NOVOSADSKA TOPLANA": Prijavite radove na kućnim instalacijama do 4. septembra\nPredstavljen projekat: Barijere pri školskim ulazima\nPilot projekat postavljanja tehničkih barijera za ulazak u školska dvorišta uz elektronsku identifikaciju predstavljen je juče u OŠ “Žarko Zrenjanin”. To je prva škola na teritoriji Novog Sada u kojoj je postavljena takva barijera, kao mera… »\nMoj Novi Sad: U dvorište OŠ Žarko Zrenjanin od danas samo uz elektronsku identifikaciju\nDnevnik: Novosađanka Maja Marčić nova Mis Vojvodine\n01.09.2017 Vojvodina, izvori


Otvoren poziv za VI generaciju polaznika Inkluzivne akademije - Forum mladih sa invaliditetom\nHome / Inkluzivna akademija / Otvoren poziv za VI generaciju polaznika Inkluzivne akademije\nOrganizacija Forum mladih sa invaliditetom i banka Societe Generale Srbija započinju realizaciju šestog ciklusa programa Inkluzivna akademija, koji ima za cilj unapređenje položaja osoba sa invaliditetom na tržištu rada.\n• HR radionice (pisanje CV-a, priprema za intervju za posao)\n• Veštine komunikacije\n• Osnove lične efikasnosti\n• Upravljanje karijerom\n• Veštine prezentacije\n• Veština prodaje i odnos prema korisnicima\n• Finansije za neekonomiste\n• Marketing i oglašavanje\n• Upoznavanje sa sistemom Societe Generale banke\nDa biste se prijavili za učešće u programu potrebno je poslati CV (biografiju), sa naznakom Prijava za Inkluzivnu akademiju, na e-mail adresu: office@fmi.rs.\nRok za podnošenje prijava je 14. april 2017. godine.\nZa sve dodatne informacije o programu možete se obratiti Forumu mladih sa invaliditetom putem telefona 011 32 20 632 (radnim danima, od 09.00 do 17.00 časova) ili putem mail-a office@fmi.rs .\nO Inkluzivnoj akademiji:\nProgram „Inkluzivna akademija“ realizuju Forum mladih sa invaliditetom i Societe Generale banka od 2011. godine, a nastao je kao odgovor na potrebu za osnaživanjem osoba sa invaliditetom na tržištu rada, unapređenje kompetencija i jačanje konkurentnosti.\nInkluzivna akademija predstavlja prvi projekat profesionalnog usavršavanja i dokvalifikacije osoba sa invaliditetom u Srbiji koji sprovodi kompanija u saradnji sa udruženjem građana.\nInkluzivna akademija je zahvaljujući dobrim rezultatima za kratko vreme prepoznata, i od strane osoba sa invaliditetom, i od strane drugih kompanija, kao jedan od vrlo značajnih programa edukacije za osobe sa invaliditetom.\nKonkretni rezultati programa:\n– 75 osoba sa invaliditetom je unapredilo svoje znanje i veštine zahvaljujući programu i postalo konkurentnije na tržištu rada\n– 19 osoba sa invaliditetom je prošlo radnu praksu u Societe Generale banci i dobilo priliku da se kroz praktično iskustvo oproba u sferi rada i stekne iskustvo u finansijskom sektoru\n– 40 volontera iz banke je angažovano na programu u svojstvu predavača i mentora stručnih praksi za učesnike.\n– 3 osobe sa invaliditetom, učesnika programa, zaposleno je u Societe Generale Banci\n– Ukupno 52 učesnika programa se zaposlio nakon završetka programa