Zakon o Verskoj zajednici Jevreja (1929) — Викизворник\nZakon o Verskoj zajednici Jevreja (1929)\nO VERSKOJ ZAJEDNICI JEVREJA\nVersku zajednicu Jevreja u Kraljevini Jugoslaviji obrazuju svi pripadnici jevrejske veroispovesti koji žive u Kraljevini Jugoslaviji. Njeni pripadnici imaju punu slobodu javnog ispovedanja svoje vere.\nVEROISPOVEDNE OPŠTINE I NjIHOVA CENTRALNA PREDSTAVNIŠTVA\nPripadnici Verske zajednice Jevreja organizovani su po veroispovednim opštinama koje imaju zadatak da se brinu za verske i kulturne potrebe svojih članova. Sve veroispovedne opštine, osim ortodoksnih, obrazuju Savez jevrejskih veroispovednih opština, a ortodoksne obrazuju Udruženje ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština.\nUnutrašnje uređenje Saveza jevrejskih veroispovednih opština i Udruženja ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština, kao i pojedinih veroispovednih opština, njihova prava i dužnosti uređuju se pravilima koje donose Savez odnosno Udruženje kao i svaka opština za sebe, a potvrđuje ih Ministar Pravde i to za opštine po predlogu Saveza odnosno Udruženja. Isto važi i u pogledu izmene pravila.\nJevrejske veroispovedne opštine kao i njihov Savez odnosno Udruženje, samoupravna su tela koja samostalno upravljaju svojim versko-upravnim, kulturnim i dobrotvornim ustanovama, kao i verskom imovinom i verskim fondovima, a pod vrhovnim nadzorom države. One samostalno odlučuju o primanju zadužbina (zaklada), koje su namenjene verskim zadacima, i upravljaju njima pod nadzorom zadužbinskih vlasti po zakonu o zadužbinama.\nSavez odnosno Udruženje i veroispovedne opštine pravna su lica i sposobna da po propisima zakona stiču i drže kako pokretna tako i nepokretna dobra i da vrše svoja prava koja im kao takvim pripadaju.\nJevrejske veroispovedne opštine i njihov Savez odnosno Udruženje samostalno vrše kontrolu svojih prihoda i rashoda, po postupku o svom računovodstvu, koji će Ministar pravde propisati uredbom, a podleže, prema odredbi drugog stava čl. 2 zakona o glavnoj kontroli, vrhovnom nadzoru Glavne kontrole, u toliko što je Glavna kontrola ovlašćena da utrošak prihoda, prema ukazanoj potrebi, kontroliše pregledima, bilo na zahtev Ministra pravde ili samih veroispovednih opština i njihovog Saveza odnosno Udruženja.\nSvaka veroispovedna opština jednog ili drugog verskog pravca ima svoje područje, a njeni su pripadnici svi Jevreji oba pola koji na tom području žive, a pripadaju njenom pravcu.\nIz područja jedne veroispovedne opštine može se izdvojiti jedan deo u cilju obrazovanja nove opštine drugog verskog pravca ili spajanja sa već postojećom opštinom drugog verskog pravca ako to zatraži najmanje dvadeset punoletnih i samostalnih pripadnika opštine i ako se dokaže da se izdvajanje vrši samo iz verskih pobuda i da će u slučaju obrazovanja nove opštine biti dovoljno sredstava za izdržavanje njenih službenika i za rad njenih ustanova.\nVeroispovedne opštine kojima nedostaju sredstva za rad potrebnih ustanova i za izdržavanje službenika mogu se ukinuti, a njihova imovina i teritorija pridodati susednim opštinama ili jednoj od njih i to samo onima koje su istog verskog pravca.\nOdluke o osnivanju, izdvajanju, spajanju i ukidanju opština donosi Ministar pravde na predlog Saveza jevrejskih veroispovednih opština odnosno Udruženja ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština, stavljen u sporazum sa zainteresovanim opštinama odnosno, u slučaju obrazovanja nove opštine, u sporazumu sa članovima koji traže da obrazuju tu novu opštinu.\nSavez jevrejskih veroispovednih opština i Udruženje ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština centralni su organi i predstavnici svih jevrejskih veroispovednih opština svoga verskog pravca u Kraljevini Jugoslaviji. Oni posreduju u službenom saobraćaju između centralnih državnih vlasti i veroispovednih opština i zastupaju ih pred tim vlastima. Na zahtev ministra pravde, oni daju mišljenja o projektima zakona i uredaba koji se tiču Verske zajednice Jevreja.\nU pravilima Saveza odnosno Udruženja, koja će se doneti prema odredbi drugog stava $2, propisaće se organizacija uprave Saveza odnosno Udruženja i njihov delokrug.\nSve organizacije Verske zajednice Jevreja same izvršuju svoje odluke i pribiraju svoje prihode.\nNa njihov zahtev, državne i samoupravne vlasti davaće svoju administrativnu pomoć za izvršenje njihovih nadležno izdatih i na zakonu osnovanih punovažnih odluka i presuda, i naplaćivaće pravilno razrezane dažbine i takse.\nPravila veroispovednih opština, predviđena u stavu drugom $2, moraju sadržavati ove osnovne odredbe:\n1) područje i sedište opštine, opštinskog predstavništva i nadležnog matičnog ureda,\n2) prava i dužnost opštinskih pripadnika, naročito u pogledu izbornog prava,\n3) sastav i način izbora uprave i rok trajanja njene funkcije kao i delokrug pojedinih organa njenih,\n4) način postavljanja (izbora) rabina, odredbe o njegovim pravima i dužnostima, dalje način postavljanja i drugih službenika, sa označenjem njihovih prava i dužnosti, i disciplinske propise za službenike;\n5) način izvođenja obuke u veronauci;\n6) odredbe o privatnim bogomoljama i verskim sastancima;\n7) odredbe o materijalnom obezbeđenju verskih ustanova pripadnika naročitih obreda, ako takvih ima u opštini;\n8) način razrezivanja prinosa i pribiranja sredstava za izdržavanje opštine i njenih ustanova;\n9) penzioni statut za službenike i njihove porodice;\n10) postupak za izmenu pravila Imovina, prihodi i rashodi jevrejskih veroispovednih opština i njihova Saveza odnosno Udruženja.\nMaterijalna sredstva koja su potrebna jevrejskim veroispovednim opštinama i njihovom Savezu odnosno Udruženju za ostvarenje njihovih zadataka, podmiruju se:\n1) iz prihoda njihove imovine,\n2) iz verskih taksa i prinosa,\n3) iz priloga i poklona, kao i iz prihoda zadužbina i fondova i eventualnog razreza na ova imanja,\n4) iz eventualnih priloga političko-upravnih opština,\n5) iz stalne državne pomoći.\nDržavna pomoć utvrdiće se posebnom uredbom koju donosi Ministar pravde u sporazumu sa Ministrom finansija po saslušanju Saveza jevrejskih veroispovednih opština i Udruženja ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština, a na osnovu stvarne potrebe i dotacije, predviđene u državnom budžetu rashoda za 1929/30 godinu. Ova će se pomoć isplaćivati preko Saveza i Udruženja, srazmerno prema broju pripadnika u svima njihovim opštinama.\nPolitičko-upravne opštine koje u svome godišnjem budžetu određuju za verske svrhe stalne pomoći, određivaće srazmerno takvu pomoć i za jevrejske veroispovedne opštine, koje se u njima nalaze.\nSvih javnih dažbina oslobođavaju se zgrade namenjene službi Božjoj, verskim, versko-prosvetnim i dobrotvornim ustanovama; opštinski domovi u koliko su u njima smeštena verska nadleštva, ustanove ili stanovi duhovnika, i jevrejski kulturno-istoriski spomenici.\nSlužbena prepiska i amanetna pošta jevrejskih veroispovednih opština i njihova Saveza odnosno Udruženja kao i rabinskih nadleštava i vrhovnog rabinata oslobođava se plaćanja poštarine i telegrafske takse.\nSvi Jevreji oba pola, koji imaju svoju imovinu ili prihod kao i oni koji su sposobni za samostalnu privredu, dužne su plaćati sve vrste verskih prinosa i dažbina za pokriće potreba svoje veroispovesti opštine i njenih ustanova.\nPlaćanju ovih prinosa i dažbina podležu oni Jevreji oba pola, koji ne stanuju na teritoriji veroispovedne opštine svoga pravca, ali imaju na njoj svoje dobro ili drže neko imanje pod zakup ili se bave nekim obrtom, trgovačkim ili industriskim preduzećem.\nU slučaju da jedan član istupi iz svoje opštine pa stupi u drugu jevrejsku opštinu, koja postoji u istom mestu, dužan je da do kraja pete budžetske godine, posle godine istupanja, plaća opštinske prinose i dažbine onoj opštini iz koje je istupio, i to u sumi kojom je bio zadužen u vremenu istupanja. To vredi i za slučaj iz stava drugog $5.\nDUHOVNI I VERSKO-SAMOUPRAVNI PREDSTAVNICI I SLUŽBENICI\nDuhovni poglavar Verske zajednice Jevreja u Kraljevini Jugoslaviji je Vrhovni rabin sa sedištem u Beogradu. On se postavlja Kraljevim Ukazom na predlog Ministra pravde, između trojice kandidata koje biraju zajednički Glavni odbori Saveza i Udruženja, predstavnici veroispovednih opština svih verskih pravaca u Beogradu, Zagrebu, Skoplju, Sarajevu, Novom Sadu, Subotici i Osijeku, u koliko nisu zastupani u Glavnim odborima, i svi rabini koji su sa službom u jevrejskim verskim ustanovama u Kraljevini.\nAko se uprazni mesto Vrhovnog rabina, ima se najdalje u roku od šest meseci izvršiti izbor kandidata za novog Vrhovnog rabina. Do izbora novog Vrhovnog rabina, funkcije njegove vrši rabin koga odredi Ministar pravde po predlogu Glavnih odbora Saveza i Udruženja, stavljenom u sporazumu sa oba rabinska sinoda.\nPrinadležnosti Vrhovnog rabina i lični i materijalni rashodi Vrhovnog rabinata utvrđuju se u subvenciji koju država daje Verskoj zajednici Jevreja odvojeno od ostale sume te subvencije.\nVrhovni rabin ima pravo na penziju I grupe I kategorije. Njegova lična penzija kao i porodična penzija posle njegove smrti plaća se iz državnog budžeta po propisima zakona o činovnicima i ostalim državnim službenicima građanskoga reda.\nVrhovni rabin predsednik je oba Rabinska sinoda, od kojih je jedan sastavljen od tri člana i dva zamenika, izabranih između rabina ortodoksnog verskog pravca, a drugi od pet članova i tri zamenika izabranih između ostalih rabina. Njih bira skupština rabina jednog i drugog verskog pravca.\nRabinski sinodi pod predsedništvom Vrhovnog rabina daju mišljenje o svim pitanjima verskog karaktera, koja se sprovode kroz Glavni odbor Saveza jevrejskih veroispovednih opština.\nAko Glavni odbor Saveza ne usvoji mišljenje svoga Rabinskog sinoda, konačnu odluku donosi specijalni odbor u koji ulaze šest članova Rabinskog sinoda, među kojima je Vrhovni rabin i šest članova nerabina Glavnog odbora Saveza koje odredi uprava Saveza. Specijalnom odboru predsedava Vrhovni rabin, a odluka se donosi prostom većinom glasova.\nDuhovni poglavari veroispovednih opština su rabini. U opštinama Saveza oni su virilni članovi opštinskih odbora onda, kada oni rešavaju verska pitanja. U ortodoksnim opštinama rabini su virilni članovi opštinskog odbora uopšte. Opštinski odbor rešava verska pitanja u prvom stepenu.\nPostavljanje (izbor) rabina i svih službenika vrše samostalno veroispovedne opštine.\nRabini i ostali verski službenici postavljaju se dekretom predsedništva veroispovednih opština trajno ili privremeno. Privremenost ne sme trajati duže od tri godine za rabine, a za ostale službenike ne duže od pet godina.\nTrajno namešteni rabin ili drugi verski službenik ne može biti iz službe otpušten osim na osnovu izvršene disciplinske presude, izrečene u disciplinskom postupku po pravilima dotične opštine i Saveza jevrejskih veroispovednih opština.\nRabini i ostala duhovna lica nisu obavezni lično da vrše one javne poslove koji se prema jevrejskim verskim propisima ne slažu sa njihovim činom ni pozivom.\nSlužbeno versko zvanje, bilo u veroispovednoj opštini bilo u državnoj službi mogu dobiti lica koja imaju za to kvalifikacije koje propisuje i ceni Vrhovni rabin sa dotičnim Rabinskim sinodom.\nStrani državljani mogu biti samo privremeno postavljeni za činovnike i službenike veroispovednih opština i to samo sa odobrenjem Ministra pravde.\nZvanje predstavništva Saveza jevrejskih veroispovednih opština odnosno Udruženja ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština, kao i pojedinih opština, su počasna.\nLica koja su osuđena ili pod krivičnom istragom zbog krivičnih dela beščasteće prirode, kao i ona koja padnu pod stečaj ili starateljstvo, ne mogu biti birana niti vršiti svoju dužnost za vreme trajanja ovih prepreka.\nDisciplinske krivice rabina i ostalih službenika veroispovednih opština raspravljaju se prema pravilima dotičnih veroispovednih opština i pravilima Saveza jevrejskih veroispovednih opština odnosno Udruženja ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština.\nVeroispovedne opštine Saveza rešavaju po disciplinskim krivicama svojih verskih službenika, izuzev rabina.\nSavez jevrejskih veroispovednih opština rešava u drugom i poslednjem stepenu po žalbama na odluke svojih veroispovednih opština, a u prvom i poslednjem stepenu po disciplinskim krivicama rabina svojih opština.\nPo disciplinskim krivicama ortodoksnih rabina i drugih verskih službenika ortodoksnih opština presuđuje ortodoksni rabinski sinod.\nDisciplinski postupak protiv rabina i ostalih verskih službenika može da pokrene i Rabinski sinod po službenoj dužnosti.\nDržavne vlasti koje povedu krivičnu istragu protivu versko-samoupravnih službenika izvestiće o tome kao i o konačnom rezultatu istrage, Vrhovnog rabina i Savez jevrejskih veroispovednih opština, odnosno Udruženje ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština.\nVERSKA NASTAVA I TEOLOŠKE ŠKOLE\nU svim državnim i privatnim školama, koju pohađaju učenici jevrejske veroispovesti, jevrejska verska nastava predaje se u saglasnosti sa nadležnim jevrejskim veroispovednim opštinama od strane njihovih verskih organa, a po odredbama zakonskih propisa o tim školama.\nNastavne planove i programe za predavanje veronauke propisuje nadležni Ministar, uzimajući u obzir potrebe verskog vaspitanja, po predlogu saveza jevrejskih veroispovednih opština a u pogledu pripadnika ortodoksnog jevrejskog pravca po predlogu Sinoda ortodoksnih rabina. Za udžbenike veronauke važiće propisi zakona o udžbenicima. Za sve udžbenike daće Savez jevrejskih veroispovednih opština, odnosno Sinod ortodoksnih rabina svoje odobrenje u pogledu njihove verske sadržine.\nU državnim osnovnim školama veronauku mogu predavati kvalifikovana duhovna lica veroučitelji, u smislu propisa zakona o narodnim školama.\nVeroučitelje duhovna lica u svima narodnim školama postavlja Ministar prosvete iz reda kandidata predloženih od strane Saveza jevrejskih veroispovednih opština odnosno Sinoda ortodoksnih rabina. Veroučitelje u državnim srednjim i stručnim školama postavlja nadležni ministar između kandidata koji podnesu odobrenje Saveza jevrejskih veroispovednih opština odnosno Sinoda ortodoksnih rabina da mogu predavati veronauku u srednjim školama. Sve veroučitelje premešta i razrešava dužnosti Ministar po odredbama školskog zakona. Veroučitelje u svima privatnim školama postavlja i premešta uprava škole po odobrenju nadležne jevrejske veroispovedne opštine. I za ove veroučitelje važe propisi školskih zakona.\nSavez jevrejskih veroispovednih opština odnosno Sinod ortodoksnih rabina može oduzeti već izdato odobrenje onim veroučiteljima koji je predaju veronauku onako kako propisuje jevrejska vera, ili koji inače svojim životom i radom ne odgovaraju svojoj veroučiteljskoj dužnosti.\nJevrejski srednji teološki zavod je priznata ustanova kojom upravlja Savez jevrejskih veroispovednih opština.\nU slučaju, ako se osnuje takav zavod ortodoksnog verskog pravca, njime upravlja Udruženje ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština.\nU koliko ovakvi zavodi ne bi davali uslova za obrazovanje rabina, dozvoljeno je sticanje spreme na inostranim zavodima. Kvalifikacije ovih ceniće nadležni Rabinski sinod.\nSlužbeni jezik jevrejskih veroispovednih opština i njihovih centralnih ustanova je službeni državni jezik. Na ovom jeziku vode se i verske matrikule i iz ovih izdaju sva dokumenta. Ovi izvodi imaju karakter javnih isprava.\nNijedna jevrejska veroispovedna opština ne može vršiti verske obrede prema pripadniku druge jevrejske veroispovedne opštine ove Kraljevine, dok dotični ne podnese dokaz da je ispunio prema opštini kojoj pripada sve svoje obaveze. Izuzima se slučaj sahrane, kad zbog udaljenosti i vremena nije moguće sačekati podnošenje ovih dokaza.\nJevrejski verski praznici, kad državni i opštinski službenici, vojnici i đaci imaju odmor u smislu zakona, ovi su:\n1) Pasha, prva dva dana i poslednja dva dana,\n2) Ševuos — dva dana,\n3) Roš-Ašana (Nova godina) dva dana,\n4) Jom Kipur, jedan i po dana (pola dana u oči Jom Kipura),\n5) Sukot, prva dva i poslednja dva dana.\nOdredba prvog stava $ 5, u koliko se njome predviđa da u jednom mestu ne može biti više opština istoga verskog pravca, ne važi za one opštine koje već postoje u nekom mestu na dan stupanja ovog zakona na snagu.\nSve jevrejske veroispovedne opštine imaju na osnovu ovog zakona u roku od tri meseca od stupanja njegova na snagu, doneti nova pravila ovom zakonu saobrazno, koja će podneti Savezu jevrejskih veroispovednih opština odnosno Udruženju ortodoksnih jevrejskih veroispovednih opština na ocenu, a oni ista Ministru pravde na potvrdu.\nPo stupanju na snagu ovog zakona prestaju da važe svi zakoni, uredbe i drugi propisi po predmetu ovog zakona.\nSlužbene novine Kraljevine Jugoslavije, br. 301/1929.\nPolitika, br. 7.764 od nedelje 15. decembra 1929., strana 3-4.\nPreuzeto iz „https://sr.wikisource.org/w/index.php?title=Закон_о_Верској_заједници_Јевреја_(1929)&oldid=44793”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 12. januar 2013. u 00:10 č.


Blic Online | Svake godine Srbija ima 40.000 stanovnika manje\nSvake godine Srbija ima 40.000 stanovnika manje Tanjug\t| 23. 04. 2007. - 21:32h | Komentara: 16\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Dragan Vukmirović izjavio je večeras da se, zbog negativne stope natiliteta, broj stanovnika u Srbiji svake godine smanjuje za oko 40.000 i najavio veliko istraživanje o životnom standardu građana. Uz pomoć Svetske banke, Britanskog fonda za razvoj i UNHCR-a, Zavod za statistiku priprema veliko istraživanje koje će obuhvatiti oko 9.000 domaćinstava u Srbiji. Cilj ankete je da se ispita stanje životnog standarda građana Srbije, rekao je Vukmirović i uputio apel građanima da izađu u susret oko 300 angažovanih anketara, budući da će se na osnovu te ankete za šest meseci znati koliki je procenat domaćinstava kojima je zaista potrebna pomoć, ali i koliko građana Srbije živi ispod granice siromaštva. Od početka 2007. godine Zavod za statistiku će računati koliko iznosi granica siromaštva, što su do sada objavljivali i procenjivali političari u Srbiji, kazao je Vukmirović, navodeći da je prosečna martovska neto plata u Srbiji iznosila oko 25.900 dinara.\nOstali komentari (16) Poslednji komentari\tBEDAK\nČetvrtak, 26. 04. 2007. 11:21h\nKriva je DRZAVA,ja imam tri deteta suprug nema stalan posao, ja sama radim.Ne ostvarujem pravo na deciji dodatak nemam pojma zasto.Decaci su svi skolarci.Ovaj zivot je veliki bedak.DOK SE ONI FRLJAJU MILIONIMA. Miloje\nČetvrtak, 26. 04. 2007. 09:48h\nČetvrtak, 26. 04. 2007. 05:44h\n40.000 manje + 150.000 nasih drzavljana koje zive u inostranstvu i koji se ODRICU nasih drzavljnstava na godisnjem nivou.\nDa li neko mozda zna razloge i uzroke?\nSreda, 25. 04. 2007. 18:17h\nPolitika je kriva za negativan prirastaj. Povecajte deciji dodatak,uvedite premije za svako novorodjence, stimulisite familije finansijski kako bi imale vise dece, majkama koje su i radile, kao i onima koje nisu, dajte 70% prosecnog licnog dohodka 3 godine, pa da vidite cudo za par godina... Para ima dovoljno, samo treba da se preusmere.\nSreda, 25. 04. 2007. 05:30h\nStrasno je pomisliti koliko godina Srbija ne moze naci sebe na ovoj planeti.Kriv nam je ovaj,kriv nam je onaj a mi uvek u pravu.Nekome je i odgovaralo da se ovaj ne toliko bogati narod jos vise osiromasi.Zasto? Da bi oni koji su dosli do velikih para,naravno nezakonito,kupe sto vise zemlje,fabrika i sve sto im padne pod ruku.Za decu?Ko jos ima vremena a naravno da su pare na prvom mestu.


09 | mart | 2020 | | TV Ars Medija\nPočetna > 2020 > mart > 09\nby TV Ars Medija - 09/03/2020 0\nGuitar Art Festival počinje sutra i to koncertom novog kralja flamenka Danijela Kasaresa, koji će izaći pred publiku sa svojim sekstetom. Koncert će biti održan u beogradskoj "Kombank dvorani", najavljeno je danas u Skupštini grada Beograda. Na Gitar Art festival drugo veče dolazi Ođila, koja širom sveta izvodi prepoznatljivu romsku muziku,\nTagovi SVE JE SPREMNO ZA SUTRAŠNJI POČETAK GUITAR ART FESTIVALA\nSRPSKA AKADEMIJA NAUKA I UMETNOSTI OGRANAK SANU U NOVOM SADU Ima čast da Vas pozove na predavanje koje će održati: Prof. dr Hartmut Hajnrih HEINRICH EVENTS Svečana sala Ogranka SANU u Novom Sadu, Platoneum, Nikole Pašića 6 Ponedeljak, 16. mart 2020. godine u 18 sati Održavanje predavanja pomogao Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost Izvor: SANU\nTagovi PREDAVANJE PROF. DR HARTMUTA HAJNRIHA


Linoderm Melem sadrži ulje žutog noćurka, afrički biljni puter (ši puter) i vitamin E. Ulje noćurka blagotvorno deluje na ćelije epiderma, smanjuje gubitak vode i povećava elastičnost i mekoću kože. Ispoljava protivupalno delovanje. Afrički puter (ši puter) je izuzetno bogat hranljivim masnim kiselinama i predstavlja prirodnu UV zaštitu. Vitamin E je odličan prirodni antioksidans.\nLinoderm Melem intenzivno hidrira i osvežava kožu, obnavlja njen površinski sloj i štiti je od spoljašnjih uticaja. Linoderm Melem ima umirujuće i zaštitno dejstvo i ne sadrži kortikosteroide.\nLinoderm Melem mogu da koriste osobe sa suvom i osetljivom kožom lica i tela:\n- za negu kože kod atopijskog dermatitisa\n- za negu kožnih poremećaja kod beba i male dece\n- za negu ispucale kože


Za Varteks nema predaje – brojni navijači koji su svih 90. minuta podržavali klub dokaz su da i u porazu treba pronaći pouke i krenuti dalje – a to je ponovno subota u 3. HNL Sjever. Samo Varteks!\n1. Brdski maraton “Ivanec – Novi Marof” – 42, 14 i 5 km\nSvi koji vole izazove mogu se okušati u 1. Brdskom maraton "Ivanec - Grebengrad - Novi Marof" dok oni koji ne vole trčati po velikim bregima mogu trčati na 14…\n03 ožu. 2021 12.31 pm\nNatjecateljskim obvezama prekinutim jesenas…


Dell E2218HN LED monitor cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nDell E2218HN LED monitor cene\nDell E2218HNLED Tip panela TN, Dijagonala ekrana u inčima 21.5, Maksimalna rezolucija 1920 x 1080, Odziv 5 ms, Full HD... specifikacija\ncena od 14.055,00 do 16.990,00 din | prodavnica (13)\nDELL 21,5&" E2218HN LED monitor Veličina ekrana: 21,5&" Rezolucija: 1,920 x 1,080 Tip ekrana: TFT LCD Tip panela: TN Pozadinsko osvetljenje: LED Odnos stranica: 16:9 Nativni kontrast: 1,000:1 Osvetljenje: 250cd/m Odziv: 5ms Uglovi gledanja: 170 horizontalni, Vertikalno osvežavanje: 60Hz Veličina piksela: 0,248mm Paleta boja: 16,7 miliona boja Ostalo: Anti-glare, HDMI priključci: 1x HDMI 1,4 VGA D-sub: 1 Ostali priključci / Slotovi: Kensington security lock slot Ostalo: Cable management Pomeranje: Tilt Montiranje na zid: VESA 100mm x 100mm Masa: 2,84kg (bez postolja) Boja: Crna Pakovanje: Naponski kabl, Garancija: 3 godine\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dell E2218HN LED monitor po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dell monitor E2218HN LED na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Monitori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dell Monitori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dell E2218HN LED monitor sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dell E2218HN LED monitor. Pre kupovine, podatke za Dell monitor E2218HN LED proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


OBRADOVIĆ PRED MAJSTORICU: Napravili smo analizu, ekipa spremna da odigra dobar meč - Kurir\n4. јула 2022. 05:27\n„Igramo treću utakmicu. Napravili smo detaljnu analizu svega onoga što se dešavalo u prve dve utakmice, naravno sa posebnim akcentom na ovu poslednju utakmicu u Podgorici koju smo izgubili„, rekao je Obradović.\n„Pozivam navijače Partizana da dostojanstveno isprate utakmicu, da pomognu našem timu sa dozom onoga što je i do sada krasilo utakmice a to je odnos prema svim ljudima iz Budućnosti. Što se same utakmice tiče, izanalizirali smo i mislim da će ekipa biti spremna da odigra dobar meč„, zaključio je Obradović.\n„Sam spisak učesnika plej-ofa je navodio na to. Ranijih godina, uz dužno poštovanje svih ekipa koje su igrale plej-of, nikako nije moglo da dodje do ove četiri ekipe, a to je ove sezone garantovalo dobru, kvalitetnu košarku i dobar taj takmičarski deo„, rekao je Zagorac.\n„Uglavnom su to neke finese koje mogu da se isprave kroz nekoliko treninga do sledeće utakmice. Tako je bilo i ovaj put„, naveo je Zagorac.\n„Sve u svemu nismo zadovoljni utakmicom u Podgorici i jasno nam je na kojim stvarima je trebalo da radimo, na kojima smo radili i mislim da spremni dočekujemo utakmicu. Verujem da će uz veliku podršku koju priželjkujemo i koju prizivamo sve biti u redu i da ćemo doći do plasmana u finale„, istakao je Zagorac.


Kako se skrasio Dodikov sin: Igor se zaljubio na prvi pogled\nSin predsjednika RS-a važio je za velikog zavodnika, ali je odlučio da cijeli život provede sa Beograđankom.\nIgor Dodik je suprugu Ivanu Pešukić upoznao tokom studija na Univerzitetu u Milanu prije nekoliko godina.\nKako piše Blic, zaljubili su se na prvi pogled, ali su tek prošle godine riješili da se venčaju. Na Đurđevdan, Ivanini roditelji su bili gosti na slavi Dodikovih, a u to vrijeme su i saznali da je mlada u drugom stanju.\nČim je čuo vijest da će mu snaha početkom 2016. podariti unuka, Dodik se prijateljima povjerio da priželjkuje dečaka. Upućeni kažu da je on brižan djed i da njegovim unucima, koje mu je podarila kćerka Gorica, ne smije ništa da zafali.\nNjihova veza je odolela mnogim iskušenjima. Po povratku u Laktaše, Igor je navodno zaveo srbijansku starletu Staniju Dobrojević.\nImao je još nekoliko kraćih romansi, a najozbiljnija je bila sa Arijanom Demirović iz Bihaća, kćerkom nekadašnjeg fudbalera Irfana Demirovića. Međutim, ta veza je bila osuđena na propast jer je navodno protiv nje, osim Milorada i Snježane Dodik, bila i Andreina porodica.\nOsim poznatih lica sa estrade, iz političkog života, kulture i sporta, kao i biznismena iz čitavog regiona, Milorad Dodik je na svadbu svog sina pozvao i mnoge komšije i prijatelje iz Bakinaca i rodnih Mrčevaca.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić povjerio se prijateljima da mu je “žao što zbog poslovnih obaveza ne može da stigne na Dodikovo veselje”.\nVjenčanje je organizovano u luksuznom šatoru na porodičnom imanju Milorada Dodika.\nDodikovi su na veselje stigli oko 17 sati u desetak blindiranih automobila pod policijskim obezbjeđenjem, a imanje je sve vrijeme nadlijetao helikopter.\nOni koji nisu među zvanicama nisu mogli da se približe imanju.\n#milorad dodik#igor dodik\nPočelo uklanjanje restorana u vlasništvu kuma Milorada Dodika\nNek se je on ozenio da se i mi smirimo….


Stravična nesreća kod Gradačca: Majka i kćerka poginule na putu za maturu – Haber.ba\nStravična nesreća kod Gradačca: Majka i kćerka poginule na putu za maturu\nNa magistralnom putu Gradačac – Ormanica, u mjestu Vučkovci u popodnevnim satima dogodila se stravična saobraćajna nesreća u kojoj su, kako je potvrdila dežurna kantonalna tužiteljica, život izgubile dvije osobe, dok je više povrijeđenih.\nSaobraćajna / ilustracija\nLokalni portali javljaju da su poginule majka i kćerka iz Vučkovaca, te da je s njima u vozilu bila druga kćerka, te još dvije osobe, koje su teško povrijeđene, prenosi “Faktor“…\nNezvanično, poginule su Irmela Kurbašić i njena majka Ajša. One su, navodno, krenule na Irmelinu maturu.\nIz Operativnog centra MUP-a TK za “Faktor” su potvrdili da se nesreća dogodila u 17.55 sati, te da je došlo do sudara putničkog i teretnog vozila.\n“Zasad možemo potvrditi da ima povrijeđenih, te da su neke osobe prevezene u UKC Tuzla. Na mjestu događaja je dežurni kantonalni tužilac koji rukovodi uviđajem. Saobraćaj je u potpunosti obustavljen i usmjerava se na alternativne pravce”, kazali su u policiji.\nTeme:Gradačac, kćerka, majka, pogibija, saobraćajna nesreća


Kaputi u centru pažnje - She\nKaputi u centru pažnje\nBurberry je predstavio kolekciju za jesen-zimu 2011 inspiriranu šezdesetima.\nBurberryjeva jesenska kolekcija inspirirana je fotografijama supermodela Jean Shrimpton koju je fotografirao David Bailey i skulpturama Barbare Hepworth. Modna je pista londonskog Fashion Weeka bila prepuna odjeće koja izgleda kao da ju je ona modelirala.\nNajzapaženiji dio kolekcije prije svega su ipak kaputi i baloneri kao Burberryjeva specijalnost. Skraćeni kaputi bili su u centru pozornosti zbog različitih krojeva i boja koje su se kretale od narančaste, maslinasto zelene, medenih boja pa do crne.\nKrzneni kaputi dizajnirani poput čahure i kombinirani sa širokim zvonastim rukavima, crno bijeli kaputi i kaputi jakih boja, te neizostavni karirani tvid modni su must-have za nadolazeću zimu.\nChristopher Bailey, Burberryjev kreativni direktor za detalje na kaputima odabrao je military detalje: epolete, masivne gumbe i remenje, koje se kombinira s tajicama, tunikama tulipan kroja, puloverima u mod stilu i haljinama pletenog gornjeg dijela. Dodatak koji kao začin nedostaje ovoj modnoj poslastici samo je živahna torbica.\nU ovoj objavi:baloner, burberry, kaput, London, moda, tvid\nDomaći dizajneri u velikom modnom editorijalu: Extravagant Gala\nLeilou by Alex Dojčinović, Zigman, Boudoir, Xenia design, ELFS, Matija Vuica, Ivica Skoko i Alduk – osam je to vrhunskih, domaćih dizajnera okupljenih oko...


Alarmantan podatak UN-a: Od koronavirusa moglo bi umrijeti 51.000 djece – Fokus.ba\nProcjene agencije zasnovane su na majskoj studiji univerziteta Johns Hopkins koja se bavila indirektnim posljedicama pandemije na stopu smrtnosti među djecom u siromašnim zemljama\nDeseci hiljada djece mlađe od pet godina mogli bi preminuti na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi u narednih šest mjeseci zbog razornih posljedica pandemije koronavirusa, saopćila je u ponedjeljak agencija UN-a za djecu.\nMala djeca suočavaju se s rastućim rizikom jer virus onemogućuje pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti, uključujući liječenje teške pothranjenosti, upale pluća i neonatalnih sepsi, izjavio je Ted Chaiban, regionalni direktor UNICEF-a, za Associated Press.\nU ‘najboljem scenariju’ dodatnih 11.000 djece umrlo bi u narednih šest mjesecu zbog posljedica pandemije.


Ljubavno pismo - Lusinda Rajli: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nSer Džejms Harison je preminuo u engleskoj prestonici 1995. godine. On je bio jedan od najtalentovanijih i najharizmatičnijih glumaca svoje generacije tako da je njegova prerana smrt u dvadeset i petoj godini šokirala javnost. Ser Džejms je iza sebe ostavio i skandaloznu tajnu koja može da uzdrma Englesku.\nDžoana Haslam je mlada novinarka ispunjena ambicijom koja dobija zadatak da napiše priču o sahrani poznatog glumca kojoj će prisustvovati mnogi poznati i ugledni ljudi. Dok istražuje za priču, Džoana će nabasati na pismo pokojnika koje krije tajnu staru sedamdeset godina. Neko očajnički želi da se dokopa tog pisma po svaku cenu...\n„Obilje zapleta, osvrta na prošle događaje i dašak romanse održavaju visoku napetost radnje. Svim ljubiteljima dvorskih intriga ili skandala visokog društva, najnoviji roman Lusinde Rajli pruža i jedno i drugo.“\n„Iznenađenje za iznenađenjem… Obožavaoci Lusinde Rajli Ljubavno pismo svakako neće ispuštati iz ruku.“\nCena: 3.425 din


ОДРЖАНА ЗАВРШНА ТРИБИНА СПС У БОГАТИЋУ | Socijalistička partija Srbije\nU Bogatiću 27.03.2017.godine u sklopu izborne kampanje za predsedničke izbore Opštinski odbor SPS Bogatić održao je završnu tribinbi pred oko 450 članova i simpatizera SPS. Gosti na tribini bili su predsednik Socijalističke partije Srbije,k prvi potpredsednik Vlade R.Srbije i ministar spoljnih poslova, Ivica Dačić, član Predsedništva SPS Vanja Vukić, Ivan Karić, predsednik partije Zelenih.\nOvom prilikom predsednik SPS, Ivica Dačić izjavio je: ” Na izborima 2.aprila odlučuje se hoćemo li da idemo napred, putem stabilnosti, kontinuiteta i jedinstva zemlje ili hoćemo da uništimo sve dobro što smo zajedno uradili Aleksandar Vučić i mi za Srbiju. Srbija može štititi svoje interesnje samo ako je jaka, ako je poštuju, ako možemo da razgovaramo sa najvažnijim svetskim liderima kao što sada radimo. A može da bude jaka samo ako je stabilna. Zato SPS želi stabilnost, želomi da Vučić bude izabran za predsednika, želimo da nastavimo da radimo zajedno u Vladi R.Srbije i zato je ovo i naša borba. Na kako je rekao, nedobronamerne izjave protivnika koji govore da je pogrešno što SPS nema svog predsedničkog kandidata, Dačić je rekao: “Nije tačno, mi imamo kandidata. Aleksandar Vučić je kandidat svih nas. Ovom prilikom pozvao je sve prisutne da glasaju za Vučića, jer time glasaju i za SPS.\nZajedno sa najbližim saradnicima , predsednik Opštinskog odbora SPS Bogatić, Nenad Beserovac okupljene je podsetio na postignute rezultate vladajuće koalicije u opštini Bogatić i naveo da je podrška zajedničkom kanidatu od ključne važnosti za dalji napredak.


Mediji i tranzicija -> Srbija\nSrpski mediji u 2016.\n09.01.2017: Ivan Protić\nPreuzeto od Media&Reform centra Niš http://mediareform.rs/srpski-mediji-u-2016-iz-loseg-u-jos-gore/\nSrpski mediji su na kraju 2016. ličili na grogiranog boksera. Udarci su dolazili sa svih strana – napadi, pretnje i pritisci, arogantan i neprijateljski stav prema svakoj kritički izrečenoj rečenici, sve lošija ekonomska situacija, mahinacije sa sufinansiranjem medijskih sadržaja, loši rezultati poslednje privatizacije medija.\nNapadi, pretnje i pritisci na medije su i u 2016. bili brojni. Po evidenciji NUNS-a bilo ih je 69, od kojih je 9 bilo fizičkih.\nI pored toga što je većina medija bila naklonjena vlasti i što je pozitivno izveštavala o aktivnostima Vlade i premijera, vlast je svaku kritičku opasku ocenjivala kao pokušaj rušenja premijera i Vlade koristeći pritom termine „plaćenik“ i „neprijatelj“. Očito je da vlast i drugi centri moći sve više shvataju novinarstvo kao PR delatnost sa isključivim ciljem njihove promocije.\nVećina domaćih stručnih ocena o stanju na srpskoj medijskoj sceni je negativna. Tako je zaštitnik građana Saša Janković ocenio da se u Srbiji, umesto da se podstiče kritički odnos prema stvarnosti, on kažnjava, dodaje da su medijske slobode nazadovale kao i da imamo sve razloge da budemo zabrinuti. U izveštaju o Srbiji za 2016, Evropska komisija kao probleme navodi pretnje, nasilje i zastrašivanje novinara. Tu je i konstatacija da su istrage i presude za to retke. Govor mržnje u medijima, autocenzura, niske plate, mlake reakcije pravosuđa, nejasan status ugašene državne novinske agencije TANJUG kao i manjak nezavisnosti regulatornog tela za elektronske medije (REM) su neki od gorućih problema o kojima se govori u ovom izveštaju. U godišnjem izveštaju organizacije Hjuman rajts voč za 2016. se ističe da je više od godinu dana nakon što je ukazano na uočene pritiske koji ugrožavaju slobodu medija u regionu, ni vlade ni Evropska unija nisu preduzele konkretne mere za rešavanje ovog problema, a pojavili su se novi zabrinjavajući slučajevi. Slične ocene se nalaze i u IREX-ovom indeksu održivosti medija u kome se konstatuje da se situacija sa medijima u Srbiji pogoršava u poslednjih pet godina.\nPoložaj medija u Srbiji, ruiniran posledicama dugogodišnje ekonomske krize, dodatno otežava i njihova brojnost. U Registru medija koji vodi Agencija za privredne registre je bilo upisano 1788 javnih glasila, oko 400 više nego u 2015.\nMaterijalni položaj novinara u Srbiji se, iz godine u godinu, pogoršava. Njihove zarade su ispod prosečnih zarada u državi. Taj prosek je početkom 2016. bio 47.000 dinara, dok je prosečna zarada srpskog novinara u isto vreme bila 36.000 dinara. Uz to ide i podatak da je u 2015, tokom poslednje privatizacije, preko 1.000 novinara ostalo bez posla, da je na birou rada 2014, pre privatizacije, već bilo 1.149 novinara, kao i da je taj broj dodatno uvećan čistkom u javnom servisu RTV Vojvodina nakon što je u toj pokrajini promenjena vlast nakon vanrednih parlamentarnih izbora u aprilu 2016.\nPrivatizacija medija u Srbiji ostavila je za sobom sumornu sliku u tom sektoru. Od 73 medija koje je trebalo privatizovati, za njih 50 je raspisan javni poziv. Privatizovana su 33 medija, ugašeno je njih 20, delatnost su promenila dva medija, 17 njih će biti privatizovano besplatnim prenosom kapitala na zaposlene.\nOno što je karakteristika ove privatizacije je da su medije uglavnom pokupovali ljudi koji se nisu bavili informativnom delatnošću ranije. Medijski stručnjaci su ovu privatizaciju nazvali fiktivnom jer su novi vlasnici uglavnom bili u tesnim rođačkim, prijateljskim finansijskim i političkim vezama sa vladajućim strukturama. Zato se sa dosta sigurnosti može tvrditi da je poslednji proces privatizacije u Srbiji bio prikriveni proces jačanja državnog i partijskog uticaja na medije i njihovu uređivačku politiku. Te ocene možda najbolje ilustruje primer Radoice Milosavljevića, člana vladajuće SPS iz Kruševca. On je kupio osam medijskih kuća, među kojima je sedam televizija, za nešto više od 280.000 evra. Istovremeno, on je, samo preko konkursa za sufinansiranje medijskih sadržaja od javnog interesa, primio skoro 400.000 evra budžetske pomoći.\nTo nas dovodi do problema sa sufinasiranjem medijskih sadržaja. Novinarska udruženja su izvestila da je, u period od 1. aprila 2015. do 1. aprila 2016. godine raspisan 191 konkurs, od kojih su u 132 pronađene nepravilnosti. Često su lokalni konkursi raspisivani po meri određenih medija, a u konkursima su uočeni uslovi kao što je “obim i kvalitet pređašnje saradnje sa opštinom” što je diskriminatorni uslov. Osim toga, lokalne samouprave su neretko menjale odluke stručnih komisija. Iste uprave su i nametale izbor lica koja imaju javnu funkciju u stručne komisije, što je zakonom zabranjeno.\nSuđenja i tužbe protiv novinara i medija bili su brojni i u 2016. a najčešće su se odnosili na povredu časti i ugleda, uz zahteve za materijalnu kompenzaciju. Od početka 2014. do 31. jula 2016. Viši sud u Beogradu je primio 1.135 tužbi protiv novinara, urednika i vlasnika medija. Među ljudima iz vrha vlasti najviše se “isticao” ministar policije Nebojša Stefanović koji je tužio nedeljnik NIN i Vesnu Pešić zbog slučaja Savamala. Suđenje NINU je trajalo samo jedan dan, bilo zatvoreno za javnost, u sudnicu su pušteni samo predstavnici odabranih medija. U presudi objavljenoj 4. januara 2017. sud je naložio nedeljniku NIN i glavnom i odgovornom uredniku da ministru policije, kao građaninu, plate 300.000 dinara odštete.\nNa kraju pomenimo i brojne slučajeve neprofesionalnog ponašanja srpskih medija. Novinari najtiražnijih srpskih tabloida pretpostavke, nagađanja ili impresije predstavljaju kao činjenice a svoju publiku žele da šokiraju ili uznemire. Oni krše prava dece, pravo na privatnost, pretpostavku nevinosti, prete, pokreću prave hajke i upliću se u policijske istrage. U monitoringu koji je, u periodu od 1. marta do kraja novembra 2016, sproveo Savet za štampu, ocenjivano je osam dnevnih novina- Politika, Danas, Večernje novosti, Blic, Alo, Kurir, Informer i Srpski telegraf. U tom periodu profesionalni kodeks je prekršen u 4.881 tekstu. Šampioni neprofesionalnog ponašanja su Informer, Srpski telegraf i Kurir, Šampioni neprofesionalnog ponašanja su Informer, Srpski telegraf i Kurir, a ono što zabrinjava je to što je broj prekršaja u odnosu na isti period 2015. godine porastao čak preko 1.500.\nNa osnovu analize ovih podataka i činjenica, može se, sa velikom sigurnošću, tvrditi da negativni dugogodišnji trendovi ne samo da nisu zaustavljeni u 2016, već su se i pogoršali. Ta situacija, uz ogromno naraslu cenzuru i autocenzuru, uzrok je ubrzanog isčezavanja novinarskog profesionalizma i brzog rasta “merkantilnog žurnalizma” – kombinacije novinarstva u tragovima, i izuzetno ojačane grube političke propagande i neveštog PR.\nJEDAN POGLED U BEOGRAD\nLJUDSKA PRAVA U SRBIJI\nOD EMOCIONALNOG PRISTUPA PREMA SUDBINI KOSOVA DO PROGRESIVNOG GRAĐANSKOG AKTIVIZMA\nPROFESIONALNOST POD NADZOROM MARKETINGA


Alumil bioklimatske pergole - Idealno rešenje za eksterijere - Prozori + Vrata\nALU stolarija Alumil bioklimatske pergole – Idealno rešenje za eksterijere\nAlumil bioklimatske pergole, visokog nivoa udobnosti i modernog dizajna, nude vam i brojne mogućnosti osvetljenja. Izaberite odgovarajuću pergolu za prostor na otvorenom ili vaš naredni projekat.\nfoto: ALUMIL, aluminijumske pergole\nALUMIL – sistemi bioklimatskih pergola SANTORINI\nALUMIL – Bioklimatska pergola PG160P SANTORINI\nEfikasna zaštita od sunca, kiše, snega i drugih vremenskih uslova\nKontrolisani životni uslovi zahvaljujući bioklimatskoj filozofiji i integraciji bočnih elemenata, kao što su klizni stakleni sistemi, ZIP- platna, roletne, LED..\nIzuzetno robusne konstrukcije, koje dozvoljavaju vrlo široke dimenzije do 7,5 x 7,5 m sa samo četiri stuba\nNajsavremenija oprema, npr. patentirani skriveni i bešumni mehanizam i integrisani sistemi za automatizaciju\nVisoka estetika i minimalistički dizajn sa naglaskom na detalje, npr. nema vidljivih tačaka fiksiranja\nVeliki broj rešenja i mogućnost potpunog prilagođavanja i proširivanja kako bi se zadovoljile sve potrebe\nPrethodni tekstFENSTERBAU FRONTALE 2022: Počele prijave za izlagače\nSledeći tekstELITE prozori – Komfor, sigurnost i velike uštede


Scleroterapija vene - Prevencija 2020\nŠto proširuje plovila mozga? Takve će informacije biti korisne mladima i starijima. Kao što se može vidjeti iz medicinske statistike, potreba za korištenjem posebnih lijekova proizlazi iz mnogih ljudi....


Za trudnice je izuzetno značajno da znaju svoju krvnu grupu kao i Rh "faktor" odnosno D antigen. Kada je žena Rh(D) negativna, a nosi bebu koja je Rh(D) pozitivna, to može dovesti do stanja poznatog kao Rh inkompatibilija. U slučaju da tokom trudnoće dođe do mešanja krvi Rh(D) pozitivne bebe sa majčinom krvi, to može biti okidač za stvaranje antitela protiv bebine krvi, poznato kao Rh-senzitizacija. Generalno, stvaranje ovih antitela neće uticati na bebu tokom trudnoće u kojoj se desila senzitizacija, ali naredne trudnoće sa Rh(D) pozitivnim bebama, mogu dovesti do fatalnog ishoda po bebu. Transfuziolozi uvek proveravaju krvnu grupu i Rh(D) antigen u ranoj trudnoći, da bi se izbegle neželjene komplikacije i smanjio rizik. U slučaju da je trudnica Rh(D) negativna, ona dobija preventivno tokom trudnoće Rh(D) gamaglobulin (Rhogam), koji sprečava stvaranje antitela i senzitizaciju.\nNaučnici sa Harvarda su tokom dvadesetogodišnjeg ispitivanja 77000 ljudi, našli da oni sa krvnom grupom AB imaju 23% viši rizik za oboljenje srca u poređenju sa osobama krvne grupe O. Oni sa krvnom grupom B imaju 11% viši rizik, a oni sa krvnom grupom A svega 5%. Ne zna se tačan razlog, ali se smatra da kod krvne grupe O gde je rizik smanjen, postoji hemijska supstanca koja sprečava zgrušavanje krvi. Ipak, nesumnjivo je da stil života, težina, pušenje, dijeta, imaju mnogo veći uticaj na bolesti srca, nego krvna grupa.\nPrema istraživanju lekara sa Karolinska Instituta u Švedskoj, osobe sa krvnom grupom A imaju 20% veću šansu da obole od karcinoma želuca nego osobe sa krvnom grupom O ili B. Oni su verovatno osetljiviji na druge kancerogene rizične faktore kao što su cigarette i alcohol.


Mario Zeljo Milošević odbranio titulu državnog prvaka na Carlsberg snooker državnom prvenstvu\nMario Zeljo Milosevic ponovio titulu Carlsberg snooker drzavnog prvenstva BiH\n05 Feb 2020 - Desavanja\n"Proteklog vikenda u Tuzli se odigrao završni Masters turnir Carlsberg snooker državnog prvenstva BiH. Šesnaest najboljih igrača iz bosanskohercegovačkih gradova igralo je za laskavu titulu državnog šampiona te za prestižnu nagradu predstavljanja naše zemlje na Europskom prvenstvu koje će se održati u martu u Albuferi u Portugalu."\nPetak i subota bili su rezervisani za grupnu fazu takmičenja gdje je iz ukupno četiri grupe sa po četiri igrača samo njih osam prolazilo dalje u završni dio turnira.\nZa nastavak takmičenja doslovno je u pojedinim slučajevima odlučivao samo jedan frejm te neki igrači i pored dvije pobjede u svojoj grupi nisu prošli dalje, kao što se to desilo u slučaju Demirela Pirića iz Tuzle koji je izgubio od svog sugrađanina Edina Kovačevića u početnoj fazi grupnog takmičenja rezultatom 3:0. U narednom susretu Pirić je pobijedio jednog od najboljih bosanskohercegovačkih igrača snookera ikad, Kenana Terzića ali ipak sebi nije obezbijedio prolazak u narednu fazu takmičenja. Upravo taj meč ni Kenanu Terziću nije obezbijedio prvo mjesto u grupi te obzirom da nije bio nosioc grupe u osmini finala susreo se sa aktuelnim državnim prvakom Mariom Željom Miloševićem. Međusobni okršaj ove dvojice izuzetnih igrača ponovo je bio dramatičan i kao po režiji završio je u majstorici u korist Miloševića.\nIzvjesnu dominaciju prikazali su igrači sarajevskog snooker kluba Union Jack, čiji je član i sam Milošević, te od njih ukupno pet koji su učestvovali u završnom mastersu, svih pet igrača prolazi u top osam a njih trojica su ponijeli i titule prvog, drugog i trećeg snooker igrača u državi.\nPored igrača iz Sarajeva, izvrsnu pripremljenost kako psihičku tako i fizičku prikazao je i tuzlak Edin Kovačević koji je polufinalni meč u trajanju od skoro sedam sati riješio u svoju korist protiv izuzetnog Adela Kalabušića iz Sarajeva. U borbi za treće mjesto Kovačević se susreo sa jednim od najboljih igrača ovog turnira, izuzetnim Eldarom Karamehmedovićem iz Žepča te vjerovatno iscrpljen prethodnim okršajem nije uspjeo da pronađe svoj balans te da riješi meč u svoju korist.\nMladi Karamehmedović je kroz cijeli turnir prikazivao briljantnu igru i nevjerovatnu pripremljenost što je prouzrokovalo time da su njegovi mečevi bili najposjećeniji kako uživo od strane posjetioca Kluba tako sa neizmjernim brojem posmatrača i fanova na online praćenju. Ako bi Carlsberg snooker državno prvenstvo imalo titulu MVP (Most Valuable Player Award) onda bi ovu laskavu titulu ponijeo upravo ovaj mladi žepčanin.\nU finalu takmičnja su se sastale klupske kolege iz Sarajeva Rijad Šišić, prošlogodišnji trećeplasirani igrač u državi i Mario Željo Milošević branioc titule državnog šampiona.\nBez trunke napetosti u meču koji je više podsjećao na susret između dvojice klupskih kolega rezultatom 4:1 slavio je Milošević.\nNaši predstavnici i naš ponos na Europskom prvenstvu u Portugalu biće državni prvak Mario Željo Milošević, viceprvak Rijad Šišić, trećeplasirani Eldar Karamehmedović, Edin Kovačević i Adel Kalabušić kao četvrti i peti najbolji igrači snookera u državi.\nCarlsberg snooker državno prvenstvo sa ovim završnim Mastersom završava svoju sezonu 2019/2020 a nastavak sezone se očekuje u septembru ove godine.


Погледај ко је реаговао на ово (1945250) - Gostovanje na BALKAN INFO - Црква на друштвеним и интернет мрежама (social network) - Живе Речи Утехе\nGostovanje na BALKAN INFO\nBalkan Helicopters, jedini srpski privatni heli-operater, nabavio je u prethodnih nekoliko nedelja dva nova helikoptera.\nTransport iz Amerike putem kopna i mora / Foto: Balkan Helicopters\nJoš jedan klipni Robinson i letelicu koja će biti prvi dvomotorni civilni mlazni helikopter u našoj zemlji – AW109 „Grand New“ sa PW207C motorima.\nPolicijski Sikorski više nema tu ekskluzivnost – Agusta će moći da leti u svim meteo-uslovima / Foto: Balkan Helicopters VIP čarter nema smisla ako nema kože / Foto: Balkan Helicopters R44 Raven II biće peti helikopter iz Robinson porodice (već imaju jedan R66 i tri R44) dok će AW109, VIP konfigurisan, ujedno biti i prvi single-IFR helikopter u našoj zemlji.\nJoš jedan Robinson / Foto: Balkan Helicopters Glass i legacy instrumenti u novom R44 / Foto: Balkan Helicopters Obe letelice će uskoro biti u potpunosti slopljene, očekujte detaljne reportaže o njima uskoro na portalu.\nПортал Balkan Insight о нашем сајту Crkva.net\nПортал Balkan Insight пише о нашем сајту Crkva.net, интервјуишући нашег администратора, Владимира Јовановића.\n“Добар дан и помаже Бог” је порука коју сваки корисник добије када се улогује. Једно од питања која се добијају при креирању налога је “Која вам је слава?”\nМеђу постојећим корисницима су епархије, СПЦ на Малти, групе које деле савете о веронауци и хришћанском васпитању и породици, као и многи други.\nDržavljani zemalja Zapadnog Balkana ubuduće će za putovanje u "šengenski prostor" morati prethodno da traže odobrenje od nadležnih službi EU.\nTo će morati da čine, iako će i dalje biti oslobođeni vađenja viza.\nIz Odbora za građanske slobode Evropskog parlamenta je rečeno da je ceo postupak "složen" i da bi "sistem, ukoliko bude usvojen, mogao da stupi na snagu tek početkom 2020. godine".\nOdobrenje će se tražiti ispunjavanjem elektronskog fomulara, a odgovor EU će stizati u roku od najkasnije 72 sata, ali će onima za koje se utvrdi da predstavljaju opasnost po bezbednost EU biti odbijena dozvola za putovanje, navodi se u predlogu za uspostavljanje novog Evropskog sistema za odobravanje putovanja (ETIAS).\nTakav predlog Evropske komisije je danas potvrdio Odbor za građanske slobode (LIBE) Evropskog parlamenta, a pošto ga u EP usvoje sva nadležna tela, biće prosleđen na usvajanje Savetu ministara EU, rekao je agenciji Beta u Briselu jedan zvaničnik odbora LIBE.\nPrema predlogu, građani država Zapadnog Balkana i drugih zemalja kojima nisu potrebne vize za putovanje u "šengenski prostor" EU bez unutrašnjih granica moraće za uslugu prethodne provere da plate 10 evra, ali će taj trošak pokrivati razdoblje za putovanja od tri godine, odnosno dok traje važnost pasoša.\nOd plaćanja ove dažbine će biti oslobođena lica mlađa od 18 i starija od 60 godina, članovi porodica državljana EU, kao i studenti i naučno osoblje.\nPredstavnica za štampu odbora LIBE Estefanija Nariljos je Beti rekla da bi ceo postupak u EP trebalo da se okonča do kraja godine, a potom će o sistemu ETIAS konačnu odluku doneti Savet ministara EU.\nAli postupak je složen i, objasnila je portparolka LIBE, sistem bi mogao stupiti na snagu za najmanje dve godine, verovatno tek početkom 2020. godine.\nGrađani Zapadnog Balkana koji žele da putuju i ne treba da vade vize za "šengenski prostor" EU će prethodno morati da traže odobrenje putem elektronskog formulara u kojem će, pored ličnih i podataka o pasošu, morati da navedu i adresu boravišta u Uniji, tamošnje podatke za kontakt i zemlju ulaska u EU.\nTakođe će morati da "vlasti EU obaveste o tome da li su bili osuđivani za ozbiljne kriminalne prekršaje (terorizam, seksualnu eksploataciju dece, trgovinu ljudskim bićima ili drogom, ubistva i silovanja), kao i o boravku u specifičnoj zoni sukoba ili odluci da napuste neku zemlju, i to sve za poslednjih deset godina".\nU obrazloženju predloga za ETIAS se podvlači da će "ovaj sistem omogućiti ranu proveru putnika kojima nije potrebna viza i onima za koje se ustanovi da za EU predstavljaju opasnost kad je reč o bezbednosti, ilegalnoj imigraciji ili pretnji epidemijskih bolesti, odobrenje će biti uskraćeno".\nElektronski formular s molbom lica da putuje bez viza u šengensku zonu će automatski biti proveren u bazama podataka EU, uključujući Šengenski informacioni sistem (SIS), Sistem ulaska/izlaska, kao i preko baza evropske policijske službe Evropol i Interpola, "kako bi se proverilo nije li putni dokument izgubljen, ukraden ili je za tim licem izdat nalog za hapšenje", navodi se u obrazloženju predloga za ETIAS.\nOd lica koje traži odobrenje za putovanje u "šengenski prostor" EU, kako je navedeno, može biti zatraženo da pruži dodatne informacije, a u izuzetnim slučajevima i zahtev za razgovor.\n"Ako tražiocu odobrenje bude odbijeno, biće izvešten o razlozima i uživaće pravo žalbe, uključujući preko suda", stoji u predlogu.\nIzvestilac u odboru LIBE za uvođenje sistema ETIAS, poslanica Kinga Gal, je izjavila da će taj mehanizam "znatno doprineti jačanju bezbednosti EU i snažnijem i delotvornijem sistemu zaštite granica i sigurnosti".\nEvropska komisija je stavila do znanja da sada ima 60 zemalja čijim građanima nije potrebna viza za ulazak u EU, a očekuje se da će šengenske granice u 2020. preći 39 miliona stranaca.


Hipertenzija sunce Ljetne vrućine - kako utječu na organizam\nPovišen pritisak je veliki medicinski, ali i socijalni problem, jer ako neko ima hipertenziju u mladosti, a končara liječenje hipertenzije leči je, postoje brojne i veoma opasne komplikacije koje nastupaju već u zrelim godinama života — u vreme pune kreativne i radne sposobnosti.\nAko se prilikom pregleda u ambulanti otkrije da dete ima povišen arterijski pritisak, postoje dve mogućnosti: — Neka deca imaju značajno veće vrednosti krvnog pritiska od dozvoljenih. Njihov gornji i donji pritisak je skoro uvek veoma visok, pa tu nema dileme -jasno je da se radi o arterijskoj hipertenziji.\nU takvim slučajevima se obično savetuje merenje pritiska kod kuće, gde se obično dobijaju realnije vrednosti, jer je dete opuštenije. Pritisak se meri 10 do 14 dana, obično ujutro i uveče, pa se zapisane vrednosti prezentuju pedijatru.\nAko NEMA povišenog pritiska, onda je sve u redu, a ako se otkriju visoke vrednosti, postavlja se dijagnoza hipertenzije. Takvi mališani obično imaju tzv.\nTada je nasledni faktor na prvom mestu na optuženičkoj klupi, a takva hipertenzija se naziva idiopatska u prevodu — hipertentija bez jasnog uzroka. Naravno, postoje brojne pretpostavke, ali one ipak spadaju u usko stručni problem.\nZato je kod mališana koji imaju hipertenziju a nemaju suženje — koarktaciju aorte potreban pregled nefrologa specijaliste za bolesti bubrega koji će isplanirati potrebne dijagnostičke procedure, sa ciljem hipertenzija sunce se utvrdi uzrok povišenog pritiska. Genetska sklonost: Ako se i pored ispitivanja ne otkrije uzrok, onda kažemo da se radi o idiopatskoj hipertenziji. Ona je verovatnija kod starije dece i adolescenata, a tada se obično otkrije da je i neko od članova porodice u mladosti imao povišen pritisak, pa je jasno da se radi o genetskoj sklonosti.\nGojaznost: Gojaznost je često praćena hipertenzija sunce arterijskim pritiskom, iako nema drugih razloga koje smo naveli koji mogu da uzrokuju hipertenziju. To je ozbiljan poremećaj koji uključuje druge brojne probleme, od kojih je hipertenzija često jedan od najvećih.\nSa regulacijom težine obično hipertenzija sunce normalizuju i vrednosti arterijskog pritiska. Da bi se otkrio uzrok hipertenzije, često je potrebno uraditi puno pregleda i dijagnostičkih procedura.\nMeđutim izlaganje našeg organizma naviklog na zatvorene prostore toplinisuncu i klimi ima osim dobrih i loših - negativnih utjecaja. Odgovor je - da ali oprezno. Ljeti se vrlo često prekomjerno izlažemo suncu i zanemarujemo oštečenja koja sunčeve zrake mogu izazvati na koži. Opeklinealergijepreuranjeno starenje kožeprekancerozne promjene i melanom samo su neke od štetnih posljedica sunčanja. Kožu treba zaštititi sredstvima za sunčanje sa visokim zaštitnim faktorom kao i njegovati nakon sunčanja da bi joj se vratila izgubljena vlaga.\nZračni promet hipertenzija Povišeni krvni tlak – kako prehrana može pomoći? Biokemija hipertenzija krv Medicinski stolovi i stolice | Medical Centar Kako živjeti s arterijskom hipertenzijom Krvni tlak u starijih osoba Rezistentna hipertenzija: visoki krvni tlak koji je teško liječiti - radiocasertanuova.com\nVećini bolesnika s hipertenzijom odgovara doza od 2,5 mg ili...\nGlavni znakovi povećanja ICP-a su: oštar pad periferne vizije, a...\nOsim toga, mogu biti dodatne manifestacije u obliku krvarenja iz...\nBiljni preparati imaju dodatnu imunostimulator i vazolkonstriktornu djelovanje, olakšavajući disanje...


NOVE MILIJARDE za Alibabu: Na debiju na Hongkoškoj berzi akcije +8,0% | Mondo Portal\nAlibaba na Hongkoskoj berzi akcije skocile 7 odsto\n14. jul, 09:27\nNOVE MILIJARDE za Alibabu: Na debiju na Hongkoškoj berzi akcije +8,0% 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.11.2019. / 14:03 14:12\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 26.11.2019. / 14:03 14:12\nAkcije kineskog giganta e-trgovine, Alibabe, imale su danas prvi nastup na Hongkoškoj berzi. Sa skokovima većim od 8% imale su sasvim obećavajući start.\nVišemeseni poliitčki nemiri u bivšoj britanskoj koloniji, s protestima usmereni protiv Pekinga, nisu izgleda mnogo uticali na interesovanje za diva iz matice.\nDo podnevnih sati po lokalnom vremenu, Alibaba se trgovao za 190,45 hongkonških dolara (24,33 američka dolara) po akciji, da bi ta cena kasnije pala na 187 dolara. Kompanija je kao početnu cenu na Incijalnoj javnoj ponudi (IPO) utvrdila iznos od 176 hongkonških dolara.\nAko Alibaba iskoristi odredbu iz ugovora o IPO-u koja mu dozvoljava tzv. "greenshoe" opciju, odnosno prekoračenje kvote dogovorene emisije, prihod od te ponude mogao bi da donese kineskom divu još oko 13 milijardi američkih dolara.\nŠifra deonica kompanije na Hongkoškoj berzi je 9988, što su brojevi koji u Kini simbolizuju "večiti prosperitet''.\nAlibaba na Hongkoškoj berzi\nZAVRŠENA SAGA OKO KRAŠA: Braća Pivac pobedila Šaranovića, šta dalje?\nalibaba berza akcije


Demonstracije širom Bosne | FOCUS\n« Da se na fudbalsku mapu vrate Delimeđe, Ribariće, Rvati…\nPopov: Dejton nije doneo stabilan mir u BiH »\nDemonstracije širom Bosne\nOko 1.000 Sarajlija je protestovalo i danas pred zgradom Vlade Federacije BiH tražeći ispunjenje njihovih zahteva. Protesti i u drugim gradovima Bosne i Hercegovine.\nDemonstranti u Sarajevu počeli su da se razilaze, mada jedna grupa i dalje drži u blokadi saobraćajnice u centru grada.\nManja grupa demonstranata odvojila se i blokirala saobraćajnicu na Skenderiji tako da sad saobraćaj ne funkcioniše ni u jednom pravcu.\nU Sarajevu su se demonstrantima koji traže ostavke federalne vlade, ali i predsednika federacije Živka Budimira i člana predsedništva BiH Bakira Izetbegovića, pridružili popodne i radnici Gradskog saobraćaja.\nOko hiljadu demonstranta se premeštalo od federalne Vlade do Predsedništva BiH, uz povike “lopovi, lopovi” i sa transparentima na kojima piše “Bolje grob, nego rob”.\nOkupljeni demonstranti primarno traže ostavku federalnog premijera Nermina Nikšića i formiranje prelazne vlade eksperata do izbora.\nSutra plenum SarajlijaUčesnicima protesta u Sarajevu danas je podeljen poziv za prvi sastanak Plenuma građana i građanki Sarajeva, koji će formuliati zahteve, a među njima je hitna ostavka vlade Federacije BiH sa premijerom na čelu. Plenum je sazvan za sredu u 17:30 sati u Centru za kulturnu i medijsku dekontaminaciju, koji se nalazi u sklopu Kampusa Univerziteta u Sarajevu, na adresi Zmaja od Bosne bb. Na sastanak su pozvani svi koji žele u otvorenoj javnoj diskusiji ravnopravnih učesnika formulisati zahteve I odluke koje će zaustaviti pljačku društva i postaviti temelje pravednijeg poretka.\nNikšić je sinoć rekao da neće dati ostavku i da neće dozvoliti da zavlada bezvlašće.\nSDP BiH, čiji je Nikšić član, uputio je danas u parlamentarnu proceduru izmene i dopune Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kojima bi se omogućilo održavanje vanrednih izbora.\nGrađani takođe traže ukidanje 10 kantona u Federaciji BiH, reviziju privatizacije i oduzimanje nelegalno stečene imovine, zdravstveno i socijalno osiguranje za sve građane, smanjenje primanja ministrima na dve prosečne plate bez paušala i dnevnica.\nIstovremeno, počelo je saniranje štete napravljene tokom demonstracija. Od jutros su radnici počeli da popravljaju krov na zgradi Vlade Kantona Sarajevo koja je udaljena oko 200 metara od zgrade federalne vlade gde se danas održavaju protesti građana.\nProtesti se i danas odvijaju širom BiH.\nU Mostaru se na Španskom trgu okupilo nekoliko stotina ljudi, a broj se povećava, pojačano je prisustvo policije, a situacija je mirna.\nRadnici Javnog preduzeća “Parkovi” celo jutro skupljali su kamenice iz žardinjera da one ne bi bile iskorišćene za eventualne vandalske napade.\nJuče su demonstracije u tom gradu bile održane uprkos zabrani policije, a gradonačelnik Ljubo Bešlić najavio je uvođenje vanrednog stanja ako se ponove događaji od petka, kada su izbili neredi i zapaljena zgrada kantonalne vlade.\nUz socijalne zahteve, građani traže i smenu čelnika Hercegovačko-neretvanske županije i gradonačelnika.\nU Zenici su, takođe, nastavljeni protesti, ispred Vlade, gde traže ostavku načelnika Husejina Smajlovića, ali im je odgovoreno da Opštinsko veće i načelnik u narednom periodu “nastave sa intenziviranjem svojih aktivnosti na rešavanju pitanja iz svoje nadležnosti”, a da “u dosadašnjem radu, nisu ispunjene pretpostavke za pokretanje procedure opoziva načelnika, kao ni raspuštanje opštinskog Veća”.\nProtest nekoliko stotina građana ispred Vlade Zeničko-dobojskog kantona je završen oko 15 časova.\nPredstavnici demonstranata predali su predsjdavajućem Skupštine kantona Sretku Radišiću zahteve za koje očekuju da ih realizuju Skupština i buduća Vlada ovog kantona.\nOni zahtevaju obezbeđenje sigurnosti protesta i organizatora protesta, formiranje ekspertskog tima do formiranja nove nestranačke i nekorumirane vlade za šta je rok 1. mart, smanjenje administracije i usklađivanje plata u radnom i administrativnom sektoru.\nZahteva se i revizija privatizacije, revizija stečene imovine za vreme trajanja mandata, nezavisno sudstvo, zdravstvo, školstvo i tužilaštvo – na osnovu javnih konkursa, bodovanjem diploma i nepripadanju političkim partijama i definisanje socijalne politike koja će raditi na zapošljavanju mladih i ugroženih populacija.\nDemonstranti traže izbor nove vlade sa nestranačkim kadrovima do 1. marta.\nU Tuzli i Lukavcu demonstranti su se razišli, kazao je portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona Izudin Šarić, dok je u Kalesiji oko 60 građana blokiralo magistralni put M-4 koji prolazi kroz grad.\nU Tuzli, gde je sve počelo prošle nedelje, plenum građana već funkcioniše, i njihovi predstavnici su danas Kantonalnoj skupštini predali zahteve, koji se tiču preostalih smena i ekonomsko-socijalne situacije, a mirni protesti će trajati do njihovog ispunjenja.\nOsim zahteva da se formira ekspertska nestranačka vlada, traže se i smene u MUP-u.\nProtestanti su u Velikoj Kladuši predali zahteve opštini i razišli se, a traže, između ostalog, smanjenje plata funkcionera i direktora, kao i da se nastale uštede preusmere u grantove za socijalna davanja.\nI u Živinicama je zakazan protest zbog čega su zaposleni Opštine poslati kućama, zahtevi su isti – smanjenje funkcionerskih plata, zapošljavanje mladih…I u Kalesiji se traži smena opštinskog načelnika i svih poslanika, u Orašju je zakazan protest pred zgradom Posavskog kantona, čija se ostavka traži zbog niza ekonomskih problema.\nU Brčkom se okupilo više hiljada građana, upućen je zahtev za održavanje vanredne skupštinske sednice.\nProtesti su održani i u nizu drugih gradova u Federaciji BiH, a manja okupljanja u Prijedoru i Srebrenici (RS) gde se okupilo pedesetak nezadovoljnih građana, kojima je opštinski načelnik Ćamil Duraković za sledeću nedelju obećao sastanak.\nOvaj unos je objavljen 11. Februara 2014., 19:06 i pohranjen je kao .. Sve odgovore na ovaj unos možete pratiti pomoću RSS 2.0. Možete preskočiti na kraj i ostaviti komentar. Pinganje trenutno nije dozvoljeno.


nezadovoljstvo - Antistres Vodič\nNezadovoljstvo nije naše prirodno stanje\nDobar dan 🙂 Da vam šapnem… Padala je kiša tiho i sporo, u prvi mah čak i ne primetno, a ipak tako uporno i ujednačeno. Kapljice su se slivale niz prozore kao po nekom nemom utvrđenom redu, jedna iza druge, formirajući male barice na listovima mojih tek posađenih muškatli. Kada bi skupljena vodica na listu dovoljno otežala, list bi se ... Opširnije »\nNemanja, 43 godine, zaposlen je u firmi koja, po njegovom mišljenju, posluje ispod svojih mogućnosti što kod njega već duže vreme stvara nezadovoljstvo, pogotovo zbog niskih primanja. Pre izvesnog vremena je počeo da razmišlja o promeni posla i upravo se nalazi u pregovorima da pređe u drugu firmu koja mu se čini mnogo uspešnijom. U to vreme, sanja sledeći san Primer: ... Opširnije »\nKROZ IGRU SE SVI RAZVIJAMO\nZa preduzetnicu Tijanu Petrović posao u državnoj firmi nije bio ni malo izazovan. Želela je da iskoristi svoje potencijale, znanje, snagu i ideje i pokrenula je proizvodnju edukativnih igračaka za decu. Na taj način ulepšava detinjstvo ne samo svom detetu, već i mnogim drugim mališanima Tijana Petrović, komunikolog i istoričar umetnosti, radila je u firmi u kojoj su plate kasnile, ... Opširnije »


Petak , 2017-08-04 | 11:26:20\nEmitovanje novog dokumentarnog filma o pokojnoj princezi Dajani najavljeno za nedelju, izazvalo je javni spor u Velikoj Britaniji jer producenti smatraju da pikazuje život u kraljevskoj porodici, dok su ga kritičari ocenili kao "čistu eksploataciju".\nPrijatelji princeze smatraju da je dokumenarni film "provokacija", dok je Dajanin bivši telohranitelj Ken Vorf (Wharfe) danas izjavio da bi britanska princeza želela da takav film bude prikazan.\n"Siguran sam da bi ona rekla: 'Ljudi me zapravo prvi put čuju!' ", dodao je Vorf, prenela je agencija AP.\nBritanski mediji su nedavno preneli da je Dajanin brat, Čarls Spenser, pokušao da spreči emitovanje filma u kojem preminula princeza evocira svoj ljubavni život i propali brak s princom Čarlsom.\nBritanski televizijski kanal Čenel 4 naveo je da će dokumentarac ipak biti prikazan kako je predvidjeno u programu, u nedelju 6. avgusta.\nFilm "Diana: In Her Own Words" (Dajana: Njenim sopstvenim rečima) sadrži snimke nastale 1992. do 1993. godine koje je napravio Piter Setelen, profesor dikcije princeze, poginule u neobičnoj saobraćajnoj nesreći u Parizu 31. avgusta 1997. godine.\nDelovi snimka tog razgovora su prikazani 2004. godine na američkoj televizijskoj mreži En-Bi-Si (NBC) posle sudske bitke sa Dajaninom porodicom, ali ne i u Velikoj Britaniji, a dostupni su na internetu.\nBritanski mediji sve više posvećuju pažnju pokojnoj princezi pred 20 godina od pogibije.\nDajana u filmu govori kako je razmišljala da pobegne iz Bakingemske palate 1980-ih godina sa svojim telohraniteljem Barijem Manakijem, u koga se zaljubila. On je 1987. godine takodje poginuo u saobraćajnoj nesreći.\nPrinceza čak pominje da je njen ljubavnik "možda eliminisan".\nU filmu Dajana govori o bračnim problemima s princom Čarlsom i kritikuje kraljevsku porodicu, posebno kraljicu Elizabetu Drugu od koje, kako navodi, nije imala podršku.\nKoks: Festivali poput palićkog se bore protiv sinematske apatije


ON JE VRATIO VUČIĆU 5.000 dinara: Vratite mi PENZIJU, NEĆU MILOSTINJU | DNEVNE\nON JE VRATIO VUČIĆU 5.000 dinara: Vratite mi PENZIJU, NEĆU MILOSTINJU\nFoto: printscreen/youtube /n1\nJedanaest puta je pisao premijeru Aleksandru Vučiću, dvanaesti put poslao mu je uplatnicu od 5.000 dinara. Tako svoju priču počinje vojni penzioner Mile Delić, koji je pomoć države vratio želeći da na taj način pošalje poruku da mu je država smanjenjm penzije za dve godine, kako kaže, otela mnogo više.\nVraćanje novca je, kaže,njegov građanski bunt…\n“Povredilo me mnogo ovo što on meni šalje 5.000 dinara, a uzeo je od mene 307.645,00 dinara. Pa neću…napisao sam mu, neću milostinju, daj mi moju penziiju”, kaže on.\nPriznaje da je ovim neuobičajenim postupkom želeo da skrene pažnju na svoj i problem vojnih penzionera. Da će naići na dobre reakcije, bilo mu je jasno već po tome kako je reagovala poštanska službenica.\n“Kad se onako lepo nasmejala, ja sam rekao činim pravu stvar”.\nI u pravu je ovaj penzioner, kaže ekonomski novinar Milan Ćulibrk. Isplatu jednokratne pomoći penzionerima od 5.000 dinara vidi kao još jedan u nizu populističkih poteza vlasti.\n“Kad podelite na godinu dana to je 400 dinara mesečno”\n“Ja mislim da ovo više iritira. Tih 5.000 dinara kad podelite na godinu dana to je 400 dinara mesečno. To zaista deluje, onako, malo ponižavajuće. Verujem da je bilo mnogo bolje, ako se krenulo u takve stvari, da se ćutalo, kao što je u početku i rečeno, dve godine nema povećanja plata ii penzija i idemo dalje. Ono što tu mene mnogo više nervira je to što Vlada na jednoj strani štedi, štedi na penzionerima i platama u javnom sektoru, a s druge strane, jedna Azotara će pojesti ove godine tačno onoliko koliko će penzioneri dobiti kroz ovih 5.000 dinara, svaki pojedinačno. Dakle, njih 1,7 miliona po 5.000 – to Azotara pojede u jednoj godini”, objašnjava ekonomski novinar Ćulibrk.\nA šta kaže Krkobabić?\nPredsednik PUPS i ministar Milan Krkobabić ima drugačiju računicu, ne koliko “pojedu javna preduzeća”, već koliko za 5.000 dinara može da pojede jedan penzioner.\n“To je 100 kg kupusa, to je džak i po krompira i da ne nabrajam… Al izgleda ima gospode kojima ni taj kupus, ni taj krompir, ni taj kubik drva ne znače ništa”, rekao je Krkobabić.\n“Ja neću ni kupus, ni krompir, ja bih malo šnicle koju je zadržao za sebe. Nisam ja ništa lošiji od njega. Ja neću da se grejem na drva, ja bih na dugme ko i on”, odgovara Delić. Odgovor ima i na komentare na društvenim mrežama da mu je lako da vraća novac kad mu je penzija znatno veća od prosečne u Srbiji. “Ja sam tu penziju zaradio”, zaključuje on.


Virtuoz na violini David Garrett održao sjajan koncert u Zagrebu » Antrfile\nNaslovna VESTI Virtuoz na violini David Garrett održao sjajan koncert u Zagrebu\nVirtuoz na violini David Garrett održao sjajan koncert u Zagrebu\nDavid Garrett (37), jedan od najuspešnijih pop i crossover violinista, svirao je 13. oktobra više od dva sata sa svojim pratećim bendom u zagrebačkoj Areni.\nDavid Garrett, Foto: Zo Popović\nNemačko-američki virtuoz je svoj “Explosive live” show počeo tačno na vreme, a za uvodnu pesmu izabrao je “This Is What It Feels Like” DJ-a Armina Van Buurena.\n– Dobra veče, Zagrebe. Uzbuđen sam i drago mi je što sam prvi put ovdje s bendom. Hvala svima što ste došli – obratio se Garrett publici na hrvatskom jeziku i izazvao oduševljenje i aplauz.\nViolinista je za scenu odabrao casual majicu i farmerke, a svoju dugu plavu kosu svezao je i pokupio u maramu. Publiku je oduševio izvođenjem hitova poput “Purple Rain” Princa; “Let It Go” iz animiranog Diznijevog filma “Snežno kraljevstvo”; pa naslovnu numeru “Isterivača duhova”; “Bitter Sweet Symphony” benda “The Verve”; “Born In The U. S. A.” Brusa Springstina…\n#DavidGarrett #Explosive #Zagreb 13.10.2018. 🎻😍❤\nA post shared by Katharina Kolarec (@katharinakolarec) on Oct 14, 2018 at 2:38am PDT\nDavid je svaku pesmu ukratko najavljivao, a za vreme nastupa je nekoliko puta prošetao među posetiocima u dvorani. Jednu od svojih najdražih kompozicija “Midnight Waltz” posvetio je majci, američkoj primabalerini Dove Garrett, koja ga i prati na ovoj svetskoj turneji i bila je u dvorani.\n– Obično me svi pitaju koja mi je najdraža pesma, a ja ne znam taj odgovor. Sve su mi drage. No znam koja je pesma najbolja mojoj mami. Uvek pleše na “Midnight Waltz” kada je zasviram kod kuće – rekao je poznati muzičar.\nSkadinavski pop fenomen Marcus & Martinus predgrupa Džejsonu Derulu u Štark areni\nPublika je posle svake numere Garretta nagradila velikim pljeskom, a svetla mobilnih telefona poslužila su fanovima umesto upaljača.\n– Trebaće nam pomoć za ovu pesmu – rekao je David na hrvatskom jeziku pred kraj svog nastupa, najavljujući poslednju numeru, “They Don’t Care About Us” kralja popa Michaela Jacksona. Na samom kraju koncerta devojčica iz publike mu je donela cveće, a on se našalio i upitao prve redove “kako je samo uspela proći obezbeđenje”.\nA post shared by Gordana Tomašević (@gotom16) on Oct 14, 2018 at 4:59am PDT\nGarretta je neumorna publika zvala na bis, a koncert u Zagrebu, kako je rekao, posebno ga je veselio jer je prvi put nastupio u najvećoj hrvatskoj dvorani.\n– Volio bih se vratiti u ovaj grad i bolje ga doživeti jer na turneji nemam baš puno vremena za razgledanje. Uspeo sam posetiti centar grada koji me očarao – rekao je Garrett.\nDečko koji obara s nogu: Svetska pop senzacija Tom Odell u Beogradu\nBiografija ovog harizmatičnog umetnika je impresivna. Prvu violinu dobio je sa četiri godine, a već sa 13 postao je najmlađi solista koji je potpisao ekskluzivni ugovor sa prestižnom diskografskom kućom “Deutsche Grammophonom”. U Ginisovu knjigu rekorda upisao se kao najbrži violinista na svetu. Svetski rekord obarao je dva puta. Za 66,56, odnosno 65,26 sekundi bez greške je odsvirao “Bumbarov let” Nikolaja Rimskog Korsakova što ga svrstava u sam vrh svetskih muzičara. Garrett izgledom mnoge podseća na Kurta Cobaina, a zahvaljujući talentu i virtuoznosti nosi nadimak “vražji violinista”. Poznat je po tome da mu koncerti više izgledaju kao rock spektakli nego oni klasične muzike. To je i pokazao na nastupu pred hrvatskim obožavaocima, koji su ga ispratili ovacijama.\n„Dead Can Dance“ u Sava centru 28. juna 2019.\nA post shared by Gordana Tomašević (@gotom16) on Oct 14, 2018 at 5:09am PDT\nE. A. / Izvor: 24sata.hr\nPrethodni članakOdržana 5. Zombi šetnja beogradskim ulicama\nSledeći članakProjekcije filmova Milene Dravić u Jugoslovenskoj kinoteci


Da li važi osiguranje ako nemam zimske gume - Osiguranik.com\nMnogi vozači pokušavaju da uštede vozeći zimi bez zimskih guma, a ima i onih koji su uvereni da im one jednostavno nisu potrebne. Međutim, bez njih se lako možete naći u velikom problemu\nZimske gume su obavezne u periodu od 1. novembra do 1. aprila – ali samo ako su na putu sneg, led ili poledica. Morate da imate sve četiri zimske gume, ne samo na pogonskim točkovima. Pritom ne zaboravite da profil, tj. šara gazećeg sloja mora biti dubine najmanje četiri milimetra.\nDrugim rečima, mogu da vozim celu zimu na letnjim pneumaticima ako nema snega i leda?\nTačno. Međutim, ne zaboravite da preko dana može da padne kiša, od koje će uveče da se stvori poledica na asfaltu, pa policija može lako da vas kazni zbog vožnje sa letnjim gumama. U još goroj situaciji ćete se naći ako izazovete udes.\nTakođe, naglašavamo da se letnjim gumama pri temperaturi nižoj od 7 stepeni ozbiljno menjaju karakteristike, što dovodi do znatno dužeg zaustavnog puta čak i po suvom asfaltu. Ne samo da će vam trebati mnogo više vremena da se zaustavite, već postoji znatno veća opasnost da izgubite kontrolu nad vozilom u krivini ili prilikom izvođenja nekog manevra, npr. izbegavanja iznenadne prepreke.\nDa li važi OBAVEZNO osiguranje ako izazovem udes bez zimskih guma?\nObaveznim osiguranjem se nadoknađuje šteta koju vi nanesete drugima. Na primer, automobil ispred vas iznenada uspori, vi ne uspete da zakočite i udarite ga.\nKrivi ste, pošto niste držali dovoljnu distancu, pa osiguravajuća kuća kod koje ste kupili obavezno osiguranje nadoknađuje štetu oštećenom. Sa druge strane, vi prema njemu nemate apsolutno nikakvih finansijskih obaveza.\nMeđutim, ako ste udes izazvali vozeći na letnjim gumama po snegu (u periodu od 1. novembra do 1. aprila), osiguravajuća kuća će oštećenom popraviti auto ili isplatiti novac, ali zatim ima pravo da od vas refundira te troškove zato što ste (po zakonu) upravljali tehnički neispravnim vozilom i bili svesni te činjenice.\nNaime, automobil sa letnjim gumama na snegu, ledu ili poledici (u periodu od 1. novembra do 1. aprila), smatra se tehnički neispravnim.\nNa kraju, sve popravke padaju na vaša pleća. Situacija može dramatično da se zakomplikuje ukoliko je prilikom udesa neko povređen…\nDa li važi KASKO osiguranje ako izazovem udes bez zimskih guma?\nU slučaju da ste vi izazvali udes, pošto se automobil bez zimskih guma na snegu, ledu i poledici (u periodu od 1. novembra do 1. aprila) smatra tehnički neispravnim, osiguravajuća kuća ima pravo da odbije da vam nadoknadi štetu, isto kao što ima pravo to da uradi ukoliko se utvrdi da ste vozili pijani.\nKako će osiguravajuća kuća znati da nisam imao zimske gume?\nOvo je relativno komplikovana priča, ali postoje dva uobičajena scenarija:\nKada dođe policija da napravi uviđaj, u zapisniku će navesti da niste imali zimske gume\nUkoliko niko nije zvao policiju, već samo popunite Evropski izveštaj, u kojem ne postoji ništa po pitanju pneumatika, osiguravajuća kuća može da pozove i vas i drugog vozača da dovezete automobile na pregled štete ili procenitelj može da ode da pogleda vozilo ukoliko je havarisano\nVažna i dubina šare\nSve gore navedeno važi i ako ste imali zimske gume, ali je dubina šare bila ispod 4 mm.\nKako da prepoznam zimske gume?\nNa njima treba da piše M+S (M&S ili M.S – „mud and snow“, tj. blato i sneg), ali ta oznaka ne garantuje praktično ništa po pitanju performansi. Što se tiče zakona, smatraju se zimskim gumama.\nMeđutim, ukoliko želite „prave“ zimske gume, kupite one koje uz M+S oznaku imaju i simbol planine sa tri vrha i pahuljicom u njoj.\nUkoliko vam je potrebno još informacija o kasko ili obaveznom osiguranju, tj. ukoliko planirate da kupite polisu, ne oklevajte da se javite ekipi sajta Osiguranik.com.\n3 komentara na “Da li sami plaćate štetu ako ste vozili bez zimskih guma?”\n29.01.2016 u 12:00\nHipoteticka situacija: Vozite u zimskom periodu na letnjim gumama, nema snega, leda ni poledice. I slucajno napravite sudar u kome ste krivi.\nBuduci da u tim meteoroloskim uslovima niste u obavezi imati zimske gume, da li ce osiguranje ipak traziti da vi nadoknadite stetu?\nLogicno bi bilo da ne snosite odgovornost, zar ne?\nAli u zemlji Srbiji moguce je nazalost da ce osiguranje pokusati da izbegne odgovornost. Sta onda da cinite?\n29.01.2016 u 13:28\nAko pričate o kasko osiguranju – osiguravajuća kuća može da izbegne odgovornost JEDINO ako su u svojim uslovima naveli da letnje ( ili ,,ćelave” ) gume kao posredni ili neposredni uzrok štete mogu predstavljati gubitak prava… Ti uslovi se izdaju uz polisu kasko.\nA ako ste mislili na obavezno auto osiguranje:\npo mom mišljenju nema govora o odbijanju zahteva zbog GUMA jer se auto sa letnjim gumama ne može tretirati kao tehnički neispravno vozilo, što je i normalno. Po AO (obavezno osiguranju) su pokrivene bukvalno sve “gluposti” koje jedan vozač može da uradi pod uslovom da ima validnu dozvolu, da nije napravio štetu pijan ili drogiran i da nije bilo namerno (npr. ne bi bilo logike da se plati šteta koja je nastala usled prolaska na crveno pri brzini od 150 km, a da se odbije šteta koja je nastala zimi a odgovorno lice je vozilo sa letnjim gumama).\nČuo sam i ja da je bilo pokušaja u nekim osiguravajućim kućama da tretiraju vozilo sa letnjim gumama kao tehnički neispravno, ali sam, kao pravnik, 100% siguran da sudovi to neće tako tretirati.\n03.11.2016 u 16:38\nKo će ga znati, zavisi od osiguranja. Ali ko šiša njih, zimske gume uzeti zbog bezbednosti. To treba da nam bude glavni motiv.


Ekonom:east magazin, Broj 566, 24. mart 2011.\nPosledice katastrofe u Japanu i krize u Africi na svetsku ekonomiju\nCunami i za svetsku privredu\nOgromne posledice najjačeg zemljotresa u istoriji Japana oseća čitav svet.\nMale šanse da se do kraja godine inflacija obori ispod šest odsto\nCene iznad procene\nNedavno je pravu uzbunu među građanima izazvalo poskupljenje krompira, koji se do sada smatrao sirotinjskom hranom.\nMiodrag Zec, profesor ekonomije\nDržava kvari novac\nStalno se žalimo da nam nedostaje vremena, a uvek ga trošimo kao da je neograničen i besplatan resurs.\n"Kišobran spasa" mali za sve\nSlikarstvo, kuvanje i ozbiljan biznis\nRužan si, plati\nĐavo i rat\nLjubav u vreme katastrofe\nHlađenje za lobiste\nNaši krivci i njihovi zločinci\nPodeljena vrednost kao nova svrha poslovanja\nRenesansa umesto kozmetike\nAnatomija trgovine sa svetom\nObveznice pre MMF-a\nPrethodnica boljih dana\nZemljotres povukao ručnu\nNeslavan kraj vladine prodaje Telekoma Srbija\nAkcize ipak po evropskim standardima\nKad nema programa, dobar je i zakon\nBiće hleba, ali od uvozne pšenice\nBroj 568, 07. 04. 2011.


Snežana slavi "smak sveta" - Net.hr\nSnežana slavi "smak sveta"\nDiznijeva junakinja spremna i za proslavu 75. rođendana\nRad na filmu "Snežana i sedam patuljaka" je počeo početkom 1934, a u junu iste godine Dizni je u Njujork tajmsu najavio proizvodnju svog prvog dugometražnog animiranog filma.\nDizni se nadao da će na ovaj način proširiti ugled studija i povećati prihode što mu je i uspelo. Međutim, u to vreme da bi obezbedio novac morao je svoju kuću da stavi pod hipoteku kako bi obezbedio potrebne prihode.\nČuveni film "Snežana i sedam patuljaka" bio je jedan od samo dva animirana filma, (drugi je Diznijeva "Fantazija") koji su se našli na listi 100 najboljih američkih filmova svih vremena Američkog filmskog instituta (AFI) 2007. godine gde je zauzeo 34. mesto. Sledeće godine AFI je proglasio ovaj film za najbolji američki animirani film svih vremena i najbolji ikada iz Volt Diznijevog Animiranog klasičnog filma.\nČuvena priča o lepoj Snežani koja je pobegla od zle maćehe i našla utočište kod sedam patuljaka u kućici u šumi, ekranizacija istoimene bajke braće Grim, našla se prvi put na redovnom bioskopskom repertoaru u Americi u februaru 1938. godine. http://www.youtube.com/embed/-XXic2fuObQ


Gorenje FN6191DHW zamrzivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje FN6191DHW zamrzivač cene\nGorenje FN 6191DHW Samostojeći, Godišnja potrošnja struje Potrošnja energije kWh/24 h: 0,83 kWh, Energetski razred A+, Neto zapremina 277 l, Buka 42 dB(A), Dimenzije (ŠxVxD) 60 x 185 x 64 cm... specifikacija\ncena od 48.289,00 do 51.990,00 din | prodavnica (11)\nEnergetski razred: A+ Otvaranje vrata: Levo/desno otvaranje vrata Vrata: Metalna vrata Klimatski razredi: SN, N, ST, T Ručka za lako otvaranje vrata - zglobna 1 kompresor Ukupna bruto/neto zapremina: 277 / 243 l Kapacitet zamrzavanja: 18 kg Vreme čuvanja u slučaju nestanka el, energije: 15 h Elektronsko upravljanje iza vrata Vrsta ekrana: Elektronsko upravljanje sa LED ekranom Automatsko odleđivanje zamrzivača Indikator temperature: Digitalni temperaturni indikator zamrzivača NoFrost Prekidač za brzo zamrzavanje Osvetljenje zamrzivačkog prostora: LED osvetljenje na zidu 6 staklenih polica Prostor za zamrzavanje: 1 vrata, 6 fioka Potro&šnja energije kWh/24 h: 0, 83 kWh Buka: 42 dB(A) Dim. aparata (&šxVxD): 60 x 185 x 64 cm Dim. spakovanog aparata (&šxvxd): 64 x 191 x 75 cm Težina aparata: 70 kg Bruto težina aparata: 73 kg Priključna snaga: 100 W Osigurač: 10 A Karakteristike NoFrost Nema vi&še dosadnog odmrzavanja Savremena NoFrost tehnologija je intenzivno kruženje hladnog vazduha kako bi se eleminisalo nakupljanje vlage u frižideru i zamrzivaču, Ovo sprečava nakupljanje leda na hrani i u unutra&šnjosti aparata, Iskori&šćenost prostora je optimalna, nema vi&še potrebe za odmrzavanjem i či&šćenjem aparata od leda, Paketi ili komadi zamrznute hrane se neće lepiti jedni za druge, &što značajno unapređuje urednost i peglednost sadržaja, Ručke za otvaranje Jednostavno otvaranje Ergonomski dizajnirana ručka aparata za jednostavno otvaranje vrata je izrađena od solidnog materijala i omogućava lak&še i intuitivnije otvaranje, U kombinaciji sa pažljivo odabranim pozicioniranjem i dužinom, čini jednostavno i funkcionalno re&šenje za korisnika\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje FN6191DHW zamrzivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje zamrzivač FN6191DHW na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Vertikalni zamrzivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Vertikalni zamrzivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje FN6191DHW zamrzivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje FN6191DHW zamrzivač. Pre kupovine, podatke za Gorenje zamrzivač FN6191DHW proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 22.369,00 din


Strategija EU pod predsedavanjem Slovenije | Evropa | DW | 08.01.2008\nStrategija EU pod predsedavanjem Slovenije\nZapadni Balkan, Kosovo, početak ratifikacije Reformskog sporazuma u članicama, Lisabonska strategija i energetska politika, su smernice slovenačkog predsedavanja EU o kojima se raspravljalo u Brdu kod Kranja.\nLjubljana, glavni grad Slovenije\n“Posebnu pažnju i naglasak dajemo zapadnom Balkanu jer smatramo da rešenje otvorenih pitanja mora da bude utemeljeno na zajednickom i jedistvenom stanovištu Evropske unije kako bi se postigla rešenja koja će dugoročno stabilizovati region”, rekao je slovenački premijer Janez Janša. Margot Valstrem, potpredsednica Evropske komisije istakla je slovenačko iskustvo vezano za zapadni Balkan.\n“Kod ove teme požemo imati poverenja u slovenačko iskustvo iz regiona i vrlo dobro poznavanje prilika i na to računamo”, rekla je Valstrem koja je umesto bolesnog Barosa predvodila Evropsku komisiju na zajedničkom sastanaku sa slovenačkom vladom.\n“Kosovo i zapadni Balkan neće biti jedine teme o kojima cemo raspravljati”, rekao je predsedavajuci Evropskog saveta, slovenački premijer Janez Janša. U nekim medijima su se pojavili izveštaji da će Slovenija osim Kosova medju prioritete staviti i Bosnu i Hercegovinu, što je Janša demantovao:\n“Nikada to nisam rekao. Postoje drugi problemi na zapadnom Balkanu ali nikada nisam rekao da ce Bosna i Hercegovina biti naš prioritet”.\nSlovenačka vlada je razgovarala i o zaštićenom ribolovno-ekološkom pojasu (ZERP) koji je od pocetka ove godine primenila Hrvatska. Janša je naglasio kako Slovenija podržava izjavu poverenika Ollija Rena i čeka se sastavlajnje nove vlade koja će rešiti to pitanje u skladu s dogovorom koji je postigla sa Slovenijom, Italijom i Evropskom unijom.\nOd ostalih tema Slovenija želi da sa uspehom nastavi započeti ciklus ratifikacija Reformskog sporazuma, Lisabonske strategije za ekonomski rast i radna mesta kao i usvajanje paketa mera u korist energetske politike koja će u obzir uzeti novonastale klimatske promene.\nNo potpredsednica Komisije Valstrem nije propustila priliku da ukaže i na istorijsku na dimenzijuSlovenačkog predsedništva:\n“Ovo je istorijski trenutak, jer od ovog slovenačkog Predsjedništva Unijom, smatram da nekakva podela u odnosu na nove članice u potpunosti gubi svoj smisao”. Janez Janša predstavio je i slogan slovenačkog predsedavanja:\n“Slovenija je sebi za slogan postavila sinergiju. To znaci više sinergije medu kulturama, generacijama i državljanima Evropske unije, medu člnicama i instutucijama. Polazimo od pretpostavke da je potencijal Europske unije neizmeran”. Slovenački premijer Janša danas je sa svojim kolegama iz Evropske komisije svečano otvorio i evropsku godinu medjukulturnog dijaloga.\nTrajni link https://p.dw.com/p/CmaH


Pevačica Teodora Džehverović istetovirala je na veoma neobičnom mestu tetovažu.\nFoto: instagram/teodoradzehverovic / screenshot\nNaime, ona se odlučila za deo između grudi, kao i deo na grudima išara. Još uvek nije poznato šta prva tetovaža označava, dok se kod druge primeti da je u pitanju srce.\nTeodora se ponosno na svom Instagram profilu pohvalila tetovažom koja je svima skrenula pažnju, te su najviše u nju gledali momci.\n"Savršeno mesto za tetovažu", "Odlično ti pristaje", "Kakva si ti mačka u stvari", samo su bili neki od komentara na pevačicine nove tetovaže.


Građani Srbije u Makedoniju i BiH po jeftinije gorivo | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 16.04.2021 / 12:10\nCene su negde i za duplo jeftinije, a ima i primera da građani Beograda idu za vikend preko granice da bi natočili svoje rezervoare.\nLitar dizela i benzina u Srbija za skoro pet meseci poskupeo je za čitavih 15 dinara. Iz Udruženja naftnih kompanija kažu da su dažbine za dizel ubeljivo najveće u regionu, a recimo za tečni gas da su najveće u celoj Evropi, piše Nova.rs.


Dirt Rally besplatan na Humble Bundle! - PLAY!\nZa mnoge fanove Colin McRae igara, prvobitni Dirt Rally i dalje ostaje najbolja i najzabavnija igra u serijalu, pa ukoliko ste ikada želeli da uđete u svet Dirt igara, obradovaće vas činjenica da je upravo Rally besplatan narednih dva dana na Humble Bundle.\nPosle duže pauze, Humble Bundle ponovo poklanja neku igru besplatno, tako da je potrebno samo da odete na ovaj link, i preko vašeg Humble Bundle naloga uzmete igru, i zatim ćete dobiti Steam kod koji možete aktivirati na vašem Steam nalogu, i to je to, igra je vaša!\nRelated Items:besplatna igra, besplatno, Codemasters, Codemasters Racing Studio, Colin McRae Rally, dirt rally, Feral Interactive, Humble Bundle, opis, Racing, racing game, trkačina


Pritisak na zdravstvo u BiH sve veći, a na birou skoro 12 hiljada medicinara | Društvo\nPritisak na zdravstvo u BiH sve veći, a na birou skoro 12 hiljada medicinara | MONDOBA\n22. January, 04:47\nPritisak na zdravstvo u BiH sve veći, a na birou skoro 12 hiljada medicinara 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n05.12.2020. / 09:39 09:47\nAutor Vesna Kerkez 05.12.2020. / 09:39 09:47\nKoronavirus puni bolnice u Bosni i Hercegovini i postoji opasnost da će pojedine zdravstvene ustanove ostati bez praznih kreveta, posebno na odjeljenjima za intenzivnu njegu, gdje se liječe najteži pacijenti.\nLjekari, medicinske sestre i tehničari nalaze se na prvim linijama odbrane od koronavirusa. Oni, koji čine “vojsku” koja vodi rat protiv trenutno najopasnijeg globalnog neprijatelja, očajnički upozoravaju kako im treba pomoć kolega koji se nalaze na biroima, jer su na izmaku snaga.\nOsim toga, veliki broj njih obolio je dok je liječio zaražene pacijente. Takvih je na stotine. Samo u Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu na koronavirus pozitivno je više od stotinu zaposlenih, a u izolaciji ih je pedesetak.\nDoktor Ednan Drljević, infektolog i član Senata Opšte bolnice “Prim. dr Abdulah Nakaš” kazao je da je bolnicama potrebna pomoć u liječenju. Navodi da je veliki problem za zdravstvo osim nedostatka kadra i to što se dosta njihovih kolega zarazilo koronavirusom, dok su spašavali živote. Njihovo odsustvo, kaže, dodatni je teret u liječenju novooboljelih od COVID-19.\n“Ljudi sa biroa, kada je riječ o medicinskom kadru, bi nam bili od pomoći. Opšta bolnica je angažovala osam ljekara sa biroa. Kada bi se još ljudi zaposlilo, lakše bi se borili s ovom teškom situacijom. Ogromna je potreba za zdravstvenim kadrom. U svemu tome dobro je što ih brzo obučimo. Kod nas su novozaposleni raspoređeni po odjelima, neki u trijažnoj ambulanti, pomažu nam i u call centru“, kazao je Drljević.\nU vrijeme kada gotovo nema zemlje u Evropi koja ne traži pojačanje u redovima zdravstvenih radnika, novinari agencije Anadolija provjerili su kakvo je stanje na biroima za zapošljavanje u BiH kada je riječ o medicinskim radnicima i ljekarima.\nPodaci, nakon što su sumirane brojke u oba entiteta i Brčko distriktu, pokazuju da u BiH ima 11.696 ljudi koji su medicinski obrazovani, a bez posla su.\nVedrana Milinković, viši stručni saradnik za informisanje i odnose sa javnošću JU Zavod za zapošljavanje Republike Srpske navela je da u zdravstvu na biroima, kada je riječ o ovom bh. entitetu imaju 2.019 osoba, 1.613 ih je srednje stručne spreme, 40 sa višom školskom spremom, a onih najobrazovanijih u ovoj oblasti je 466.\nUkazali su i kako postoji nedostatak srednjeg medicinskog kadra u zdravstvenim institucijama. Ističu da je broj ležećih, teških pacijenata u COVID - izolatorijima koje njeguje jedna medicinska sestra i do 20, dok u razvijenim državama jedna medicinska sestra njeguje jednog ili eventualno dva pacijenta u jedinici intenzivne njege.\n“COVID - odjeljenja će biti pretrpana pacijentima, a nedostajat će doktori medicine i medicinske sestre tehničari. Komora je svjesna situacije u kojoj se nalaze njeni članovi, a i sam zdravstveni sistem, apeluje na nadležne institucije FBiH da poduzima hitne mjere u spašavanju ljekara, zdravstvenih i nezdravstvenih radnika u javnim institucijama, a sve u cilju efikasnije brige o oboljelim“, navedeno je iz Ljekarske komore, te je donesena odluka da se uputi zahtjev nadležnim institucijama FBiH da pod hitno razmotre mogućnost zapošljavanja hiljadu medicinskih sestara-tehničara u COVID-odjeljenja.\n“Štab je raspravljao o angažovanju ljekara i zdravstvenih radnika sa biroa rada, gdje se na evidenciji nalazi 76 ljekara. Vlada, odnosno štab će kroz kompenzacioni fond finasirati rad tih ljekara. Pozvaćemo ih sve da se priključe zdravstvenom sistemu, napravićemo raspored. Oni će biti plaćeni od kompenzacionog fonda tako da to neće ići na teret ustanova. Nadam se da će nam u narednih šest mjeseci biti na raspolaganju da pomognu zdravstvenom sistemu da odgovore na ove izazove kada je riječ o koronavirusu“, kazao je Šeranić.\nljekari BiH koronavirus


RTS :: Teslin narod\nRTS 2 Teslin narod\npetak, 10. jul 2020, 19:45\nDokumentarni film "Teslin narod", reditelja Željka Mirkovića, rađen u koprodukciji "Optimistic film"-a i RTS-a, otkriva do sada neotkrivene priče o čuvenim Srbima u Americi, njihovom doprinosu razvoju čovečanstva i aktivnom učešću u stvaranju istorije SAD.\nAko budem imao sreće da ostvarim barem neke od svojih ideja, to će biti dobročinstvo za cijelo čovječanstvo. Ako se te moje nade ispune, najslađa misao bit će mi ta da je to djelo jednog Srbina. - Nikola Tesla u vreme posete Beogradu 1892.\nKroz priče istaknutih Srba pored Nikole Tesle i Mihajla Pupina, upoznaćete i trostrukog dobitnika Pulicerove nagrade Volta Bogdanića, Gordanu Vunjak Novaković, jedinu ženu člana Njujorške Akademije nauka, srpske inženjere tvorce Apolo programa, legendarne Oskovce Karla Maldena, Stiva Tešića, Pitera Bogdanovića i mnoge druge čije je ime utkano u istoriju. U filmu se može čuti priča o prvom Srbinu u Americi Džordžu Fišeru (Đorđu Šagiću) koga su spasili ribari po kojima je nazvan, a čije ime se nalazi u Livingstonovoj knjizi "100 znamenitih Amerikanaca" , ali i zanimljivosti poput one da je čuvena Dži Aj Džo igračka napravljena po uzoru na jednog srpskog heroja Mihajla Pejića.\n"Zašto Teslin narod? Teslin narod je simbol koji se prepoznaje kao mogućnost povezivanja radi ostvarivanja pozitivnih ciljeva. Teslin narod je simbol koji ne traži geografsko objašnjenje. Teslin narod se globalno prepoznaje kao brend koji obavezuje da se jedino zalaganjem i rezultatima postižu pozitivne vrednosti. Danas, imamo prilike da izaberemo da Nikola Tesla bude simbol za ponovno uspostavljanje komunikacija, jer je Tesla ime koje svi priznaju." - istakao je reditelj i producent Željko Mirković.\nReditelj i producent filma je Željko Mirković, a u ulozi Nikole Tesle je Džek Dimić. U filmu se pojavljuje preko 70 istaknutih Srba koji su svojim radom i distignućima obeležili Sjedinjene Američke Države. Film traje 83 minuta.\nNakon premijere na Kolarcu, film je imao svoju bisokopsku distribuciju širom Srbije i Amerike.


Najveći izazov Crne Gore u Poglavlju 17 biće kako zaštititi finansijski sistem, a najveći strah je da li će domaće institucije uspjeti da odgovore na taj izazov, saopštila je ekonomska analitičarka Ana Nives Radović.\nRadović je agenciji Mina-business kazala da crnogorska i evropska javnost do sada nijesu imale priliku da saznaju jasan, konačan stav Evropske komisije (EK) i Evropske centralne banke (ECB) po pitanju uslova za zatvaranje Poglavlja 17 koje se odnosi na ekonomsku i monetarnu uniju, iako je to pitanje više puta otvarano.\n„To iz razloga jer do sada nijedna zemlja kandidat nije u proces učlanjenja stupila iz pozicije korisnice eura“, rekla je Radović.\nOna je navela da taj proces prati više od deceniju i da je komunicirajući sa evropskim kolegama često nailazila na niz različitih odgovora koji su nerijetko bili uslovljeni tada aktuelnim krizama.\n„Ti odgovori su varirali od najeksplicitnijih tvrdnji da monetarna integracija nije moguća bez prilagođavanja kursa nacionalne valute do toga da bi se u ovom slučaju mogao koristiti drugačiji pristup“, dodala je Radović.\nPrema njenim riječima, jedino što je presjek svih tih stavova je da epilog bilo kojeg pristupanja formalnoj monetarnoj integraciji Crne Gore ne bi ugrozio bilo koji segment javnih finansija EU isključivo zbog činjenice da je crnogorski bruto domaći proizvod (BDP) čak i nekoliko stotina puta manji od BDP-a većine sadašnjih članica.\n„Ovo znači da, u cilju zaštite jedinstvenog monetarnog sistema, evropske institucije neće uvoditi dodatne mehanizme zaštite, već da se zona potencijalnog rizika nalazi u javnim finansijama Crne Gore, odnosno da je na domaćim institucijama da kreiraju sve preduslove za nesmetano prihvatanje onoga na čemu se bude insistiralo“, objasnila je Radović.\nNa pitanje koji su benefiti koje će crnogorski građani imati nakon prilagođavanja evropskoj ekonomskoj politici, Radović je odgovorila da prednosti koje Crna Gora bude imala kada se, odnosno ako se prilagodi evropskoj ekonomskoj politici, mogu uslijediti ukoliko budu ispunjeni svi uslovi na kojima EU opravdano insistira.\n„U tim okolnostima bi država imala pokriće za korišćenje zajedničke valute kojom sada raspolažemo uz prećutno odobravanje evropskih institucija, bez bilo kakvog akta kojim su uslovi korišćenja definisani“, dodala je Radović.\nPrema njenim riječima, prilagođavanje evropskoj ekonomskoj politici je ono što je u drugim zemljama prethodilo procesima evropskih i monetarnih integracija, a obuhvataju visinu budžetskog deficita, dugoročne kamatne stope, udio javnog duga u BDP-u, cjenovnu stabilnost, kao i stabilnost deviznog kursa, na kojem se, iz crnogorske pregovaračke pozicije insistira da bude zamijenjen nekim drugim.\n„Iz ovog ugla se najbolje vidi koliko je zapravo velik problem crnogorskih javnih finansija. Jedan od Mastrihtskih kriterijuma predviđa da udio javnog duga u BDP-u ne prelazi 60 odsto. Čak i prije nego što je ovaj procenat prekoračen Crna Gora je imala ozbiljan problem na ovom planu, što znači da su crnogorske institucije previše olako shvatile mastrihtske kriterijume kada je u pitanju poželjan prag zaduženosti“, dodala je Radović.\nKada je riječ o kriterijumu koji se odnosi na udio javnog duga u BDP-u, Radović smatra da postoje samo dva načina da se on smanji.\n„Prva je drastično suzbijanje duga, za šta u ovim okolnostima nažalost ne postoje izgledi, a druga je povećanje BDP-a u kojem bi postojeći dug, pod uslovom da se ne povećava, zauzimao manji udio, za šta postoje samo djelimični izgledi“, tvrdi Radović.\nDoda li se tome, kako je navela, nivo budžetskog deficita i preplitanje mjera neophodnih za postizanje i jednog i drugog pomenutog kriterijuma, može se i razumjeti zašto su se više puta od domaćih zvaničnika čuli izrazi nade „da će nam EU progledati kroz prste”.\n„Nažalost, ni u ovoj fazi integracionog procesa, osim kroz nekoliko dokumenata vezanih za proceduru, ovoj se oblasti nije prišlo strateški, niti je čak i privid mogućeg rješenja bio predlog bilo kojeg političkog subjekta, a bojim se da nas kriterijumi sami po sebi neće natjerati na to“, saopštila je Radović.\nSpecifičnost Crne Gore u pregovorima sa EU o Poglavlju 17 jeste činjenica da Crna Gora od 2002. godine koristi euro kao zvanično sredstvo plaćanja.\nRadović je kazala da ono što se sada vidi jeste da učesnici pregovaračkog procesa traže da se u zatvaranje Poglavlja 17 uđe insistirajući da Crna Gora zadrži euro.\n„To jasno govori o nedostatku institucionalnih kapaciteta za upravljanje sopstvenom valutom, odakle najviše zabrinutosti i potiče“, kazala je Radović.\nPrema njenim riječima, to nije ništa drugo već indirektno priznavanje da crnogorski finansijski sistem nije u stanju da se nosi sa monetarnim suverenitetom.\n„Za EU je to jasan signal odsustva strateškog pristupa, loše planske politike i visokog nivoa ekonomske nestabilnosti“, dodala je Radović.\nNa pitanje kada se može očekivati zatvaranje Poglavlja 17, koje je otvoren 25. juna prošle godine, Radović je odgovorila da taj proces, u zavisnosti od pristupa koji u EU bude određen, ili može trajati nekoliko godina ili ići u nedogled.\n„Najkraći put je da se, zbog situacije da već koristimo euro, insistira samo na dijelu kriterijuma i daju rokovi za njihovu realizaciju. Ovaj put je i najopasniji jer on ne mijenja mnogo toga u crnogorskom finansijskom sistemu nabolje, već isključivo zadovoljava formu“, kazala je Radović.\nTo znači da bi Crna Gora, i u EU, kao i formalno u eurozonu, ušla sa velikim dijelom postojećih problema.\n„Najduži put je strogo i detaljno insistiranje na stvaranju svih važećih preduslova za ispunjenje svakog pojedinačnog kriterijuma i ničim se ne garantuje da će taj proces u dogledno vrijeme biti okončan ako nastavimo da insistiramo da EU zatvori oči pred krupnim problemima“, zaključila je Radović.