Postignut kompromis o reformi policije u BiH | TEME | DW | 11.04.2008\nPostignut kompromis o reformi policije u BiH\nNakon višegodišnjih žučnih diskusija Predstavnički dom parlamenta BiH je usvojio zakone o reformi policije. Na ovaj način je konačno otvoren put ka potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s EU.\nOdluka o ustroju lokalnih policijskih snaga tek nakon reforme ustava\nNakon bezbrojnih pokušaja i apsurdnih političkih opstrukcija, Predstavnički dom parlamenta BiH konačno je usvojio zakone o reformi policije. Poslanici su najprije odbili tri ranija prijedloga zakona, Vijeća ministara, Stranke za BiH i Hrvatske demokratske zajednice BiH. Na vanrednoj sjednici, koja je trajala do ponoći, poslanicima je ponuđen četvrti, kompromisni prijedlog, koji su tri stranke pripremile s Miroslavom Lajčakom.\nZa zakone su glasala 22 poslanika, protiv je bilo njih 19, a jedan je bio suzdržan. Protiv zakona su bile Stranka demokratske akcije, Srpska demokratska stranka, Socijaldemokratska partija BiH i nekoliko manjih partija.\nKompromisni prijedlog bez velikih promjena\nMartin Raguž iz HDZ-a 1990, kaže da se radilo o prijedlogu koji je vrlo sličan ranijim: “Svi smo mi znali da tu nisu bile velike razlike. Više se radilo o tome da dođemo do prijedloga koji neće biti samo jedne stranke, već će biti prihvatljiv za sve."\nBeriz Belkić iz Stranke za BiH, smatra da se radi o velikom koraku za BiH: “Mi smo došli do rješenja koje zadovoljava sva tri predlagača, odnosno sve potpisnike Mostarske deklaracije i Akcionog plana, osim Stranke demokratske akcije“, kaže Belkić.\nSadik Ahmetović iz Stranke demokratske akcije, koja je glasala protiv zakona o reformi policije, ističe: “Nas niko nije konsultirao ni da potpišemo inicijativu, niti da sudjelujemo u izradi ovog prijedloga."\nOrganizacija lokalne policije nakon usvajanja novog Ustava BiH\nO najspornijem pitanju, organizaciji lokalne policije, prema Belkićevim riječima postignut je slijedeći kompromis. “Lokalna policija će se organizirati kroz ustavne promjene i na bazi tri evropska principa, odnosno principa broj dva. Dakle, na bazi funkcionalnih i tehničkih kriterija."\nDakle, organizacija lokalnih policijskih snaga, što je bilo i najspornije pitanje, biće zasnovana na relevantnim odredbama novog ustava BiH, najkasnije godinu dana nakon usvajanja najvišeg pravnog dokumenta zemlje.\nUsvajanjem zakona o reformi policije, BiH je učinila do sada najveći korak ka EU. Sada ostaje da zakoni, koji su se tako dugo rađali, budu potvrđeni i u Domu naroda državnog parlamenta.


Od 4. do 9. februara u KC Grad održava se Beograd svetlosti, jedinstveni festival posvećen svetlu koji ulazi u drugu deceniju postojanja. Organizatori najavljuju zanimljivu transformaciju galerije KC Grad – tokom pet dana će pet umetnika, umetničkih grupa i kolektiva predstaviti svoje dinamične performanse, instalacije i izložbe, i poigrati se pokretom, svetlom i zvukom.\n4. do 9. feb 2019\n29. decembar 2018. KROKODILov Novogodišnji Bazar\n17. novembar 2018. Najveći domaći sajam audio-video tehnike\nMrnjau Fest je otvoren za posetioce dva dana od 10 do 18 časova u Domu omladine Beograda. Takmičenje mačaka je oba dana. Programi za decu su u subotu, 12-17 časova. Udomljavanje maca je u nedelju, 12-17 časova. Ulaznica je 300 dinara. Za decu predškolskog uzrasta ulaz je slobodan.\nTokom ovog mačjeg festivala predstaviće se domaće i strane odgajivačnice, koje će izložiti svoje mace šampione. Mace će se takmičiti za prestižne WCF nagrade, a ljubitelji će moći da se informišu o interesantnim rasama putem prezentacija i direktno od odgajivača. U nedelju, drugog dana festivala, biće organizovano veliko udomljavanje mačaka.\n12. do 13. jan 2019\n21. oktobar 2017. Rope of Hope: Humanitarna akcija za pomoć životinjama\nKаo i prethodnih godinа, Izdavačka kuća Kreativni centar pripremila je posebnu ponudu novogodišnjih knjigopаketićа zа rаzličite uzrаste!\nBeogradski novogodišnji festival je novo ime za staru i prepoznatljivu manifestaciju zabave i dobre kupovine – Novogodišnji vašar. Promenjen je i koncept i više nije manifestacija namenjena prvenstveno najmlađima. Zahvaljujući novim sadržajima, u ovom svojevrsnom uvodu u novogodišnje praznično raspoloženje i veselje mogu da uživaju i odrasli.\n26. do 30. dec 2018\n26. decembar 2018. NS Winter Fest: Zimski festival na gradskom trgu u Novom Sadu


Silhouette – HD Televizija – HDTV eZine\nHome » Oznaka: Silhouette\nPanasonic predstavio najlakše aktivne 3D naočale\n29. srpnja 2011.\t6 komentara\nSamsungov Silhouette model 3D naočala predstavljen na ovogodišnjem CES sajmu u Las Vegasu više nije nosioc titule najlakših naočala na svijetu – ona sada pripada Panasonicu. Naočale će biti dostupne u tri veličine od kojih mala i srednja imaju masu od 26 grama, dok je velika inačica jedan gram “teža”. U odnosu na Silhouette, masa se smanjila za jedan, odnosno ...\nCES 2011: Samsung i Silhouette predstavljaju najlakše 3D naočale\n2. siječnja 2011.\t3 komentara\nProblem aktivnih 3D naočala svakako leži u njihovim dimenzijama i masi, a na ovogodišnjem CES sajmu u Las Vegasu Samsung je među prvima koji najavljuje napredak u njihovom dizajnu. Kao partner je odabrana tvrtka Silhouette, poznata po svojim iznimno laganim sunčanim naočalama, a zahvaljujući čijem će know-howu i Samsungovim naprednim tehnologijama krajnji rezultati biti i više no impresivne 3D naočale ...


<< < 14 15 16 17 18 > >>Ukupno: 174 | Prikazano: 161 - 170\nĐacima besplatno skijanje\nTrećina svih vodopada u Srbiji nalazi se na Staroj planini\nTrećina svih vodopada u Srbiji nalazi se na staroj planini, rečeno je sinoć na promociji foto-monografije “Vodopadi Srbije” u Narodnoj biblioteci u Pirotu.\nSrpkinje hoće da osvoje Himalaje\nTridesetak odvažnih dama zaljubljenih u avanturu i planinarenje pripremalo se ovih dana na Staroj planini za uspon na vrhove Himalaja\n„Kameno selo“ kao kulturno dobro\nZavod za zaštitu spomenika kulture iz Niša sprovodi projekat da se selo Gostuša na Staroj planini, koje mnogi zbog kamenih krovova zovu i „kamenim selom“, zaštiti kao kulturno dobro zbog sačuvane stare arhitekture narodnog graditeljstva i očuvanog autentičnog ambijenta.\nKupcima se sve češće kao kravlji sir ili feta podmeću mešavine u kojima dominiraju biljne masti, a od mleka ni traga, piše “Politika”.\nČiste planinske vode i svež vazduh mame goste\nPiroćanci oskudevaju u mnogo čemu, ali su zato prebogati zdravim planinskim vodama i izvorima. Blagodet koju bi mnogi poželeli, obilato koriste ovih vrelih letnjih dana, kada se osveženje može naći na svega nekoliko kilometara od grada, a za motorizovane i na Staroj planini.\nOprez: U Prodaji švercovani sir sumnjivog kvaliteta\nStručnjaci sa Juga Srbije upozoravaju građane da budu oprezni prilikom kupovine mlečnih proizvoda, naročito jeftinog sira koji se švercuje iz Bugarske i prodaje na ulici, a koji, kako tvrde upućeni, može biti štetan po zdravlje.\nDržava plaća zbog nezakonitog rušenja\nUpravni sud Srbije poništio je rešenje Građevinske inspekcije Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja Republike Srbije o rušenju vikendice Gradimira Denčića na Staroj planini, tačnije na Zavojskom jezeru, pre pet godina.\nStara planina - Centar za očuvanje starih rasa\nSve je više stočara koji se opredeljuju za očuvanje zaboravljenih rasa domaćih životinja, poput svinja mangulica, krave buše, podolskog govečeta, retkih vrsta koza i ovaca...\nNiška Banja poplava Niš SPC Beograd Prokuplje Dragana Sotirovski studenti DS Južna Srbija Info Klinički centar fudbal Goran Cvetanović recept Darko Bulatović Aleksandar Vučić Leskovac policija Kuršumlija Dom zdravlja investicije Vranje SNS Vladičin Han Koronavirus Skupština grada Niša ubistvo košarka Medijana gradska opština saobraćaj Gradina Klinički centar Niš Pirot Vlada Republike Srbije Zoran Perišić Radnički FK Tržnica JP saobraćajna nezgoda Preševo Aleksinac


Murinjo digao novinare u zoru zbog 210 sekundi! | BN\nMurinjo digao novinare u zoru zbog 210 sekundi!\nMenadžer Mančester junajteda, Žoze Murinjo, nastavio je "rat" sa britanskim novinarima. Murinjo koncizan i samo malo neprijatan. Konferencija za medije menadžera Mančester junajteda pred meč protiv Njukasla trajala je tri i po minuta.\nFudbal 05.10.2018 | 16:45\nNakon što je zakazao konferenciju za medije za osam sati po lokalnom vremenu, odgovorio na samo pet pitanja u tri minuta pred meč sa Njukaslom u Premijer ligi.\nU atipično kratkom izlaganju Portugalac je izjavio da postoje mnogi razlozi zašto se Junajted muči ove sezone, ali je odbio da ih nabroji.\n"Nepihvatljivo bi bilo da peti meč ne znamo za pobedu", rekao je Murinjo, što se Junajtedu nije desilo još od 1999. godine.\nUprkos desetom mestu u Premijer ligi Murinjo iznosi tvrdnju da ni u ostalim najjačim ligama Evrope tabela ne odslikava realno stanje, jer je sezona tek počela.\n"U poziciji smo da možemo mnogo više. Potrebne su nam pobede, posebno u ovom trenutku. Da bismo se popravili moramo da dođemo do tri boda".\nJedini trijumf u Premijer ligi ove sezone Junajted je ostvario na otvaranju sezone protiv Lestera (2:1).\n"Imamo samo jedan poraz na svom terenu ove sezone, samo jedan od sedam mečeva. Ipak, imamo i tri remija", svoje viđenje krize rezultata izneo je Murinjo.\nUtakmica između Mančester Junajteda i Njukasla igra se u subotu od 18.30 na Old Trafordu.\nŽoze Murinjo priznao je da je aktuelna serija od četiri utakmice bez pobede "neprihvatljiva"za klub veličine Mančester junajteda i da je zato vrlo važno osvojiti tri boda u utakmici 8. kola Premijer lige protiv Njukasla (subota, 18.30).


17. aprila 2016. – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2016 » april » 17\nArhiva po danima: 17. aprila 2016.\n17. aprila 2016.\tKomentari su isključeni na Koalicija oko SDS-a na Trgu 196 Pregleda\n17. aprila 2016.\tKomentari su isključeni na Okrugli sto u Kruševcu o slobodi medija – “Situacija u medijima gora nego pre medijske reforme” 218 Pregleda\nDa je najveći problem srpske medijske scene nesprovođenje seta medijskih zakona iz 2014.godine, da je informisanje građana na lokalu danas na nižem stupnju nego pre takozvane medijske reforme i da je osećaj straha i ugroženosti kod novinara nikad veći, neki su od zaključaka sa okruglog stola o slobodi medija, organizovanom u KruševcuPored predstavnika nevladinog sektora, od lokalnih medija, pozivu da prisustvuju, odazvali su se ...\n17. aprila 2016.\tKomentari su isključeni na Ivan Karl i Branimir Jovanović u gradskom odboru SDPS 300 Pregleda\n9. jula 2020., 12:15\nPostavljen saobraćajni mobilni poligon u Gornjem Stepošu


Tanjug 17. oktobra 2019. 17:08\nZAGREB – Srpsko nacionalno vijeće i Zajedničko veće opština pokrenuli su danas kampanju pod nazivom „Da se bolje razumijemo“, kojom se traži skidanje stigme sa ćiriličnog pisma i srpskog jezika u Hrvatskoj, jer, kako je rečeno, njegova upotreba nikoga ne ugrožava, a pogotoo ne većinski narod.\n„Želimo da pošaljemo poruku da korištenje ćirilice u privatnom i javnom prostoru ni po čemu ne ugrožava većinski narod. U kampanji ćemo promovisati načela dostojanstva, slobode i jednakosti. Ćirilica je važan deo kulturnog identiteta, a jezička različitost je jedan od temelja Evropske unije. Svaka država članica dužna je da promoviše upotrebu manjinskog jezika i pisma“, rekao je predsednik SNV Boris Milošević, preeo je hrvatski portal Novosti.\n„Ćirilično pismo, kao jedno od pisama EU nakon ulaska Bugarske, ne bi smelo u nijednoj državi da bude zabranjivano i ograničavano. Svako pismo, uprkos međusobnim razlikama, napravljeno je da povezuje ljude, premošćuje vremena i spaja svetove. Neki hoće da ćirilično pismo bude pismo neslobode u Hrvatskoj, a ćirilica je uvek bila i uvek će biti pismo slobode, baš kao i svako drugo pismo. Slobode da se na njemu piše, da se na njemu čita i da ga se vidi tamo gde treba da se vidi“, naveo je Pupovac.\n„Stoga Hrvatska ne bi trebalo ni u kojem svom delu da predstavlja nešto što nisu druge države, pa da ograničava pravo upotrebe ćirilice, posebno ako je ona važna za celu istoriju pismenosti Hrvatske i za onaj deo stanovništva koji je srpske nacionalnosti. Zato je ova kampanja pre svega poziv na dijalog da bismo izbegavali nesporazume oko svih pitanja pa tako i onih bolnih“, rekao je Pupovac.


DUHOVNA POKOLEBANOST | Galaksija Nova\nMimetičko pamćenje (ZPKR)\nVladajuća Komunistička partija u monopartijskoj državi stekla de iure i de facto monopol na vlast koja po svojoj prirodi nije bila samo totalitarna već i ateistička. Koristeći legitimnu fizičku i simboličku silu, ona je za „neprijatelje” imenovala monarhiju, Boga, pravoslavnu crkvu, sveštenstvo i vernike.\nProf. dr Vesna Đukić\nIzmišljeno je novo vrhovno božanstvo, novi\nvrhovni idol: država (komunistička). Diktatura\nbezbožništva zahteva da se tome idolu prinese\nna žrtvu sve: i savest, i vera, i pamet, i telo i sve\nvidljivo i nevidljivo.\n(Arhimandrit dr Justin Popović, 1960.)\nPrema Asmanovoj (Jan) klasifikaciji četiri tipa kolektivnog pamćenja (Asman, 2011:16-18, 145), mimetičko pamćenje obuhvata svrsishodne radnje, navike i običaje koje učimo kroz oponašanje, tj. imitiranje, pamćenje predmeta se odnosi na predstave o potrebama čoveka koji je investirao sebe u te predmete, te oni predstavljaju odraz njega samog, podsećaju ga na njegovu prošlost, pretke i tako dalje, komunikativno pamćenje podrazumeva jezik i sposobnost komuniciranja s drugima, a kulturno pamćenje se shvata kao prostor u koji spadaju sva tri prethodna oblika pamćenja kada pored svoje svrhe dodatno poseduju i „kulturni smisao kodiran i artikulisan u zajedničkom jeziku, znanju i zajedničkom sećanju”. Taj zbir zajedničkih vrednosti, iskustva, očekivanja i tumačenja stvara „simbolički svet smisla”, odnosno „sliku sveta” nekog društva.\nJan Asna (Vikipedija)\nProučavanje mimetičkog pamćenja se odnosi na delovanje u javnom i porodičnom životu koje se uči prenosom i oponašanjem svrsishodnog i praktično primenljivog znanja upravljanja državom, organizacije školstva i porodičnog vaspitanja dece; materijalno pamćenje – na odnos države kao pretežnog vlasnika prema sakralnoj kulturnoj baštini srpskog naroda na listama svetske kulturne baštine UNESKO-a; komunikativno pamćenje – na korišćenje srpskog jezika i ćiriličnog pisma u savremenoj javnoj i poslovnoj komunikaciji i kulturno pamćenje – na predaju smisla kroz istorijsku svest o poreklu i razvoju srpskog naroda od osnivanja srednjovekovne države do danas.\nKvalitativno empirijsko istraživanje sprovedeno s ciljem da se prouči uticaj sekularizacije na pamćenje i politike identiteta obuhvatilo je sledeće metode i tehnike prikupljanja i obrade dobijenih podataka:\nKomparativnu analizu pravno-političkih instrumenata javnih praktičnih politika povezanih s politikom identiteta u tri vremenske tačke preseka: 1. prva tačka preseka obuhvata period pre Drugog svetskog rata: od osnivanja Kraljevine SHS do osnivanja Kraljevine Jugoslavije; 2. druga tačka obuhvata period posle Drugog svetskog rata: od donošenja Ustava FNRJ 1946. do Ustava SFRJ kojima je Srbija utemeljena kao konstitutivni deo Jugoslavije; 3. treća – period nakon demokratskih izbora u Srbiji 2000. kada je konstituisana Republika Srbija.\nProučavanje je obuhvatilo ustave, zakone i podzakonska akta dve sekularne države osnovane na negaciji/zaboravu i afirmaciji/pamćenju i sećanju predtotalitarnih pravno-političkih tekovina. Osnovni metod empirijskog istraživanja je medijska arheologija primenjena s ciljem da se ustanovi koliko su podaci o odnosu države prema kulturnim vrednostima pravoslavlja od komunizma do danas dostupni javnosti on-line, te u kojojoj meri oni mogu da utiču na kulturu pamćenja i (re)definisanje pojedinačnog i kolektivnog identiteta pravoslavnih hrišćana u savremenoj Srbiji.\nFokus grupu s pripadnicima tri generacije Srba pravoslavne veroispovesti rođene između 1930. i 1993. U grupi je bilo 8 punoletnih učesnika (4 muškog pola i 4 ženskog pola) iz 4 porodice poreklom iz 4 različita dela Srbije (južne Srbije, Šumadije, Banata i Beograda); pripadnici prve generacije učesnika rođeni su između 30. i 40. godine 20. veka, druge – između 50. i 60. a treće između 85. i 95; učesnicima su postavljena četiri pitanja: 1. kad ste kršteni, 2. šta za vas podrazumeva hrišćanski život, 3. koja je svrha i smisao pravoslavnih hrišćanskih vrednosti i 4. da li ste vaspitali decu u duhu pravoslavnog hrišćanstva; pet učesnika ima završen fakultet, jedan studira, a dvoje ima srednje školsko obrazovanje.\nUstav FNRJ iz 1946. ukinuo je monarhističko uređenje i definisao novostvorenu državu kao saveznu narodnu državu republikanskog oblika (glava 1, član 1). U Srbiji je, odmah nakon službenog donošenja, pred Vojnim većem Vrhovnog suda započet političko-ideološki postupak suđenja protiv komandanta Kraljevske vojske u otadžbini – generala Dragoljuba Mihajlovića koji je, potom, streljan i sahranjen na mestu nepoznatom javnosti do danas. Ocenjujući zakonitost tog procesa Viši sud u Beogradu je nakon 70 godina, na osnovu izvedenih dokaza, zaključio da on nije bio sproveden uz poštovanje prava okrivljenog (Politika, 14.5. 2015), budući da je Vrhovni sud ometao odbranu, a novouspostavljena izvršna vlast učestvovala u donošenju odluke protivno principu nezavisnosti sudstva. Istovremeno je dinastiji Karađorđević onemogućem povratak u domovinu, a poslednji monarh, Petar II Karađorđević, do smrti je živeo u izgnanstvu.\nMeđutim, nijedan pripadnik sve tri generacije ispitanika nije razvio\nmimetičko pamćenje pravoslavnih hrišćanskih normi u ranom detinjstvu,\nveć su u starijoj životnoj dobi ulagali značajan napor da nadoknade nedostatak hrišćanskog vaspitanja u porodici.\nUstavom FNRJ je eksplicitno formulisano da je crkva odvojena od države, iako je građanima zajamčena sloboda savesti i veroispovesti (član 25). Takva ustavna odredba ne samo što znači da je novostvorena savezna država odvojena od crkve, već i da su sve narodne republike u njenom sastavu takođe sekularne. Prethodni Ustav Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca donet na Vidovdanskoj ustavotvornoj skupštini 1921. nije sadržao odredbe o odnosu države i crkve dok je Ustav Kraljevine Srbije iz 1901. godine, poznat kao Oktroisani ustav, u prvoj glavi o obliku vladavine, državnoj veri i državnoj oblasti sadržao odredbu da je državna vera u Srbiji istočna pravoslavna, a da je Pravoslavna crkva Kraljevine, „po dogmatama jednaka sa Istočnom Vaseljenskom crkvom”, nezavisna i autokefalna (član 3) kakav status je stekla u 12. veku. Takođe je određeno da kralj, kao poglavar države i njegova deca koja nasleđuju sva kraljevska prava, „moraju biti vere istočne pravoslavne” (članovi 6,7), što se odnosilo na kralja Aleksandra Prvog i dinastiju Obrenovića koja je u vreme donošenja ovog Ustava vladala Srbijom.\nTakve, u svakom pogledu suprotne, ustavne odredbe FNRJ i Kraljevine Srbije pokazuju da nova „narodna vlast” nije oponašala svrsishodno i praktično primenljivo znanje upravljanja državom razvijeno u prethodnim monarhistički uređenim državama, iako se ono u pogledu odnosa države i crkve najviše razlikovalo u odnosu na Kraljevinu Srbiju. Tako je nakon Drugog svetskog rata, po ugledu na Francusku (1905) i druge zapadnoevropske zemlje, prvi put uspostavljen režim odvojenosti države i crkve. U takvom režimu, crkve se smatraju privatnim ustanovama u čiji rad se država ne meša, već ga samo svojim zakonima reguliše. Država, s druge strane, ne dozvoljava crkvama da se mešaju u državne poslove, pri čemu sve crkve imaju u potpunosti ravnopravan položaj (Pravna, 1979:264).\nUstavom FNRJ je, takođe, predviđeno da škole mogu biti isključivo državne i kao takve odvojene od crkve (član 38). Ova posleratna tekovina je potvrđena Ustavom SFRJ donetim 1974. kojim je dodatno precizirano da verske zajednice, odvojene od države, mogu osnivati samo verske škole za pripremu sveštenika (član 174). Time je trajno verska nastava isključena iz državnih škola, a na osnovu uredbe iz 1952. i Bogoslovski fakultet (osnovan 1920) je isključen iz Beogradskog univerziteta.\nPravoslavni bogoslovski fakultet (Vikipedija)\nS druge strane, iako Ustav iz 1946. nije ukinuo slobodu veroispovesti građana, u životu se dešavalo da zajemčena sloboda nije poštovana. Snažnu kampanju širenja antireligioznog mišljenja i ponašanja pravna nauka objašnjava promenom odnosa prema najvišem državotvornom aktu. Da bi „savremeni ustavi to uistinu bili, oni moraju imati bar dva svojstva: treba da ograničavaju političku vlast i obezbede odgovarajuća jemstva da se te granice ne mogu prekoračiti a da se ne počini odgovarajuće kažnjivo delo. Još je važnije da se tim granicama obezbedi neprikosnovenost sfere slobode i ljudskih prava, u koju vlast ne sme da zadre a da odgovarajućim jemstvima ne bude u tome sprečena ili kažnjena ako se drzne da to učini” (Čavoški, 2011:101). Ustav FNRJ nije imao nijedno od dva važna svojstva savremenih ustava. U životu se nije poštovala proklamovana sloboda veroispovesti i bilo je nevažno šta piše u Ustavu, jer je vladajuća partija bila iznad Ustava i za nju izričite ustavne zabrane i ograničenja nisu važila. Vladajući komunisti su znali „da im nije potrebno ustavno ovlašćenje za sprovođenje antireligiozne propagande, nametanje marksističkog pogleda na svet i osujećivanje javnog ispovedanja vere i veronauke za decu i omladinu, nego da se to može činiti i via facti, mimo, pa i protiv ustava” (Čavoški, 2011:87-88). Tako uspostavljen totalitarni režim, u uslovima apsolutnog političkog monopola Komunističke partije na vlasti, započeo je antireligioznu kampanju odmah nakon oslobođenja.\nRukovođena parolama: „Nosim kapu s tri roga i ratujem protiv Boga”, „Mi smo protiv Boga i vladara, protiv Crkve i oltara”, „Ustaj seljo, ustaj rode, da te branim od gospode, od popova mantijaša i ostalih zelenaša” (Džomić, 1997:26) novouspostavljena „narodna vlast” je po kratkom postupku, bez dokazivanja i utvrđivanja krivice u redovnom sudskom postupku, u „narodnim sudovima” sudila i osudila na smrt i/ili gubitak svih građanskih prava, stotine hiljada pravoslavnih hrišćana, oduzimala im imovinu, progonila sveštenstvo i monaštvo, palila, rušila i zatvarala manastire i crkve, te pravoslavlje potisnula iz javnog života.\nZbog snažne represije totalitarnog režima koji se plašio „subverzivnih sadržaja pamćenja” (Asman, 2011:87), svedočanstva o stradanjima Srpske pravoslavne crkve i građana i komunističkim zločinima počela su da se pojavljuju u javnosti tek krajem 20. veka i nakon demokratskih izbora 2000. Time je „istorija odozdo” doprinosila da se polako i postepeno razvije znanje i pamćenje o posledicama sekularizacije države kojom su upravljali ostrašćeni ateisti. Budući da, prema Asmanu (Asman, 2011:41) kolektivno pamćenje ide u oba pravca: napred i nazad, te da ne rekonstruiše samo prošlost, već promišlja i iskustvo sadašnjosti i budućnosti, objavljene studije sećanja utiču kako na poimanje prošlosti, tako i na promišljanje sadašnjosti i budućnosti pravoslavnih hrišćana u savremenoj Srbiji.\nO tome da se oni ponovo okreću religioznosti, i pored represivne javne praktične politike sekularne Jugoslavije, svedoči podatak da samo 3% građana Srbije danas sebe smatra ateistom. Među najreligioznijim se smatraju upravo mladi (Blic, 13.4.2015) za koje se verovalo da će politikom zaborava iz samosvesti o sebi isključiti sve elemente pravoslavnog hrišćanskog identiteta koje su stvarali njihovi preci u prošlosti, a prekinuli njihovi roditelji.\nImajući u vidu da rupa između živog sećanja savremenika – floating gap u vremenskom rasponu iznosi od oko 80 godina (Asman, 2011: 71), nakon čega nastupa zaborav, istraživali smo njihova lična sećanja s ciljem da ustanovimo kakav odnos prema pravoslavnom hrišćanstvu imaju različite generacije rođene u periodu snažne ideološke propagande „protiv Boga”. Analizom rezultata fokus grupe organizovane za potrebe istraživanja, može se zaključiti sledeće: Svi ispitanici se izjašnjavaju kao pravoslavni hrišćani, iako većina nije u detinjstvu vaspitana u duhu hrišćanstva. Na osnovu dobijenih podataka izlazi da je nulta generacija roditelja (nije obuhvaćena istraživanjem) izazvala prekid pravoslavnog vaspitanja dece i mimetičkog pamćenja pravoslavnih hrišćanskih tradicija i običaja. To je generacija rođena početkom 20. veka (između 1900. i 1910.) koja je, iako krštena odmah po rođenju i vaspitana u pravoslavnom duhu, kao roditelj, već tokom Drugog svetskog rata, a naročito u periodu nakon oslobođenja, prestala da praktikuje pravoslavnu veru da bi zaštitila sopstvenu decu od progona i represije totalitarnog režima u Jugoslaviji.\nZbog toga pripadnici prve generacije ispitanika nisu ovladali normama pravoslavnog hrišćanskog života oponašanjem roditelja. Njihova deca koja pripadaju drugoj generaciji ispitanika, te norme takođe nisu mogla da steknu mimetičkim pamćenjem i oponašanjem roditelja koji ni sami nisu praktikovali sve norme pravoslavnog hrišćanstva. I pored toga, većina njih se u zrelim godinama vratila pravoslavlju, zahvaljujući čemu su njihova deca – pripadnici treće generacije ispitanika, ovladali osnovnim normama pravoslavnog hrišćanskog života pre punoletstva.\nMeđutim, nijedan pripadnik sve tri generacije ispitanika nije razvio mimetičko pamćenje pravoslavnih hrišćanskih normi u ranom detinjstvu, već su u starijoj životnoj dobi ulagali značajan napor da nadoknade nedostatak hrišćanskog vaspitanja u porodici. Nepoznavanju moralnih normi pravoslavnog hrišćanstva koje nisu stečene u porodici procesom kulturalizacije, tj. akulturacije, doprinela je i činjenica da ni u procesu socijalizacije u školi nisu dobili potrebna znanja jer je tokom druge polovine 20. veka veronauka isključena iz nastavnog programa školskog obrazovnog sistema. U tom periodu, sve do početka 90-tih godina 20. veka, svako javno ispoljavanje religioznosti je bilo nepoželjno, pa su ispitavnici prve i druge generacije bili prinuđeni da primenjuju autocenzuru ili podnose stroge sankcije za svoje religiozno ponašanje u javnom i privatnom prostoru.\nOno je uključivalo odlazak u crkvu, na izvore čudotvorne vodice, učešće u litijama, sva obeležja religioznosti u domovima (ikona, kandilo, kadionica i dr.) i nošenje krsta i brojanice u sklopu kulture odevanja. Treća generacija ispitanika je odrastala u periodu kada se ispoljavanje religioznosti nije kažnjavalo, ali ni oni nisu imali veronauku u školama budući da je taj predmet kao izborni vraćen u nastavni program Uredbom o organizovanju i ostvarivanju verske nastave i nastave alternativnog predmeta u osnovnoj i srednjoj školi Vlade Republike Srbije tek 2001. kada je verska nastava uvedena u prve razrede osnovnih i srednjih škola (član 13).\nIako najveći broj učesnika istraživanja u detinjstvu nije mogao da uči o pravoslavlju oponašanjem roditelja te je „preskočio” najznačajniji period vaspitanja kada se utemeljuju vrednosni obrasci ponašanja, oni su „rupu između živog sećanja” premostili u zrelim godinama sopstvenim izborom.\nAko na osnovu analogije poredimo životne cikluse, može se zaključiti da je isto potrebno i sekularnoj državi budući da znanje i sposobnost upravljanja državom posleratna totalitarna Jugoslavija nije nasledila od prethodnih državnih uprava. Ugledavši se na zapadnoevropske države koje nisu ostvarile autokefalnost crkve, ona je izborom republikanskog državnog uređenja odmah ušla u adolescentski period negacije svih vrednosti prehodnih monarhija koje su političku tradiciju ugradile u crkvenu tradiciju. Imajući u vidu da je karakteristika totalitarizma „što partija na vlasti eliminiše gotovo celokupan pretotalitarni pluralizam” (Linc, Stepan, 1998: 65), time je „narodna vlast” Komunističke partije u monopartijskoj državi pokazala svoju totalitarnu prirodu. Ta „vlastrodržačka samovolja” (Čavoški, 2011:101), ili „patološka arogancija” prema Adižesovoj teoriji životnih ciklusa preduzeća, mogla bi biti uzrok tome što Jugoslavija nije ušla u fazu „top forme”, već je nakon samo četiri decenije došlo do devijantne faze „preranog starenja” i patologije „razvoda” kada se, početkom 90-tih, ta država raspala.\nSkraćenju životnog ciklusa posleratne Jugoslavije doprinelo je i oduzimanje imovine i bogaćenje države na račun drugih. Asman ovu kardinalnu grešku izazvanu pohlepom poredi sa „ćelijama raka” u ljudskom organizmu, pa se lako može razumeti zašto je ta država prerano ostarila.\nManastir Sopoćani (Vikipedija)\nNjen odnos prema crkvi je već od 1945. rezultirao donošenjem čitavog niza zakona i podzakonskih akata kojim je crkvama i verskim zajednicama oduzimana pokretna i nepokretna imovina. Na taj način je sekularna država postala njen vlasnik, pa se postavlja pitanje šta je ona s tom imovinom radila, a posebno kakav je odnos imala prema pravoslavnim svetinjama i sakralnoj baštini srpskog naroda. U pokušaju da odgovorimo na to kompleksno pitanje koje u svojoj složenosti izlazi iz okvira ovog istraživanja i zahteva posebna proučavanja, fokusiraćemo se samo na sudbinu jednog manastira u Srbiji. Studija slučaja „Sopoćani” zasnovana je na komparativnoj analizi statusa Manastira posmatranom u tri vremenske tačke preseka: 1960. (manastir pretvoren u muzej), 1979. (upisan u listu svetske kulturne baštine u okviru celine „Stari Ras i Sopoćani”), 1996. (dolazak monaštva i obnova duhovnog života).\nU sekularnoj ateističkoj Jugoslaviji, sredstvo je postalo cilj,\na prava svrha i smisao manastira-muzeja su zanemareni.\nKakva je sudbina ove pravoslavne svetinje bila 15 godina nakon osnivanja sekularne države, pisano svedočanstvo je ostavio prognani profesor Bogoslovskog fakulteta dr Justin Popović: „Ulaziš u Svete Sopoćane i plaćaš četrdeset dinara, muzejsku ulaznicu! Jer Sopoćani su već muzej; i tamo nema svetih bogosluženja” (Popović, 2014:534).\nTako vidimo da se „zaborav” sakralnih objekata i predmeta koji imaju ritualno-simboličku ulogu, najviše odnosio na gubitak osnovnih funkcija zbog kojih su stvoreni. Bez bogoslužbenog života u manastiru Sopoćani i drugim zatvaranim manastirima u Srbiji (Vojlovica, Kovilj i dr.), izgubljena je njihova svrha i vrednost za društvo. Ona nije u tome da predstavlja remek-delo ljudskog kreativnog genija, već u duhovnoj misiji koja se ostvaruje „jezikom vere” – molitvom (Pjevač, 2009: 78). To znači da nisu nastali u želji ktitora da stvaraju umetnost, već da umetnošću izraze snagu vere u Boga. Ali, u sekularnoj ateističkoj Jugoslaviji, sredstvo je postalo cilj, a prava svrha i smisao manastira-muzeja su zanemareni.\nDa je muzejska zajednica pod snažnim ideološkim pritiskom ateizacije društva zanemarivala etičke standarde profesije (Đukić, Vićentijević, 2015) svedoči i dalja sudbina manastira u periodu upisa u UNESKO listu svetske kulturne i prirodne baštine u okviru zaštićene kulturno-istorijske spomeničke celine „Stari Ras i Sopoćani”. Jedan od dva univerzalna kriterijuma nominacije podrazumeva da celina predstavlja jedinstven ili izuzetan dokaz o kulturnoj tradiciji ili civilizaciji koja živi ili koja je nestala. I upravo tu leži problem budući da sakralna tradicija u ateističkom društvu više ne živi u javnoj sferi. Na osnovu toga se može zaključiti da je nominacijom pružen dokaz da je ona nestala na osnovu najmanje tri razloga.\nPrvi razlog je represivna i restriktivna priroda ateističkog režima usmerena na sveštenstvo i monaštvo koja manastire pretvara u sakralne muzeje. Budući da se u njima ne odvija bogosluženje, iz manastira i crkava se pokretni sakralni predmeti prenose u svetovne muzeje. To za posledicu ima slabljenje religije u sekularnom društvu, po čemu se Jugoslavija nije bitno razlikovala od zapadnoevropskih država tog perioda. Stvarajući muzeje kao „svetovne katedrale” racionalno građansko društvo odbacuje „neistovremenost” čije posredovanje – kao „bit religije”, omogućava život „u dva vremena” (Asman, 2011: 86). I upravo je ta sposobnost posredovanja oduzeta svetinjama i sakralnom mobilijaru koji su iz manastira Sopoćani preneti u muzeje.\nIzvan crkava i manastira u kojima se odvija liturgija i bogoslužbeni život, ti predmeti više ne posreduju Božje prisustvo koje prožima život pravoslavnih hrišćana. Kroz „živo sećanje” oni uvek iznova proživljavaju Isusovo rođenje, raspeće i vaskrsenje i druge istorijske događaje, iako su se odigrali krajem stare i početkom nove ere. To je moguće samo kroz živu veru u živog Boga (Popović, 2014: 534) i „iskustvo žive crkve koja se neprestano obnavlja” (Florovski, 2005:145). U „svetovnim katedralama” to nije moguće.\nDrugi razlog zbog kojeg verujemo da je nominacijom pružen dokaz da je duhovna tradicija nestala s prostora srednjovekovne prestonice srpske države sadržan je u činjenici da većinu stanovništva čine Bošnjaci muslimanske veroispovesti koji ne posećuju pravoslavne hramove.\nTreći razlog se ogleda u činjenici da je manastir doživeo duhovnu obnovu tek 1996., kada je 10 monaha i iskušenika prešlo iz manastira Crna reka i obnovilo bogosluženja u Sopoćanima (Sopoćani, 2011:62) – dakle, oko 20 godina nakon zaštite i upisa u Svetsku listu kulturne baštine.\nTako vidimo da u trenutku nominacije on nije predstavljao duhovno središte pravoslavnih hrišćana, već manastir-muzej koji je, kao i Ustav FNRJ, predstavljao „ukrasni izlog za inostranstvo” i uverljivu obmanu za lakovernu unutrašnju javnost (Čavoški, 2011:42). Kasnije će se pokazati da ta politika nije imala odlučujućeg uticaja kako na međunarodnu, tako ni na unutrašnju javnost. Jugoslavija nije bila članica Saveta Evrope upravo zbog nepoštovanja ljudskih prava, a unutrašnja javnost nije bila toliko lakoverna koliko trpeljiva.\nKomunikativno i kulturno pamćenje\nDa totalitarne vladavine i diktatura uništavaju jezik, pamćenje i istoriju (Asman, 2011:87), govori već sam podatak da je upotreba ćiriličnog pisma u izdavačkoj industriji u Jugoslaviji dostigla istorijski minimum nakon Drugog svetskog rata. Prema rezultatima projekta „Pregled položaja srpske ćirilice u kulturi i javnoj komunikaciji”, koji je 2014. sproveo Zavod za proučavanje kulturnog razvitka, to se naročito odnosi na period od 1958. do 1988.\nKako se dogodilo da je jezik predviđen\nza upotrebu samo u vojsci ušao u javnu komunikaciju\nu toj meri da je latinično pismo tog jezika skoro potpuno\npotisnulo ćirilicu srpskog jezika, tek\ntreba da bude predmet budućih izučavanja.\nUzrok takvog odnosa prema pismu srpskog naroda može se tražiti u ustavnim odredbama svih nadnacionalnih država Jugoslavija, kako monarhističkog, tako i republikanskog tipa, počev od Ustava Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca iz 1921. u kojem je „srpsko-hrvatsko-slovenački jezik” definisan kao službeni jezik (član 3) ove ustavne, parlamentarne i nasledne monarhije. Kasnije je Ustavom SFRJ (1963) predviđena ravnopravnost jezika naroda Jugoslavije i njihovih pisama bez eksplicitnog navođenja koji su to jezici, dok je „srpskohrvatski jezik” uspostavljen samo za potrebe komandovanja u Jugoslovenskoj narodnoj armiji u kojoj će se vojna obuka i administracija vršiti na tom jeziku (član 42). Kako se dogodilo da je jezik predviđen za upotrebu samo u vojsci ušao u javnu komunikaciju u toj meri da je latinično pismo tog jezika skoro potpuno potisnulo ćirilicu srpskog jezika, tek treba da bude predmet budućih izučavanja.\nSrpska ćirilica (Vikipedija)\nOdgovor na to pitanje ne daje ni skup lingvista, književnika, kulturnih i naučnih radnika iz Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine poznat kao „Novosadski dogovor”. Na tom skupu održanom u Novom Sadu 1954, u nameri da oba pisma, latinica i ćirilica, budu ravnopravna, odlučeno je da „treba nastojati da i Srbi i Hrvati podjednako nauče oba pisma što će se postići u prvom redu školskom nastavom” (Politika, 12.12.2014). Iako savremena lingvistička srbistika stoji na stanovištu da je „pogrešno shvatanje ravnopravnosti pisama” suštinski doprinelo odumiranju srpske ćirilice, ona time ne ulazi u objašnjenje samog uzroka problema koji se ogleda u različitom shvatanju „ravnopravnosti”.\nDok su ovu demokratsku tekovinu drugi narodi u Jugoslaviji shvatili kao mogućnost da i dalje koriste latinično pismo koje su oduvek koristili, srpski narod ju je shvatio kao mogućnost da nauči pismo koje nije koristio. Ili, tačnije, prihvatio je pismo koje nije koristio od 9. veka kada su vizantijski misionari Ćirilo i Metodije, sa svojim učenicima Klimentom i Naumom, šireći pismenost i hrišćanstvo među Slovenima, konstruisali ćirilicu kao pismo slovenskog jezika. Ovladavanje latinicom sprovođeno je institucionalnim putem kroz nastavne planove i programe osnovnih i srednjih škola u Srbiji u kojima se latinica učila podjednako kao i ćirilica. Naučeni u školi da koriste oba pisma, čitaoci su bez velikog otpora prihvatali i produkciju izdavačke industrije koja je značajno smanjila broj knjiga i periodike štampanih ćiriličnim pismom. Tako je, zapravo, i pored brojnosti Srba u Jugoslaviji i formalne ravnopravnosti jezika i pisma, srpskohrvatski zamenio srpski, a latinica ćirilicu.\nMeđu malobrojnim tumačenjima, u najmanju ruku, neobičnog opredelenja srpskog naroda da se odrekne svoje jezičke kulture i pisma, pružila je Srpska pravoslavna crkva u „Poruci Svetog arhijerejskog sabora upućenoj pravoslavnom srbskom narodu povodom obeležavanja pedesetogodišnjice stradanja Srbske crkve i naroda (1941-1991)”. U njoj se, između ostalog, kaže:\n„Živeli smo, evo, i kao pojedinačne ličnosti i kao narodna zajednica, već pola veka u nametnutom – a za ponekog od nas i dobrovoljno izabranom – ropstvu i poniženju. Najstrašnije u tom periodu bilo je sveopšte razaranje duša i narodnog hrišćanskog duha, kulture, morala, čovečnosti, ličnog i opšteg dostojanstva […] Navešćemo samo neke od rana i duhovnih bolesti koje su kroz rat, i od rata naovamo, do danas, zapretile da opustoše dušu i život srbskog naroda […] Ratna pustošenja, razaranje hramova i kulturnih vrednosti i – od svega najgore – genocidno uništavanje nebrojenih ljudskih života dovelo je u pitanje i sam opstanak našeg naroda […] Posleratna vlast, saglasno svojim ideološkim predrasudama, ugrozila je Crkvu, lišivši je njenih dobara i osudivši je na smrt. Istovremeno je ugrozila i jedinstvo srbskog naroda nametanjem veštačkih deoba i stvaranjem, od njegovog živog tkiva, nepostojećih nacija. Tek će budućnost otkriti kakve su sve posledice tog svestranog pritiska na Crkvu i na jedinstvo srbskog naroda. Ali od svih tih deoba pogubniji je bio sistematski sprovođeni napor da se on odvoji od svog vekovnog duhovnog, kulturnog, etičkog i jezičkog predanja. Time je duboko ugrožena njegova samosvest i istorijsko pamćenje, a time i njegov opstanak” (Džomić, 2000:13).\nŠkole su imale odlučujući uticaj,\nbudući da se u njima učio srpskohrvatski\njezik, a koristila oba pisma, dok\nsu izdavači pretežno koristili\nU poruci je, dake, Sveti arhijerejski sinod eksplicitno ukazao na „napor” da se srpski narod odvoji od svog duhovnog, kulturnog, etičkog i jezičkog predanja koje se s generacije na generaciju prenosi od 12. veka kada je rodonačelnik dinastije Nemanjića –\nStefan Nemanja, osnovao državu srpskog naroda sa sedištem u Starom Rasu. Ako se izuzmu okupacije stranih sila, to je jedini put da je narod prihvatio da živi u ropstvu i poniženju od „narodne vlasti” samo da na nasilje ne bi odgovorio nasiljem. Iako u suprotnosti sa stanovištem savremene etike i morala koja u središte društvenog života stavlja pojedinca i njegov interes, to se verovatno može objasniti nizom vrlina pravoslavnih hrišćana, od krotosti i trpljenja do praštanja (Pjevač, 2009:94, 127, 141) koje stoje suprotno od gneva i osvete. Ali, ovo pitanje, ipak, treba prepustiti istraživanjima pravoslavne etike i morala jer u velikoj meri nadilazi okvire naše teme.\nAnalizu komunikativnog pamćenja kao jezičkog predanja kojim se prenosi i smisao života s generacije na generaciju srpskog naroda, zaključićemo konstatacijom da je jezik kao ključni identifikator nacionalnog kulturnog identiteta Srba u poslednjih stotinu godina pretrpeo velike promene kojima su, pored ustava, najviše doprinele obrazovne i kulturne politike. Škole su imale odlučujući uticaj budući da se u njima učio srpskohrvatski jezik, a koristila oba pisma, dok su izdavači pretežno koristili latinično pismo što potvrđuju i rezultati istraživanja Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka.\nSada ćemo se vratiti sadržaju poruke Svetog arhijerejskog sabora koja sublimira sve posledice stradanja srpskog naroda povezane s prethodnim proučavanjima mimetičkog, materijalnog i komunikacionog pamćenja. To nas dovodi do poslednjeg, po svemu sudeći, ključnog oblika pamćenja, a to je kulturno pamćenje. Ako ono sadrži predanje smisla (Asman, 2011: 17), onda se predanjem s generacije na generaciju prenosi i smisao života. Kao takvo, ono je ugrađeno u samosvest srpskog naroda koja, prema akademiku Simi Ćirkoviću, jednom od najboljih poznavalaca srednjeg veka na prostoru Srbije, proizilazi iz pripadnosti Srpskoj pravoslavnoj crkvi (Ćirković, 2015: 448-450).\nDakle, kako se može razumeti na\nosnovu oba analizirana teksta,\nsamosvest i istorijsko pamćenje\nsrpskog naroda neraskidivo su povezani\ns duhovnom tradicijom i autokefalnom crkvom\njoš od srednjeg veka.\nOn ističe da je u razvitku srpskog naroda, presudan bio period države Nemanjića koja je zajedno sa srpskom autokefalnom crkvom skoro dva veka predstavljala okvir u kojem se izgrađivala srpska etnička svest. Za kasniji razvitak „srpstva” u smislu srpske svesti, pripadanja Srbima, akademik kaže da se naročito značajna čini okolnost da je država shvatana istovremeno kao svetovna i religijska, kao što su i njeni vođi viđeni sa nepodeljenim funkcijama svetovnih i crkvenih starešina. Prema njemu, ta svest se očuvala i u 17. i 18. veku nakon masovnih seoba Srba na nove prostore jer su „te mase imale u svojoj svesti određene predstave o tome šta ih spaja u jednu zajednicu i šta ih odvaja od drugih”. Tome je doprineo i knez Lazar koji je išao stopama nemanjićkih prethodnika i „otpočeo novi ciklus vladara svetitelja”. Uloga crkve u formiranju, čuvanju i prenošenju srpske svesti imala je za posledicu da se „pripadanje srpskoj crkvi stolećima smatralo za bitno obeležje srpstva”, te Ćirković zaključuje da se Srbi prilagođavaju svetu koji se menja, ali ostaju verni svojoj veri sve do naših dana.\nSima Žirković (Vikipedija)\nDakle, kako se može razumeti na osnovu oba analizirana teksta, samosvest i istorijsko pamćenje srpskog naroda neraskidivo su povezani s duhovnom tradicijom i autokefalnom crkvom još od srednjeg veka. Sudeći po broju pripadnika srpske nacionalnosti pravoslavne veroispovesti u Srbiji na početku druge decenije 21. veka (Danas, 11.12.2013), on se tokom narednih vekova nije promenio i pored svih stradanja i iskušenja kroz koje je prolazio srpski narod. Nije se promenio ni tokom 20. veka kada su sve države Jugoslavije, počev od Kraljevine SHS, preko posleratne FNRJ, pa sve do SRJ, nastojale da stvore jugoslovenski identitet i utiču na kulturno pamćenje zbog straha od subverzivnih sadržaja koji su mogli da ugroze ideološke temelje svih nadnacionalnih država Jugoslavija stvaranih u tom periodu.\nPrema univerzitetskom profesoru\nDraganu Nedeljkoviću, iskušenja i\nstradanja su jedina konstanta razvoja\nsrpskog naroda koji je neprekidno\nsuočen s pokušajima prekida istorijskog\npamćenja i zaborava upravo onih\nvrednosti koje su presudne za\nizgradnju identiteta i samosvesti.\nMeđutim, mediji u Srbiji i 20 godina nakon raspada Jugoslavije, doprinose prekidu istorijskog pamćenja o čemu Dušan T. Bataković kaže: U medijskom prostoru „nema mesta za istorijske pouke, a sećanje se svelo na nekoliko poslednjih godina, povremeno čak i nedelja, jer su iskušenja, stradanja, ekonomsko iscrpljivanje i svakovrsno trpljenje, predugo trajali”. Ukazujući da je u moralnoj dimenziji najopasnija „duhovna pokolebanost”, Bataković ističe da je ona u vezi s nedostatkom sećanja i smanjenim uticajem istorijskih pouka na život savremenog društva opterećenog velikim političkim, socijalnim i ekonomskim problemima (Blic, 24.10.2012).\nPrema univerzitetskom profesoru Draganu Nedeljkoviću, osnivaču Katedre za srpski jezik, književnost i civilizaciju na Univerzitetu u Strazburu (1955) i Sorboni (1969-1972), iskušenja i stradanja su jedina konstanta razvoja srpskog naroda koji je neprekidno suočen s pokušajima prekida istorijskog pamćenja i zaborava upravo onih vrednosti koje su presudne za izgradnju identiteta i samosvesti. Spremnost da se ona prihvate i život nastavi u skladu s viševekovnim vrednosnim sistemom (Novosti, 22.6.2013) je još jedna osobina koja se velikim delom stiče upravo zahvaljujući pamćenju i uprkos restrikcijama i represijama totalitarnog režima posleratne sekularne Jugoslavije\nŽivot u dva vremena\nRepresivna javna praktična politika totalitarnog režima u Jugoslaviji je činila veliki napor da svrha materijalizovanih institucionalizovanih praksi pamćenja ne poseduje kulturni smisao kodiran i artikulisan u zajedničkom jeziku, znanju i zajedničkom sećanju. Taj zbir zajedničkih vrednosti, iskustva, očekivanja i tumačenja koji stvara simbolički svet smisla, odnosno „sliku sveta” nekog društva je, zbog svog subverzivnog sadržaja, bio nepoželjan za državu zasnovanu na „vlastrodržačkoj samovolji” i „patološkoj aroganciji”. Zato je u Jugoslaviji uspostavljen „savez” vladavine i zaborava koji je svim raspoloživim sredstvima komunikacijske kontrole i tehnologije pružao otpor prodoru istorije. Baš kako Asman kaže, citirajući Orvela – postojala je samo sadašnjost u kojoj je partija uvek u pravu.\nKonačno, na osnovu svega, možemo zaključiti da je sekularizacija bila pravno-politički okvir ateizacije posleratnog društva. Njime je vladajuća Komunistička partija u monopartijskoj državi stekla de iure i de facto monopol na vlast koja po svojoj prirodi nije bila samo totalitarna već i ateistička. Koristeći legitimnu fizičku i simboličku silu, ona je za „neprijatelje” imenovala monarhiju, Boga, pravoslavnu crkvu, sveštenstvo i vernike. Monarhija je u potpunosti isključena iz javnog života, ali je politika identiteta putem različitih oblika institucionalizovanog „zaborava”, samo privremeno uspela da iz javne sfere potisne eksplicitne manifestacije „neistovremenosti” pravoslavlja, što prema Asmanu predstavlja bit religije i kulturnog pamćenja.\nŽivot „u dva vremena” se obnovio nakon nestanka tog režima što dokazuje istinitost teorije Nikolaja Berđajeva u studiji „Filozofija nejednakosti” da se „nova kultura ne može stvoriti a da nema nikakvog predanja, kontinuiteta s ranijom kulturom, te poštovanja predaka”. Tako se jasno pokazuje razlika između eksplicitne i imlicitne kulture od kojih je prva, pokušaj stvaranja «nove» jednodimenzionalne kulture «oslobođene» predaje smisla, dok je druga – zasnovana na viševekovnoj samosvesti i pravoslavnom predanju, opstojavala i uprkos represiji. Prvu su činile institucionalizovane manifestacije svetovnog života nadnacionalne zajednice, a drugu – suština pravoslavlja kao sistema vrednosti, etičkih i moralnih normi, verovanja i običaja pravoslavnih hrišćana, utemeljen još u srednjovekovnoj Srbiji.\nStoga se povratak na potisnutu religioznost, obnova pravoslavlja i povratak pamćenja ogleda u svim rezultatima sprovedenog empirijskog istraživanja kao napor države i društva da se ponovo uspostavi ravnoteža između eksplicitnih i implicitnih sadržaja kulture.\nOPASNA MUŠICA U SRBIJI


Министарство: Ни полиција неће бити изузета од смањења плата | Медији - Независни синдикат полиције\nМинистарство: Ни полиција неће бити изузета од смањења плата\nМинистарство државне управе и локалне самоуправе саопштило је да ниједна категорија службеника у јавном сектору неће бити изузета од смањења плата, па ни полиција.\n„Министарство чврсто стоји иза става да ниједна категорија службеника у јавном сектору неће бити изузета од смањења плата. Потпредседница владе Кори Удовички апсолутно ни у једном тренутку није најавила никакво повећање коефицијената зарада полицији или било којој другој категорији запослених као компензацију за смањење плата од 10 одсто“, наводи се у саопштењу Министарства.\nПоводом навода у медијима да ће кроз повећање коефицијената зарада анулирати смањење плата у полицији, Министарство је навело да је полицији још летос један додатак на зараду, који су примали годинама уназад, претворен у део сталне зараде, и то у умањеном износу.\n„О том додатку говори се као да је компензација за садашње умањење од 10 одсто, а заправо због његовог смањења запосленима у полицији је у току 2014. године, зарада смањена за више од 10 одсто“, наводи Министарство у саопштењу.\nМинистарство је, такође, захвалило свим запосленима у Србији, а нарочито полицији, на разумевању да у овим тешким данима сви морамо да понесемо терет изградње државе која ће бити одржива и просперитетна.\n14. новембра 2014. у 12:04\nIzmeđu ostalog i ovo je još jedan razlog da se rukovodstvo sindikata oprosti od svojih fotelja ali pre svega da objasni svima zbog čega je štrajk prekinut. Ako je ovo rezultat vaših dogovora sa poslodavcem onda ne vidim svrhu zadnjeg štrajka.\n15. новембра 2014. у 12:42\nŠtrajk je prekinut zbog nesloge medju samim policijskim sluzbenicima u istim organizacionim jedinicama ne vezano za to sto je drugi reprezentativni sindikat PSS u startu bio protiv strajka i navodio da je strajk bespotreban jer je sa ministrom navodno vec dogovoreno da nece biti dodatnog smanjenja zarada jer su iste od 01.07.2014 godine u proseku vec smanjene za po 4000 dinara. Bez obzira na taj stav PSS-a svi policijski sluzbenici i ostali zaposleni u MUP-u su trebali da se odazovu pozivu NSP-a na strajk jer je svakome bilo jasno da ce do smanjenja zarada doci sto je jasno najavio premijer prilikom gostovanja na RTSu 18.09.2014 godine i vec tada je bilo vise nego jasno da od navodnog dogovora sa ministrom nema nista. Medjutim dogodilo se u startu suprotno, recimo vecina sluzbenika na Upravnim poslovima nije strajkovala, tj radila je normalno, vecina operative takodje, o zandarmeriji da ne govorim itd. Kada je stigla ta famozna depesa mnogi policijski sluzbenici koji su do tada ucestvovali u strajku su ispali kukavice da ne kazem nesto drugo i prekinuli su strajk dakle odmah su poklekli. I sta sada ocekujemo da se neko drugi bori za nasa prava. E to gospodo nikada nije moglo niti ce moci. Neka se svako od nas zamisli i zapita koliko je sam doprineo da dodjemo u ovu situaciju. Svi nesto pametuju i pisu gluposti po drustvenim mrezama narocito na Fejsu, vredjaju, klevecu itd., a kada treba da se u praksi pokazu na delu onda ih nema nigde. Dakle posle ovog neodlucnog, sebicnog i kukavickog ponasanja vecine policijskih sluzbenika sta je drugo moglo da uradi rukovodstvo NSP-a nego da prekine strajk. Posto su Vladi Republike Srbije od strane vecine zaposlenih date odresene ruke, sledi dalje smanjenje zarada i pitanje je dokle ce to smanjenje u buducnosti ici jer se uvek moze reci da je ekonomska kriza i da nema para. O otpustanju viskova zaposlenih da i ne govorim…\n14. новембра 2014. у 22:42\nI jos veruju i obmanjuju clanstvo na FB profilu NSP zvanicna stranica da nece biti smanjenja plate 10.12.2014. Jeste li vi spremni za neki vid borbe ili je izdaja i obmanjivanje vas jedini adut kako bi zadrzali clanstvo. Kao da je taj 10.12.2014 za sto godina. I sta ce vam onda biti izgovor? Jeste li ga smislili vec? Jer se nadate da ce vam iko ista posle ovakvih obmana i izdaje prekidom strajka verovati?\n15. новембра 2014. у 10:43\nако министар не испоштује договорено значи да само прича празне приче о побољшању материјалне стране запослених у МУП-у, у сваком случају бар смо покушали а штрајковати као адвокати два и по месеца, а немају ни минимум рада, и ко зна колико ће још морати штрајковати да би ова власт попустила код нас је немогуће обзиром да су по извештајима са терена, који су стизали у централи НСП, многи одустали након депеше о скидању дневница, како са управних послова тако и полицајци било да су се изјашњавали да нису више у штрајку било одласком на боловање, плус додатне претње новом депешом да је штрајк незаконит где би свакако морали прекинути па док суд реши …


Rasejanju vratiti 5,5 miliona Evra\nРубрика: Актуелно, Економија Аутор: Преузето пута прочитано Датум: 4.12.2007 Одштампај\nFond dijaspora za maticu neće odustati od naknade kompletne imovine koja je ostala zarobljena na računima državnih institucija i tražiće isplatu odgovarajuće kamate na osnovicu duga od 3,4 miliona evra, koje je država planirala da vrati iz budžeta za 2008. godinu.\nPredsednik Upravnog odbora Fonda dijaspora za maticu Miloje Milićević iz Berlina naglasio je da, osim tih 3,4 miliona koji su blokirani stečajem Beogradske banke, postoji još oko 90.000 evra na deviznom računu Saveznog ministarstva inostranih poslova, kao i oko 60.000 evra u našoj ambasadi u Beču deponovanih za Fond dijaspora za maticu.\n- Kada se sve ovo sabere dobija se oko 3.530.000 evra glavnice Fonda u momentu oktobarskih promena 2000. godine. Uz pretpostavljenu kamatu od samo 5,5 odsto godišnje, celokupna imovina Fonda dijaspora za maticu momentalno iznosi oko 5,4 miliona evra – rekao je Milićević na zajedničkoj sednici Upravnog i Nadzornog odbora Fonda održanoj u Beogradu ovog vikenda.\nNa inicijativu istoričarke Smilje Avramov formiran je Inicijativni odbor za izgradnju Memorijalnog centra srpskom stradanju u 20. veku, koji bi trebalo da bude u Beogradu.\n- Rat protiv Srbije traje nenasilnim putem. Jedan od tih nenasilnih načina je uništavanje arhivske građe, čime nam oduzimaju prošlost, a budućim generacijama onemogućavaju da saznaju istinu o stradanjima našeg naroda. LJudi su pokrali brojnu građu da bi je u privatnim arhivima spasli od uništenja i nju bi trebalo sakupiti u Memorijalnom centru – rekla je Smilja Avramov.\nČlanovi uprave Fonda i brojni gosti iz matice i rasejanja ocenili su da su pojedinci iz prethodne tri vlade Srbije učinili neprocenjivu štetu svom narodu i državi kada su blokirali i oduzeli imovinu koju su naši ljudi iz rasejanja prikupili dobročinstvima.\nBivši ministar za dijasporu u Vladi Srbije Vojislav Vukčević koji se zalagao za vraćanje sredstava Fondu, rekao je da je često ulazio u oštre verbalne sukobe sa kolegama iz prethodne vlade koji nisu bili spremni da se novac vrati.\n- Nije uobičajeno da član kabineta piše članovima vlade, ali ja sam to morao da radim da bi ostali dokazi da sam nešto pokušavao. Ne bih smeo da vam kažem kako sam usmeno razgovarao sa njima, jer mi ne biste verovali – rekao je Vukčević.\n- Novi ministar finansija Mirko Cvetković je održao svoju reč. Mi mu se, u ime dobrotvora Fonda i stradalnika u matici, kojima je prevashodno humanitarna pomoć namenjena, najsrdačnije zahvaljujemo. Nadamo se da su konačno nestali razlozi za dalje sudske procese u matici, ali i za one koje bi morali da pokrenemo pred međunarodnim instancama – rekao je Milićević, naglasivši da će otplata duga doprineti vraćanju poverenja rasejanja u maticu.\nIzbor nove uprave\nFond dijaspora za maticu pokrenuće inicijativu sa nadležnim ministarstvima u Vladi Srbije za pripremu sledećeg izbornog 5. Sabora matice i rasejanja. Na tom Saboru sadašnja uprava Fonda trebalo bi da podnese izveštaj o radu i da se izabere novo rukovodstvo.\n- Ova uprava mora da ostane. Plašim se izbornog Sabora, jer bi mogli da dođu novi ljudi koji će ovaj novac nenamenski trošiti – upozorio je Slavko Mrdović, jedan od najvećih donatora i član UO Fonda iz Švajcarske.\nČlan Nadzornog odbora Fonda Borka Vučić istakla je da dijaspora “ovu bruku treba što pre oprosti, ali je ne sme zaboraviti”. Ona je rekla da bi Predlog budžeta za sledeću godinu trebalo da se nađe pred poslanicima Skupštine Srbije na sednici 10. decembra, a da mora da bude usvojen do 15. decembra.\n- Čim budžet stupi na snagu, moramo što pre da uđemo u proceduru da Vlada uplati novac na račun Fonda. Viceremijer Božidar Đelić, koji nam je do sada bio najveći neprijatelj, rekao je da ne bi trebalo da bude problema ni sa vraćanjem ostatka novca.\nMeđutim, što se tiče kamata, možda bi trebalo da se malo ohladimo i sačekamo da nam uplate bar osnovicu, a da istrajemo u naporima da se vrate sredstva koja su ostala u Ministarstvu spoljnih poslova i na računima diplomatsko-konzularnih predstavništava – rekla je Borka Vučić.\nAdvokat Minja Nikolić koji je, uz pomoć advokatske kancelarije Tome File, vodio slučaj Fonda dijaspora za maticu, istakao je da se pred sudom u Srbiji vodi jedan postupak u kome je dijaspora tužila državu i traži naknadu štete.\n- U tom procesu mi dokazujemo da država nije ispunila naloge Fonda da se novac iz Beogradske banke prebaci na račun u Rajfajzen banci još pre nego što je srpska banka likvidirana. U toj naknadi štete možemo da računamo na novac sa kamatom – rekao je Nikolić.\nPotpredsednik UO Fonda Živadin Jovanović dodao je da bi od Agencije za osiguranje depozita, sanaciju, stečaj i likvidaciju banaka trebalo tražiti da plati sudske troškove koji iznose oko 10.000 evra, nastale zbog podnošenja tužbi, s obzirom na to da je njihovom nemarnošću novac ostao zarobljen u stečajnoj masi Beogradske banke.\nUprava Fonda dijaspora za maticu usvojila je predloge da se, posle isplate osnovice duga, uvede šestomesečni moratorijum na ulaganje sredstava dok se ne analiziraju prioriteti. Kada sredstva budu legla na račun Fonda, planirano je da se sprovedu tri odluke koje nisu izvršene zbog blokade imovine. Najpre će se sa 100.000 evra pomoći Komesarijat za izbegle, prognane i raseljene za kupovinu napuštenih seoskih imanja za smeštaj porodica. Dodatnih 100.000 evra biće uplaćeno Fondu za Kosovo i Metohiju, a sa 5.100 evra pomoći će se podizanje Spomen-hrama na Mojkovcu.\nI. PETROVIĆ za Vesti\n« « Претходне вести: Pre ili posle, pitanje je sad\nНаредне вести: Nepoznati pravoslavni Dubrovnik » »


Projektovanje, Orane :: Daibau.rs\nTražim dobrog projektanta: Sakupili i proverili smo projektante, koji rade u mestu Orane i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani projektanti će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan projektant , koji može da izvede:\tprojektni inženjering, glavna dokumentacija , dobivanje građevinske dozvole, projekt uporabnu dozvolu, renovacija kuće, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nViše od 23 godina smo izveli dosta referentnih projekata za statika građevinske konstrukcije. Naše preduzeće je sposobna da uradi projekte manjeg i srednjeg opsega. Naša osnovna delatnost su proj...\nMi smo iskusni projektanti, izvodimo usluge preko 5 godina. Naša sposobna ekipa ima kapacitete, da realizuje manje i srednje projekte. Izvedemo sva područja za projektovanje. Radimo v okolini mesta ...\nImamo celih 4 godina iskustva za nacrt elektroinstalacije. Naša sposobna ekipa je sposobna da realizuje projekte manje i srednje veličine. Obavljamo sve delatnosti za statika građevinske konstrukci...\nINSTITUT VIP CENTAR D.O.O., Leskovac\nPojedinci i preduzeća nam poveravaju projektovanje celih 3 godina. Naša ekipa ima kapacitete, da uradi srednje i veće radove. Naša glavna delatnost su već od osnivanja statika građevinske konstr...\nPROJEKTANTSKI BIRO RENING TOMIĆ RENATA PREDUZETNIK, LESKOVAC, Leskovac\nMi smo kvalitetni projektanti za mašinske instalacije, izvodimo usluge više od 14 godina. Naše preduzeće može da izvede manje i srednje projekte. Najviše se bavimo sa radovima za statika građev...\nPreko 10 godina smo izveli mnogo referenci za nacrt elektroinstalacije. Naša ekipa ima kapacitete, da preuzme projekte manje i srednje veličine. Naša primarna delatnost su već od osnivanja nacrt p...\nKorisnici pri nas naručuju usluge za projektovanje više od 10 godina. Naša ekipa ima kapacitete, da završi manje i srednje narudžbe. Naša prevladujoča delatnost su već od osnivanja preduzeća ...\nMožemo se pohvaliti sa više od 10 godina iskustva za nacrt elektroinstalacije. Naša iskusna ekipa je sposobna da napravi projekte manje i srednje veličine. Naša prevladujoča delatnost su već od...\nDECIBEL ACOUSTIC SOLUTION DOO LESKOVAC, Leskovac\nZadovoljne stranke sa nama sarađuju za nacrt elektroinstalacije celih 2 godina. Naša sposobna ekipa je sposobna da izvede manje i srednje narudžbe. Završimo sve usluge za projektovanje niskih gra�...\nPREDRAG KRSTIĆ PR, BIRO ZA PROJEKTOVANJE I INŽINJERING PELLEGRAF LESKOVAC, Leskovac\nZadovoljne stranke nam poveravaju projektovanje više od 9 godina. Naša sposobna ekipa može da napravi manje i srednje narudžbe. Naša glavna delatnost su statika građevinske konstrukcije. Preduze...\nNATAŠA CAKIĆ PREDUZETNIK, AGENCIJA ZA PROJEKTOVANJE IZVOĐENJE GRAĐEVINSKIH RADOVA INŽENJERING I DIZAJN ORBIS LESKOVAC, Leskovac\nZadovoljne stranke nam poveravaju nacrt elektroinstalacije više od 8 godina. Naša iskusna ekipa je sposobna da izvede manje i srednje narudžbe. Naša glavna delatnost su već od osnivanja preduzeć...


Podrška bivših načelnika za drugi mandat Đureviću | Opština Višegrad\nPodrška bivših načelnika za drugi mandat Đureviću\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević razgovarao je sa bivšim načelnicima ove opštine Aleksandrom Savićem, Miladinom Miličevićem i Tomislavom Popovićem, koji su mu pružili podršku u kandidaturi za sljedećeg načelnika ove lokalne zajednice.\nBivši načelnik Aleksandar Savić rekao je da je Đurević u prethodnom mandatu opravdao sva očekivanja.\n„Jedan dobar dio načelnikovog prvog mandata je uhodavanje u posao. Čini mi se da to nije dovoljno da uradi sve ono što je planirao, ali ja se nadam da će u narednom periodu biti ostvareno sve na dobrobit naših građana. Svakako, sa ovim što je do sad urađeno moramo biti zadovoljni, a očekivanja su da uvijek može i korisnije“, naglasio je Savić.\nBivši načelnik opštine Višegrad Miladin Miličević, koji je na ovoj funkciji naslijedio Savića, rekao je da je aktuelna opštinska vlast na čelu sa Mladenom Đurevićem uspješno obavljala svoju dužnost.\n„Moje mišljenje je da prekinemo sa praksom da svakog mandata biramo novog čovjeka. Sve znam, kako se i šta se radilo, koliko je odluka donijeto, koliko je sjednica bilo, šta se izvršilo i da se nije moglo više, a da ne spominjem da ova godina nije išla na ruku nikome pa ni nama. Čovjek za jedan mandat ne može mnogo da uradi. Sve ima svoje procedure“, istakao je Miličević.\nBivši načelnik opštine Višegrad Tomislav Popović, koji je tu funkciju obavljao od 2008. do 2012. godine, rekao je da je aktuelna administracija uradila dosta na poboljšanju kvaliteta života u ovoj opštini, te posebno naglasio Đurevićev angažman na obezbjeđenju novih radnih mjesta.\n„Izborni sistem je takav da od načelnika zahtijeva prilagođavanje, tako da načelnik tek u trećoj godini mandata praktično dobije priliku da nešto konkretnije odradi. Ukoliko Đurević dobije drugi mandat, tada su sve četiri godine pred njim i u potpunosti je u prilici da realizuje sve planove koji će voditi dobrobiti građana. Sve opštine koje su odabrale jednog načelnika drugi ili treći put su u prednosti, jer su ti načelnici iskusniji i rade svoj posao na višem nivou“, naveo je Popović.\nAktuelni načelnik opštine Višegrad Mladen Đurević zahvalio se svojim prethodnicima na podršci, te posebno naglasio da su u prethodnom periodu održavali sastanke kako bi došli do zajedničkih rješenja u korist svih građana Višegrada.\n„To mi je bilo od velike koristi, jer sam sa njima razmjenjivao iskustva, a posebno sam insistirao da od njih čujem ocjenu o sadašnjem radu mog kabineta i mojih saradnika, što mi je mnogo značilo“, naveo je Đurević.\nĐurević je rekao da je mandat započeo u veoma lošoj situaciji, jer je opštinski budžet bio opterećen sa dugovima naslijeđenim od prethodne vlasti.\n„Naslijedili smo ogromne dugove prema dobavljačima, kao i veliki manjak u budžetu, ali požrtvovanim radom svih mojih saradnika uspjeli smo da stabilizujemo budžet već u prvoj godini mandata i da krenemo svake naredne sa novim projektima. Mnogo toga što smo planirali smo i uspješno realizovali u ove četiri godine, ali, naravno, uvijek može bolje“, rekao je Đurević.\nOn je istakao da će u narednom periodu biti realizovani brojni projekti, kako bi se poboljšao standard života u ovoj opštini i kako bi se Višegrad još više učvrstio na turističkoj mapi.\n„Nadam se da ćemo u periodu pred nama nastaviti započeto, jer je Višegrad zaslužio mnogo toga, a naša omladina vrijedna je truda da stvorimo ambijent za njihov ostanak u Višegradu. U minule četiri godine bili smo otvoreni za sve one koji su željeli da razgovaramo o problemima sa kojima se naši građani susreću, a na takav način je kroz naš kabinet prošlo više od dvije hiljade stanovnika opštine Višegrad“, pojasnio je Đurević.


Članovi tima za uklanjanje mina ispituju neeksplodirana sredstva u Nagorno-Karabah početkom novembra.\nU još jednom podsetniku na prepreke u identifikovanju mrtvih u sukobu u Nagorno-Karabahu, dve nedelje pošto su primirje potpisali arhineprijatelji Jermenija i Azerbejdžan, 23. novembra je u eksploziji nagazne mine poginuo azerbejdžanski oficir, dok je ranjeno nekoliko etničkih jermenskih zvaničnika, kao i jedan ruski mirovnjak, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nOko 2.000 ruskih vojnika ranije ovog meseca ušlo je u oblasti u Nagorno-Karabahu i oko te teritorije u okviru primirja u kojem je posredovala Moskve i koje je okončalo šest nedelja teških borbi u 30-godišnjem sukobu u kojem su, kako se veruje, ubijene ljudi.\nRusko Ministarstvo odbrane saopštilo je da se dogodio incident s nagaznom minom.\nMinistarstvo je navelo da su grupa ruskih mirovnjaka, azerbejdžanski vojnici, etnički Jermeni iz de fakto rukovodstva te oblasti i predstavnici Međunarodnog komiteta Crvenog krsta tragali za telima nestalih vojnika u okrugu Tartar severoistočno od Nagorno-Karabaha kada je mina eksplodirala.\nAzerbejdžanski oficir poginuo je u eksploziji blizu sela Madagiz, dok su četvorica zvaničnika za vanredne situacije iz otcepljene jermenske teritorije lakše povređena, a ruski mirovnjak odveden je u bolnicu u Bakuu.\nIsprava nije bilo potvrde incidenta s azerbejdžanske ili jermenske strane.\nAzerbejdžan uporno odbija da objavi vojne žrtve otkako su se borbe rasplamsale 27. septembra i brzo eskalirale u azerbejdžansku ofanzivu.\nSnage Bakua povratile su velike delove teritorije koju su decenijama kontrolisali etnički Jermeni, mada su međunarodno priznate kao deo Azerbejdžana.\nPrekid vatre koji je stupio na snagu 10. novembra većinu tih dobitaka stavio je pod kontrolu Bakua i obavezao etničke jermenske snage da se povuku iz svih sedam okruga oko Nagorno-Karabaha u, kako smatraju mnogi Jermeni, nacionalnom porazu.\nJerevan je 23. novembra saopštio da nastavlja primopredaju oko 120 gradova, sela i naselja u toj oblasti.\nPorodice s obe strane sukoba žalile su se na manjak informacija o vojnicima koji su nestali ili za koje se u mnogim slučajevima veruje da su ubijeni u borbi.\nJerevan je saopštio da je poslednjih nekoliko dana pronašao ili predao tela oko 350 vojnika.\nU jermenskoj prestonici Jerevanu članovi porodica okupili su se 23. novembra ispred zgrade Ministarstva odbrane da traže informacije gde se nalazi desetine vojnika koji su nestali.\n"Došli smo ovde, tako da predstavnik državnog tela – bilo ministar ili čovek iz vojske – dođe i da nam odgovor kako bismo saznali bar neke informacije šta se dešava", rekla je jedna žena koja je tražila informacije o svom sinu. "Shvatamo da je bio rat, ali oni nas ignorišu – sve roditelje."\nAzerbejdžanske porodice takođe su se žalile na slične zvanične propuste, pogoršane kulturom državne tajnovitosti u strogo kontrolisanoj zemlji s oko 10 miliona ljudi. Neke porodice su tražile odgovore na društvenim mrežama.\nOkrug Agdam predat je 20. novembra.\nAzerbejdžanska vojska ulazi u Aghdam dok Armenci bježe\nEtničke jermenske snage bi trebalo da u narednih nedelju dana predaju još dva okruga i očekuje se da će još hiljade stanovnika verovatno pobeći, u mnogim slučajevima noseći sa sobom svu svoju imovinu, a za sobom ostavljajući spaljene kuće.\nKarvačar (koji Azerbejdžanci zovu Kalbačar), stisnut između Nagorno-Karabaha i Jermenije, trebalo bi posle jednonedeljnog odlaganja da bude predat 25. novembra. Primopredaja okruga Kašatag (koji Azerbejdžanci zovu Lačin) zapadno od Nagorno-Karabaha, zakazana je za 1. decembar.\nDok se nastavlja povlačenje etničkih Jermena koji su u mnogim slučajevima decenijama ili generacijama živeli na tim teritorijama, deluje da je put ka trajnom miru i dalje težak.\nDve najuticajnije regionalne sile na Kavkazu, Rusija i Turska, kako se navodi, ne slažu se oko moguće uloge turskih mirovnjaka u okviru primirja.\nRusija ima opsežne odnose s obe zemlje, mada Jermeniji daje bezbednosne garancije, dok je Turska čvrsti azerbejdžanski saveznik s dugogodišnjim animozitetom prema Jerevanu.\nMnogi analitičari sugerišu da je Moskva u dogovoru o prekidu vatre dobila značajan ustupak angažovanjem mirovnih trupa kojim njena vojska ima prisustvo u strateškom i nestabilnom Južnom Kavkazu.\nPrethodne ruske "mirovne" misije u otcepljenim regionima u Gruziji i Moldaviji su se zadržale uprkos lokalnom protivljenju.\nRojters (Reuters) je citirao neimenovani turski izvor koji je 23. novembra rekao da se Ankara i Moskva sada ne slažu oko nadziranja primirja između Jermenije i Azerbejdžana.\nPored ruskih mirovnih snaga na terenu, dogovor o primirju traži da u regionu postoji daljinski nadzorni centar s osobljem iz Turske i Rusije.\nMeđutim, turske vlasti navodno traže da budu prisutne i njene nezavisne mirovne snage kako bi ispoljile svoje uticaj.\nNjihove ruski kolege, uključujući visoke zvaničnike koji su tokom vikenda posetili Jerevan i Baku, rekle se da se protive takvom turskom prisustvu.


Mađari nagrađuju vozače koji poštuju ograničenja brzine\n8 Avg 2021 - 10:30 Vesti Link\nMađarska policija pokreće aplikaciju pomoću koje će pratiti da li se poštuje dozvoljena brzina kretanja kako bi nagradili one koji voze u okviru propisanih ograničenja brzine.\nKorisnici OBBPoint aplikacije će dobijati bodove, ukoliko redovno voze po pravilima, te će kasnije moći da ih iskoriste za popuste i poklone u prodavnicama i kod različitih dobavljača usluga, prenosi PlutonLogistics. Na osnovu koordinata lokacije, softver zna koja ograničenja brzine važe za datu rutu, a ažuriraće se redovno kako bi mogao da identifikuje periodična ograničenja. Ne smatra se prekršajem ako neko trenutno prekorači maksimalnu brzinu u kratkom periodu, na primer da pretekne drugo vozilo, pod uslovom da vozač nakon završenog manevra uspori do ograničenja brzine.\nUz OBBPoint bodove mogu sakupljati ne samo odrasli, već i deca koja putuju automobilom ili druga odrasla osoba koja putuje pored vozača.\nSistem je dizajniran za pokretanje aplikacije na dva telefona paralelno u vozilu. Deca koja koriste verziju aplikacije dizajniranu za njih mogu da biraju različite likove (detektive, policajce…), a mogu i da se međusobno takmiče i porede rezultate. Takođe, program predviđa i da će sami vozači moći da se takmiče – na osnovu bodova prikupljenih u redovnom saobraćaju, igrači će dobiti titule, te će se potom izvlačiti nagrade među onima istog ranga.\nIzvor: B92.net / Plutonlogistics.com


Nastavljeni pregovori: Imamo mogući datum za gostovanje Sel u Beogradu! - Famoza.net\nNastavljeni pregovori: Imamo mogući datum za gostovanje Sel u Beogradu!\n28/05/2016 28/05/2016 Vladimir (Famoza.net) 3491918 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fnastavljeni-pregovori-imamo-moguci-datum-gostovanje-sel-u-beogradu%2FNastavljeni+pregovori%3A+Imamo+mogu%C4%87i+datum+za+gostovanje+Sel+u+Beogradu%212016-05-28+16%3A00%3A15Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D34919\nKao što smo već pričali, naša redakcija uspela je ponovo da pokrene pregovore oko dolaska Selene Gomez u Srbiju a iako je sve još uvek jako daleko od toga da bude rešeno, odlučeno je da se u ponudi traži da datum gostovanja bude 25. oktobar!\nAko se pitate zašto baš taj dan – odgovor je jednostavan! Dan ranije Selena je u Pragu a dan kasnije je Milanu što su dva grada koja su nam najbliža! Ovakav plan neće biti lako ostvariti jer je Prag od Beograda udaljen 900 kilometara a Beograd od Milana još 1000! Praktično, to bi značilo da Sel odmah nakon koncerta u Pragu mora brzo da se spakuje i krene još pre ponoći da bi u našem glavnu gradu došla nešto prepodneva, obavila probe i uveče već oko 20h održala koncert! Naravno, to bi značilo i da se ona u našoj zemlji ne bi zadržala ni 24 časa.\nDruge varijante bile bi da se datum u Srbiji ubaci kao prvi ili poslednji na turneji ali to nije nimalo lako. Po rasporedu, Sel ima prvi koncert u glavnom gradu Finske, Helsinkiju, a poslednji u Lisabonu u Portugalu, 16. novembra. Helsinki je od Beograda udaljen 2200 kilometara a Lisabon je još dalje, na preko 3000 kilometara. Po rečima naših prijatelja, sve ovo predstavlja značajne probleme ali oni smatraju da itekako vredi poslati joj ponudu. Mi ćemo narednih dana nastaviti da vas obaveštavamo o svemu što se dešava!\nPročitajte još Njihov momenat: Ovako naši Selenatori proslavljaju svoj praznik!\n"Revival" turneja: Objavljen novi spisak, Selena ne…\nPonovo smo razgovarali sa organizatorom: Postoje dva…\nSkrillex odgovara na optužbe: “Žao mi je, ali Biebs i ja nismo lopovi!”\n18 thoughts on “Nastavljeni pregovori: Imamo mogući datum za gostovanje Sel u Beogradu!”\nDivno, hvala Vam puno!!!\nKada ćete znati konačne rezultate?\nPar nedelja verovatno.\nDa li imate neke dobre vesti za Selenatore?\nu koliko sati su nove informacije?\n29/05/2016 at 21:57\nNe znamo da li će ih biti sutra jer tek treba da imamo nove razgovore.\n25.oktobra mi je rodjendan hihih\nDa li imate neke informacije o koncertu Sel u Srbiji?\n29/05/2016 at 21:56\nDanas ne, vikend je 🙂 Sutra je jako bitan dan ali videćemo šta možemo da vam kažemo.\nšta se dešava sa pregovorima?\nDanas stoje ali sve je pod kontrolom 🙂\n30/05/2016 at 21:55\nda li sutra možemo očekivati nove informacije?\nBolje da ne obećavamo jer ne zavisi od nas. Radimo na tome svakog dana.\nDa li ste razgovarali sa Seleninim timom?\nNe još, javimo 🙂\nOvih dana nadamo se. Potrebno je zakazati sastanak a to traje.\nDa li ćemo videti Revival Turneju u Srbiji?


Usvojen Zakon o pravima demobilisanih boraca u FBiH, podržani i amandmani - Klix.ba\nUsvojen Zakon o pravima demobilisanih boraca u FBiH, podržani i amandmani\n10.7.2018. u 20:52\nPredstavnički dom Parlamenta FBiH večeras je nakon cjelodnevne rasprave usvojio Zakon o pravima demobilisanih boraca i pravima njihovih porodica sa uloženim amandmanima.\nKljučni zahtjevi boraca odnosili su se na isplatu boračkog dodatka, objavu registra boraca te regulisanje finansiranja boračkih udruženja. Svi zahtjevi, osim finansiranja boračkih udruženja su prihvaćeni te slijedi daljnja procedura i upućivanje Zakona u Dom naroda.\nSjednici je prisustvovalo 58 zastupnika i svi su podržali zakon. Treba istaći da su zastupnici SDA podržali amandmane SDP-a iako su naveli da će njihovi amandmani ugroziti provođenje zakona.\nStoga je SDA predložila da se do kraja ovog mjeseca zakaže vanredna sjednica na kojoj će se razmatrati izmjene Zakona o igrama na sreću, kojim bi se trebalo definisati i finansiranje sprovodivosti svih segmenata danas usvojenog zakona.\nSuštinske amandmane na kojima su insistirali borci uputio je SDP-ov Zukan Helez, ali su usvojeni i amandmani SDA poput onog da maksimalan iznos boračkog dodatka bude kao iznos minimalne penzije.\n"Ključni zahtjevi su ispoštovani, a to je borački dodatak i objavljivanje registra boraca. Revizija finansiranja udruženja nije prošla, jer to nije odgovaralo SDA, ali to ćemo naknadno rješavati. To će biti gotovo do kraja mandata. Ja sam predložio amandmanom da se finansiranje boračkih udruženja smanji sa 20 milion ana dva miliona, ali nije prošlo", kazao je Helez, što su borci s oduševljenjem prihvatili.\nTakođer je usvojen i amandman da se registar boraca mora objaviti u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona.\nTreba istaći da današnjoj sjednici nisu prisustvovali zastupnici HDZ-a.\nNakon što im je saopćeno da je većina njihovih zahtjeva ispoštovana, borci su se razišli ispred zgrade Parlamenta FBiH.\nVlada FBiH Predstavnički dom Parlamenta FBiH Zakon o demobilisanim borcima\nOd 1997. godine do danas Vlada FBiH dodijelila više od 2.800. stanova\n15.11.2018. u 12:49\nFederalna vlada otvorila račun za platne transakcije Aluminija\n15.11.2018. u 12:39\n15.11.2018. u 12:33\n10.07.2018. u 21:04\nJužna Afrika: U avionskoj nesreći poginula jedna osoba, 20 povrijeđenih\n10.07.2018. u 20:32


Šlep služba Palilula, šlepovanje automobila, motocikala, kombija: Srbija\nŠlep služba Palilula, brz dolazak, 00-24h, cena od 2.000 rsd\nŠlep služba Palilula - potrebno vam je hitno šlepovanje vozila na Paliluli? Na pravom ste mestu. Mi nudimo brzu, profesionalnu i jeftinu uslugu šlepovanja vozila do željenog auto-servisa, radionice ili mesta stanovanja na celoj teritoriji Beograda i Srbije.


Izrael počinje masovnu vakcinaciju od sledeće nedelje\nTanjug 17. decembra 2020. 09:38\nRAMALA – Izrael će sledeće nedelje početi sa kampanjom masovne vakcinacije građana protiv Kovid-19, nakon što je premijer Benjamin Netanjahu lično stupio u kontakt sa direktorom kompanije Fajzer.\nMilioni Palestinaca koji žive pod kontrolom Izraela na vakcinaciju će morati da čekaju znatno duže, prenosi AP.\nIzrael ima mobilne jedinice za vakcinaciju koje imaju frižidere u kojima vakcina može da se čuva na minus na 70 stepeni Celzijusa.\nVakcinacija bi trebalo da počne u toku sledeće nedelje, sa kapacitetom od 60.000 doza po danu.\nIzrael je sa kompanijom Fajzer postigao dogovor o nabavci osam miliona doza vakcina, što je dovoljno za polovinu od devet miliona stanovnika ove zemlje.\nDogovor je postignut nakon što je izraelski premijer Benjamin Netanjahu lično kontaktirao izvršnog direktora kompanije Fajzer Alberta Bourlu.\nZemlja je ranije u toku ovog meseca takođe postigla dogovor sa kompanijom Moderna, od koje će kupiti šest miliona doza vakcina.\nKampanjom vakcinacije u Izraelu biće obuhvaćeni Jevreji koji žive na teritoriji Zapadne obale i koji su državljani zemlje, ali ne i 2,5 miliona Palestinaca koji žive na ovoj teritoriji i koji će morati da čekaju vlasti Palestine.\nPalestinci se nadaju da će vakcine protiv Kovid-19 dobiti u okviru progama „Kovaks“, koji predviđa distribuciju besplatnih vakcina za do 20 odsto stanovništva siromašnijih zemalja, od kojih su mnoge snažno pogođene pandemijom.\nProgram je, međutim, obezbedio samo deo od dve milijarde doza vakcina koje planira da nabavi u toku naredne godine.\nDogovori tek treba da budu potvrđeni, a tu je i nedostatak finansijskih sredstava.\nVakcinaciju Palestinaca dodatno otežava činjenica da imaju samo jednu jedinicu za čuvanje vakcine.\nU Izraelu je do sada potvrđeno preko 350.000 slučajeva Kovid-19 i više od 3.000 smrtnih slučajeva. Na teritoriji Zapadne obale, među palestinskim stanovništvom, zaraženo je preko 85.000 ljudi, a preminulo je više od 900.\nU pojasu Gaze, u kojem živi dva miliona Palestinaca, potvrđeno je više od 30.000 slučajeva Kovid-19 i 220 smrtnih slučajeva.


Pozivni broj 971 / +34971 / 0034971 / 01134971, Španija\nPozivni broj 971 (+34971 / 0034971 / 01134971)\nPozivni broj: 971 (+34 971)\n971 je pozivni broj telefonskog okruga za Balearic Islands. Za fiktivni broj telefona 6789364 i pozivni broj grada 971, broj za pozivanje je 971 6789364. A Balearic Islands se nalazi u Španija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 6789364, pozivni broj grada 971 (Balearic Islands) i Državni pozivni broj 0034, broj za pozivanje je 0034 971 6789364. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 971, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +34 (0034) ili pozivni broj grada 971 (Balearic Islands).\nAko ste van Španija i želite da pozovete osobu u Balearic Islands, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Španija je +34 (0034), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Balearic Islands, morate da dodate +34 971 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 6789364, pozivni broj grada 971 (Balearic Islands) i Državni pozivni broj 0034, broj za pozivanje je 0034 971 6789364.


WABA Naida Glotić četvrto pojačanje RMU Banovića\nNaida Glotić četvrto pojačanje RMU Banovića\nRMU Banovići su i dalje veoma aktivni u sastavljanju ekipe za novu sezonu. Bosanskohercegovački prvak je dodao već četvrtu novu igračicu, bivšu juniorsku i mladu reprezentativku BiH Naidu Glotić (185 cm, 1999) koja je potpisala jednogodišnji ugovor.\nGlotić dolazi iz Rudar Sport Ugljevika te je sa prosjekom 9.2 skokova bila drugi skakač prošlosezonskog prvenstva BiH. Na 18 utakmica je ostvarivala još po 13.1 poena, 2.4 asistencija, 1.3 osvojenih lopti i 0.6 blokada.\nGlotić je s košarkom počela u Jedinstvu BH Telecom iz Tuzle, s kojim je 2016.godine osvojila WABA U17 ligu. Za Jedinstvo je igrala sve do prošlog ljeta, kada odlazi u Rudar. Sa juniorskom reprezentacijo BiH je 2016. godine na europskom prvenstvu Divizije B, koje se je igralo u Sarajevu, osvojila bronačnu medalju.\nFormer U17 WABA Champion Naida Glotic joins RMU Banovici\nRMU Banovici are very busy in the transfer market. Bosnian champion added its fourth new player, former U18 and U20 national team player Naida Glotic (185 cm, 1999), who inked a one-year deal.\nGlotic arrives from Rudar Sport Ugljevik, for whom she averaged 13.1 points, 9.2 rebounds (ranked second), 2.4 assists, 1.3 steals and 0.6 blocks over 30 minutes in 18 Bosnian Division I game last season.\nGlotic grew up with Jedinstvo BH Telecom Tuzla and played there before joining Rudar Sport last summer. She was a member of the Bosnian junior national team that won bronze medal at the 2016 European Championship Division B played in Sarajevo. Glotic won 2016 WABA U17 Championship title with Jedinstvo BH Telecom Tuzla.\nTriglav doveo Teodoru Sarić\nLaurita Jurčiute novi play šampionki


Republika / Pored Natha i Tošića, Partizan dobio još jednog sjajnog izvođača slobodnjaka!\n12:55Užas kod Valjeva: Mladić (19) sleteo automobilom s puta, prevrnuo se i poginuo na licu mesta! I to nije jedina nesreća 12:51Alarmantno: Desetorica fudbalera pozitivna na koronavirus u Čempionšipu! 12:45(FOTO) Više nije plavuša! Dušica Jakovljević frapirala javnost brutalnom promenom: Pogledajte kako izgleda sa dugom crnom kosom! 12:40U srpskim sredinama na Kosovu nema novoobolelih od koronavirusa 12:37Sa administrativnog prelaza Merdare vraćen kombi pun srpske robe! Priština počela da sprovodi sramne mere 12:30Velika obećanja iz Bara: Igraćemo Evrokup i plasirati se u Evroligu! 12:26(UŽIVO) KORONAVIRUS U SVETU: Zaraženo više od 6,1 miliona, umrlo 371.287! U SAD-u apokalipsa, Brazil postaje novo žarište 12:25Radojičić: Metro je stogodišnji san Beograđana, važno da gradnja konačno počne 12:11Otimačina oko Luke Jovića! 12:10(VIDEO) Ne sme biti zaboravljen: Tačno u podne Marš na Drinu u čast doktora Lazića!\nsreda, 19. 2. 2020.| 21:45\n- Dosta sam spreman. U ovakav klub ne možete dođi, a da niste na fizičkom maksimumu. Možda je potrebna sedmica, dve da uhvatim ritam, kako bih shvatio šta se traži. To mi fali u ovom trenutku. Što se mog fizičkog stanja tiče, zadovoljan sam, ima malo prostora za napredak, brzo ću biti u takmičarskom ritmu - rekao je Vitas.\nOn je otkrio da je već dugo na meti Partizana.\n- Tri godine konstantno, u svakom prelaznom roku, bilo je kontakata i priča, ali ovo je pravi trenutak za angažman. Sad sam u najboljim igračkim godinama, brzo ću se prilagoditi zahtevima struke, uhvatiću ritam i pomoći ekipi u takmičenjima.\n- Protiv Ostojića sam igrao, a malog Pavlovića pratio i stalno govorio kako je, uz Nikolu Milenkovića, jedan od najvećih talenata Partizana poslednjih godina. Želim mu da nastavi ovim putem, vredan je momak, a što se Blekija tiče, na dobroj je stazi da postane jedan od najboljih defanzivaca Evrope, to mu prirodno sleduje.\nŠtoper dodaje da može i da trese mreže.\n- Poslednje sezone u Mehelnu sam osam puta tresao mrežu. Čak pet puta iz slobodih udaraca. Ovde će biti drugačije, konkurencija je žestoka, uverili smo se u nedelju, Tošić i Natho su briljirali protiv Radnika. Sačekaću, možda se oslonim na kornere. Neka bude „nula“ pozadi, lako ćemo za napred - zaključio je Vitas.\nSrbija Sport Beograd Fudbal FK Partizan Uroš Vitas Superliga Srbije Linglong Superliga Srbije


Sofija Milošević: Još ne znam da li sa Viktorom želim da provedem ostatak života - Hello! magazin\nSofija Milošević: Još ne znam da li sa Viktorom želim da provedem ostatak života\nSofija Milošević (23) i Viktor Troicki (28) početkom godine obnovili su vezu. Sofija (23) kaže da, iako su često razdvojeni, uspevaju da održe ljubav i da su jedno drugom velika podrška. Manekenka i teniser već nekoliko meseci uživaju u ljubavi, ali smatraju da je još rano za ozbiljne planove o zajedničkoj budućnosti.\n– Viktor me je odavno osvojio, ne mogu više ni da se setim kako. Još sam mlada da donosim zaključke da li je on muškarac s kojim želim da provedem ostatak života – kaže Sofija za “Blic”.\nOboje zbog karijere stalno putuju, a manekenka, kojoj je baza u Njujorku, kaže da im to ne pre predstavlja problem.\n– Uživamo u svakom trenutku koji provedemo zajedno. Ništa nije teško. Sve je stvar organizacije i želje – objašnjava lepotica i dodaje uz osmeh da njoj drugi muškarci i ne smeju da priđu jer je čuva dva metra visok brat.\n– U Beogradu sam ostavila srce, volim Srbiju i jako mi je teško svaki put kada odlazim. S druge strane, Njujork kao grad nudi mnogo opcija za samostalan razvoj. Prvi prioritet mi je fakultet, koji moram da završavam kao student na daljinu. Ne viđam porodicu po šest meseci, što mi veoma teško pada s obzirom na to da imam male sestričine i sestriće.\n– U Srbiji dosta devojaka koje žele medijsku pažnju sebe nazivaju manekenkama, a u stvari ništa ozbiljnije nisu uradile, tako da je logično da će ljudi čitajući novine o takvim personama misliti najgore o modelima.\nSofija i Viktor su raskinuli pre pet godina. Viktor je posle toga bio s manekenkom Sunčicom Travicom, dok se Sofija zabavljala sa sinom Bobe Živojinovića Filipom.\nViktor Troicki: Sunčani Majami zamenio snežnim Kopaonikom


Srbija, Makedonija i Crna Gora danas u Evropi bez viza - Klix.ba\nZa građane Srbije, Makedonije i Crne Gore, Evropa bez viza je od danas realnost. Od 19. decembra 2009. godine građani tih bivših jugoslovenskih zemalja mogu putovati u zemlje Evropske Unije isključivo sa biometrijskim pasošem.\nPad 'viznog zida' u Beogradu je sinoć obilježen vatrometom, a sa aerodroma Nikola Tesla, minutu iza ponoći poletjela je prva grupa ljudi koja je u zemlje Evropske uniije ušla bez viza.\nNaime, pedeset ljudi koji nikada nisu bili u nekoj od zemalja EU, sinoć su o trošku države poletjeli sa srbijanskog aerodroma i tako bili prvi koji su izvan Srbije otišli bez vize.\n"Srbija će od 19. decembra biti za korak bliže Evropskoj uniji, ali posao nije gotov i ostalo je još mnogo toga da se uradi", kazao je za Press ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić, koji je isto tako nešto poslije ponoći sa povećom grupom građana prešao granicu Mađarske.\nKako su izvijestili regionalni mediji već prvog dana bezviznog režima osjeti se nagli porast broja putnika, dok su danas letovi u srbijanskom "Jat Airwaysu" bili ispunjeni i do posljednjeg mjesta.\nPodizanje vizne barijere s nestrpljenjem su čekali i Makedonici. Čelnici te države naglasili su kako je to veliki korak u pridruživanju Makedonije EU, a Tanja Fajon je istakla kako se nada da će Makedonija u što skorijem roku početi s pregovorima.\nU 25 evropskih zemalja samo sa biometrijskim pasošem od danas mogu putovati i građani Crne Gore.\nTurističke agencije, željeznice, ali i avio kompanije zemalja u kojima je od danas bezvizni režim nadaju se porastu broju putnika u narednih nekoliko mjeseci.\nDvoje ranjeno nakon pucnjave u centru Zenice\n19.12.2009. u 08:48


Vučić povodom izbora na KiM poručio ZAPADNIM AMBASADORIMA: Ništa gluplje u životu nisam pročitao! | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.05.2019. • 11:49 21.05.2019. • 13:48 Srbija Danas\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvuje danas svečanoj promociji tri tri nove klase pripadnika MUP-a.\nIzjava za medije predsednika Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je ponosan na našu policiju i vatrogasce, kao i na rad MUP-a, pošto je u Srbiji u 2018. zabeležena najniža stopa izvršenja krivičnih dela u poslednjih 20 godina.\n- Ali, uvek može da se postigne više i mora bolje - rekao je Vučić novinarima u Novom Sadu, gde su promovisane tri nove klase pripanika MUP-a.\nDodao je da je uveren da će policajci i vatrogasci biti još više motivisani, pošto će imati sve veća primanja. Kazao je da će lakše moći da reše stambene probleme i da već danas imaju mnogo bolje uslove.\n- Verujem da će dati sve od sebe da uspesi policije i vatrogasaca budu još veći. Oni jesu naš ponos. Rade jedan od natežih poslova, mnogo toga od njih zavisi, bezbednost i sigurnost i zato je važno da budu školovani, obučeni i dobro opremljeni.\nVučić je dodao da će država imati još više mogućnosti da za sve to.\nOdgovarajući na pitanja novinara da će Srbija povećati rezerve zlata, Vučić je rekao da je zamolio za to ali i da ne može da se utiče na Narodnu banku.\n- Pred nama su teška i nepredvidiva vremena. Bilo šta da se dogodi sa Iranom razara nam naftno tržište. Takođe, nastavak sukoba po pitanju veštačke inteligencije, može da vodi u sve moguće sukobe - rekao je Vučić.\nKako kaže, najveća sigurnost je kada držite jedan deo rezervi u zlatnim polugama, i da Srbija u ovom trenutku želi da poveća rezerve u zlatu koliko je moguće.\nVučić je povodom izbora na KiM rekao da su različiti popisi koje imaju Srbi i Albanci, ali da je ogroman procenat ljudi izašao na izbore.\n- Kako da objasne to da je bojkot propao i kako da objasne da osim Rade sa Savskog venca ne mogu nikog da dovedu u svoje redove - upitao je Vučić i dodao da je bio iznenađen saopštenjem Kvinte.\n- Čestitam im na inventivnosti. Ništa gluplje nisam pročitao.\nVučić je rekao da je mnogima žao što je sve prošlo u najboljem redu i čestitao narodu na severu KiM i čestitao je opoziciji što ima preče interese od KiM.\nVučić je dodao da će ljudi na izborima pokazati svoje mišljenje, i dodao da će u petak imati sastanak sa Srbima sa KiM.\nGovoreći o Štraheu Vučić je upitao ko je dve godine čuvao snimak i upotrebio ga kada njemu odgovara.\n- Sva elementarna prava su pogažena. To je užas - istakao je Vučić.\nVučić je kazao da Srbija mora da se dobro postavi, da zemlja napreduje, da se modernizuje policija i vojska, da se kupuje zlato.\nHelikopteri MUP-a nadleću Novi Sad\nPripadnici MUP-a izvode pokazne vežbe\nPočeo svečani defile vatrogasaca i policajaca\nVučić pripadnicima MUP-a: Svi su danas ponosni na vas\nVučić se obratio prisutnima rekavši policajcima da danas započinju posao koji znači da će uvek biti tu za druge.\n- Vaš posao je svakako najteži, od vas svako očekuje da budete uz njih, a ukoliko im se nešto dogodi, opet ste krivac vi. To govori koliko nije lako raditi vaš posao. Ne smete da žalite trud, ponekad i da rizikujete život da bi se naši građai osećali bezbedno – kazao je Vučić.\nKako dodaje, Srbija će gledati da više nikada ne budu na poslednjem mestu.\n- U ovom gradu ćemo pokazati građanima da možemo da ih odbranimo od onih koji ugrožavaju budućnost naše dece. Mi nemamo pravo da štedimo na našoj policiji - naglasio je Vučić.\nOn kaže da je to što se broj mladih povećava jeste pokazatelj da država radi dobro.\n- Ulagaćemo sve više, radićemo sve više da se vi osećate bolje. Svako od nas kada pogleda koji posao obavljate ne krije divljenje prema onome što činite. Prema policajcima koji po snegu i kiši moraju da regulišu saobraćaj i nas nervozne moraju da umire i pokažu svaku vrstu ljubaznosti - rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije je uputio molbu da ne samo na radnom mestu, već kada god mogu nose svoje uniforme jer se građani osećaju sigurnije i bezbednije.\n- Ta uniforma nije bitno samo da je lepa, to je uniforma Republike Srbije, to je uniforma građana Srbije kojima služite. Čestitam vašim roditeljima, želim vam da mnogo toga uradite za našu Srbiju - rekao je Vučić i zahvalio se svim polaznicima.\nStefanović: Srbija će uvek biti jača od kriminalaca\n- Ponosan sam na vas i srećni vam prvi koraci u ministarstvu unutrašnjih poslova - poručio je novim pripadnicima MUP-a Stefanović.\nIntoniranjem himne počela svečana promocija\nSve spremno za promociju novih pripadnika MUP-a\nSve je spremno za početak promocije tri nove klase pripanika MUP-a u Novom Sadu, a građani se još okupljaju na Trgu slobode, gde će u podne početi svečanost.\nU Novom Sadu danas će u prisustvu predsednika Republike Aleksandra Vučića, biti promovisane 17. i 18. klase polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku, 4. klase polaznika osnovne obuke pripadnika vatrogasno - spasilackih jedinica i diplomiranih studenata Kriminalisticko policijskog univerziteta.\nCentralna manifestcija počeće intoniranjem himne Srbije, posle čega će se obratiti ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović. Svečanost će biti nastavljena proglašenjem najboljih polaznika, a predviđeno je da se zatim obrati i predsednik Vučić.\nUslediće svečani defile policajaca i vatrogasaca, koji će predvoditi zastavni vod Centra za osnovnu policijsku obuku. Zatim sledi defile ešalona 17. i 18. klase, 4. klase, i mešovitog ešalona diplomiranih studenata.


Više od pola obradivih površina u BiH se ne obrađuje | Krupljani.BA\n“Ministar Šmit je kao preduslov za sve postavio postizanje brze unutrašnjopolitičke saglasnosti. Samo na taj način može biti aktivirana dalje finansijska pomoć EU i bilateralna saradnja. Važno je da se posveti dužna pažnja činjenici da finansijska i tehnička pomoć dođe do proizvođača na licu mjesta”, navode u njemačkom ministarstvu.\n“Udio poljoprivrede u bruto društvenom proizvodu 2014. iznosio je 6,5 procenata, a najvažnija poljoprivredna grana je uzgajanje povrća”, istakli su. Vladimir Usorac, predsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača – mljekara, ističe da je ministar Šmit njemu i ostalim proizvođačima obećao finansijsku pomoć za saniranje posljedica prilagođavanja SSP-a.\n“Ne treba izmišljati toplu vodu. Neka nama daju ono što daju svojim evropskim poljoprivrednim proizvođačima”, rekao je Usorac. On je podsjetio da se sada čeka elaborat Svjetske banke koja će uraditi procjenu štete koja će nastati nakon stupanja na snagu prilagođenog SSP-a. Miro Pejić, predsjednik Udruženja poljoprivrednika BiH, ne vjeruje u obećanja koja je dao Šmit, ocjenjujući da je to samo pokušaj “pranja” bh. vlasti.\n“Čuli smo mnogo deklarativnih stvari koje idu na ruku vlastima, potvrđujući im kako je dobro ovo što rade uvjeravajući nas da nisamo u teškoj situaciji. Uvijek nam govore da će biti bolje za dvije ili tri godine, ali svi idu naprijed u okruženju, a mi stojimo u mjestu ili se čak krećemo unazad”, kaže on.\nDodao je da je pregovarački tim “išao na ruku uvoznim lobijima, a ne vlastitim poljoprivrednim proizvođačima”, te je ustvrdio da BiH ne štiti svoju poljoprivredu koja je strateški važna za bilo koju zemlju. Juče nismo uspjeli dobiti komentar Hamze Tinjka, glavnog pregovarača BiH, koji nam se nije javljao na telefon.