Om Svanemærkede Lukkede ildsteder - PDF\nOm Svanemærkede Lukkede ildsteder\nDownload "Om Svanemærkede Lukkede ildsteder"\n1 Om Svanemærkede Lukkede ildsteder Version 4.0 Baggrund til miljømærkning 11. juni juni 2019 Nordisk Miljømærkning\n2 Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning 4 2 Introduktion til kriterierne Produkter som kan Svanemærkes Kriteriernes version og gyldighed Motiv til Svanemærkning 6 3 RPS sammenfatning 7 4 Markedsbeskrivelse Det nordiske marked Udvikling i markedet Svanelicenser Myndighedskrav og virkemidler Andre mærkeordninger og styremidler 21 5 Om kriterierevisionen 24 6 Motivering af kravene Indledning til materialekrav Reviderede krav og nye krav til materialer Brugs- og kvalitetskrav Stenbeklædning Kompletterende dele 42 7 Drift af det Svanemærkede ildsted Emissioner fra lukkede ildsteder Emissioner til luften Virkningsgrad Konsekvens af krav til emissioner og virkningsgrad Støj Erklæring fra testlaboratorium 56 8 Information til kunden Installations-, drift- og vedligeholdelsesinstruktioner 57 9 Information til forhandlere og installatører Krav til kompetence Dimensionering og udformning af varmesystemet Øvrig information Kvalitet og myndighedskrav Ændringer i forhold til den forrige version Nye kriterier 65 Ordforklaringer og definitioner 66 Bilag 1 Bilag 2 Bilag 3 Måleresultater fra Svanemærkede brændeovne og indsatser Oversigt over myndighedskrav og andre mærkeordninger Krav som er blevet diskuteret men ikke taget med i kriterierne 078, Lukkede ildsteder version 4.0, 11. juni 2014\n3 Nordisk Miljømærkning 078/ juni 2014 Adresser Nordisk Ministerråd besluttede i 1989 at indføre en frivillig officiel miljømærkning, Svanen. Nedanstående organisationer/virksomheder driver Svanemærket på vegne af respektive landes regering. For mere information se hjemmesiderne: Danmark Miljømærkning Danmark Fonden Dansk Standard Portland Towers Göteborg Plads 1 DK-2150 Nordhavn Tel: Fax: Norge Miljømerking Henrik Ibsens gate 20 NO-0255 Oslo Tel: Fax: Finland Miljömärkning Finland Box 489 FI Helsingfors Tel: Fax: Sverige Miljömärkning Sverige AB Box SE Stockholm Tel: Fax: Island Norræn Umhverfismerking á Íslandi Umhverfisstofnun Su urlandsbraut 24 IS-108 Reykjavik Tel: Fax: Detta dokument får kopieras endast i sin helhet och utan någon form av ändring. Citat får göras om upphovsmannen Nordisk Miljömärkning omnämns. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 3 (66)\n4 1 Sammenfatning Svanemærkede brændeovne, indsatser, pilleovne, kakkelovne, masseovne m.m. (som Nordisk Miljømærkning med en samlet betegnelse kalder "lukkede ildsteder"), er relativt enkle forbrændingsanlæg på ca kw. Ildstedernes funktion er primært at fungere som et supplement til boligens primære opvarmningssystem, man kan i visse tilfælde fungere som boligens primære opvarmningssystem i eksempelvis lavenergihuse (akkumulerende ovne og pilleovne). Svanemærkede lukkede ildsteder er designet til afbrænding af faste biobrændsler, dvs. træ, træpiller eller andre biobrændsler. Forbrænding af biomasse har en klimaeffekt og er dermed ikke klimaneutralt. Fordelen ved forbrænding af biomasse er, at det ikke tilfører mere CO 2 til klimasystemet, som det er tilfældet med fossile brændstoffer. Optaget af CO 2 fra biobrændstof går desuden meget hurtigere end fra fossile kilder. Biobrændstof har derfor en relativt kortvarig klimapåvirkning i sammenligning med fossilt CO 2, hvor påvirkningen varer i flere tusinde år 1. Afbrænding af biobrændsler bidrager til udslip af bl.a. partikler, flygtige kulbrinter (OGC), kulmonooxid (CO), NOx og Carbon Black ved forbrænding. Derfor er det vigtigt, at en øget afbrænding af biobrændsel ikke sker på bekostning af emissioner til luften og heraf afledte sundheds- og klimaeffekter. Livscyklusanalyser viser, at den største del af miljøpåvirkningen sker under driften af ildstedet, det vil sige emissioner til luften. I denne kriterieversion er krav til emissioner til luften og virkningsgrad skærpet kraftigt. Emissioner har en negativ effekt på sundhed og emissionsmængderne varierer meget mellem de forskellige typer af ildsteder. Kravet til anvendelse af kemikalier i slutproduktionen med fareklassificeringer er ligeledes skærpet. Der er tilføjet et nyt krav til, at produkter der bruges til overflademaling/-lak maximalt må indeholde (VOC 60%). Desuden er der indført et nyt brugs- og kvalitetskrav i form af krav til tryktest. Endvidere er der nye krav til udvinding af natursten, som primært bruges til beklædning og varmeakkumulering. Endelig er kravet til støj for pilleovne skærpet. Emissions- og effektivitetsdata fra licenshavere viser, at der er mulighed for at skærpe Svanens nuværende krav til partikler, CO, OGC og virkningsgrad. For manuel betjente ildsteder og indsatse til intermitterende brug stiller Svanen nu forslag til skrappere krav til emissioner af CO, OGC og partikler sammenlignet med DIN+. DIN+ stiller yderligere krav til emissioner af NOx, som ikke er omfattet af Svanens krav. Kravet til virkningsgrad skærpes fra75 % til 76%. Krav til emissioner af partikler skærpes fra 3 g/kg til 2 g/kg under licensperioden. For pilleovne stiller Svanen forslag til skrappere krav til emissioner af partikler og virkningsgrad sammenlignet DIN+ og Den Blå Engel, mens skærpede krav til emissioner af CO og OGC ligger på samme kravniveau. For akkumulerende ovne skærpes krav til emissioner af OGC samt virkningsgrad ligeledes. Revisionen har undersøgt status for nye teknologier, som kan forbedre det lukkede ildsteds forbrænding samt problemstillinger omkring emissioner af Carbon Black (CB). Begge områder skal undersøges nærmere i den fremtidige evaluering af kriterierne. 1 Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 4 (66)\n5 Krav til test og testmetoder er opdateret i forhold til aktuelle standarder. Krav til installations- og brugermanualer er opdateret med eksempelvis krav til information om meter skorstenshøjde til det enkelte ildsted. 2 Introduktion til kriterierne 2.1 Produkter som kan Svanemærkes Produktgruppen omfatter en række forskellige produkttyper hvis fælles træk er, at de fyres med fast biobrændsel (træ, pellets, briketter m.m.) og afgiver strålevarme i det rum, de er placeret. Ildstedet er et såkaldt lukket ildsted, dvs. at forbrændingen foregår i et lukket brændkammer. Kriterierne omfatter både lokale varmekilder og varmekilder som kan anvendes i et varmesystem. Lokale lukkede ildsteder er som oftest ikke dimensioneret for at kunne opvarme hele huset, men fungere som et supplement til husets primære opvarmningskilde. Følgende produkttyper er omfattet af kriteriedokumentet: Akkumulerende ildsteder, hvor varmeenergien lagres i fast materiale (oftest sten), men kan i visse tilfælde også akkumuleres i vand i en tank. Manuelt betjente ildsteder for intermitterende forbrænding. Ildsteder som er designet til at komplimentere en anden opvarmningskilde. Automatisk betjente ildsteder designet til forbrænding af træpiller (pilleovn). Indsatse for intermitterende forbrænding. Saunaovne (bastueldstäder). Solfangere kan indgå i varmesystemet. Åbne ildsteder (pejs) og ovne designet til flydende brændsler er ikke omfattet af kriteriedokumentet. Baggrund til kravet I kriterieversion 3 blev produktgruppen udvidet med "manuelt indfyrede ildsteder" for kontinuerlig forbrænding. Et ildsted som kan brænde døgnet rundt og fungere som en dominerende varmekilde i f.eks. lavenergihus. Betegnelsen kontinuerlig brug (kontinuerlig eldning) er dog problematisk. Tanken bag ved kravet var at differentiere ovne/kaminer som er designet til at kunne dække et lavenergihus primære varmebehov (høj effektivitet og lave emissioner). Dette betyder selvfølgelig ikke at der skal være ild i ovnen hele tiden. Kravet er i virkeligheden mere møntet på en bestemt teknologi (tokammersystem), hvor vi ser meget lave emissioner samt en høj virkningsgrad. Produkttypen manuelt betjente ildsteder for kontinuerlig forbrænding fjernes fra produktgruppen i kriterieversion Kriteriernes version og gyldighed Kriterierne for Lukkede ildsteder blev godkendt første gang den 6. juni 2001 med gyldighed til den 5. juni 2004, version 1.0. Den 15. juni 2003 blev kriterierne udvidet med vedfyrede saunaovne (bastueldstäder) samt en ændring i kapitel Alternative prøvemetoder. Kriteriernes gyldighed blev forlænget til juni 2006, version 1.1. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 5 (66)\n6 Kriterierne blev evalueret i efteråret 2004 samt tilføjet et par ændringer til kriteriedokumentet. En justering af dokumentationskravet til luftemissioner samt muligheden for at anvende alternative testmetoder til støj blev indføjet i kriteriedokumentet, version 1.2. Den 10. maj 2005 blev kriterierne forlænget til den 3 marts 2007, version 1.3. Den 23. marts 2006 blev reviderede kriterier version 2.0 godkendt med gyldighed til marts Ved denne revision blev grænseværdierne for emissioner skærpet. Den 6. februar 2008 blev kriterierne forlænget med et år til marts Kriterierne blev evalueret i efteråret Den 3. december 2008 blev der tilføjet en ny målemetode med en ny grænseværdi for udslip af partikler for akkumulerende ildsteder i K19. Kriteriernes gyldighed blev forlænget med 1 år til marts 2011, version 2.2. Den 12. oktober 2010 blev reviderede kriterier version 3.0 godkendt med gyldighed til oktober Ved denne revision blev der tilføjet nye materialekrav og grænseværdierne for emissioner og virkningsgrad blev skærpet. Den 10. oktober 2012 blev den tilføjet en undtagelse for hæder til farver/lakker klassificeret med R43 i K3, version 3.1. Kriterierne blev evalueret i foråret 2013 med vedtagelse af NMN i juni Motiv til Svanemærkning Relevante miljøparametre og potentialet for forbedringer i produktets livscyklus har været vurderet og er beskrevet i tidligere evalueringer og revisioner. Arbejdet har ført til at kriterierne stiller krav inden for følgende områder: Udslip til luften begrænses gennem grænseværdier fastsat for sundhed- eller miljøfarlige emissioner af kulmonoxid (CO), organisk bundet kul/flygtige kulbrinter (OGC) samt partikler. Udnyttelse af energiindholdet i biobrændslet gennem krav til ovnens virkningsgrad. Krav til brug af kemikalier i produktionen for at hindre unødig spredning af miljøgifte samt forbedre arbejdsmiljøet. Materialer skal opfylde relevante krav i standarder. Produkter der bruges til overflademaling/-lak maximalt må indeholde (VOC 60%), krav til metalbelægninger samt PVC frit emballage. Emissioner til luften reguleres indirekte gennem den information som kræves i installations- og brugermanualerne omkring mængde forbrændingsluft, type af røgkanal, anbefaling af skorstenshøjde, optændingsanvisning m.m. Formålet er, at sikre en optimal forbrænding som reducerer emissioner til luften samt effektiv udnyttelse af træets energiindhold. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 6 (66)\n7 3 RPS sammenfatning I dette kapitel præsenteres en sammenfatning af RPS analysen udarbejdet i forbindelse med evaluering for denne produktgruppe. Nordisk Miljømærkning anvender RPS som et værktøj til at analysere om miljøproblemer er relevante, om der findes potentiale for forbedringer og om en licenshaver har styrbarhed for at kunne opnå disse miljøforbedringer. Livscyklusanalyser viser (se kapitel 5), at den største del af miljøpåvirkningen sker under driften af ildstedet, det vil sige emissioner til luften. Krav til emissioner samt effektivitet er de styrende parameter i kriteriedokumentet. Råvareudvinding og produktion Disse faser i livscyklussen er naturligvis relevante, men ikke så betydende som driftsfasen (R). Livscyklusanalyser 2,3,4 viser, at den største del af miljøpåvirkningen sker under driften af ildstedet, det vil sige emissioner. Det norske studie har set på input-output data, hvor hovedkomponenterne har været produktion af birkeved (skovbrug og hugst, transport, opskæring og transport til konsumenten) samt produktion og drift af brændeovn. Resultaterne viser, at driftsfasen står for over 60 % af miljøpåvirkningerne. Analyserne viser ligeledes, at en udskiftning fra gammel til ny ovnteknologi fører til signifikante forbedringer (28 80 %) på alle miljøparametre som blev undersøgt. Nuværende kriterier har sparsomme krav til produktion og materialer, hvorfor der findes potentiale for udvikling af disse og derved bidrage til en mindsket miljøpåvirkning. Jo mere Svanemærket og myndighederne skærper kravene til brugsfasen, jo mere relevant bliver det at stille krav til råvarer og produktion set i et LCA perspektiv. Det er uklart, hvor stort potentiale der findes for substitution af materialer og indgående emner som anvendes i produktionen. Når det gælder brug af kemikalier i slutproduktionen findes der en stor miljø-/sundhedsgevinst ved at gå bort fra anvendelse af VOCprodukter ved overfladebehandling. Erfaring fra de nuværende kriterier har ligeledes vist, at det er muligt at substituere CMR klassificerede kemiske produkter til miljømæssigt bedre produkter. (P) Krav til beklædning af sten/stenproduktion skal undersøges nærmere i en revision af kriterierne. (R) (P) (S) Drift Nordisk Miljømærkning bidrager med at stille krav som gør, at kun de bedste ovne, som har lavet helse- og miljøpåvirkende emissioner og en høj virkningsgrad, kan mærkes. Emissioner til luften måles under optimale laboratorie-/testforhold. Det virkelige emissionsbillede og den reelle virkningsgrad bliver oftere lavere pga. skorstenens kvalitet (tæthed, trækforhold), adfærden fra den som fyrer ildstedet, træets kvalitet og fugtindhold samt hvis der fyres med andet materiale end træ. Disse faktorer har Svanen ikke styrbarhed på. Vi kan dog forsøge at påvirke disse faktorer med krav til god og korrekt information i installations- og driftsmanualer. (S) 2 Solli, Chr. et al. Life Cycle Assessment of Wood Based Heating in Norway Int J Life Cycle Assess (2009) 14: Cleaner Product Development Based on Life Cycle Assessment: Lithuanian Experience, Jurgis Staniskis, Visvaldas Varzinskas, Institute of Environmental Engineering (APINI), Kaunas University of Technology, Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 7 (66)\n8 Der er både relevans (R), potentiale (P) og styrbarhed (S) for at stille krav til information i installations- og driftsmanualer, kompetence til installatører og anden information til kunden, som påvirker deres adfærd angående betjening af ildstedet (optændingsvideoer m.m.). Forhandlerens/installatørens kommunikation omkring anskaffelse af en ovn (størrelse på ovn (kw), skorsten, type af ovn) kan have stor betydning for kundens købsbeslutning. Sammenfatningsvis bør kriterierne udvikles mod flere krav til producenterne, som øger installatørens/forhandlernes kompetence og den information de giver, for at guide kunden til en miljørigtig købsbeslutning. Der er flere muligheder for at reducere de virkelige emissioner som sker, når husejeren fyrer i sin ovn. Eksempelvis ovne udstyret med: automatisk styring af forbrændingen (automatisk styring af lufttilførelse), elektronisk styring af forbrændingen (lamda-sonde eller modsvarende teknik), efterbrændere eller anden røgrensningsteknik. Ved en revidering bør projektgruppen fundere over muligheden for at stille krav, uden samtidig at være teknikstyrende. (P) End-of-life Materialegenindvindingsgraden af brændeovne og lignende ildsteder er allerede i dag meget høj, hvorfor miljømærkningens bidrag er meget begrænset. (P) Færre helse- og miljøfarlige materialer, som anvendes i produktionen af ildstedet, kan selvfølgelig bidrage til en mindre miljøpåvirkning i affaldsledet. (R) Det samme gælder mærkning af materiale, som hjælper til demontering og separering af materialer. (P) Sammenfatning Der er fundet RPS for følgende: krav til klassificering af kemiske produkter samt klassificering af indgående stoffer. Derudover også høj RPS for at udelukke eller reducere specifikke problematiske stoffer som bl.a. halogenerede organiske opløsningsmidler og ftalater. reducere VOC fra overfladebehandling og hærdning af overfladelak. skærpe kravet til miljø- og sundhedsskadelige emissioner til luften i driftsfasen. stille krav til ildstedets effektivitet (virkningsgrad) i driftsfasen. information til installation, drift og vedligeholdelse af ildstedet. information til forhandlere og installatører om kompetent installation. stille krav til beklædning af ovne med natursten og stenproduktion. 4 Markedsbeskrivelse 4.1 Det nordiske marked Forbrænding af faste biobrændsler i form af træ og træpiller i brændeovne eller kedler, er et udbredt alternativ til opvarmning af huse i Norden. I 2008 modsvarede den totale mængde biobrændsler til opvarmning af huse i Sverige 11,4 TWh, hvilket indebærer ca. 36 procent af det totale opvarmningsbehov. Ifølge den svenske Energimyndighetens rapport Småskalig förbränning av fasta biobränslen, 2010 findes der i Sverige ca. 1,85 millioner små-skala forbrændingsanlæg, Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 8 (66)\n9 hvoraf mere end 80 % af disse er lokale ildsteder (brændekomfurer, kakkelovne, åbne pejse, brændeovne og indsatser). Disse anvendes ikke som den primære opvarmningskilde, men som et opvarmningssupplement eller til hyggeopvarmning (svensk = trivselvärme). De resterende 20 % er kedler til fast biobrændsel, der anvendes som den primære opvarmningskilde i huse. Den svenske Energimyndigheten bedømmer i sin langtidsprognose for opvarmningsformer i Sverige, at det totale forbrug af biobrændsler til opvarmning antages at øges med 0,7 TWh under den kommende 20-årsperiode 5. En analyse fra Miljøstyrelsen 6 i Danmark fra 2010 bedømmer antallet af installerede brændeovne/indsatse i danske hushold til ca stk., antallet af træfyrede kedler til ca stk. og antallet af træpillekedler til ca stk. Antallet af brændeovne/indsatser har ligget på samme niveau i flere år. Når det gælder træfyrede kedler har udviklingen gået imod udbytning af gamle kedler med nye kedler og af disse har ca. 80 % akkumulatortank. Udskiftningen af brændeovnene anslås i perioden til at have været i størrelsesorden 5-8 % pr. år svarende til et niveau på pr. år. Antallet af sløjfninger pr. år rapporteres til ca. at gå op med ny-registreringer, således at den samlede bestand omtrent er konstant. Der synes ikke at være forskel mellem by og land, men udskiftningstakten synes at være lavere i sommerhusområder. Design, mode og miljøhensyn synes at veje tungt, som drivende kraft for udskiftning i byområder. Udskiftningen har været størst i sammenlignet med 2008 pga. økonomikrisen, som naturligvis også har sat sine spor i denne branche. Det samlede danske forbrug af træ (træpiller ikke indregnet) i 2011 er opgjort til 23,8 *1015 J. Dette modsvarer en mindskning på 5,2 % sammenlignet med Det samlede forbrug af træpiller i 2010 er opgjort til tons hvoraf ton (34 %) anvendes i hushold 8. Norge skiller sig ud fra resten af Europa ved at bygningsmassen i høj grad er fritliggende. 64 % af bygningerne i Norge er boliger. 68 % af disse er fritliggende boliger (norsk = eneboliger). Dette medfører en høj andel af individuel opvarmning 9. Figur 1: Anslået fordeling af norske husholds energiforbrug 10, Småskalig förbränning av fasta biobränslen, Energimyndigheten, ER 2010: /html/kap03.htm$ DK/Info/TalOgKort/Statistik_og_noegletal/Energistatistik_metoder/Documents/Brændeforbrug% pdf Besøkt 22. februar Energibruk i Fastlands-Norge, Rapport av NVE Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 9 (66)\n10 Forbruget af biobrændsler i Norge har øget betydeligt siden Træets andel af husholdningens energiforbrug har vært jævnt stigende gennem perioden, men med en udfladning siden Dette kan skyldes, at varmepumper har erstattet noget af træforbruget i husholdningerne 11. Samtidig har antallet af nye (mere rent brændende og effektive ovne) øget med 48 % fra 2005 til I 2010 blev næsten halvdelen af træ afbrændt i nye ovne 12 (produceret før 1998). NVE (Norges Vassdrags- og Energidirektorat) fastslår, at norske hushold bruger ca. 30 terawatt (TWh) på opvarmning. Af dette kommer 22 TWh fra elektricitet. Træfyring står for 6 TWh. Af ovne i brug i Norge (SSB: 2009) havde fortsat lidt over af dem gammel teknologi. Disse står for 43 % af alt udslip af svævestøv i Norge. Figur 2: Statistik fra Statistisk Sentralbyrå, SSB 13 viser at en stadig større andel af træ afbrændes i nye og mere effektive ovne. Nye ovne slipper op til 90 % mindre støv ud end tilsvarende gamle ovne. Det totale svævestøvudslip kan derfor enkelt reduceres med hele 36 % ved at udskifte de gamle ovne, med nye ovne. De nye ovne giver også 2 TWh ekstra energi til de norske hushold. Forbruget af træ i norske husholdninger og fritidsboliger svarer i 2009 til et teoretisk energiindhold på ca. 7,3 TWh. Dette tal skal korrigeres for virkningsgraden i den ovn det afbrændes, for at være sammenligning med elektrisk opvarmning. Nyttiggjort energi fra træ i husholdninger og fritidsboliger var i 2009 ca. 3,9 TWh 14. I Finland står fjernvarmecentraler for den største andel af opvarmning af boligblokke 15. I nybyggeri af boligblokke installeres ofte varmepumper, træ- eller træpille-kedler som 11 Energibruk i Fastlands-Norge, Rapport av NVE 12 Besøkt 5. mars Energibruk i Fastlands-Norge, Rapport av NVE 15 Helio, Laine Rakennusten lämmitys. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 10 (66)\n11 central opvarmningskilde. I huse/parcelhuse installeres ofte en kompletterende varmekilde som t. ex. brændeovn/indsats eller en akkumulerende ovn. I Finland udgør den totale anvendelse af træbaseret brændsel til opvarmning af bygninger til 16,9 TWh, hvilket modsvarer ca. 23 % af landets energiforbrug til bygninger 16. I Finland findes der yderligere ca oliekedler og vandbaserede el-opvarmningssystemer. Disse udgør et potentiale for udbytning til fornybare energikilder 17, som eksempelvis kedler til fast biobrændsel. I forbindelse med revisionen af kriterierne for lukkede ildsteder har Miljømærkning Finland kontaktet en række finske producenter af akkumulerende ildsteder med henblik på interesse for Svanemærkning. Tilbagemeldingen fra producenterne af akkumulerende ildsteder var bl.a., at de fulgte kravene til CE mærkning og at de i fremtiden ønskede europæiske krav (ecodesign) frem for et nordisk miljømærke. 4.2 Udvikling i markedet Interview med branchen viser, at udviklingen (salg af ovne) på det nordiske marked er negativ eller i bedste fald neutral. Udviklingen på det Europæiske marked går bedre, hvilket også afspejles i producenternes store eksportandel. Tyskland, Frankrig, Holland, Belgien og Storbritannien nævnes som de store vækstmarkeder. Af årsager til det faldende marked i norden nævnes den økonomiske krise og heraf manglende nybyggeri samt frafald af økonomisk støtte til udskiftning af gamle ovne med nye ovne. Markedet er præget af stor konkurrence på især prisen. Flere har de seneste år flyttet produktion af ovnene fra Norden til især Østeuropa, hvorfra produkterne distribueres direkte til kunderne for at sænke produktionsomkostningerne. Designmæssigt sælger ovne med meget glas bedst, hvilket er en udfordring for de brandtekniske egenskaber i ovnene. Glas isolerer ikke lige så godt som eksempelvis skamol eller lignede isoleringsmateriale, og derved sænkes forbrændingstemperaturen i brændkammeret som igen giver en mindre ren/effektiv forbrænding. Moderne huse bliver stadig mere tætte og har kun behov for tilførsel af lidt varme. Senest har det Bygningsreglement, der trådte i kraft i 2010 (BR10) i Danmark betydet, at der er skåret yderligere ned på behovet for tilførsel af energi, herunder tilførsel af energi til opvarmning. En anden trend er, at huse bygges tættere end tidligere og uden at tage hensyn til dette, kan man få dårligt træk i skorsten og dermed en dårlig forbrænding. Dette bakkes op af en rapport fra Miljøstyrelsen i Danmark som konkluderer, at moderne huse har brug for langt mindre brændeovne end dem som er på markedet i dag 18. Ifølge Miljøstyrelsen findes der i dag brændeovne på markedet, der kan yde ned til omkring 3 kw 19. Samme udvikling mod mere energieffektive huse ses ligeledes i Norge senest med ikrafttrædelse af Byggeforskrift Tek Udvikling i teknik er beskrevet i afsnit Statistikscentarelen i Finland. 17 Finland Värmepumpföreningen (SULPU). Lehdistötiedote Miljøprojekt nr. 1435, Besøkt 13. mars Besøkt 5. mars 2013 Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 11 (66)\n12 4.3 Svanelicenser Nedenstående tabel giver en oversigt over licenser til Svanemærkede ovne på det nordiske marked efter kriterieversion 3. Som tabellen viser, er der kun licenser til brændeovne og indsatse. Der er 12 producenter som har Svanemærket mere end 200 modeller. Der har været begrænset interesse for Svanemærkning af pilleovne samt akkumulerende ovne. Tabel 1: Oversigt over licenser og registreringer af Lukkede ildsteder, september Licenshavere Brændeovne / indsatse Pilleovne Akkumulerende ovne Reg. i DK Reg. i S Reg. i N Reg i Fin Danske Aduro A/S x x x x Morsø Jernstøberi A/S x x x Lotus Heating Systems x x x Hwam A/S x x x x Scan A/S x x x x Varde ovne A/S x x x x Rais A/S x x x x Termatech x x x x Sverige Nibe AB x x x x Keddy AB x Norge Jötul AS x x x x Dovre A/S x 4.4 Myndighedskrav og virkemidler VE direktivet EU s VE direktiv (2009/28/EG) 21 om fremme af vedvarende energi (RES-direktivet på svensk) har til formål gradvist at øge andelen af vedvarende energikilder i EU s samlede energiforbrug til 20 % i Direktivet indgår som et vigtigt element i EU- Kommissionens samlede klima- og energipakke til at nedbringe EU s drivhusgasudledning. Direktivet er desuden med til at forbedre EU s forsyningssikkerhed. VE-direktivet indeholder en fordeling mellem de 27 medlemslande i forhold til det samlede mål om 20 % vedvarende energi. Danmarks og Finlands andel skal være på 30 % og 38 % i 2020, mens den for Sverige og Norges vedkommende skal være henholdsvis 49 % og 67,5 % (inkl. andele af vedvarende energi i transportsektoren på 10 %). Anvendelse af biobrændsler til opvarmning af huse bidrager til opfyldelse af målsætningen. I direktivet (artikel 13) står der, at medlemsstaterne skal fremme konverteringsteknologier, som opnår en konverteringseffektivitet på mindst 85 % for anvendelser i bolig- og handelssektoren. 21 Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 12 (66)\n13 Medlemsstaterne skal ligeledes (jf. artikel 14 i direktivet) sikre, at installatører af små biomassekedler og -ovne, solcellesystemer og solvarmesystemer, systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi samt varmepumper er certificeret. I Sverige har Energimyndigheden sammen med Boverket og Swedac fornyligt rapporteret sine opgaver fra RES direktiv og foreslået et system med frivillig certificering af installatører med krav om akkreditering. Forslaget indebærer, at Boverket angiver kravspecifikationer gennem en forskrift og installatørerne kan så certificeret sig mod disse specifikationer. De aktører som udfærdiger certifikater skal være akkrediteret af Swedac. Forslaget blev vedtaget i Ekodesign og Energimærkning Arbejdet inden for Energy Related Products 23 er opdelt i forskellige produktkategorier, såkaldte LOTs, hvor produktstudier undersøger markedsdata, produktionsdata, teknisk status og fungerer som et beslutningsgrundlag for EU kommissionen. Beslutningsgrundlaget skal resultere i miljøkrav (ecodesignforordning og energimærkningsforordning) som bliver obligatoriske for produktgruppen på det europæiske marked. Arbejdet i LOT 15 (Requirement for local space heaters) omfatter alle lokale rumopvarmningsprodukter, som primært fungerer ved direkte opvarmning og hvor energikilden er faste brændsler (kul, biomasse, træpiller m.m.). Arbejdet i LOT 20 omfatter samme produktgruppe, men energikilden er her elektricitet, gas, flydende brændsler m.m. Der er således en vis funktionel lighed mellem visse produkttyper i de to igangværende LOTområder, hvorfor arbejdet køres parallelt. Ecodesign er et godt værktøj til at eliminere de dårligst lukkede ildsteder fra markedet. Energimærkning er et godt værktøj til at drive udviklingen mod mere energieffektive lukkede ildsteder. Kommissionen fremlage i juli 2013 forslag til fælles EU-krav til energieffektivitets- og emissionskrav til produkter til lokal rumopvarmning 24 (hvilket bl.a. omfatter brændeovne og pejse). Kravet var til afstemning den 10. oktober 2013, hvor det lykkedes Kommissionen at få kvalificeret flertal for krav til elvarmeprodukter og varmeovne baseret på flydende eller luftformigt fossilt brændsel - men ikke for krav til brændeovne, indsatser og pejse. Energimærkning af produkter til lokal rumopvarmning var også til drøftelse på mødet. Energimærkningsforslagene følger et andet regelsæt, hvor der ikke skal gennemføres afstemning. Det lykkedes Kommissionen at opnå en bred accept af forslagene. Den vil derfor gå videre med energimærkningen uafhængigt af de manglende ecodesignkrav. Kommissionen afholdt i marts 2014 et nyt arbejdsmøde hvor deltagerne blev enige om et nyt forslag til krav til ecodesign for brændeovne, indsatser og pejse. Det nye forslag forventes til afstemning i kommissionen i juni/juli Krav til ecodesign forventes først at træde i kraft i Nordisk Miljømærkning følger udvikling af EU s krav til brændeovne mm. tæt og vil i næste revision, sikre yderligere tilpasning af kriterierne til de kommende ecodesign-krav. 22 at%c3%b6rer-rev.pdf room_heating products Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 13 (66)\n14 Ecodesign krav Kommissionens forslag den 11. marts 2014 til Lukkede ildsteder til faste biobrændsler var, at disse som minimum skulle opfylde den årsmiddelvirkningsgrad ηs (seasonal space heating energy efficiency), vist i nedenstående tabel 2. Ildstederne skulle derudover opfylde en række emissionskrav til CO, OGC, NOx og partikler, som også er vist i nedenstående tabel. Tabel 2: Forslag (forkastet) fra 10. oktober 2013 til ekodesignkrav til lukkede ildsteder til faste biobrændsler. Måleenhed Lukkede ildsteder Pilleovn Virkningsgrad % Årsmiddelvirkningsgrad, ηs %?? CO mg/m 3, 13 % O OGC mg/m 3, 13 % O Partikler mg/m 3, 13 % O g/kg, 13 % O 2 5 g/kg målt i fortyndingstunnel? NOx mg/m 3, 13 % O Energimærkningskrav Energimærkning af produkter til lokal rumopvarmning var også til drøftelse på mødet 10. oktober Energimærkningsforslagene følger et andet regelsæt, hvor der ikke skal gennemføres afstemning. Det lykkedes Kommissionen at opnå en bred accept af forslagene. Den vil derfor gå videre med energimærkningen uafhængigt af de manglende ecodesignkrav. Forslag til energiklasser fra 10. oktober 2013 til energimærkning af produkter til lokale rumopvarmere er vist i nedenstående tabel. For lukkede ildsteder (brændeovne, indsatse m.m.) betyder dette, at energiklasserne D G bliver udelukket for det europæiske marked. For pilleovne gælder det energiklasserne B G. Tabel 3: Forslag til energiklasser fra 10. oktober 2013 til energimærkning af produkter til lokal rumopvarmning. Energiklasser Årsmiddelvirkningsgrad (Seasonal space heating energy efficiency) ηs i % A+++ ηs 150 A ηs < 150 A+ 98 ηs < 125 A 90 ηs < 98 B 82 ηs < 90 C 75 ηs < 82 D 36 ηs < 75 E 34 ηs < 36 F 30 ηs < 34 G ηs < 30 Årsmiddelvirkningsgraden er en værdi som beregnes efter en formel/matematisk model. Grundtanken er, at årsmiddelvirkningsgrad er en mere retvisende værdi for ovnens funktion eftersom den tager hensyn til, hvilken effekt ovnen leverer på forskellige årstider. Ecodesign- og energimærkningsforordningens krav til energieffektivitet er foreslået defineret som en virkningsgrad for biomassebrændslet korrigeret med en Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 14 (66)\n15 konversionsfaktor for biomasse (biomass conversion factor) på 1,15, som tager hensyn til fornybare egenskaber i biomassebrændslet. Årsmiddelvirkningsgraden (seasonal space heating efficiency) forkortes ŋs og udtales eta-s. Eta-s defineres som ηs = ηe * konversionsfaktor 1,15. Testgrundlaget til energieffektivitet er henholdsvis EN13240 for brændeovne og lignende samt EN14785 for pilleovne. Dvs. de samme standarder som anvendes af branchen og Svanemærket i dag RoHS-dirketiv og REACH-forordning RoHS 2 (Restriction on Hazardous Substances) RoHS direktivet er relevant at nævne i kriterierne for lukkede ildsteder, fordi det kan være relevant for pilleovne, som har elektronisk styring. RoHS omfatter som udgangspunkt alt elektrisk og elektronisk udstyr. RoHS har til formål at beskytte forbrugerne mod farlige stoffer. Bromerede flammehæmmere kan eksempelvis skabe misdannelser i fostre og give kræft. Derudover bliver udstyret mindre farligt for miljøet, når det senere bliver til affald, og det kan være nemmere at genanvende affaldet. Fra den 1.juli 2006 må nyt elektrisk og elektronisk udstyr ikke indeholde følgende skadelige stoffer: Bly Kviksølv Cadmium Hexavalent chrom PBB og/eller PBDE Grænseværdier: Grænseværdien for de listede skadelige stoffer er 0,1 vægt-% i homogent materiale foruden cadmium hvor grænsen er 0,01 vægt-% i homogent materiale. Direktivet evalueres og revideres kontinuerligt for at tilpasse kravene til den videnskabelige og tekniske udvikling, samt i samarbejde med producenter af elektriske og elektroniske produkter, materiale-genindvindingsindustrien, miljøorganisationer og forbrugerorganisationer. REACH-forordningen I REACH-forordningen (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals) (Nr. 1907/2006) med reference til ECHA (European Chemical Agency)- kandidatlisten, bilag 1 (http://echa.europa.eu/chem_data/candidate_list_en.asp) findes en oversigt over farlige stoffer, jf. definitionen: Substances of Very High Concern (SVHC). Kandidatlisten publiceres af ECHA og stofferne på listen bliver omfattet af det officielle myndighedskrav, når EU-kommissionen har bekræftet stofferne på listen. Før stofferne bliver bekræftet af kommissionen er Nordisk Miljømærkning særligt opmærksomme på disse stoffer, og stiller ofte krav til dem i relevante kriterier. Hvordan er REACH og RoHS 2 relateret til hinanden RoHS og REACH er to forskellige love med forskelligt omfang og målsætninger. RoHS 2 er et sektorspecifikt direktiv om fastsættelse af regler om begrænsning af visse farlige stoffer i EE-produkter, mens REACH er en generel lov som regulerer registrering, evaluering, autorisation og begrænsning af kemiske stoffer. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 15 (66)\n16 RoHS 2 og REACH gælder parallelt. REACH indeholder også regler for begrænsning af stoffer i forskellige programmer, men i princippet bør der ikke være overlapninger, som restriktioner på det specifikke brug af stoffer i EE ikke bør tages op af REACH CE mærkning Ifølge EU's byggevaredirektiv skal en række produkter CE-mærkes, før de må markedsføres, sælges og tages i brug i EU-landene. EN13240 danner grundlag for krav til CEmærkning og omfatter således krav til CE-mærkning af brændeovne og indsatser. Tabel 4: Krav til CE-mærkning af ovne omfattet af EN Prøvegrundlag EN13240 Virkningsgrad 50 % CO 1,0 % På ovne skal findes en CE-mærkeplade, der mindst skal indeholde følgende oplysninger: CE-mærket Nominel ydelse i kw Den målte CO-værdi Den målte virkningsgrad Afstand til brændbart materiale Østrigske myndighedskrav (Art. 15A) Østrigske myndigheder har i lighed med Svanens kriterier krav til kulilte (CO), flygtige kulbrinter (OGC), partikler og virkningsgrad som testes under flere laster. Miljøkravet omfatter også NOx. For manuelt madede ildsteder (brændeovne) er kravet til virkningsgrad og CO skrappere end Svanens krav (version 3). For automatisk madede ildsteder (pellets ovne) er kravet til CO skrappere end Svanens krav. Tabel 5: Østrigske myndighedskrav (Art.15a B-VG) 26 testet efter EN13240 for manuelt madede ildsteder og EN for automatisk madede ildsteder. Manuelt madede ildsteder Automatisk madede ildsteder Virkningsgrad 78 % 78 % NOx CO OGC Partikler 150 mg/mj ( 225 mg/nm 3 ) 1100 mg/mj ( 1650 mg/nm 3 ) 80 mg/mj ( 120 mg/nm 3 ) 60 mg/mj ( 90 mg/nm 3 ) 150 mg/mj ( 225 mg/nm 3 ) 500 mg/mj ( 750 mg/nm 3 ) 40 mg/mj ( 60 mg/nm 3 ) 60 mg/mj ( 90 mg/nm 3 ) VG_Schutzmassnahmen_betreffend_Kleinfeuerungen _.pdf Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 16 (66)\n17 4.4.6 Tyske myndighedskrav I Tyskland stiller myndighederne krav til kulilte (CO), partikler og virkningsgrad som testes under flere laster. Kravet til CO, partikler og virkningsgrad ligger under Svanens tilsvarende krav (version 3). Partikler testes efter EN Kravet til virkningsgrad for pilleovne er det samme som i Svanen ( 85 %). Fra 31/ strammes kravene til CO og partikler, jf. Stufe For akkumulerende ovne er kravet til partikler ( 40 mg/nm 3 ) skrappere end Svanens krav ( 50 mg/nm 3 ). For pellets ovne er kravet til CO ( 250 mg/nm 3 ) skrappere end Svanens krav ( 1200 mg/nm 3 ). Kravet til partiker ( 30 mg/nm 3 ) ligger på niveau med Svanens krav ( 3,5 g/kg). For brændeovne er kravet til CO ( 1250 mg/nm 3 ) skrappere end Svanens krav ( 1700 mg/nm 3 ). Tabel 6: Tyske myndighedskrav (Stufe 1 og Stufe 2), testet efter EN15250 akkumulerede ovne, EN14785 pellets ovne og EN13240 brændeovne (vedkaminer). Stufe 1, gældende til 31/ Akkumulerende ovne Pellets ovne Brændeovne (vedkamin) Virkningsgrad 75 % 85 % 73 % CO 2000 mg/nm mg/nm mg/nm 3 Partikler 100 mg/nm 3 50 mg/nm mg/nm 3 Stufe 2, gældende efter 31/ Virkningsgrad 75 % 85 % 73 % CO 1250 mg/nm mg/nm mg/nm 3 Partikler 40 mg/nm 3 30 mg/nm 3 40 mg/nm Specielle nationale myndighedskrav i Norden Danmark: Bekendtgørelse nr af 11/12/ om regulering af luftforurening fra brændeovne og brændekedler samt visse andre faste anlæg til energiproduktion. Bekendtgørelsen fastsætter regler om prøvning forud for salg, overdragelse eller tilslutning af fyringsanlæg med en samlet indfyret effekt under 300 kw. Kommunerne har mulighed for at stille krav til fyringsanlæg, hvis luftforurening fra brændeovne m.m. vurderes som væsentligt, jf. 42 i miljøbeskyttelsesloven (lovbekendtgørelse nr. 879 af 26. juni 2010) https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id= Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 17 (66)\n18 Tabel 7: Rumopvarmere med og uden kedel skal opfylde mindst et af de følgende emissionskrav for partikler. Emissionskrav (øvre grænse) for partikler 10 g/kg, og en maksimal emission på 20 g/kg i de enkelte prøvningsintervaller 75 mg/normal m 3 ved 13 % O 2 Måleprincip Fortyndingstunnel Direkte i røggaskanalen Prøvningsmetode NS og NS (udregnet efter NS 3059, klasse 1 eller 2, afhængig af fyringsanlæggets størrelse) eller en tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTA-lande eller Tyrkiet. Målemetode i henhold til DIN+, Zertifizierungsprogramm, Kaminöfen für feste Brennstoffe mit schadstoffarmer Verbrennung nach DIN EN 13240, eller tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTA-lande eller Tyrkiet. Udkast til ny revideret bekendtgørelse nr af 11/12/ blev sendt i høring i december 2012 med følgende emissionsgrænser: Tabel 8: Revideret høringsforslag til rumopvarmere med og uden kedel, som skal opfylde mindst et af de følgende emissionskrav for partikler. Ikrafttrædelsesdato endnu ikke fastlagt. Emissionskrav Måleprincip Prøvningsmetode Støv (partikler) OGC 5 g/kg, og en maksimal emission på 10 g/kg i de enkelte prøvningsintervaller 150 mg/m 3 ved 13 % O 2 Fortyndingstunnel NS og NS (udregnet efter NS 3059, klasse 1 eller 2, afhængig af fyringsanlæggets størrelse) eller en tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTA-lande eller Tyrkiet. 40 mg/normal m 3 ved 13 % O mg/m 3 ved 13 % O 2 Direkte i røggaskanalen Målemetode i henhold til DIN+, Zertifizierungsprogramm, Kaminöfen für feste Brennstoffe mit schadstoffarmer Verbrennung nach DIN EN etc. afhængig af anlægstype, eller tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTA-lande eller Tyrkiet. Tabel 9: Fra d. 1. juli 2016 skal rumopvarmere med og uden kedel opfylde emissionskravene for mindst en af de følgende prøvningsmetoder. Emissionskrav Måleprincip Prøvningsmetode Støv OGC 4 g/kg, og en maksimal emission på 8 g/kg i de enkelte prøvningsintervaller 120 mg/m 3 ved 13 % O 2 Fortyndingstunnel NS og NS (udregnet efter NS 3059, klasse 1 eller 2, afhængig af fyringsanlæggets størrelse) eller en tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTAlande eller Tyrkiet. 30 mg/normal m 3 ved 13 % O 2 80 mg/m 3 ved 13 % O 2 Direkte i røggaskanalen Målemetode i henhold til DIN+, Zertifizierungsprogramm, Kaminöfen für feste Brennstoffe mit schadstoffarmer Verbrennung nach DIN EN etc. afhængig af anlægstype, eller tilsvarende standard for måling af partikelemissioner anerkendt i EU, EFTA-lande eller Tyrkiet. 29 Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 18 (66)\n19 I udkastet til nyrevideret bekendtgørelse nr af 11/12/2007 er der forslag til specifikke krav til skorstenshøjder ved etablering af nye skorstene og fyringsanlæg. Disse minimumshøjder for nye skorstene og fyringsanlæg fremgår af bekendtgørelsen og er eksemplificeret i bekendtgørelsens bilag 3. Kommunerne fører tilsyn med, at disse krav overholdes. Baggrunden for kravet er, at røgen kan slå ned i haven eller hos naboen, hvis skorstenen ikke er høj nok. Afgift på brænde og træpiller Danmark: Med afsæt i det energipolitiske udspil 'Vores Energi' ville den danske regering i 2013 tage fat på at tilrettelægge en afgift på biomasse til rumopvarmning, herunder brænde og træpiller 30. Afgiften bliver en såkaldt forsyningssikkerhedsafgift, som skulle kompensere for det udgiftstab staten får, når anvendelsen af afgiftsbelagte fossile brændsler til boligopvarmning falder. Ifølge det politiske udspil ville afgiften på brænde komme til at udgøre 27,40 kr. pr. GJ varme fra brænde til brændeovne. Ifølge DAPO, Foreningen af Danske Leverandører af Pejse og Brændeovne vile det svare til, at en rummeter brænde af løvtræ, afhængig af træets beskaffenhed, pålægges kr. i afgift. Planen var at afgiften skulle træde i kraft i 2014 med indfasning frem mod Miljøorganisationen Det Økologisk RÅD (DØR) har et alternativt forslag til at ændre afgiften på brænde til afgift på brændefyring, som motiverer til renere opvarmning 31. DØRs forslag går på, at der indføres en beskatning af den voldsomme partikelforurening fra brændefyring, som ligeledes opkræves ud fra antallet af driftstimer, men differentieret efter fyringsenhedens forurening. Den foreslåede forsyningsafgift blev taget endeligt af bordet i april Norge: I Norge er der myndighedskrav til emissioner af partikler (SBE 2007, 8-51) fra lukkede ildsteder (brændeovne, pellets ovne, kakkelovne m.m.). Tabel 10: Norske myndighedskrav til lukkede ildsteder. Lukkede ildsteder Partikler, middelværdi Prøvemetode Ovne med katalysator 5 g/kg brændsel (middelværdi for op til 4 laster) NS3058, NS 3059 Ovne med anden teknologi 10 g/kg brændsel (hver enkelt last) NS3058, NS 3059 Direktoratet for byggekvalitet (DiBK) er en central bygningsmyndighed, mens kommunen er den lokale bygningsmyndighed. En af hovedopgaverne i DiBK er at informere og vejlede kommuner om bygningsregulativet. DiBK er ansvarlig for at udforme nye bygningsregulativer og det er dem, som har ansvaret for at udforme tekniske forskrifter til plan- og bygningsloven (TEK). Kommunerne er tilsynsmyndighed og skal bidrage til, at lovene fra DiBK opfyldes. Kravene for ovne fyret med træ er specificeret i TEK 10, som er gældende lovgivning per marts En af paragrafferne i TEK 10, 9-10 gælder udslipskrav til brændeovne m.m., og denne paragraf henviser til den gældende Norsk Standard NS Det vægtede middeludslip af partikler er målt i henhold til standarden og er sat til 5 og 10 g/kg for ildsteder henholdsvis med og uden katalysator. Katalysatorer svækkes over tid og kan blive ødelagt ved forkert brug. Kravet i NS 3059 til katalysator-ovne er derfor sat Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 19 (66)\n20 dobbelt så strengt. I kravene skelnes det mellem ildsteder som brænder rent ved lav last - mindste træforbrug under 0,8 kg/time (klasse 1) og under 1,25 kg/time (klasse 2) 33. I TEK 10 > 15-1, generelle krav til varme og kuldeinstallation, stilles der krav til bygningen, som ildsteder monteres i; Ved normale driftsforhold skal der opnås god forbrænding. Installationen skal have nødvendig tilførsel af forbrændingsluft. Den skal være tilknyttet røgkanal med mindre det er dokumenteret at sådan en tilknytning ikke er nødvendig. Installationen skal have acceptable røggastemperatur. Vejledningen henviser specifikt til NS-EN og NS 3058/59. Norge har i tillæg også KRAV til dokumentation af miljøegenskaber, dvs. partikeludslip iht. NS Videre i TEK 10 > 15-3 er det beskrevet krav til røgkanal og skorsten. Det bør her nævnes, at der i Norge fra januar 2013 er krav om uafhængig kontrol i tiltagsklasse 2 og 3 af for-projektering for bl.a. tema brændsikkerhedsstrategi/koncept for nybyggeri og totalrenovation. Sverige: Sveriges nationale miljøarbejde bygger på 16 miljøkvalitetsmål inden for forskellige områder. Småskala forbrænding af biobrændsler påvirker fremfor alt miljømålet for Frisk luft, hvor småskala træ-afbrænding fremføres som en af årsagerne til at målet bedømmes svært at opfylde. Også miljøkvalitetsmål for Miljørigtigt byggeri, Begrænset klimapåvirkning og Levende skove påvirkes i forskellig grad af småskala forbrænding af faste biobrændsler. Målet Frisk luft har delmål for 6 luftforordninger 34, hvor afbrænding af træ angives at være en del af, eller hovedårsagen til, at delmålet for partikler og benz(a)pyren er svær at opfylde 35. Miljøkvalitetsnormer er et juridisk bindende styremiddel, som indførtes med miljøloven i De baserer sig på forskellige EU-direktiver som 2008/50/EG og 2004/107/EG. Normerne er juridisk bindende og formålet er at garantere borgerne det laveste acceptable niveau af forskellige luftforureninger. De normer som påvirkes af småskala forbrænding af biobændsler er vist i tabellen nedenfor. Tabel 11: Grænseværdi for de luftforureninger, hvor afbrænding af træ angives at være en stærk bidragende årsag. Grænseværdierne er fastsat i svensk lovgivning (Luftkvalitetsförordningen SFS 2010:477). Forordning Grænseværdi Kommentar Partikler (PM10) 50 μg/m 3, døgnmiddelværdi (må overskrides 25 ggr/år) 40 μg/m 3, årsmiddelværdi Må ikke overskrides. Partikler (PM2,5) 25 μg/m 3, årsmiddelværdi Skal efterstræbes at overholdes senest 31. december Må ikke overskrides herefter. Benz(a)pyren 1 μg/m 3 Skal efterstræbes at overholdes fra og med 1. januar Besøgt 5. marts Svaveldioxid, kväveoxid, marknära ozon, flyktiga organiska ämnen, partiklar och benz(a)pyren. 35 Miljömålsrådet, i-halvtid/ Miljömålsrådet inrättades 2002 och hade ansvaret för att utvärdera arbetet och rapportera utvecklingen av de nationella miljökvalitetsmålen till den svenska regeringen. Sedan 2010 är ansvaret övertaget av Naturvårdsverket. Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 20 (66)\n21 Inden for rammen af det svenske forskningsprogram BHM (Biobränslen-Hälsa-Miljö) 36 har målinger vist, at selv små villaområder kan have svært ved at overholde gældende miljøkvalitetsnormer, dette gælder først og fremmest partikler. Årsagen angives til at være afbrænding af træ i gamle brændeovne/kedler. I dag har flere kommuner et handlingsprogram 37 på grund af at de overstiger normerne for enten NO 2 eller partikler. Trafikken angives i disse tilfælde at være hovedårsag til de høje målinger. Ved siden af udslip fra vejtrafikken er afbrænding af træ i brændeovne og små kedler en vigtig bidragende årsag. I Boverkets Byggeregler (BBR), findes der krav om brandsikkerhed, installation og udslip (installation af ildsteder kapitel 5, udslip kapitel 6 (6:741)). Tabel 12: Højeste tilladte værdi for udslip af CO samt minimumskrav til virkningsgrad efter Boverkets byggeregler 6:7411. Test efter SS-EN 12815, SS-EN 13229, SS-EN 12809, SS-EN og SS-EN Kravet om udslip af CO gælder ikke for åbne ildsteder, kakkelovne og brændekomfurer. CO vol. %, ved 13 % O 2 Virkningsgrad Brændeovn m.m. 0,3 % Min 60 % Indsatse 0,3 % Min 50 % Pilleovn 0,04 % Min 70 % Finland: I Finland findes der ikke en national miljølovgivning for brændeovne og lignende produkter. Miljølovgivningen følger EU s miljøkrav. 4.5 Andre mærkeordninger og styremidler I dette kapitel beskrives 4 andre mærkeordninger som har krav til emissioner og virkningsgrad, som de væsentligste parametre: kvalitetsmærket P-mærkning, det tyske Din+, det tyske Den Blå Engel og det østrigske miljømærke Ummwelzeichen. Der findes forskellige standarder til målinger af emissioner og det varierer, om der stilles krav til at målingerne skal udføres ved nominel last eller ved lav last eller ved begge dele. Det mest almindelige er at udføre målingerne ved 13 % O 2, og dette angives i nogle tilfælde. Svanemærket stiller i version 3 krav til udslip af CO, OGC og partikler og ligeledes krav til virkningsgrad. Både Den Blå Engel, Din+ og Ummweltzeichen stiller yderligere krav til NOx. Oversigt over krav til målemetode, emissioner og virkningsgrad findes i bilag P-mærkning P-mærkningen er en frivillig mærkeordning som udføres af Sveriges tekniske forskningsinstitut, SP (Sveriges Tekniska Forskningsinstitut). På SPs egen hjemmeside 38 beskrives mærkeordningen på følgende måde: «P-märkningen innebär att produkten minst uppfyller lag- eller myndighetskrav, och i de flesta fall en ännu högre kravnivå». P-mærkning indebærer dels at produkterne er typeprøvet, dels at producentens egenkontrol overvåges af SP. Seks producenter har i dag valgt at P-mærke sine ovne. Der findes 36 Metodik för utvärdering av den lokala vedeldningens påverkan på luftkvalitet, Erfarenheter från BHM. ITM-rapport 118, ITM Luftlaboratoriet, Stockholms Universitet. 37 Småskalig förbränning av fasta biobränslen, Er 2010:44. Energimyndigheten (besøgt 14 marts 2013) Baggrund til miljømærkning af lukkede ildsteder 21 (66)\nOm Svanemærkede Lukkede ildsteder. Version 4.1\nOm Svanemærkede Lukkede ildsteder Version 4.1 Baggrund til miljømærkning 11. juni 2014-30. juni 2019 Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning 4 2 Introduktion til kriterierne 5 2.1 Produkter som kan Svanemærkes\nOm Svanemærkede Lukkede ildsteder Version 4.0 Baggrund til miljømærkning 31. januar 2014 Høringsforslag, version 4.0, 2014-01-31 til 2014-03-31 Nordisk Miljømærkning Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning\nSvanemærkning af Lukkede ildsteder\nSvanemærkning af Lukkede ildsteder Version 4.0 31. januar 2014-31. marts 2014 Høringsforslag Nordisk Miljømærkning Indhold Hvad er et Svanemærket lukket ildsted? 4 Hvorfor vælge Svanemærkning? 4 Hvad kan\nSvanemærkning af Lukkede ildsteder Version 4.0 11. juni 2014-30. juni 2019 Nordisk Miljømærkning Indhold Hvad er et Svanemærket lukket ildsted? 4 Hvorfor vælge Svanemærkning? 4 Hvad kan Svanemærkes? 5


De bedste pakkerejser til Nuerburg - Tripadvisor\nFerie i Nuerburg\nHoteller i Nuerburg\nBed and Breakfasts i Nuerburg\nPakkerejser til Nuerburg\nFlyrejser til Nuerburg\nRestauranter i Nuerburg\nAktiviteter i Nuerburg\nBilleder af Nuerburg\nKort over Nuerburg\nAlle hoteller i Nuerburg\nTilbud på hoteller i Nuerburg\nBillig rejse til Nuerburg\nSpaferiesteder i Nuerburg\nMest populære familiehoteller i Nuerburg\nForretningshoteller i Nuerburg\nKasino i Nuerburg\n4-stjernede hoteller i Nuerburg\n3-stjernede hoteller i Nuerburg\nLindner Hotels - Hoteller i Nuerburg\nNuerburg Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Nurburgring\nHoteller i nærheden af RingWerk\nHoteller i nærheden af Nürburg Castle\nHoteller i nærheden af Denkmal Juan Manuel Fangio\nBedste pakkerejser til Nuerburg, Tyskland\nRejser til Nuerburg\nFamilievenlige hoteller i Nuerburg\n“Super hotel, gennemført indenfor mortorsport, har man bare lidt benzin i blodet er dette stedet, super indretning og personalet er meget behjælpelig, lidt dyrt men værd at prøve, restauranten har...”\nRace-Hotel zur Burg\n“Vi bookede over hotels.com 10 min. før ankomst. Da vi skulle checke in sagde ejeren at det var så ærgerligt at vi ikke bare kom ind, for så ville både han og vi spare penge. Vi får vores nøgle og går...”\nLuksushoteller i Nuerburg\nBillige hoteller i Nuerburg\nVil du reservere en rejse til Nuerburg? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Nuerburg på Tripadvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Nuerburg på Tripadvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Nuerburg. Rejsende som dig har skrevet 1.153 anmeldelser og offentliggjort 1.621 personlige billeder af hoteller i Nuerburg. Book din rejse til Nuerburg i dag!