Za osvetljenje Zlatiborci su trošili 78 tona petrojela - Kolektiv Užice\nNaslovna Projekti Zlatiborom širom Za osvetljenje Zlatiborci su trošili 78 tona petrojela\nI dok je krajem tridesetih godina XX veka varošica Čajetina obezbeđivala električnu energiju za javnu rasvetu a zatim za potrebe javnih ustanova i bogatih pojedinaca, zlatiborska sela još dugo će čekati da petrolejke zamene sijalicama.\nKada je već bilo izvesno da je neizbežan novi svetski rat, Kraljevina Jugoslavija počela je da sagledava stanje i potrebe stanovništva u osnovnim potrepštinama. Između ostalog, u aprilu 1939. godine, Urava državnih monopola – Odeljenje za tečna goriva, raspisom je obavezalo sreska načelstva da prikupe podatke o potrošnji tečnih goriva. „Ovi podaci služiće kao merilo za dostavljanje tečnog goriva u mobilnom i ratnom stanju i za njegovo izdavanje potrošačima“ – stajalo je u dopisu Uprave.\nNačelstvo Zlatiborskog sreza tražene podatke prosledilo je Beogradu posle dva meseca.\nU izveštaju, sa potpisom načelnika Mihaila Simića, konstatuje se da „na teritoriji sreza nema industrijskih preduzeća sa potrošnjom tečnih goriva na pogon“. Industrijskim preduzećem ne smatra se električna centrala na Kraljevoj Vodi za koju je upisano da godišnje potroši 14 tona sirove nafte. Ak. Filipović, član uprave kremanske opštine, obaveštava da „dve parne strugare Veselina Milanovića i Ljubinka Đurđića, koje rade pomoću vatre, vode i pare, troše oko 1.000 kg. mašinskog maziva i oko 1.000 kg. cilinderskog maziva“. Za parne strugare Kuzeljević-Obradović, Radomira Popovića i Milenka Kuzeljevića u Beloj Reci „pogon gatera ne vrši se tečnim gorivima“, ali su za osvetljenje trošile od 50 do 80 kilograma petrleja.\nRegistrovan je samo jedan automobil, vlasništvo industrijalca Gvozdena Popovića iz Mokre Gore, koji je 1938. godine potrošio 412 kilograma benzina.\nPreostali podaci odnose se na potrošnju petroleja za osvetljavanje kuća, kafana, škola, zadruga, žandarmerijskih stanica u 16 opština Zlatiborskog sreza. Predsednici opština su različito procenjivali koliko se „petroleuma“ potroši po domaćinstvu. Dobrosav Radović, predsednik opštine Šljivovica, upisao je svakom od 298 domaćinstava po dva kilograma, dok su opštinski časnici Sirogojna, Mokre Gore i Jablanice po domaćinstvu upisivali čak 15 kilograma petroleja godišnje. Registrovana su pojedina, svakako bogatija domaćinstva sa velikom potrošnjom petroleja – u Šljivovici Milanu Vujinoviću upisana je potrošnja 200 kilograma, duplo manje Branku Tomonjiću, dok u Sirogojnu domaćinstvo Blagoja Blagojevića troši 40, a domaćinstva Blagoja Aćimovića i Aksentija Pekovića po 30 kilograma…\nNaravno, najveći potrošači petroleja bili su ugostiteljski objekti. Evidentirano je 18 kafana/mehana/gostionica u srezu. Najveća potrošnja petroleja upisana je za tri kafane u Rožanstvu (ukupno 800 kg), kafani Koja Piščevića u Semegnjevu 80, a po 50 kilograma jablaničkim mehandžijama Novaku Radoviću, Jovanu M. Jezdoviću, ortacima Ljubojević/Božanić, te negbinskim krčmarima Milanu Gojgiću i Vasiliju Šunjevariću.\nIzveštaj je dopunjen zbirnom tabelom iz koje se vidi da su godišnje potrebe za petrolejom, za oko 13.100 domaćinstava i oko 70 javnih objeketa i ustanova u Zlatiborskom srezu, procenjene na 78.478 kilograma.\nPrethodni tekstPOŽEŠKI POETSKI KRUG (4): Dragan Jovanović Danilov\nSledeći tekstPOŽEŠKI POETSKI KRUG (5): Milijan Despotović


Patek Philippe Nautilus Chronograph Travel Time 5990A satovi\ntema: Patek Philippe Nautilus Chronograph Travel Time 5990A satovi\n17.4.2014., 20:22 #1\nModel koji je dizajnirao čuveni Gerald Genta, Nautilus, prvi put je proizveden 1976. godine, skoro pre 40 godina. Prvi Nautilus hronograf je proizveden 2006. godine, a sada je Patek Philippe prvi put predstavio model koji kombinuje hronograf i funkciju prikaza druge vremenske zone.\nNautilus Chronograph Travel Time 5990A dolazi u čeličnom kućištu prečnika 40.5mm, sa mešavinom poliranih i matiranih površina. Brojčanik je mešavina crne i sive boje, sa horizontalnim linijama, a na kazaljjke i časovne markere je nanet iluminacioni premaz.\nPrikaz druge vremenske zone vrši se pomoću skeletonizirane centralno postavljene kazaljke, koja se podešava pomoću dva pušera na poziciji "9". Dva otvora na pozicijama "3" i "9" vrše prikaz dana/noći u lokalnoj i kućnoj vremenskoj zoni. Na poziciji "6" se nalazi podbrojčanik koji meri proteklo vreme hronografa, do 60 minuta. Prikaz datuma se vrši pomoću podbrojčanika na poziciji "12".\nSat pokreće automatski CH 28-520 C FUS mehanizam sa Gryomax balansom i silicijumskom Spriomax oprugom. Radna frekvencija mehanizma iznosi 4Hz, a rezerva snage je 55 časova.\nDeklarisana vodootpornost ovog modela je 120m, a preporučena maloprodajna cena iznosi 57.300$.\nShmizla, marko14, HADzI DALIBOR and 5 others like this.\n17.4.2014., 20:40 #2\nre: Patek Philippe Nautilus Chronograph Travel Time 5990A satovi\nKako lep mehanizam i kako (meni) nelep sat\n18.4.2014., 19:40 #3\nМилан Милановић and zizaMALI like this.\n19.4.2014., 0:35 #4\nMislim da niko u svetu ne prodaje skuplje komad celika od Pateka\nAli da su im mehanizmi vrh, to stoji. Dovoljno je samo covek da vidi poluge i zavrtnje, vise nista ne treba ni da gleda!\nHADzI DALIBOR, Милан Милановић, DrAgod and 1 others like this.\n19.4.2014., 11:02 #5\nSatić je strašan, kao i cena\n« Patek Philippe Annual Calendar Chronograph satovi u čeliku | Patek Philippe Calatrava Moon Phase ženski satovi »\n5990a, chronograph, nautilus, patek philippe, sat, satovi, svet satova, travel time


Početna » Agro teme » Povrtarstvo » Roze hibridi paradajza najpopularniji među povrtarima u Počekovini\nKompanija „Agroarm“ ove nedelje održala je još jedne Dane polja povrtarskih kultura. Ovoga puta oni su se po treći put zaredom održali u mestu Počekovina, nedaleko od Trstenika. Kao i do sada, u njihovoj organizaciji učestvovale su i kompanije „Belchim“ i „Timac Agro“, a domaćin ove manifestacije bio je Dragiša Batoćanin, vlasnik apoteke „Agro Andrej“.\nDomaćin Dana polja u Počekovini je na svom imanju podigao nekoliko plastenika koji predstavljaju oglede paprike i paradajza iz ponude kompanije „Agroarm“. Koji se sve hibridi u njima gaje rekao nam je Miloš Čeković, predstavnik kompanije „Agroarm“.\nOvo su najpopularniji hibridi paradajza u leskovačkom selu Vinarce\n„Od ovde prisutnih hibrida na prvom mestu izdvojio bih polu visoki hibrid Corvinus. On se već dugo nalazi na našem tržištu, odlikuje se dobrom brzinom, uniformnošću i veoma lepim ukusom. Pored njega, odavno je prisutan i Matijas, koji se odlikuje izuzetno visokim rodom, naročito u prvim rodnim granama“, rekao je Čeković.\n„Pomenuo bih i naš novi hibrid koji se zove Matisimo. Od njega očekujemo mnogo, s obzirom na to da ima vrlo lepo naređane rodne grane, počev od prve, pa sve do osme. Karakteriše ga takođe i odličan ukus, a ima i rezistenciju na virus bronzavosti paradajza, što je u poslednje vreme veoma značajna osobina“, dodaje on.\nOsim ovih hibrida, u poslednjih nekoliko godina u trsteničkom kraju veoma su popularni i ukusni hibridi roze paradajza, naročito Mei Šui, koji spada u krupnije i Kana, sitniji hibrid sa većim brojem plodova po biljci.\nKada je reč o paprici, standardno, ponuda „Agroarma“ u svim tipovima bila je veoma bogata. U Počekovini su bili izloženi hibridi koje srpski povrtari već godinama gaje, kao što su Kameleon, Kaptur, Maradona i drugi. Osim njih, predstavljeni su naravno i neki noviji hibridi, kakav je sve popularniji Ariadni.\n„To je hibrid koji je u tipu kapije i koji je u prodaji od prošle godine. Zanimljivo je za njega da je to nova generacija hibrida, sa dobrom tolerancijom na bolesti. Ono što je najvažnije kod njega i što su i proizvođači prepoznali, jeste dvojaka uloga u prodaji“, navodi Ranko Njegovan, još jedan od predstavnika kompanije „Agroarm“.\nLeskovački povrtari i ovi iz okoline Trstenika u stopu prate jedni druge kada je reč o rezultatima koje ostvaruju u povrtarskoj proizvodnji.\n„To znači da on može da se prodaje i kao zelena i kao crvena paprika. Dakle, on za razliku od ostalih hibrida u tipu kapije prelazi iz svetlo zelene u crvenu boju, što znači da je komercijalan i u svetlo zelenoj boji i ima mogućnost da se proda na tržištu. To izuzetno odgovara proizvođačima“, dodaje on.\nKompanija „Belchim crop protection“ na Danima polja u Počekovini predstavila je preparate za zaštitu paradajza i paprike iz svoje ponude.\n„Od naših preparata ovde su se koristili naši fungicidi i insekticidi. Od fungicida je korišćen preparat Ranman top, Valis i Cimbal, a od insekticida preparat Tepeki“, ističe Rade Pločić, predstavnik kompanije „Belchim crop protection“.\nOva manifestacija održala se svega nedelju dana nakon „Agroarmovih“ Dana polja u selu Vinarce kod Leskovca. Ako bismo sada sumirali utiske, prvi je da leskovački povrtari i ovi iz okoline Trstenika u stopu prate jedni druge kada je reč o rezultatima koje ostvaruju u povrtarskoj proizvodnji. To važi i za hibride paprike i paradajza kompanije „Agroarm“ koji su na obe manifestacije bili izloženi.\nBez obzira na udaljenost veću od 150 kilometara, oni izgledaju identično. U oba pomenuta kraja naše zemlje ovi hibridi paprike i paradajza imaju potpuno iste karakterstike i dali su svoj maksimum. Na kraju, zaključili smo i da, bez sumnje, njihovu odličnu rodnost, vrhunski kvalitet i izuzetnu ranostasnost svaki povrtar želi na svom imanju.\nRade Pločić, „Belchim crop protection“\nDejan Đurić, povrtar iz Grabovca\nGoran Ratković, povrtar iz Počekovine\nMarko Matić, povrtar iz Počekovine\nPiperac Nikola, povrtar iz Bresnog polja\nAgroarm Dani polja paprika paradajz povrće povrtarstvo Trstenik


Anabela i Luna negovale su otvoren odnos pun poverenja i međusobne podrške\nU genetesko nasleđe možemo da dobijemo mnogo toga: od boje očiju, preko problema sa spavanjem, do sklonosti ka umetnosti ili prirodnim naukama. Postoje ljudi koji misle da se nasleđuju i uspeh i neuspeh – nekom je u genetskom kodu da gubi, odnosno pobeđuje. Pobornici ove teorije ne misle da samo roditelji svojim uspehom otvaraju vrata i svojoj deci već da im je (ne)uspeh prosto predodređen. Dođu do tačke s koje se ne može napred, već samo u strmoglavi pad. Ili obrnuto – sva vrata im se otvaraju jer je tako predodređeno.\nNije retkost da deca javnih ličnosti i sama požele da život provedu pod svetlima reflektora. Jedan od, sada već bivših, parova koji su od svog deteta stvorili osobu koju ljudi prepoznaju na ulici, jesu Anabela Atijas i Gagi Đogani.\nNjihova najstarija ćerka Luna oprobala se kao učesnica rijalitija, što je uzdrmalo odnose u čitavoj porodici. Jedan od razloga što se Anabela razvela od supruga Andreja jeste i taj što se, kako su istakli, Anabela previše unela u Lunin rijaliti život, pa je stalno pokušavala da joj pomogne.\nОбјава коју дели Anabela Atijas (@anabelaatijaas) дана 30. Мар 2020. у 12:57 PDT\nKada je pre dve godine Luna priznala da gaji emocije prema oženjenom muškarcu, isprovocirala je onaj konzervativni deo javnosti. U njenu odbranu prvo je stala majka Anabela. Nju je javnost do tada doživljavala kao nežnu i krhku, a onda se prvi put pokazala kao borbena žena koja je u stanju da se bez zadrške suoči sa svim neistomišljenicima kako bi pomogla svom detetu.\n– Oduvek sam slušala priče kako je žena za svoje dete u stanju i voz da zaustavi, ali mi je to, iako sam majka troje dece, uvek bilo nekako nerealno. Do pre nekoliko dana, kada sam se u to lično uverila. Dotakli su mi tačku koja je izazvala snagu koja se zaista može meriti s pomenutim opisom. Da, za svoju decu i voz bih zaustavila – rekla je Anabela za „Hello!”, kada je u njenom životu došlo do prelomnog trenutka – od mekušca je postala lavica.\nPROČITAJTE: Anabela Atijas o svom psihičkom stanju: Zbog Lune sam dobila bolest, bolje da sam umrla!\nLunino rođenje kao spas\nPevačica koja je obeležila devedesete godine prošlog veka nikada nije skrivala da je njen životni put bio trnovit.\nNaime, Anabela je rođena u Goraždu u Bosni i Hercegovini, kao najstarija ćerka majke Jadranke i oca Ahmeda. Njeno detinjstvo obeležio je razvod roditelja, a Anabela je ostala da živi sa ocem i braćom. Sudbinski susret sa Gagijem dogodio se u Bariju. Anabela je na putovanje u Italiju otišla s tadašnjim dečkom Nikolom, koji je na samom početku rata u Bosni tragično nastradao u Goraždu.\nAnabela i Gagi dugo su imali problema u braku, a razveli su se posle 14 godina zajedničkog života. U medijima se pisalo o zlostavljanju i preljubi, ali uspeli su da ostanu u korektnim odnosima\nNovu životnu lekciju Anabela je savladala 1995. godine kada joj je dijagnostikovan tumor na dojci. Pošto se na vreme javila lekaru, bolest je brzo sanirana. Rođenje ćerke Lune 1996. godine potpuno je promenilo Anabelin život i donelo mu smisao.\nPROČITAJTE: Anabela otkrila istinu o pomirenju sa bivšim mužem: Maltene smo nerazdvojni\nОбјава коју дели Anabela Atijas (@anabelaatijaas) дана 4. Апр 2020. у 1:56 PDT\nDa li je Luna nasledila Anabelinu karmu?\nPevačica Anabela Atijas i njena ćerka Luna Đogani negovale su otvoren odnos pun poverenja i međusobne podrške. Luna nije skrivala da joj je majka uvek bila uzor i oslonac, a Anabela je isticala kako je ponosna što je njena najstarija kćerka naučila da ne pravi greške kojima je ona bila sklona.\nŠta se to u međuvremenu dogodilo? Kako su iz „majka–ćerka” odnosa postale ljute suparnice, čije besomučne rasprave imamo priliku da svakodnevno slušamo? Kako su postale tema kuloarskih priča i psiholoških analiza?\nOd koga je Luna naučila da nije problem javno pokazivati sve emocije – bes ili zaljubljenost – da je rijaliti šou legitiman vid obezbeđivanja materijalne sigurnosti i da li ona samo prati svoje genetsko nasleđe, kao i svi mi.\nTags: anabela bukvaanabela i gagianabela i luna


Kraj jedne ere – Dupreeh i Magisk napuštaju Astralis, dolaze K0nfig i BlameF - CS:GO - Esports - B92.net\nAstralis je jutros potvrdio da æe ekipu napustiti legende Piter ”Dupreeh” Rasmusen, Emil ”Magisk” Reif, kao i trener Dani ”Zonic” Sorensen, a da æe na njihovo mesto doæi dvojac koji je do nedavno nastupao za Compexity, Kristijan ”k0nfig” Vineke i Bendžamin ”blameF” Bremer.\nPredrag Ciganoviæ RUR èetvrtak, 4.11.2021. | 11:40\nOdlaskom Nikolaja ”device” Rica, znali smo da se bliži kraj najboljoj CS:GO postavi svih vremena, ali sada odlascima Dupreeh-a i Magiska i zvanièno možemo potvrditi da je došao kraj jedne ere. O ovim promenama se spekulisalo veæ neko vreme, ali izgleda da je loš nastup na Majoru samo potvrdio organizaciji da je potrebno da se osveži postavi.\nKada pogledate šta su sve u svojim karijerama postigli Dupreeh i Magisk, malo ko bi pomislio da možete pronaæi bolje od njih dvojice. Ipak, Astralisu su bile neophodne promene, a i njih dvojica sami su želeli novi izazov. O tome šta su sve osvojili bi mogli da pišemo satima, zbog èega sam siguran da æe bez problema pronaæi novu ekipu. Mnogi spekulišu da bi Device i Dupreeh uskoro ponovo mogli da zaigraju zajedno!\n”Želim da istaknem veliko poštovanje prema Daniju, Emilu i Piteru. Oni su legende Astralisa i uvek æe biti deo naše porodice, gde god da nastave svoje karijere. Želimo im puno sreæe u buduænosti”, napisao je direktor Astralisa, Kasper Hvit.\nŠto se tièe pojaèanja, smatram da Astralis nije mogao da pronaðe bolje zamene od Konfiga i BlameF-a. Dvojica igraèa koji veæ godinama unazad beleže odliène individualne rezultate, ali im nedostaju timski uspesi. Zbog toga verujem da bi uz iskusne igraèe kao što su Gla1ve i Xyp9x mogli da dostignu svoj pun potencijal.\n”Obojica su igraèi svetske klase. Pored toga što poseduje vrhunske kvalitete na serveru, obojica su velike liènosti, pune motivacije i energije koja æe se osetiti i u poslednjim redovima najveæih arena”, dodao je Kasper.\nPored pomenute dvojice, Astralis je predstavio i novog trenera, Aleksandra “ave” Holta, bivšeg CS 1.6 profesionalca i dugogodišnjeg trenera North-a!\nOrganizacija je potvrdila da æemo ovu postavu prvi put u akciji gledati na Blast Premier Fall turniru, koji poèinje za taèno tri nedelje. Da li verujete da bi ovi momci mogli da nadmaše uspehe svojih prethodnika?


Alatolah Hamnei: Iranci "duboko" mrze SAD\nVrhovni iranski vodja ajatolah Ali Hamnei izjavio je da je mržnja Iranaca prema Sjedinjenim Državama pustila duboko korijenje i da je "taj sukob mnogo dublji od sporova oko nekoliko političkih pitanja". On je naglasio da je "mržnja prema američkoj vladi duboko ukorijenjena zbog zavjera koje je u proteklih 50 godina kovala protiv iranske države i naroda", prenijela je iranska državna televizija.\nTeheran smatra Washington odgovornim za puč 1953. godine, kojim je šah vraćen na vlast.\nSjedinjene Države su prekinule diplomatske donose s Iranom nakon otmice talaca iz američke ambasade u Teheranu 1979. godine. Dvije zemlje su posljednjih godina u zategnutim odnosima i zbog američkih optužbi da Iran pokušava razviti nuklearno oružje.\nWashington je, medjutim, nedavno nagovijestio da bi u toj zemlji mogao otvoriti diplomatsko predstavništvo. Analitičari smatraju da najnovija Hamneijeva izjava znači da od toga plana neće biti ništa.


DJ Marko Nastić za N1 o Retrospektaklu | N1 Srbija\n22.05.2018. |12:25 |\nRetrospektakl, događaj kojim je naš poznati DJ Marko Nastić obeležio 20 godina karijere, odigrao se u subotu. Dugo najavljivana žurka trajala je do ranih jutarnjih sati uz mnoštvo DJeva i u punoj hali. On je u Novom danu govorio o tome. Pogledajte snimak:\nPožar u brazilskom muzeju preživelo 1.500 od 20 miliona eksponata 10.12.2018.\nTehno za decu i neuke\ntaj marko nastić i onaj milićević su devedesetih skoro urušili scenu jer su puštali muziku za džabe. i vlasnici klubova/kafana, naravno njih su favorizovali, recimo industrija. bežali iz srednje škole, roditelji davali za ploče... događaj potpuno isiljen, malo je klubova sa kvalitetnim programom, sve se pretvorilo u estradu a mediji koji promovišu scenu generalno (domaća kao neodvojivi deo) ne postoje. sa nestankom b92 i studia b zvanično je umrla domaća, ne estradna, muzika.\nbio sam na dogadjaju. najvaznije sto je trebalo da urade, da naprave ljudsku plej listu sa smislom, pocetkom i krajem - nisu. izgledalo je kao zurka kod ortaka sve svako hoce da pusti po koju pesmu. i sve se to lepo videlo. ideja je odlicna, radovao sam se nedeljama ali realizacija kilava. da ne pricam o 98 % vlage od koje su ljudi overavali.\nIzveštavanje o protestu opozicije - nekad i sad\nDnevnik u 19 (10.12.2018)\nFrano Lasić za N1: Bilo je intrigantno staviti popularne pesme u klapske aranžmane\nN1 reporteri o izricanju presude Šariću i izveštavanju prorežimskih medija o protestu\n10.12.2018. N1 reporteri\nRaspisani izbori u Kuli, a odbornici nisu dobili ostavku predsednika\nUkupna zatvorska kazna za članove Šarićeve grupe blizu 300 godina\nNakon što je rektor dobio nagradu, asistentkinja je vraća\nDnevnik u 19 (9.12.2018)\nSužen prostor za delovanje organizacija civilnog društva\nHaljimi: Nove mere neće dati nikakve rezultate\nPresuda posle četiri godine - učiteljica diskriminisana\nHan čestitao, Srbija otvorila dva "ekonomska" poglavlja\nN1 reporteri o izricanju presude Šariću i izveštavanju prorežimskih medija o protestu 10.12.2018.\n10.12.2018. | N1 reporteri\nParni valjak: Živeti od stare publike je u redu, ali osvajati novu, mlađu publiku je još fenomenalnije 10.12.2018.\n10.12.2018. | Ostalo\nFrano Lasić za N1: Bilo je intrigantno staviti popularne pesme u klapske aranžmane 10.12.2018.\nDnevnik u 19 (10.12.2018) 10.12.2018.\nRaspisani izbori u Kuli, a odbornici nisu dobili ostavku predsednika 10.12.2018.\n10.12.2018. | Info\nPresuda posle četiri godine - učiteljica diskriminisana 10.12.2018.\nSužen prostor za delovanje organizacija civilnog društva 10.12.2018.\nIzveštavanje o protestu opozicije - nekad i sad 10.12.2018.


Bilić ljut na čelnike WBA: Uprava kluba prodala igrača bez pitanja | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Bilić ljut na čelnike WBA: Uprava kluba prodala igrača bez pitanja\nSlaven Bilić nije mogao da sakrije ljutnju nakon što je njegov tim igrao nerješeno u Premijer ligi sa Brajtonom 1:1.\nHrvatski stručnjak nije bio ljut na igru svog tima, koliko na čelnike kluba\nRazlog? Uprava kluba odlučila je da iskusnog egipatskog štopera Ahmeda Hegazija pošalje na pozajmicu u saudijsku ekipu Al Itihad, sa pravom otkupa nakog godinu dana.\nTrener VBA je kazao da je sve to urađeno njemu iza leđa.\n“Želio sam da Hegazi ostane. Iskusan je, vrhunski profesionalac, kvalitetan igrač i zato sam htio da ostane. On je htio ostati, ali onda se nešto dogodilo i on je otišao, iako me klub uvjeravao da će ostati. Tako da prodaja njega sigurno nije bila moja odluka.\nU subotu smo imali taktički trening za Brajton, na kojem mi je Hegazi bio u prvoj momčadi za ovu utakmicu, kao što je igrao i cijeli prošli meč, nedjelju dana ranije protiv Barnlija. U klubu su me uvjeravali da će ostati. I onda se dogodilo to što se dogodilo. Iznenada, juče… Naravno da nisam zadovoljan, naravno da nisam. Jako sam razočaran, jer trebamo igrače. Naravno, postoji ekonomska strana posla, ali mi smo fudbalski klub i moramo zadržati naše najbolje igrače”, kazao je Bilić.\nIz kluba su izdali saopštenje da je situacija oko egipatskog fudbalera čisto finansijske prirode, jer je hegazi priamo 85.000 eura nedjeljno, a i klub je inkasirao 5.000.0000 eura od poradej sadijsjkom timu.\nJoš jedan interesantan podatak je da Al Itihad bivši klub koji je vodio upravo Slaven Bilić.\nPrethodni tekstDan 12. – SRCE – astro sport – 27.10.2020.\nSljedeći tekstVlado Šćepanović pred Burž: Da potvrdimo brejk iz Istanbula\nAleksa 27 Oktobra, 2020 At 11:26\nMalo dzukacki potez od strane uprave kluba …\nBogdan 27 Oktobra, 2020 At 12:30\nBilic legenda sa pravom je ljut\nKošarka Aleksandra Šćepanović - 30 Novembra, 2020 2\nLuka Milosevic - 25 Avgusta, 2020 6


Novitet u Banjaluci: Orijentalni ples za trudnice | Banjaluka.net\nNovitet u Banjaluci: Orijentalni ples za trudnice\nUkoliko razmišljate o trudnoći, razmislite i da li je vrijeme da svoje tijelo pripremite za kreiranje novog života. To možete da uradite kroz jedan od najstarijih plesova u civilizaciji koji se smatrao ritualnim plesom ili plesom plodnosti, prenošenim s koljena na koljeno među ženskim članovima porodice, plesom od žene za ženu – orijentalnim plesom.\nOrijentalni ples, uz prednosti fizičke prirode, pozitivno utiče i na mentalno zdravlje budućih mama i njihovih beba, ističe instruktorka u banjalučkom studiju orijentalnih plesova “Oriana & Oria” Aleksandra Tešanović.\n-Mnoge žene su već otkrile da nježni kružni pokreti karlicom u orijentalnom plesu, ublažavaju menstrualne bolove, mogu pomoći pri smanjenju porođajnih bolova i jačaju mišiće karlice, vrlo značajne pri porodu- kaže Tešanovićeva.\nOvim plesom ciljano se djeluje na jačanje grupe mišića koja će biti potrebna za vrijeme poroda i nakon njega, povećava se gipkost i snaga tijela, vježba se pravilno držanje, jačanje mišića kičme i time smanjenje bola u leđima, uči se pravilno disanje, poboljšavaju se ravnoteža i koordinacija pokreta, pozitivno se djeluje na probavu, a ujedno je to zabava u društvu drugih žena.\nVježbe su sastavni dio psihofizičke pripreme trudnica za porođaj, posebno one koje jačaju mišiće koji će kasnije biti angažovani u samom činu porođaja. Studio “Oriana & Oria” uskoro pokreće grupu za trudnice, a Tešanovićeva ističe da ovaj ples nije naporan za trudnice, već se naprotiv radi o laganim vježbama, pokretima koji ne smiju biti nagli, već nježni, prirodni, praćeni pravilnim disanjem i koncentracijom, na neki način – meditaciji u pokretu.\nOna dodaje da je orijentalni ples odličan način za oslobađanje od stresa, obaveza i rutine.\n“Kao mama, pričam ovo iz svog ličnog iskustva. Moji mišići karlice su bili spremni, znala sam pravilno disati i kontrolisati mišiće koji su mi bili potrebni na samom porodu. Bila sam smirena i skoncentrisana. To mi je omogućilo da sam čin rađanja ne doživljavam kao bol, kao nešto strašno, već kao nešto prirodno, kroz što su prošle mnoge žene prije mog vremena i koje će proći mnoge žene poslije mog vremena”, kaže Tešanovićeva.\nPrednosti orijentalnog plesa u trudnoći:\n– poboljšava motoriku, ravnotežu, koordinaciju i pravilno držanje tijela\n– pomaže osvješćivanju pokretljivosti trbušnih i karličnih mišića i kontroli istih\n– pomaže održati dobru formu i kondiciju\n– olakšava bol u leđima tokom trudnoće i poroda\n– pruža vam pored svega navedenog, zabavu, druženje i upoznavanje novih ljudi, te kvalitetno provedeno vrijeme van kuće.\nNa ples se možete prijaviti putem Fejsbuk stranice Studija orijentalnih plesova Oriana&Oria.


Poslao: 15 Nov 2010 16:02\nTačna godina rođenja Ludviga Pavlovića je 1953. izvor knjiga "RATNICI MIRA"\nPoslao: 15 Nov 2010 16:06\n"Hrvatsko Revolucionarno Bratstvo" - jesu li sami smislili ime!?\nPoslao: 15 Nov 2010 16:16\naleks ::Tačna godina rođenja Ludviga Pavlovića je 1953. izvor knjiga "RATNICI MIRA"\nPoslao: 15 Nov 2010 16:42\nNije HVO jedini koji glorifikuje Pavlovica i "Bugojansku grupu"\nCitat:25.srpanj 2009 Ogorje/Trnbusi\nJučer se održala komemoracija u povodu 37.godišnjice smrtih mučki ubijenih hrvatskih vitezova,poznatijih kao ,,Bugojanska skupina.\nPoslao: 15 Nov 2010 16:48\nTu piše sve do najsitinjeg detalja ,osim kako su jugoslavenske vlasti pobile zarobljene feniksovce koje su vidili desetci svjedoka ,uključujući i vozača kojeg je SDB helikoperom dovezla u Bugojno, a poslije se objavilo da su poginuli u borbi.\nPoslao: 15 Nov 2010 17:12\nCitat:Tačna godina rođenja Ludviga Pavlovića je 1953. izvor knjiga "RATNICI MIRA"\nEvo jos jedne potvrde tvog podatka\nCitat:Skupinu su predvodili braća Andrić, Ambrozije i Adolf a sačinjavali su je:\nCitat:"Hrvatsko Revolucionarno Bratstvo" - jesu li sami smislili ime!?\nKako su dobili ime ne znam\nNadjoh nesto o njima na netu. Za pretpostaviti je da je to bila mnogobrojna organizacija (daleko veca od same grupe)\nCitat: Bugojansku skupinu je organiziralo Hrvatsko revolucionarno bratstvo (HRB), tajna organizacija koja je bila osnovana 1961. u Australiji i koja je djelovala i u Europi te SAD. Osnovni cilj HRB-a bilo je oslobođenje Hrvatske od Jugoslavije.\nPoslao: 15 Nov 2010 17:41\nHRB je u svim priručnicima i usmenim predavanjima stavljana na najviše mesto po stepenu opasnosti i krvoločnosti, zajedno sa emigrantskim organizacijama kakve su bile ''Bali komabatar'', ''Treća prizrenska liga'' i ''Liri e Kosoves''; srpska ekstremna organizacija bila je mnogo manje agresivna, a najviše ju je bilo u Kanadi (''Kanadski srbobran'') i u Pitsburgu (ako se ne varam) gde je čak osnovana i zasebna Srpska akademija nauka, od preko 200 doktora nauka.\nPoslao: 15 Nov 2010 17:52\n10x10 ::Imali neki izvor za ovo sto pricas.\nPoslao: 15 Nov 2010 18:02\nSad su još i humanitarci.Kako da ne...\nOvaj topic je pregledan 170795 puta\nUkupno su 608 korisnika na forumu :: 46 registrovanih, 10 sakrivenih i 552 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 2gavrana, airsuba, aleksmajstor, awathorn, balisa012000, Bane san, bato, Cobi026, Cvijo_ue, darkangel, darkomisic895, Djole, Dok, doklevise, Dr. NN, eulereix, gorankovacevic1946, GrobarRomanticar, KUZMAR, L4k1, Lieutenant, louderick, Marko Marković, markolopin, MiGac, Pavac, pein, perko91, popovicborolipar1, Profica, repac2, RJ, Sass Drake, sergio88nis, Srki94, Stoorb, trajkoni018, Trpe Grozni, vasaw, vathra, vlad4, voja64, zola92, Zvrk, |_MeD_|, 79693


Održan informativni događaj o Zapadnobalkanskom investicijskom okviru | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Održan informativni događaj o Zapadnobalkanskom investicijskom okviru\nOdržan informativni događaj o Zapadnobalkanskom investicijskom okviru\nU organizaciji Ministarstva evropskih poslova i Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, u Podgorici je danas organizovan informativni događaj o Zapadnobalkanskom investicijskom okviru.\nObraćajući se učesnicima događaja, direktor Direkcije za programiranje i nadgledanje instrumenata pretpristupne podrške EU Ivana Vujošević podsjetila je da je Evropska unija, prepoznavši značaj novih investicija u infrastrukturu, još 2009. u saradnji s međunarodnim finansijskim institucijama osnovala Zapadnobalkanski investicijski okvir, kao instrument putem kojeg pruža podršku procesu pripreme i sprovođenja infrastrukturnih projekata iz oblasti zaštite životne sredine, energetike i energetske efikasnosti, saobraćaja, društvenih djelatnosti i razvoja privatnog sektora.\nNaglasila je da EU odobrava bespovratna sredstva za finansiranje pripreme projekata (izrada projektne dokumentacije i obezbjeđivanje tehničkih preduslova za početak sprovođenja projekata), dok se sam proces sprovođenja projekata finansira kroz kreditna sredstva međunarodnih finansijskih institucija, nacionalno sufinansiranje, sredstva nacionalne i višekorisničke Ipe i ostale izvore finansiranja.\nVujošević je podsjetila da su, u okviru šesnaest poziva za podršku u procesu pripreme projektne dokumentacije, Crnoj Gori do sada odobrena 32 nacionalna projekta, ukupne vrijednosti oko 28 miliona eura.\nOsim toga, kroz dva već odobrena projekta, Crna Gora uspješno koristi i sredstva EU namijenjena za sufinansiranje ulaganja u infrastrukturne projekte koji doprinose boljoj povezanosti regiona u okviru Berlinskog procesa. Ukupna vrijednost oba projekta, od kojih prvi uključuje radove na zamjeni signalnog sistema u željezničkoj stanici Podgorica i rekonstrukciju betonskih mostova na željezničkoj liniji Bar – Vrbnica, a drugi radove na izgradnji crnogorskog dijela 400kV elektro-mreže koja povezuje Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu i Srbiju, iznosi 167 miliona eura, od kojih iznos od 45 miliona eura predstavlja bespovratnu podršku EU.\nŠef Sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori Andre Lis je predstavio opšte principe funkcionisanja ZIO, i ukazao na činjenicu da je Crna Gora među najaktivnijim korisnicima ovog instrumenta. Dodao je da investicije usmjerene na infrastrukturu, osim što doprinose procesu sprovođenja reformskih mjera u oblasti Agende povezivanja, istovremeno doprinose uspostavljanju funkcionalnog sistema za razmjenu roba i usluga, kao i povezivanju regiona sa jedinstvenim tržištem EU.\nPredstavnik Ministarstva evropskih poslova Bojan Vujović je predstavio dosadašnje rezultate koje je Crne Gora ostvarila korišćenjem ovog instrumenta, i pojasnio procedure podnošenja i odobravanja projektnih prijava, kao i ulogu Nacionalne investicione komisije u definisanju i izboru prioritetnih infrastrukturnih projekata.


Rok trajanja: 24 meseca od datuma proizvodnje do roka označenog na pakovanju.\nFemisan A je upisan u bazu podataka Ministarstva zdravlja Republike Srbije na strani 213 pod brojem 2128/2012 od 20.4.2012. godine. Stručno mišljenje i kategorizacija Farmaceutskog fakulteta u Beogradu je izdato pod brojem 1/78-12 od 11.4.2011. godine. Institut za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" izdao je stručno mišljenje o zdravstvenoj ispravnosti broj 250 od 20.04.2011. godine.\nCena: 750 dinara.


MEDIEVAL MERCHANTS ON THE ROUTE BETWEEN THE DALMATIAN (RAGUSAN) LITTORAL AND THE CITIES ON THE SOUTHERN HUNGARIAN BORDER: IMPACT OF TRADE ON MOVEMENT | ISTRAŽIVANJA, Јournal of Historical Researches\nMEDIEVAL MERCHANTS ON THE ROUTE BETWEEN THE DALMATIAN (RAGUSAN) LITTORAL AND THE CITIES ON THE SOUTHERN HUNGARIAN BORDER: IMPACT OF TRADE ON MOVEMENT\nDEJANA VASIĆ University of East Sarajevo, Faculty of Philosophy Pale\nSNEŽANA BOŽANIĆ University of Novi Sad, Faculty of Philosophy\nKeywords: Dubrovnik’s merchants, trade, Sava and Danube regions, cloth, Middle Ages\nThe inhabitants of Dubrovnik played an important role in the development of long-distance trade not only in the Balkans, but in other places as well. The cities along the southern Hungarian border were also within the scope of Dubrovnik’s merchants, and thanks to their activities in this area, trade flourished between the Dubrovnik (Ragusan) littoral and the lower Sava and Danube regions. From the fourteenth century onwards, these merchants played a crucial role in the development of trade in these areas and most trade was conducted through them. They supplied the cities along the lower Sava and the Danube Rivers with a variety of goods, but most often dealt in cloth. This was particularly apparent during the Despotate, when Belgrade and Smederevo were developed cities full of wealthy nobles who dressed in fine fabrics imported from Dubrovnik. Dubrovnik’s merchants long dominated trade in these areas. However, the arrival of the Ottomans and the wars they waged in the lower Sava and Danube regions often caused considerable damage to their commercial endeavors.\nBojanić, D. Turski zakoni i zakonski propisi iz 15. i 16. veka za smederevsku, kruševačku i vidinsku oblast, Beograd: Istorijski institut, 1974.\nBožić, I. ‘Ekonomski i društveni razvitak Dubrovnika u 14–15 veku’, Istorijski glasnik,1,1949, 26–61. (Serbian Cyrillic)\nCodex diplomaticus Regni Croatiae, Dalmatiae et Slavoniae, no: 13, a. 1360–1366, ed. Tadija Smičiklas et al. Zagreb: JAZU, 1915.\nCodex diplomaticus Regni Croatiae, Dalmatiae et Slavoniae, no: 15, a. 1374–1378, ed. Tadija Smičiklas, Marko Kostrenčić, Zagreb, JAZU, 1934.\nČelebi, E. Putopis, odlomci o jugoslovenskim zemljama, prevod: H. Šabanović, Sarajevo: Veselin Masleša,1979.\nČremošnik, G. ‘Acta cancellariae et noteriae annorum 1278–1301’, Monumenta historca archivi Ragusini, series tertia, fasc. 1, Beograd: Srpska kraljevska akademija, 1932.\nĆirković, S. ‘Civitas Sancti Demetrii’, u: R. Prica (ur.), Sremska Mitrovica – u čast dvadesetpetogodišnjice oslobođenja grada, Sremska Mitrovica 1969, 59–71. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Dubrovnik i zaleđe u srednjem veku’, u: V. Đokić (ur.), Rabotnici, vojnici, duhovnici, Beograd: Equilibrium, 1997, 47–55. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Kretanja prema severu’, u: J. Kalić (ur.), Istorija srpskog naroda II, Beograd: Srpska književna zadruga, 1994, 314–329. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Prilozi za istoriju Kovina u srednjem veku’, Zbornik Matice srpske za istoriju, 1, 1970, 83–86. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Smederevo-prestonica srpske Despotovine’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970, 61–69. (Serbian Cyrillic)\nĆuk, R. ‘Kolonije u srpskim srednjevekovnim gradovima’, u: J. Kalić (ur.), Socijalna struktura srpskih gradskih naselja 12–18. vek, Smederevo: Muzej u Smederevu-Beograd: Odeljenje za istoriju Filozofskog fakulteta, 1992. (Serbian Cyrillic)\nDimitrijević, S. ‘Novac grada Smedereva’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970,71–86. (Serbian Cyrillic)\nDinić, M. ‘Acta consiliorum Republicae Ragusinae I’, Zbornik za istoriju, jezik i književnost srpskog naroda, 15, Beograd: Srpska akademija nauka, treće odeljenje, 1951.\n______. ‘Acta consiliorum Republicae Ragusinae II’, Zbornik za istoriju, jezik i književnost srpskog naroda, 21, Beograd: Srpska akademija nauka, treće odeljenje 1964.\n______. ‘Documenta res Belgradi mediae aetatis illustrantia II’, Monumenta historiam Belgradi spectantia, Beograd: Istorijski arhiv Beograda, 1958.\n______. ‘Dubrovčani kao feudalci u Srbiji i Bosni’, u: S. Ćirković, V. Đokić (ur). Iz srpske istorije srenjeg veka, Beograd: Equilibrium, 2003a, 419–430 (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Trepča u srednjem veku’, u: S. Ćirković, V. Đokić (ur). Iz srpske istorije srenjeg veka, Beograd: Equilibrium, 2003c, 669–678. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Za istoriju rudarstva u srednjevekovnoj Srbiji i Bosni I–II’, u: S. Ćirković, V. Đokić (ur). Iz srpske istorije srenjeg veka, Beograd: Equilibrium, 2003b, 455–668. (Serbian Cyrillic)\nDinić-Knežević, D. ‘Dubrovački arhiv kao izvor za istoriju Vojvodine’, Arhivist, 1–2, 1979.\n______. ‘Dubrovčani u službi ugarskih vladra tokom srednjeg veka’, Zbornik Matice srpske za istoriju, 31, 1985. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Slovenski živalj u urbanim naseljima srednjevekovne Južne Ugarske’, Zbornik Matice srpske za istoriju, 37, 1988, 7–42. (Serbian Cyrillic)\n______. Dubrovnik i Ugarska u srednjem veku, Novi Sad: Filozofski fakultet, 1986. (Serbian Cyrillic)\n______. Tkanine u privredi srednjovekovnog Dubrovnika, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1982. (Serbian Cyrillic)\nEngel, P. The realm of St. Stephen, A history of medieval Hungary, ed. Andrew Ayton, London-New York: I.B. Tauris Publishers, 2001.\nFejér, G. Codex diplomaticus Hungariae ecclestiasticus ac civilis, III/1, Budae 1829.\nGelcich, J. ‘Monumenta Ragusina, libri reformationum, T. 4, A. 1364–1396’, Monumenta spectantia historiam Slavorum Meridionalium, 28, Zagrabiae: Academia scientiarum et artium Slavorum Meridionalium, 1896.\n______. ‘Monumenta Ragusina, libri reformationum, T. 5, A. 1301–1336’, Monumenta spectantia historiam Slavorum Meridionalium, 29, Zagrabiae: Academia scientiarum et artium Slavorum Meridionalium, 1897.\nHrabak, B. ‘Izvoz bakra iz Ugarske i susednih krajeva preko Senja u 14. i 15. veku’, Zbornik Matice srpske za istoriju, 31, 1985a, 43–50. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Trg Valjevo u srednjem veku’, Istorijski glasnik, 3–4, 1953, 91–102. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Crvac iz Bosne i Srbije (15–17. vek)’, u: B. Hrabak (ur.), Iz Starije prošlosti Bosne i Hercegovine 7, Beograd: Arhivar, 2010. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Dubrovačke naseobine i poslovne stanice u Ugarskoj do 1526. godine’, u: S. Gavrilović (ur.), Balkan i Panonija kroz istoriju, Novi Sad: Filozofski fakultet, 2006, 99–114.\n______. ‘Dubrovački privrednici u Smederevu u doba Osmanlija’, Anali zavoda za povjesne znanosti istraživačkog centra JAZU u Dubrovniku, 17, 1979, 165–214.\n______. ‘Dubrovački trgovci u Beogradu pod Turcima’, Godišnjak grada Beograda, 13, 1966, 29–47. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Dubrovački trgovci u osmanlijskom delu Panonije do 1570. godine’, Zbornik Matice srpske za istoriju, 30, 1984a, 7–42. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Dubrovčani u Ugarskoj i njihove veze sa Beogradom i Srbijom’, Godišnjak grada Beograda, 27, 1980, 57–70. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Hercegovački ponosnici’, u: B. Hrabak (ur.) Iz Starije prošlosti Bosne i Hercegovine II, Beograd: Arhivar, 2003. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Putnici iz hrišćanske Evrope o privrednim prilikama slovenskih zemalja na Balkanu pod Turcima u 16. veku’, Zbornik Filozofskog fakulteta u Prištini, 6, 1969, 1–45.\n______. ‘Ribolov i riblja pijaca u Beogradu u 16. i 17. veku’, Godišnjak grada Beograda, 7, 1960, 58–66. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Rudnik pod Šturcem i njegova dubrovačka naseobina’, Zbornik radova narodnog muzeja Čačak, 15, 1984b, 5–86. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Sirovine Podunavlja u trgovini Dubrovčana iz Beograda 1521–1640’, Godišnjak grada Beograda, 32, 1985b, 85–100. (Serbian Cyrillic)\nIvánfi, E. ‘Keve vármegye eméleke’, Századok, 5, 1872.\nJireček, K, Radonić, J. Istorija Srba II, Beograd: Slovo Ljubve, 1981. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Trgovački putevi i rudnici Srbije i Bosne u srednjem veku’, u: M. Dinić (ur.), Zbornik Konstantina Jirečeka 1, Beograd: Naučno delo, 1959. (Serbian Cyrillic)\n______. Važnost Dubrovnika u trgovačkoj povjesti srednjeg veka, Dubrovnik: Dubrovačka hrvatska tiskara, 1915.\nKalić, J. ‘Beograd u međunarodnoj trgovini srednjeg veka’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970, 47–60 (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Beogradska povelja despota Stefana Lazarevića’, u: S. Ćirković, K. Čavoški (ur.), Srednjovekovno pravo u Srba u ogledalu istorijskih izvora, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 2009. (Serbian Cyrillic)\nKalić-Mijušković, J. Beograd u srednjem veku, Beograd: Srpska književna zadruga, 1967. (Serbian Cyrillic)\nKisić, M, Božanić, S. ‘Odgovor dubrovačkog veća na pismo kralja Žigmunda od 9. XI 1427 - prevod i jezička analiza’, Istraživanja, 23, 2012. (Serbian Cyrillic)\nKolarević, A. ‘Talovec- posjed i grad’, Istorijski glasnik, 1–2, 1975. (Serbian Cyrillic)\nKonstantin Filozof. ‘Život despota Stefana Lazarevića’, u: Stare srpske biografije 15. i 17. veka, prevod: L. Mirković, Beograd: Srpska književna zadruga, 1936. (Serbian Cyrillic)\nKovačević-Kojić, D. ‘O domaćim trgovcima u srednjevekovnoj Srebrenici’, in: Gradski život u Srbiji i Bosni 14–15. vijek, ed. Tibor Živković, Beograd: Istorijski institut, 2007, 429–438. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Dubrovačka naseobina u Smederevu’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970, 103–120. (Serbian Cyrillic)\nKrekić, B. ‘Prilog istoriji mletačko-balkanske trgovine druge polovine 14. veka’, Godišnjak Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, 2, 1957. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Vuk Bobaljević’, Zbornik radova Vizantološkog instituta, 4, 1956, 115–140. (Serbian Cyrillic)\nKubinyi, A. ‘Königliches Salzmonopol und die Städte des Königreich Ungarn in Mittelalter’, in: Wilhelm Rausch (ed.), Stadt und Salz, Linz 1988.\n______. ‘Urbanisation in the east-central part in medieval Hungary’, in: L. Gerevich (ed.), Towns in medieval Hungary, Budapest: Akademiai Kiado, 1990, 103–151.\nLučić, J. ‘Povijest Dubrovnika od XI stoljeća do 1205. godine’, Anali historijskog odjela centra za znanstveni rad JAZU u Dubrovniku,13–14, Dubrovnik 1976.\nLudaić, M. ‘Različita stara pisma koja se Srba tiču’, Srbski letopis, 36/1, Pešta 1862. (Serbian Cyrillic)\nMagdics, I. Ráczkevei Okmánytár, Székesfehérvár, 1888.\nManken, I. Dubrovački patricijat u 14. veku, Beograd: Naučno delo, 1960. (Serbian Cyrillic)\nMedini, M. Dubrovnik Gučetića, Beograd: Naučna knjiga, 1953. (Serbian Cyrillic)\nMiljković-Bojanić, E. Smederevski sandžak 1476–1560 – zemlja-naselja-stanovništvo, Beograd: Istorijski institut-Službeni glasnik, 2004. (Serbian Cyrillic)\nMladenović, A. Povelje i pisma despota Stefana: tekst, komentari, snimci, Beograd: Čigoja štampa, 2007, (Serbian Cyrillic)\nNagy, I. Hazai Okmánytár. Codex diplomaticus patrius VII, Budapest 1880.\nNovaković, S. Zakonski spomenici srpskih država srednjeg veka, ed. Rade Mihaljčić, Beograd 2005. (Serbian Cyrillic)\nPopović, T. ‘Dubrovačka kolonija u Smederevu od 1459. godine do kraja 16. veka’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970, 143–148. (Serbian Cyrillic)\nRački, F. ‘Monumenta Ragusina, libri reformationum, T. 2, A. 1347–1352,1356–1360 additamentum a. 1301–1305, 1318, 1325–1336’, Monumenta spectantia historiam Slavorum Meridionalium, vol. 13, Zagrabiae: Academia scientiarum et artium Slavorum Meridionalium, 1882.\nRadojčić, S. ‘Crvac’, Zograf, 2, Beograd 1967. (Serbian Cyrillic)\nRadonić, J. Zapadna Evropa i balkanski narodi prema Turcima u prvoj polovini 15. veka, Novi Sad: Matica srpska, 1905. (Serbian Cyrillic)\nRokai, P. ‘‘Brodovi” na Dunavu i pritokama na području južne Ugarske i srednjem veku’, u: V. Čubrilović (ur.), Plovidba na Dunavu i njegovim pritokama kroz vekove, Beograd: SANU, 1983, 139–176. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Poslednje godine balkanske politike kralja Žigmunda’, Godišnjak Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, 12/1, 1969, 89–109.\n______. Dubrovnik i Ankonitanska marka u srednjem veku, Novi Sad: Filozofski fakultet, 1995.\nRuvarac, I. ‘Prilozi za povest srpskog naroda u zemlji ugarskoj’, u: N. Radojčić (ur.), Zbornik Ilariona Ruvarca, Beograd: Srpska kraljevska akademija, 1934. (Serbian Cyrillic)\nSpremić, M. ‘Dubrovačka trgovačka društva u Despotovini Đurđa Brankovića’, u: M. Spremić (ur.), Prekinut uspon, Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, 2005, (Serbian Cyrillic)\n______. Despot Đurađ Branković i njegovo doba, Beograd: Srpska književna zadruga, 1994. (Serbian Cyrillic)\nStojanović, Lj. Stare srpske povelje i pisma 1/2, Beograd, 1934. (Serbian Cyrillic)\nSzilágyi, M. Árpád period communication networks, road systems in Western Transdanubia, (phd thesis manuscript), Budapest: CEU, 2012.\nTadić, J. ‘Istorija Dubrovnika do polovine 15. veka’, Istorijski časopis,18, 1971, 13–44. (Serbian Cyrillic)\n______. ‘Litterae et commissiones Ragusinae I’, Fontes rerum Slavorum meridionalium, Beograd: Srpska kraljevska akademija, 1935.\n______. ‘Privreda Dubrovnika i srpske zemlje u prvoj polovini 15. veka’, Zbornik Filozofskog Fakulteta u Beogradu, 10/1, 1968, 519–538 (Serbian Cyrillic)\nTeleki, J. Hunyadiak kora Magyarországon X, Pest, 1853.\nThallóczy, A. Áldásy, A. Magyarorság és Szerbia közti összeköttetásek oklevéltára 1198–1526, Budapest 1907.\nTkalčić, I. ‘Monumenta Ragusina, libri reformationum, T. 1, A. 1306–1347’, Monumenta spectantia historiam Slavorum Meridionalium, vol. 10, Zagrabiae: Academia scientiarum et artium Slavorum Meridionalium, 1879.\nTričković, R. ‘Beograd pod turskom vlašću 1521–1804’, Zbornik za orijentalne studije SANU, 1, 1992. (Serbian Cyrillic)\nVasin, D. ‘Trgovina Dubrovčana u mitrovici u 14. veku’, Spomenica Istorijskog arhiva Srem, 16, 2017, 13–29. (Serbian Cyrillic)\nVitković, G. Prošlost, ustanova i spomenici ugarskih «kraljevh šajkaša» od 1000. do 1872, Beograd: Štamparija Kraljevine Srbije, 1887. (Serbian Cyrillic)\nWenzel, G. Diplomacziai emlékek az Anjou-korból III, Budapest, 1876.\nZirojević, O. ‘Smederevo od pada pod tursku vlast do kraja 16. veka’, u: V. Čubrilović (ur.), Oslobođenje gradova u Srbiji od Turaka 1862–1867, Beograd: Srpska akademija nauka i umetnosti, 1970, 193–200. (Serbian Cyrillic)


Sve spremno za ažuriranje statističkog okvira uzorka u BiH – Ero.Tel\nObjavljeno: 13/09/19 9:38\nAžuriranje će se vršiti anketiranjem domaćinstava u odabranom uzorku popisnih krugova prema definiranoj metodologiji koju su pripremile tri statističke institucije u BiH. Ažuriranje se radi kvartalno, a traje tri godine. Prva četiri kvartala statističke institucije provode u suradnji sa agencijom Prism Research & Consulting iz Sarajeva, nakon toga same nastavljaju s tim izuzetno važnom statističkom aktivnosti.


Napisao prota, 2015-01-23 07:43:50 u Opšte vesti\nU okviru kategorije mobilnih uređaja tablet računari zauzimaju veoma važno mesto o čemu svedoči ogroman broj različitih proizvođača uključenih u tržišnu utakmicu u ovom segmentu. To u krajnjoj liniji donosi relativno ujednačenu ponudu u gotovo svim cenovnim razredima obzirom na ograničene hardverske resurse koji su proizvođačima na raspolaganju, pa imamo mali broj primera gde neki model može dononeti nešto drugačije od konkurencije, što bi ga činilo jedinstvenim i originalnim.\nPravi primer pokušaja da se bude drugačiji možemo pronaći u YOGA seriji kompanije Lenovo koja je u okviru ponude tablet računara donela koncept multifunkcionalnog korišćenja, spojenog sa prefinjenim dizajnom i vrhunskom izradom. Najnoviji izdanak ove porodice tableta dolazi pod nazivom YOGA Tablet 2 Pro - uređaja koji donosi neobično veliki ekran, te neverovatno video i audio iskustvo u ovoj kategoriji proizvoda.\nVeličina i dizajn\nIzgled i princip izrade YOGA Tablet 2 Pro tableta ne odudaraju od osnovnog koncepta koga je Lenovo doneo još kod prvog YOGA modela. To znači da se radi o uređaju smeštenom u elegantno kućište srebrne boje koje je pretežno izrađeno od kvalitetne plastike (kod prethodnih modela je dominiralo je kućište od legure magnezijuma), koje donosi specifičan oblik sa cilindričnom baterijom koja je smeštena u donjem delu uređaja. Tako se dobija zaobljena ivica koja je i nešto deblja u odnosu na ostatak tela tableta, što čini da težište bude upravo u tom delu pa se uređaj može postaviti u različite položaje, a samim tim i koristiti na različite načine.\nOvakav inovativni dizajn računara sa kojim je pomeren centar gravitacije čime su kao što smo već rekli otvorene mogućnosti različitih načina upotrebe (uspravno, pod nagibom i na postolju) sada je dobio i još jednu opciju, a to je postavljanje u viseći položaj. Naime, tablet možete okačiti na zid (kao sliku) i željeni sadržaj gledati kao na televizoru. Iz Lenova navode da je istraživanjem otkriveno da oko 88 odsto ljudi koristi ogromne količine digitalnog sadržaja na tabletu kod kuće, a da čak više od polovine njih gleda TV nekoliko puta nedeljno na svom tabletu, pa je uz gledanje ostalih materijala poput video zapisa i fotografija, ovakav pristup sasvim logičan i opravdan.\nOno što je u skladu sa ovakvim konceptom, a što će svako odmah u očiti kada uzme YOGA Tablet 2 Pro u ruke, jeste da se on razlikuje od većine aktuelnih uređaja na tržištu pa tako i u odnosu na prethodne modele iz ove serije. To se odnosi na neobično veliku dijagonalu ekrana koji uslovljava i samu veličinu tableta. Zapravo radi se o 13.3-inčnom IPS ekranu koji donosi rezoluciju QHD kvaliteta, što podrazumeva 2560x1440 tačaka, odnosno oko 221 piksela po inču kada govorimo o gustini prikaza.\nTo sa jedne strane donosi daleko veću vidljivu površinu ekrana ali i fantastičnu detaljnost i oštrinu, što ovom modelu svakako daje veliku dodatnu vrednost. Ako se u obzir uzmu i veliki uglovi vidljivosti od 178 stepeni, kao i pomenute mogućnosti gledanja iz različitih položaja, možemo reći da je YOGA koncept sada zaista dobio jednu prilično noviju dimenziju svakodnevne upotrebe.\nOd fizičkih detalja pored karakterističnog cilindra u kome je smeštena baterija (i još po nešto o čemu će biti reči kasnije), treba spomenuti prisustvo kamera, pa tako sa ovim tabletom možete ostvariti konferencijsku komunikaciju ili slikati selfi pomoću prednje kamere od 1.6 megapiksela, dok se pozadi nalazi nešto bolja varijanta sa 8 megapiksela, sa autofokusom i otvorom blende od f2.2, a kako se radi o BSI senzoru druge generacije odlični rezultati se dobijaju čak i pri nešto lošijim svetlosnim uslovima.\nDok prednja kamera može da snimi fotografije rezolucije 1440 x 1808 tačaka i video u HD rezoluciji od 1280 x 720 tačaka sa 30 sličica u sekundi, zadnja kamera donosi maksimalnu rezoluciju od 3264 x 2448 tačaka, te snimanje video zapisa u Full HD rezoluciji od 1920 x 1080 kvalitetu uz 30 fps. Dakle, iako YOGA Tablet 2 Pro verovatno nećete primarno koristiti za fotografisanje i snimanje videa, onda kada treba zabeležiti neke važne ili zanimljive trenutke to ćete moći da uradite na potpuno odgovarajući način.\nJedinstven bioskopski doživljaj\nFleksibilna upotreba i odličan ekran velike dijagonale ipak nisu jedini aduti ovog neobičnog uređaja. Naime, prikaz na ekranu od 13-inča možda deluje superiorno kada ga uporedimo u odnosu na druge tablete, ali za istinsko filmsko uživanje potrebna je daleko veća slika, što YOGA Tablet 2 Pro omogućuje bez potrebe da se povezuje sa drugim uređajima. Tu dolazimo do ključnog detalja koji se odnosi na postojanje ugrađenog pico projektora koji je smešten u cilindru u kome se nalazi baterija.\nOvaj jedinstveni dodatak omogućuje projektovanje slike od 50 inča (127 cm) na bilo kojoj površini, čime se dobija pravo bioskopsko iskustvo u formatu 16:9 visoke rezolucije. U pitanju je maleni DLP projektor sa 40-50 lumena koji će ukoliko ga upotrebite u potpuno zamračenoj prostoriji moći da vam obezbedi sjajnu zabavu (možda i poslovnu prezentaciju), ali svakako imajte na umu da već uz blago ambijentalno osvetljenje kvalitet reprodukcije drastično opada, pa je potrebno obezbediti dobre uslove za korišćenje ove funkcije.\nKada već govorimo o “bioskopskom” doživljaju koji bi trebalo da vam obezbedi YOGA Tablet 2 Pro, onda je sasvim očekivano da u paketu stiže i kvalitetan zvuk. I zaista Lenovo je i ovom segmentu posvetio punu pažnju, te tablet poseduje poboljšani audio-sistem sa subwoofer-om od 5W smeštenog na zadnjoj strani uređaja koga potpisuje poznati brend JBL i dva prednja zvučnika od po 1,5W. To deluje prilično impresivno obzirom da 8W čini čak četiri puta veću izlaznu snagu zvučnika u odnosu na prosečne modele, što u praksi obezbeđuje dinamičan i prilično snažan audio-kvalitet, koga dodatno poboljšava upotreba Dolby Audio i Wolfson Master HiFi tehnologije.\nImpresije oko izgleda, veličine i funkcionalnosti ovog tableta su jasne ali za pun utisak Lenovo se potrudio da obezbedi i dobru hardversku osnovu koja obezbeđuje da uređaj bude prilično hitar u svim situacijama, bilo da želite brzo da ga probudite, odmah otvorite datoteke i fotografije i u trenutku prebacujte između aplikacija bez odlaganja, pa čak i da se zabavite uz neku aktuelnu igru... Zato je za ovu priliku odabrana platforma zasnovana na Intel Atom SoC-u (iz Bay Trail-T generacije), te YOGA Tablet 2 Pro pokreće Intel Atom Z3745 – četvorojezgarni procesor koji radi na taktu od 1,33 GHz (u Turbo modu na 1,86 GHz), razvijen je u 22-nanometarskoj tehnologiji.\nU paketu stiže integrisana Intel HD grafika koja radi na taktu od 311 MHz (778 MHz u Turbo modu), dok LPDDR3 radna memorija od 2GB treba da osigura da sve funkcioniše prilično brzo i lako. Što se tiče prostora za smeštanje podataka ugrađeno je 32Gb eMMC interne memorije, od čega ostaje oko 24GB slobodnog prostora za korišćenje. Za dodatni kapacitet možete dodati microSD (TransFlash) memorijsku karticu do maksimalne veličine od 64GB.\nOčekivano jedan ovako visoko pozicioniran uređaj donosi pune potencijale za različite načine povezivanja, pa pored već standarde dvokanalne Wi-Fi 802.11 b/g/n bežične veze (2,4 GHz i 5 GHz, radi na većoj udaljenosti), podržan je i Bluetooth 4.0 standard. Na raspolaganju imate i microUSB ulaz, audio ulaz za slušalice, a podržana je i OTG funkcija pomoću koje možete dodatno povećati raspoloživ kapacitet uređaja preko eksternih diskova i USB Flash memorija.\nJoš jedna stavka koja zaslužuje punu pažnju je baterija, koja na ovom modelu dolazi u kapacitetu od čak 9600mAh. Na papiru to deluje prilično impresivno, ali ukoliko ste se uplašili da uz veliki ekran visoke rezolucije, te sve ostale mogućnosti koje tablet donosi, baterija neće moći da izdrži dugo, budite bez brige – uz neko uobičajeno korišćenje može da izgura i do 15 sati bez ponovnog punjenja. Jedino treba imati na umu da kada želite praznu bateriju ponovo da napunite do kraja, trebaće nešto više vremena, prosto njen kapacitet je zaista veliki.\nNa kraju spomenimo da tablet dolazi sa Android 4.4.2 KitKat operativnim sistemom, a Lenovo se potrudio da softverski paket obogati i brojnim dodatnim funkcionalnim alatima kao što je SHAREit koji omogućuje brzo deljenje datoteka bez troškova za Internet ili WiFi veze, te recimo SYNCit aplikacija koja pravi rezervne kopije i vraća u prethodno stanje vaše kontakte i SMS poruke…\nU moru jednoličnih proizvoda u kategoriji tablet računara kada se naiđe na proizvod kao što je Lenovo YOGA Tablet 2 Pro, svakako ćete ostati impresionirani. Nekoliko upečatljivih karakteristika poput velikog ekrana visoke rezolucije, ugrađenog projektora i prisustva moćnog audio sistema sa subwooferom i podrškom za Dolby Surround prave značajnu razliku u odnosu na standardne modele kakve obično nalazimo na tržištu, a tu su još i odlična autonomija te hardverska konfiguracija sposobna da odgovori na sve uobičajene zahteve korisnika. Možda je šteta što Lenovo ovaj model nije spakovao u neko kvalitetnije kućište kao što je to činio sa prethodnom YOGA generacijom, jer bi onda utisak o vrhunskom premium proizvodu bi zaista kompletan.\nUživanje u filmovima i drugim multimedijalnim sadržajima uz mogućnost fleksibilne upotrebe u različitim položajima, kao i sa opcijom projektovanja slike na zid, čine da Lenovo YOGA Tablet 2 Pro bude zaista jedan od najboljih proizvoda u klasi tablet računara, ali sa druge strane treba imati u vidu da zbog njegove veličine nije uvek zgodan za svakodnevno nošenje, te uzimajući u obzir i poprilično visoku cenu može se zaključiti da ovaj proizvod ipak ne predstavlja rešenje koje je namenjeno za prosečnog korisnika!\nVeliki ekran sa odličnim prikazom\nOdličan audio sistem\nIzostala premium izrada sa metalnim kućištem što bi bilo u skladu sa potencijalima ovog proizvoda\nPrevelik u odnosu na uobičajene standarde što umanjuje mogućnost lakog svakodnevnog nošenja\nPrevisoka cena za prosečnog korisnika\nModel YOGA Tablet 2 Pro\nEkran 13.3-inča IPS LED kapacitivni MultiTouch ekran, 10 tačaka\nRezolucija QHD 2560 x 1440 piksela (oko 221 ppi)\nČipset Intel Atom Z3745\nCPU Quad-core 1.33 GHz (Turbo mod do 1.86 GHz)\nGrafika Integrisana HD Bay Trail sa deljenom sistemskom memorijom\nMemorija 2GB LPDDR3 RAM\nSkladištenje 32GB eMMC, proširivo microSD (TransFlash) do 64GB\nKamere prednja: 1.6MP; zadnja: 8 MP BSI, 3264 x 2448 pix, autofokus\nZvučnici JBL Stereo zvučnici + subwoofer (2x 1.5W + 5W)\nDodatno Pico projektor, mikrofon\nSenzori G-Sensor, e-Compass, Ambient Light, Hall\nBežična veza Wi-Fi 802.11 a/b/g/n, dual-band, Wi-Fi hotspot, Bluetooth 4.0\nKonektori Micro-USB, 3.5 mm audio\nOperativni sistem Android 4.4.2 KitKat\nBaterija 9600mAh Lithium ion\nDimenzije 333 x 223 x 3.7-12.6 mm\nCena 68.990,00 Din


šta sve znamo da radimo\nvlmr dizajn vam nudi ogroman dijapazon dizajnerskih veština i sve one mogu pomoći vašem brendu da se uzdigne i zablista !!!\nPomaganje novih biznisa sa svežim i inovativnim rešenjima brendinga, kao i pomoć ostvarenim preduzećima u njihovom napretku ili osvežavanju brenda. Uključuje naše angažovanje u pronalasku imena za brend, vizijom, strategijom i identitetom brenda; zajedno sa dizajnom: logotipa, ambalaže, vizit karti, memoranduma, prezentacije, reklama, dizajnom web stranice ...\nIzrada grafičkog dizajna i pripreme za štampu: logotip, vizit karta, memorandum, reklame, flajeri, brošure, bilbordi, rollup-ovi, impresivne postavke, nalepnice, razglednice, pozivnice, baneri, ilustracije, meniji, časopisi, bilteni, ambalaže, etikete , brendiranje vozila, foto albumi ... i sve ostalo što zamislite :)\nIzrada i održavanje web stranica i aplikacija (dizajn korisničkog interfejsa / UI dizajn; autorizacija; dizajn korisničkog iskustva / UX dizajn; i optimizacija sajtova za pretraživače / SEO), sve može biti propraćeno web / digitalnim grafičkim dizajnom (izrada logotipa, sređivanje fotografija, kreiranje vizuelnih sadržaja, itd).\nUključuje kreiranje web sadržaja: ikone, web baneri, web elementi, oglasi, ilustracije, dizajn postova na društvenim mrežama, pozivnice, ažuriranje web vizuelnog sadržaja. Obuhvata i druge digitalne sadržaje kao što su e-izdavaštvo, interaktivni PDF-ovi, digitalni časopisi i knjige, infografiku, prezentacije ...\nUpravljanje društvenim mrežama za sve vrste biznisa. Kreiranje i postovanje objava, tekstova, fotografija, video objava... Informisanje pratioca o aktivnostima i događajima na mreži ili u stvarnom svetu. Korišćenje vizualne komunikacije uz interakciju društvenih mreža nekada može biti ključni delo web marketinga.\nWeb stranice, prezentacije, brošure, flajeri .. većina promo materijala zahteva dobro osmišljeni tekst koji će imati jasni cilj u komunikaciji sa čitaocima. Možemo da napišemo, uredimo ili nadogradimo vašu verziju teksta, kako bi ste ostvarili komunikaciju sa publikom ili klijentima na najvišem nivou.\nObuhvata poslove manipulacije i prilagođavanja fotografija različitim metodama i tehnikama za postizanje željenih rezultata. Retuširanje, dimenzionisanje, uklanjanje ili dodavanje elemenata fotografije, dodavanje filtera, podešavanje boja i druge manipulacije.\nEditovanje ili animiranje različitih sadržaja i video materijala, kratkih i dugih video snimaka, od nule ili uz pomoć vašeg snimljenog materijala i fotografija. Koristeći tekst, snimljene video materijale, efekte, grafike, fotografije, muziku ... kreiramo naslove, ulazne špice logotipa, intro, outro, promocije proizvoda, reklame, foto albume, prezentacije, podkaste ...\nU mogućnosti smo da dizajniramo sve vrste proizvoda, sa ili bez vaših instrukcija. Uvek smo spremni da za vas istražimo tržište i pronađemo najbolje rešenje za funkcionalnost i dizajn vašeg proizvoda. Korišćenjem raznih veština i programa, spremni smo da vam pružimo dizajn proizvoda i ambalaže.\nPružanje svih vrsta 2D vektorskog crtanja, od ilustracija do tehničkih i arhitektonskih crteža, ortogonalne projekcije, preseka, dijagrama, infografike ... Izrada dizajna / crteža prema vašim potrebama, ili izrada digitalnog crteža po uzoru na dobijene ručno crtane planove.\nIzrada 3D modela i vizuelizacija objekata ili proizvoda, u potpunosti osmišljenih od strane dizajnera / ili prema uputstvima klijenata. Uključujući sve korake počevši iz 2D crteža: modelovanje, mapiranje, renderovanje i postprodukcija; do vizuelizacije finalnog proizvoda / projekta.\nDizajniranje svih vrsta pejzažnih projekata, stambenih i javnih zelenih površina, manjih i većih razmera. Izrada projektnih ideja, planova niskogradnje, planova sadnje, crteža konstrukcija i detalja, 3d modela i vizuelizacija.


Vučićeva poruka svima koji planiraju sankcije RS ili Dodiku - Sarajevska sehara\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sastanka sa članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom u Beogradu, poručio je da neće se pristati na sankcije protiv entiteta Republike Srpske ili Dodika.\nVučić tvrdi da mu je Dodik prenio nekoliko važnih stvari.\n“Za mene je važna poruka Dodika da, ukoliko bi se riješili problemi, da je spreman da razgovara i da institucije rade bez problema,” rekao je Vučić i dodao: “Veoma je važno, bez obzira što dođe hiljadu pogrda iz Sarajeva, da razgovaramo sa Bošnjacima. Da se ostavimo snova u kojima jedni pobjeđuju nad drugima. Mi pobjeđujemo samo dok razgovaramo”.\nVučić je u obraćanju novinarima kazao da je srpskom članu Predsjedništva Bosne i Hercegovine prenio nekoliko “važnih poruka” od ljudi iz Evrope i svijeta.\nAleksandar Vučić je imao poruku i za sve one koji razmišljaju o sankcijama protiv Dodika i entiteta Republika Srpska.\nTags: Aleksandar Vučić, Bosna i Hercegovina, Entitet Republika Srpska, Milorad Dodik, Obraćanje, podrška, poruke


INDI SPREMNA DA PROGOVORI O JELENINOM UBISTVU: Pričalo se da je bila zaljubljena u Zorana i zbog toga imala sukobe sa koleginicom, a evo šta sada kaže - Express\nMnogo se spekulisalo o odnosu pjevačice Indire Aradinović Indi sa njenom brutalno ubijenom koleginicom Jelenom Marjanović. Pisalo se i da se Jelena pred smrt požalila svojim najbližima na nesuglasice sa Indi, a sada je Aradinovićeva otkrila da postoje određene stvari o pokojnoj koleginici koje ona zna, ali da čeka pravi trenutak da otkrije sve!\nPisalo se da je Indi nakon hapšenja Jeleninog muža, Zorana Marjanovića bila na saslušanju u policiji, međutim ona se po ovom pitanju do sada nije oglašavala za medije.\n– To je sve bilo pod znakom pitanja. Svi su se pitali da li ću ja biti na saslušanju, a da li jesam bila ili nisam, to samo ja znam i zadržavam za sebe. To je veoma ozbiljna stvar i nije za javnost- kaže Indi.\nPisalo se i to da je Indi bila ludo zaljubljena u Zorana Marjanovića, kao i da je upravo ona bila uzrok njegovih čestih svađa sa Jelenom. Spekulisalo se da su upravo zbog toga ubijena Jelena i Indi imale nesuglasice, a na pitanje da li je to istina, pjevačica je odgovorila:\n– Kad bude došlo vrijeme za to, progovoriću- rekla je Indi za čime je probudila sumnju da u tim spekulacijama ipak ima istine.\nTagovi: Indira Aradinović IndiJelena Marjanović\n(VIDEO) KAO PRAVE PRIJATELJICE: Kija i Luna se zajedno uljepšavaju!\nLIDIJA BAČIĆ ZAČEPILA USTA HEJTERIMA: Ne smatram se seks simbolom,takva sam rođena\nS NAJVEĆIM VESELJEM OBJAVILA: Maja Šuput nije mogla da sakrije radost\nSTIŽE BEBA: Jelena Perčin i Momčilo Otašević ove zime će dobiti sina\nPOVEZIVALI SU GA SA MNOGIM DAMAMA: Goran Bregović i Maja Sabljić su se viđali tajno\nNE MOGU JOJ NIŠTA: Britanska kraljica uhvaćena u akciji\nSA POČETKA KARIJERE: Malo ko se sjeća ovog Anabelinog izdanja\nPOGLEDAJTE TRANSFORMACIJU: Miljana Kulić sada sasvim drugačije izgleda\nZAVODLJIVO IZDANJE: Helena pokazala provokativni dekolte


Gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić doneo je novu odluku u uslovima vanrednog stanja, a na osnovu poslednjih odluka Vlade Republike Srbije za suzbijanje epidemije virusa korona. Odluka se tiče radnog vremena maloprodajnih objekata tokom vikenda i rada gradskih pijaca.\n– Prekida se rad svih mešovitih pijaca u gradu Zrenjaninu. Rad lokala, koji mogu da rade u skladu sa odlukom Vlade, koji se nalaze na Centralnoj (Novoj) pijaci, u ulici Bulevar Milutina Milankovića bb u Zrenjaninu, ne prestaje i odvija se od 7 do 13 časova, kada će kapije pijace biti otvorene.\n– U skladu s odlukom Vlade, ograničava se radno vreme svih maloprodajnih objekata vikendom do 13 časova.\nPročitajte još: Licitacija za zakup poljoprivrednog zemljišta uz sve propisane mere (Foto)\n– Radno vreme pozivnog, kol-centra u Gradskoj upravi, koji pruža informacije za pomoć građanima, evidentira njihove potrebe i koordinira rad sa mesnim zajednicama, za dane vikenda biće od 7 do 14.30 časova.\n– U svim mesnim zajednicama produženi rad i dežurstva odvijaju se vikendom u periodu od 7 do 13 časova.\nTagovigradonačelnik Čedomir Janjić Nova pijaca odluka vanredno stanje\nTužilac traži tri godine zatvora za mladića koji je napustio samoizolaciju!


admin, Author at Naša Hercegovina - Page 2 of 543\nOD OČAJA DO BLISTAVE POBJEDE: Živojin Mišić žrtvovao Beograd a onda poveo opšti napad!\nMalo ko je verovao da samo jedna armija poluraspadnute vojske i jedan čovek išta mogu promeniti. A onda je na čelo prve armije došao general Živojin Mišić Agonija je trajala dva meseca … u blatu, po mrazu, snegu i kiši...\nJOŠ 20 DJEVOJAKA PRIJAVILO ALEKSIĆA\nBeogradska policija zatrpana je novim prijavama protiv Miroslava Mike Aleksića (69), reditelja i vlasnika škole glume “Stvar srca”. Od trenutka kada je saopšteno da je on uhapšen zbog sumnje da je silovao i seksualno napastvovao svojih šest učenica, još 20...\nNekadašnji srpski atletičar preminuo u manastiru\nBivši reprezenativac Srbije u skoku udalj Danial Jahić preminuo je sinoć u manastiru Ćelije u 41. godini, saopštio je Srpski atletski savez. Jahić rođen je 1. jula 1979. godine, a nakon Nenada Stekića najbolji je srpski daljaš svih vremena. Bio...\nVAŠINGTON – Novi predsjednik SAD Džozef Bajden položiće danas poslije podne zakletvu i preuzeće funkciju lidera u zemlji u kojoj su prisutne snažne političke podjele i koja je značajno ugrožena tokom pandemije virusa korona. Bajden /78/ položiće zakletvu kao 46....\nBiljana Mašić, glumica i profesorka na Fakultetu dramskih umjetnosti, prestala je da se javlja na pozive, na posao nije dolazila od onog momenta kada je odjeknula vijest kako je njen suprug, učitelj u školi glume, Miroslav Mika Aleksić, optužen za...\nSabor Svetog Jovana Krstitelja – Jovanjdan, jedan od praznika posvećenih svetitelju i proroku koji je najavio dolazak Spasitelja i krstio ga na rijeci Jordan, proslavlja se danas u svim hramovima Srpske pravoslavne crkve /SPC/ i u pravoslavnim domovima kao jedna...\nAdvokati Nemanja Jolović i Zdenko Tomanović otkazali su punomoćje profesoru glume Miroslavu Miki Aleksiću, koji je optužen za silovanje i nedozvoljene polne radnje nad učenicama njegove škole. Za sada nisu poznati tačni razlozi iz kojih su advokati prekinuli saradnju sa...\nSvi resursi policije uključeni su u istrage na rasvjetljavanju slučajeva paljevine vozila u Trebinju da bi počinioci ovih krivičnih djela bili identifikovani i procesuirani, rečeno je danas na sastanku direktora policije Republike Srpske Siniše Kostreševića sa rukovodstvom Policijske uprave Trebinje....\nFilm Srdana Golubovića “Otac”, nikoga nije ostavio ravnodušnim, pogotovo jer znamo da je snimljen po istinitom događaju. Đorđe Joksimović je ostao bez dece zbog siromaštva. Naime, Centar za socijalni rad iz Kragujevca oduzeo mu je decu, jer Đorđe nije imao stalni posao, ali ni funkcionalnu kuću....


U J L 4 4 PKO\nP 2 6QT 3TO\nT 3 5 N T8Y\nTelefon: 021 453 977, 064 144 2441\nFirma INDUSTRIAIMPORT je osnovana 2002 godine u Novom Sadu. Bavi se poslovima projektovanja, nabavke I montažе opreme iz sledećih grana industrije:\nPeletiranje drveta i druge biomase\nPeletiranje suvog repinog rezanca\nPet food industrija\nINDUSTRIAIMPORT je dugogodišnji zastupnik kompanija “AMANDUS KAHL” i “Vecoplan”. Obe kompanije su renomirani nemački proizvodjači mašina i oprema, sa širokom lepezom proizvoda i dugom tradicijom, čak I na našim prostorima. Kontakti i saradnja sa kompanijom KAHL traju preko 40 godina.


I Fidel Kastro u srpskoj kafani - Sputnjik Srbija\n21:50 02.03.2018 (osveženo 16:03 18.10.2018) Preuzmite kraći link\nZbog čega su, danas nepostojeće, „Čuburska lipa“, „Šumatovac“, „Grmeč“, „Ruski car“, „Grčka kraljica“, „Zora“… predstavljale male spomenike kulture i da li je njihovim odlaskom nestao ne samo duh umetničke boemije, već i važan izraz javnog života — u „Orbiti kulture“ razgovaramo sa piscem Bojanom Bosiljčićem i novinarom Gorislavom Papićem.\nU emisiji saznajte šta su nam na ovogodišnjem „Festu“ rekli neki od njegovih najvažnijih gostiju — mladi reditelj Ivan Šahnazarov, Rudiger Cuhslang, autor dokumentarca „Hitlerov Holivud“, kao i Kornel Mundrucu, koji nam je doneo ostvarenje „Jupiterov mesec“…\nOtkrićemo vam i šta je uoči dolaska u Beograd, ekskluzivno za Sputnjik, o srpskom filmu i publici kazao Karen Šahnazarov.\nGost „Orbite kulture“ biće Borislav Lalić, novinar i publicista, čovek koji je svoju pola veka dugu karijeru dopisnika iz nekoliko zemalja, koju karakterišu i poznansta sa nekim od najvažnijih ljudi druge polovine 20. veka, smestio u korice nedavno objavljene knjige „Tragom moga pera“.\nU razgovoru sa njim saznaćemo zašto je Fidel Kastro prozvao na velikom mitingu u Havani jednog beogradskog novinara, zbog čega je 90-godišnji Huan Miro odbio intervju, i kako je jedan posleponoćni razgovor sa Kariljom osvanuo na celoj strani u Gardijanu.\nkafana, FEST, Fidel Kastro, Srbija


Utiče li zagađen vazduh na naše kognitivne sposobnosti? - New York Times\nPrljavi vazduh je loš za pluća a verovatno i mozak\nFotografija: Tomas Piter/Reuters\nHONGKONG – Velika studija sprovedena u Kini pokazala je da zagađenost vazduha negativno utiče na jezičke i matematičke sposobnosti ljudi.\nVeza između zagađenosti i respiratornih bolesti je dobro poznata, a većina eksperata sada veruje da male atmosferske čestice takođe povećavaju rizik od srčanog napada i moždanog udara. Da li ovaj oblik zagađenosti vazduha utiče i na kognitivne sposobnosti još uvek nije utvrđeno, ali je nekoliko studija nagovestilo tu mogućnost.\nNajnovija studija stručnjaka iz Kine i Sjedinjenih Država analizirala je kako dugoročna izloženost zagađenom vazduhu utiče na rezultate matematičkih testova i prepoznavanja reči. U studiji je učestvovalo više od 25.000 ljudi iz 126 kineskih okruga.\nAutori su otkrili da je kognitivni uticaj kumulativnog izlaganja među učesnicima studije najizraženiji kod starijih muškaraca. Ti rezultati su uznemirujući delom zbog toga što je kognitivno propadanje faktor rizika za Alchajmerovu bolest i druge oblike demencije.\nStudija "dodatno naglašava potrebu da se pozabavimo zagađenjem vazduha kako bi se zaštitilo zdravlje najmlađe i najstarije populacije", rekla je Heder Ader-Roani iz Svetske zdravstvene organizacije sa sedištem u Ženevi.\nAtmosfersko zagađenje je dugo prepoznato kao značajna pretnja globalnom javnom zdravlju. Svetska zdravstvena organizacija je 2016. prijavila da 92 posto ljudi u celom svetu diše ono što je klasifikovano kao nezdrav vazduh.\nTim istraživača iz Francuske i Britanije je 2014. naveo u studiji da je zagađenje izazvano saobraćajem u Londonu povezano sa postepenim opadanjem kognitivnih funkcija kod učesnika studije čiji je prosek godina bio 66.\nU Kini, koja ima najveći broj ljudi sa demencijom na svetu, očekuje se da će njihov broj porasti na 75,6 miliona do 2030. sa 44,4 miliona koliko ih je bilo 2013.\nNova studija "implicira da je indirektni uticaj na zdravlje društva možda veći nego što smo prethodno mislili", naveli su autori. "Uski fokus na negativne posledice po zdravlje može da potceni ukupnu cenu zagađenja vazduha."\nStudija je otkrila da "akumulativno izlaganje" ima dubok uticaj na rezultate verbalnih testova, naročito kod stariji, manje obrazovanih muškaraca.\nBes javnosti u Kini zbog smoga i respiratornih bolesti povezanih sa njim toliko je veliki da su zvaničnici poslednjih godina zatvorili fabrike koje rade na ugalj, nametnuli ograničenja broja vozila i potrošnje uglja u stambenim kvartovima i šalju timove policije da ispituju poslovanje fabrika.\nNedavna studija je pokazala da je oko 142 miliona ljudi, nešto više od polovine populacije ispitane u 155 kineskih gradova, bilo izloženo 2014. "multikontaminirajućim koncentracijama" daleko iznad limita SZO.\nRadžasekar Balasubramanijan, stručnjak za kvalitet vazduha sa Narodnog univerziteta Singapur, koji nije učestvovao u studiji, kaže da je slično istraživanje sada potrebno sprovesti i u drugim zemljama.\n"Ishod tih studija će obezbediti čvrstu naučnu osnovu za jačanje kontrole kvaliteta vazduha i smanjenje zagađenosti", rekao je on. "Na taj način će se zaštiti zdravlje ljudi i u zemljama u razvoju i u razvijenim zemljama."


Nedavno je održano javno izlaganje Studije utjecaja na okoliš za izgradnju luke u Karigadoru koja godinama izaziva protivljenje javnosti zbog planirane betonizacije i devastacije uvale Dajla-Karigador. Dodatni problem predstavlja činjenica da je postupak procjene utjecaja na okoliš za ovaj zahvat...\nBurno na neuspjelom izlaganju Studije utjecaja na okoliš luke Karigador- građani ujedinjeni u protivljenju zahvatu\nDok na Jadranu periske masovno ugibaju, u Luci Karigador planiraju uništiti bogato stanište zdravih periski Pokušaj javnog izlaganja o Studiji utjecaja na okoliš za zahvat izgradnje luke u Karigadoru na kojem je većina mještana Karigadora, uz podršku udruge Moj lipi ...\nUdruga Moj lipi Karigador uz podršku Zelene istre, u nastojanju da se spriječi nečuvena devastacija još jedne uvale u Istri, poziva građane općine Brtonigla da se uključe u javnu raspravu o studiji utjecaja na okoliš za luku otvorenu za javni promet "Karigador". Plan...\n"JEDAN ZALJEV-JEDNA BORBA" - udružene inicijative građana Dajle i Karigadora u borbi protiv devastacije i betonizacije svoje uvale Dajle-Karigador\nGrađanska inicijativa iz Dajle te građanska inicijativa i udruga "Moj lipi Karigador" uz podršku Zelene Istre apeliraju da se spriječi devastacija i betonizacija za sada netaknute uvale Dajla-Karigador izgradnjom dviju luka otvorenih za javni promet. Građani smatraju da je neracionalno i nepot...\nZeleni telefon je već 20 godina svakodnevno na raspolaganju građanima koji imaju problem vezan uz zaštitu okoliša i prirode. Do sada smo primili i riješili oko 4.000 prijava u suradnji s građanima, gradovima i općinama raznim institucijama i inspekcijama. Zeleni telefon je besplatan servis namijen...\nInicijativa građana iz Dajle uz podršku Zelene istre, u nastojanju da se spriječi nečuvena devastacija još jedne uvale u Istri, pozivaju građane Novigrada da se uključe u javnu raspravu o izmjenama i dopunama Prostornog plana uređenja grada Novigrada i pokažu vlasti što misle o planu izgradnje luke ...\nNa konferenciji za medije održanoj na Bunarini 12.7.2017. predstavnice Zelene Istre Dušica Radojčić i Irena Burba, ribar i chef David Skoko i novinar i radijski voditelj Mario Benčić javnosti su predstavili istarsku inicijativu podrške Pokretu otoka za ukidanje Zakona o koncesijama te najavili večer...


08.09.2021 u 20:13\nŠta donose evropski standardi u proizvodnji krompira\nU Srbiji se poslednjih dana govori o lošem rodu krompira zbog nepovoljnih vremenskih uslova i visokoj ceni koju će plaćati kupci. Manje je poznato da se proizvođači suočavaju i s velikim promenama u načinu uzgajanja i skladištenja ove vrste povrća. Izvoznici, ali i ostali proizvođači sada moraju da računaju na značajne investicije jer je u Evropskoj uniji napravljen veliki zaokret u pravilima proizvodnje i tretiranja tog povrća. Najveći problem postaje skladištenje usled zabrane upotrebe preparata hlorprofam, koji je korišćen protiv klijanja krompira. Zbog toga će proizvođači morati da izgrade nove objekte ili nabave dodatnu opremu. U suprotnom, neće moći da plasiraju svoju robu na domaćem i inostranom tržištu. Prema iskustvu proizvođača iz Hrvatske, bez ozbiljnih investicija i\n04.09.2021 u 12:17\nNestašica meda otvara vrata za falsifikate\nPogon za prikupljanje i plasman domaćeg meda „Naš med” dobio je nedavno neobičan zahtev od jedne strane firme. Reč je o kompaniji iz susedne evropske zemlje koja je za potrebe drugog tržišta, takođe u EU, zatražila od njih što jeftiniji med, koji, naveli su u ponudi, ne mora da prođe strogu kontrolu na nuklearnu magnetnu rezonancu (NMR). To je analiza koju falsifikatori meda nikako do sada nisu mogli da savladaju. Drugim rečima, med koji ne prođe NMR nije pravi, nego dobar falsifikat. Kako za „Politiku” kaže Rodoljub Živadinović, predsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije SPOS, pogon im je odgovorio da nema takav med na prodaju i ponudio im jeftin cvetni med u kome dominira suncokret od 3,9 evra po kilogramu. Ovu opciju nisu prihvatili. – Kada dobijete ovakvu ponudu i to\nRusija je pretekla ove godine Saudijsku Arabiju po dnevnoj proizvodnji nafte i postala drugi najveći svetski proizvođač „crnog zlata” posle SAD-a, objavio je državni zavod za statistiku Rostat. Prema podacima statistike, Rusija je proizvodila u proseku 10,36 miliona barela nafte dnevno u periodu januar-maj 2021. godine, dok je prosečna američka proizvodnja iznosila 11,10 miliona barela dnevno, što tu zemlju čini najvećim proizvođačem ovog energenta na svetu u posmatranom periodu, prenosi Raša tudej. Na trećem mestu je Saudijska Arabija koja je u prvih pet meseci u proseku pumpala 8,27 miliona barela nafte dnevno. Nafta je u ukupnom ruskom izvozu realizovanom od januara do kraja maja učestvovala sa 41,3 procenta. Ipak, izvoz nafte iz Rusije tokom prvih pet meseci 2021. bio je\n24.07.2021 u 13:57\nRuska visokotehnološka kompanija „Kronštat” pokrenuće proizvodnju bespilotnih letelica helikopterskog tipa, saopštio je generalni direktor kompanije Sergej Bogatikov na Međunarodnom avio-kosmičkom salonu „MAKS-2021”. „Kupili smo naučno-proizvodno preduzeće „Strela”. Osim bespilotnih letelica avionskog tipa, počinjemo pripremu za proizvodnju bespilotnih helikoptera u našoj fabrici koja se gradi u Dubni. Reč je o dronovima velikih dimenzija - jedan tip će imati uzletnu masu od oko 600 kilograma, a drugi oko 1,5 tonu”, rekao je Bogatikov, prenosi Sputnjik. Kako je dodao, u proizvodnju bespilotnih letelica biće uključeni i odvojeni pogoni Mašinskog postrojenja u Dubni gde će se proizvoditi i punktovi za upravljanje bespilotnim letelicama sa zemlje. Jedan od zadataka kompanije u vezi\n20.07.2021 u 11:41\nProizvodnja bicikala u EU porasla lani 1,2 odsto\nU Evropskoj uniji je prošle godine proizvedeno približno 12,2 miliona bicikala, ili za 1,2 odsto više nego 2019. godine, prema danas objavljenim procenama Statističkog zavoda EU, Evrostata. Vožnja bicikla poboljšava lično zdravlje, ekonomična je za kućni budžet, i u meri u kojoj može da zameni upotrebu privatnih automobila pomaže smanjenju zagađenja vazduha, navodi Evrostat, a prenosi Tanjug. Prodaja bicikala u velikoj meri varira među državama članicama EU za koje su dostupni podaci, i to u rasponu od priblično 1.500 bicikala u Danskoj do preko 2,1 miliona bicikala u Italiji i preko 2,6 miliona u Portugaliji, dodaje se u informaciji.


Renault Megane RS Trophy-R novi FWD rekorder Nirburgringa (VIDEO) - Auto Republika\nRenault je predstavio novu, laganu Trophy verziju svog hot heč modela Megane RS, a test vozač kompanije Loran Irgon je za volanom ovog automobila postavio novi rekord na legendarnoj stazi Nirburgring, u kategoriji vozila sa pogonom na prednje točkove. Novopečeni rekord iznosi 7 minuta i 40,1 sekundi.\nPrethodni vlasnik rekorda, postavljenog 3. aprila 2016. godine, bio je do ovog trenutka model Honda Civic Type R (320 konjskih snaga) uz zabeleženo vreme od 7 minuta i 43,8 sekundi. Novi rekord je postavljen još 5. aprila ove godine, ali je služba za odnose sa javnošću Renaulta tek juče izašla u javnost sa saopštenjem na ovu temu.\nRenault MÉGANE R.S. TROPHY-R – novi rekorderi!\nRenault Megane RS Trophy-R će biti ponuđen kupcima u ograničenoj seriji a koliko će primeraka ona brojati, ostaje da čujemo od proizvođača u bliskoj budućnosti.\ntags: FWD rekord Nirburgring izdvojeno Megane RS Nirburgring rekord na stazi Renault Megane RS Trophy-R Set\nprevious Opel Corsa je pred nama\nnext Alfa Romeo je beležio lošu prodaju prošle godine ali je ove još lošija\nHm…malo sam razocaran,samo 3,5s…\nPreviše obrtnog momenta za prednju vuču.\nPrvo mesto, svaka čast.


NSinfo: Otvaranje tržišta rada za građane Srbije - u severnoj Nemačkoj\nOtvaranje tržišta rada za građane Srbije - u severnoj Nemačkoj\nGradonačelnik Hamburga Olaf Šolc kazao je premijeru Aleksandru Vučiću da postoji ozbiljna namera u severnoj Nemačkoj za otvaranje tržišta rada za građane Srbije\n"Dobra poruka za investitore bi bila da je Srbija na sigurnom evropskom putu i da mogu da imaju poverenja u pravni sistem. Ovo što vi radite dobar je način da ih u to i ubedite", rekao je Šolc, saopštila je Kancelarija Vlade Srbije za saradnju s medijima.\nOn je pozdravio evropski put Srbije i naglasio da je to dobar preduslov za zainteresovanost nemačkih investitora.\nVučić je rekao da Srbija posvećuje mnogo pažnje svim pokrajinama Nemačke, navodi se u saopštenju.\n"Uspeli smo da zainteresujemo važne partnere iz Bavarske, Baden Virtenberga, Severne Rajne Vestfalije i Hesena, koji su u prvih sedam meseci 2016. učestvovali u ukupnom izvozu Srbije u Nemačku sa 72 odsto", rekao je on.\nVučić je napomenuo da je u odnosnu na te četiri pokrajine, robna razmena s pokrajinom Hamburg veoma skromna.\n"U periodu januar-jul 2016. iznosila je 32,1 milion evra, od čega se na naš izvoz odnosi 14,3 miliona evra, a na naš uvoz 17,9 miliona evra", izjavio je Vučić.\nOn je sagovornika obavestio o ekonomskim reformama koje je Srbija sprovela u poslednje dve godine i aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom.\n"Radimo na ekonomskom rastu i zato su nam potrebna dobra tržišta, ali i znanje i iskustvo stranih partnera", istakao je Vučić i dodao da je Srbija ključni faktor stabilnosti u regionu.\nTema susreta bila je i Luka Hamburg, projekat koji je grad Hamburg pokrenuo pre 15 godina i koji je donekle sličan Beogradu na vodi. Prostire se na površini od oko 157 hektara u centru Hamburga, na lokaciji koja je nekada pripadala luci, i predstavlja najveći građevinski projekat u centru grada u Evropi.\nRadovi bi trebalo da traju do sredine 2020, a projekat predviđa izgradnju stambenih objekata za 14.000 stanovnika i poslovnih zgrada za 45.000 zaposlenih.\n... ap vojvodina, ekonomija, evropa, investicije, Novi Sad, posao, saradnja, srbija, ulaganje


-Ruski avioni nisu dostavili planove leta, nisu stupili u kontakt sa civilnom Kontrolom letenja, nisu preneli signale sa transpondera, čime su potencijalno ugrozili bezbednost drugih korisnika vazdušnog prostora, navodi se u saopštenju.\nKako je precizirano, Ratnog vazduhoplovstvo Norveške u sastavu ruske grupe identifikovalo je dva strateška bombardera Tu-160, lovce MiG-31 i Su-24, kao i izviđački avion A-50.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je 27. oktobra da su dva ruska strateška nosača raketa Tu-160 izvela osmočasovni let iznad Barencovog i Norveškog mora. Takođe je navedeno da su ruske avione dugog dometa na pojedinim delovima leta pratili lovci F-16 Ratnog vazduhoplovstva Norveške.\nRuska vojska naglašava da posada avijacije dugog dometa redovno izvodi letove iznad neutralnih voda Arktika, Severnog Atlantika, Crnog i Baltičkog mora, kao i Tihog okeana, ističe ruska vojska. Svi letovi aviona Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije izvode se strogo u skladu sa međunarodnim pravilima korišćenja vazdušnog prostora.


Drevna mudrost naroda Maja: 8 saveta za zdrav život - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Zdravlje Drevna mudrost naroda Maja: 8 saveta za zdrav život\nŠpanska žalfija, “čia”- naziv izveden od reči koja označava životnu snagu – bila je biljka koju su drevne Maje i Asteci smatrali važnom za održavanje dobrog zdravlja i energije. Maje su ovo seme redovno grickale, a koristile su ga i u verskim ceremonijama. Seme je bogato vlaknima i proteinima i prepuno je zdravih omega-3 masnih kiselina, suštinski važnih za odražvanje funkcija mozga, bitnih i u prevenciji raka.\nMaje su bile jedna od prvih kultura koja je držala životinje kao ljubimce. U najstarijem periodu svoje civilizacije pripitomili su pse i ćurke, i držali su ih u svojim naseobinama, ćurke možda i zbog ishrane, a pse kao pratioce i radi društva.\nPoznato da bliskost sa ljubimcem snižava krvni pritisak i nivo holesterola, popravlja raspoloženje i leči usamljenost.\nU majanskoj kulturi, porodica je bila važna. To se nije toliko odnosilo na klan i pleme, koliko na porodično domaćinstvo, koje je mogla da čini jedna ili više porodica u bliskim rodbinskim vezama.\nJake porodične veze i dobri odnosi u porodici čine da se bolje osećamo, jačaju imunitet i produžavaju život.


Osobe koje su preživjele seksualno nasilje i prijenos traume - Kosovo 2.0\npodcast | Seksualno Nasilje\nOsobe koje su preživjele seksualno nasilje i prijenos traume\nPiše Dafina Halili - 12.11.2021\nKako se PTSP odražava na narednu generaciju.\nZa mnoge osobe koje su preživjele seksualno nasilje dugoročne posljedice posttraumatskog stresnog poremećaja (PTSP-a) mogu biti ozbiljne koliko je bilo i samo traumatično iskustvo. Mnogi ljudi razvijaju PTSP nakon većih trauma kao što su ratna iskustva. Aktivisti_ce posvećeni borbi za osobe koje su doživjele seksualno nasilje, za žrtve rata te za njihove porodice još od okončanja rata insistiraju na važnosti rješavanja ovog problema na društvenom nivou.\nIako postoji obimna dokumentacija o potrebi i važnosti pružanja pomoći i njege svakome ko je u toku rata doživio turturu i druge traumatične događaje — kao što su osobe koje su preživjele seksualno nasilje — saznanja o dugoročnim posljedicama koje bi mogle biti prenijete na naredne generacije daleko su ograničenija.\nKosovski centar za rehabilitaciju žrtava torture (KRCT), vodeća organizacija u oblasti zaštite i promovisanja prava osoba koje su preživjele seksualno nasilje u toku rata na Kosovu, posljednjih nekoliko godina nastoji da u javne rasprave uvede teme intergeneracijske traume i prijenosa traume s jedne generacije na narednu.\nKRCT i Danski institut za borbu protiv torture (DIGNITY), uz pomoć Univerzitetske bolnice u Kopenhagenu te Univerziteta Monash u Australiji, objavili su detaljan izvještaj o epigenetskom istraživanju provedenom u vezi sa intergeneracijskim traumama na Kosovu. U izvještaju su opisani mehanizmi koji bi mogli objasniti kako posljedice trauma mogu biti prenijete s jedne generacije na narednu. U samom istraživanju fokus je stavljen na važnost obavljanja ranih pretraga kada je riječ o djeci žena koje su doživjele seksualno nasilje u toku rata, a posebno onih koje imaju simptome PTSP-a tokom trudnoće.\nU današnjem podkastu naša novinarka Dafina Halili razgovara sa Selvi Izeti, kliničkom psihologinjom pri KRCT-u, i to o PTSP-u i intergeneracijskoj traumi.


VRANA VRANI NE VADI OČI - SVE DOK NE ZASEDA SUD VRANA - Blogovi - Forum Krstarice\nVRANA VRANI NE VADI OČI - SVE DOK NE ZASEDA SUD VRANA\nu 23.12.2016. 15:34 (890 pregleda)\nLjubitelji zavera , onih velikih i značajnih , tvrde da je zapad za rušenje slobističkog šešeljizma , osmislio neviđen scenario sa fantastičnom strategijom , u kojoj je finansirao mnoge persone , locirane u dva suprotstavljena tadašnja tabora - iz ondašnje , mnoge , takozvane opozicije (uzgred , koju je formirala služba iz ilegale) , i takozvane pozicije , slobističko šešeljističke. Obe te grupacije , nezavisno jedne od druge , zapad je animirao , ujedinio kao celine , organizovao i finansijski obezbedio , za dolgaja leta .\nScenario je bio , i ostao jednostavan , da ne kažem prost !\nSlobistički šešeljizam urušavati iznutra preko patriotske izdaje , naročito u sudbonosnom danu "D" - aktivnim činjenjem i nečinjenjem .\nNakon dana "D" , na vlast ustoličiti objedinjenu opoziciju , koja za uzvrat , mora da ispere prošlost patriotsko izdajničkih saveznika , iz slobističko šešeljističkih redova, te da im preda vlast vremenom , kroz fingirane demokratske procese!\nSmejao sam se do ludila , nekad , ovom scenariju , do pre neko veče!\nNo videh u jednojj TV raspravi , nekdašnjeg vrlog dosmanliju i trenutno recikliranog vladajućeg evropejca , gde se međusobno optužuju za primljen novac iz inostranstva - bez stida i srama , kojim je izvršen petoktobarski prevrat - sad već jasano viđen , kao državni udar . Sagovornici nisu mogli da se dogovore oko toga , koliko je ko lično ućario ; mada procenjuju da je bila bratska podela te investicije - ali , avaj , dosmanlije su imale i trošak kampanje , pa i uložen lični angažman visokog rizika , dok su socijalističko šešeljistički patriotski izdajnici bez takvih troška , samo nečinjenjem , lovu skrkali odmah na inostrane račune - naravno , lične ! A to je velika nepravda , zaista ?!\nZa neverovati !\nNaročito je za neverovati to , jer bilo ko da je od njih na vlasti , svima ide dobro - kako takozvanoj poziciji tako i opoziciji !\nSuština dila , kažu stratezi , koji je objedinio dosmanlije i slobističko šešeljističke patriotske izdajnike , bio je , da vrana vrani ne vadi oči , za dolgaja ljeta pred njima !\nO moćima ovog dila treba razmišljati !\nOčito je jedno , iz dana u dan , stanovništvo je sve smo siromašniji i siromašnije - sve nam je gore i gore , a njima je sve bolje i bolje !\n« VRISAK Glavna I u to ime - ŽIVELI , dragi blogeri ! »\nmizaca - 23.12.2016. 20:17\nKakav narod,takva i vlast....Kolega!\n123loncar - 23.12.2016. 20:41\n....ma to stoji uspravno kao sveća suđenica......ne mislim ja da smo mi , stanovnici , koji su na gubitku , tu nešto nevini mnogo....jok.....jedino što nam umanjuje kaznu je to što smo izmanipulisani , a pre toga zaglupljeni i otuđeni - alijenisani ( pošto ovdašnja publika smatra našu reč : razčovečeni , prostom , plitkom - neiteligentnom......naravno , to je marsistička sociologija izvela potanko - pa je nenaučno , neinteligentno i glupo...zaboga sad smo svi buržoasko mudri i produhovljeni !.....\n...slušam današnju hit političku reklamnu parolu , od recikliranog šešeljiste , kao nešto ovako : NEMA VEĆEG PATRIOTIZMA , DANAS , OD PLAĆANJA POREZA I DOPRINOSA..... a juče je bilo patriotski tražiti sto njihovih glava za jednu našu....i sa njima da idem u EU , traži naš kolega Lordu !?....pre ću da krepam , nego da se krećem iz mog zaseoka....nek me bombarduju sto puta....ne mrdam iz mog zaseoka i njegove busije !\nZakasneli - 23.12.2016. 23:16\nLončaru, ja bi reko Kud svi KANTovi imperatori tud i mali mujo\nJuče sam nosio paketić za novu godinu iz kancelarije sindikata u svoju i prođoh pored recepcije gde je okićena velika jelka, svake godine ista reciklirana i bez imalo duše.\nSinu mi ideja da ostavim paketić pod jelku gde mu je i mesto do kraja radnog vremena i da pokupim na izlasku.\nUradih to i na to me ljupka devojčica sa recepcije upozori da bi ga neko mogao ukrasti.\nČuj neko da ukrade paket deda mraza ispod jelke\nKad sam krenuo kući pod jelkom je bilo pet paketića.....\nLord Gledston - 24.12.2016. 13:35\nKolega Loncar,kao i obicno,i sada duboko gresis.Nama je zaista jako tesko (mislim narodu,ne Njima !) ali iz cele te teske situacije,JEDINO nas\nmoze donekle,spasti ulazak u EU.Sam cin ulaska,ne bi bio toliko znacajan,da on ne podrazumeva,izmenu citavog niza zakona,koji nam pricinjavaju\n(ovi postojeci) velike neprilike i teskoce.Drugo sto bih ti zamerio,prijatelju.Ti na sve probleme,gledas iz svog (kako ti kazes) zaseoka.Bas zbog toga,\nsto se nalazis u maloj ruralnoj sredini,ti nemas mogucnosti da celu situaciju,pogledas iz jedne druge perspektive Mi Velegradjani,samim tim,sto zivimo u velikom gradu,i to u centru tog grada,imamo sasvim drugu dioptriju,pa sagledavamo stvari iz svih uglova,sto je tebi,moras i sam da\npriznas,nemoguce.I mozda jos nesto ti zameram.Nemas optimisticki pristup problemima.Sve gledas kroz najcrnje naocari.To moras kod sebe\nda promenis,ako zelis,da tvoja zapazanja,uzmemo u razmatranje,kao ozbiljna..\n123loncar - 24.12.2016. 13:44\n.... e ja sve ovo lupetam jer duboko u meni postoji vera u čoveka.....imam osećaj da njegov voz negde u nekoj vukoje'bini se zaglavio u snežnoj oluji , pa kasni....vredi ga čekati na železničkoj stanici....kad tad stićiće.....\n......i ova tvoja jelka je kao telegram koji jazuje da stiže sa zakašnjenjem !\n....pre 3-4 decenije francuzi su snimili film , o inovativnom kapitalističkom profitabilnom pravljenju viškova radnika....naravno angažovali su tipa eksperta za izbacivanje sa posla , za one koji nisu prihvatli te socijalne programe , otpremnine i fore.....jedan frajer se odvaži i odbije sve - samodisciplinuje se i postane savršen......firma slavi N.G. za decu zaposlenih.....Deda Mraz deli paketiće , opšta radost dečija , ali nema dece ovog tipa na spisku za paketić....dodela se završava , svi klinci i roditelji sa jedne strane srećni sa paketićima , samo ovaj frajer sa svojom decom na drugoj bez paketića...scena da precrkneš od tuge - filmska , srce parajuća....stručnjak za viškove nebeski likuje....i kad njegovo likovanje dolazi do vrha i kuminira , jedan klinja uzima svoj paketić i prilazi deci ovog nesretnika , daje im svoj paketić i staje uz njih....deca ko deca - veliki ljudi , polako kao pingvini prilaze i čine isto.....to radi i Deda Mraz....pokisli roditelji , koji su dotad nemo gledali tuđe nesreće plašeći se za sebe , prilaze svojoj deci i tek tad počinje NOVA GODINA.......\n...hoću da kažem , ima ljudi međ nama - potrebno je buđenje i razgrtanje oluje sa koloseka , kako bi voz sa njima stiga u stanicu zvanu stvarni život !\n123loncar - 24.12.2016. 14:05\n......znaš Lorde , mi zaseočani , seljoberi - provincijaci i tako to , ne možemo sa vama velegrađanima da se merimo , naročito u tim visinama sagledavanja budućnosti....lako je vama , pogotovo kad vam šeik sa obrezanim AVejcima izgradi ovu falus kulu....pa kad se nakačite na nju , falus kulu , videćete sve do Alepa.....kažu , čovek je onoliki koliki su mu vidici i onakav je šta vidi......stoga nebih da se turam na te vaše falusne visine i guram sa vama na toj falusnoj kuli...oću ti reći , ne umem da se dobro nosim ni sa ovim hrišćanstvom , a taman posla sa falusnim obrezanim muhamedanstvom u centru velegrada , prestonice naše.....\n.... a ako čekaš da ti komšija uredi kuću svojim zakonomernim domaćinskim pravilima , bolje je sruši i beži od sebe što dalje !.....usput , nemam ja ništa protivu tuđih zakona....mnim da ni ovi naši nisu tako loši....nisu bili loši ni oni komunjarski.....problem je što sve zakone do sada sprovodili su ništaci , ološ , šljam , đubreta koja neznaju za stid , čast , dostojanstvo - a o poštenju i da negovorim....dave se u izobilju i malo im je....otimaju li otimaju.....jer ovde kažu nisi nikad prebogat ako nemaš svu vlast nad ljudima i možem da im radiš šta ti padne na pamet ! ....šerijatsko pravo ovde se uspostavlja , dragi Lorde.....\n.....nego prijatlju , trkni ti do drakstora pa kupi par paketića , pa turi ispod jelke - ovako kao Zakasneli.....ubeđen sam da ćeš posle nove da imaš drugo mišljenje o našim problemima !\nWild Freedom - 26.12.2016. 16:15