16a Miljøgodkendelse Astrupvej 18, 8620 Kjellerup - PDF Gratis download\n16a Miljøgodkendelse Astrupvej 18, 8620 Kjellerup\nDownload "16a Miljøgodkendelse Astrupvej 18, 8620 Kjellerup"\n1 16a Miljøgodkendelse Astrupvej 18, 8620 Kjellerup Dato for godkendelse og annoncering 17. marts 2021 Klagefristens udløb 14. april 2021 Søgsmålfristens udløb 17. september\n2 2 Indhold 1. DATABLAD INDLEDNING... 5 LÆSEVEJLEDNING AFGØRELSE VILKÅR... 8 Generelle vilkår... 8 Landskabelige værdier... 8 Produktionsareal... 9 Flydende husdyrgødning... 9 BAT... 9 Energi- og vandforbrug Driftsforstyrrelser og uheld Foder Affald, olie og kemikalier Gener generelt Støj Ventilation Fluer og skadedyr Ophør DISPENSATION GENERELLE FORHOLD MEDDELELSESPLIGT ANLÆG UDNYTTELSE KONTINUITET RETSBESKYTTELSE OFFENTLIGHED OFFENTLIGGØRELSE AF AFGØRELSE KLAGEVEJLEDNING VURDERING HUSDYRBRUGETS BELIGGENHED OG PLANMÆSSIGE FORHOLD PRODUKTIONSAREAL, DRIFT OG FORURENINGSKILDER BESKYTTELSESNIVEAUER BAT GENERELT BAT MANAGEMENT\n3 3 BAT - AMMONIAK PÅVIRKNING AF NATUR MED AMMONIAK GENER RYSTELSER TRANSPORT LUGT STØJ BILAGSOVERSIGT Bilag 1 Hørings- og orienteringsliste\n4 4 1. DATABLAD Brugstype Godkendelsesbetegnelse Sagsnr. Søer og slagtesvin 16a Miljøgodkendelse Ejd Skemanr Ejendomsnr. / CVR-nr. / CHR nr / / Dato for godkendelse og annoncering 17. marts 2021 Klagefristens udløb 14. april 2021 Søgsmålfristens udløb 17. september 2021 Tilsynsmyndighed Sagsbehandler Kvalitetssikret af Silkeborg Kommune Mariann Nakano Pinkalski Lasse Andersen 4\n5 5 2. INDLEDNING Anton Boilesen ejer af Astrupvej 18 søger om at overgå til regulering efter den nye husdyrbruglov med et produktionsareal på 4506 m 2, hvilket svarer til produktionsarealet i nudrift. Der er en produktion af søer og slagtesvin på ejendommen. Den nye godkendelse vil give mere fleksibilitet i driften, da der fremadrettet ikke er restriktion på vægten og antallet af dyr, så længe produktionsarealet ikke udvides. Antallet af dyr reguleres fremadrettet af dyreværnsloven. Historik på ejendommen 20. december 2004: 33 Miljøgodkendelse til slagtesvin 19. december 2006: Tillæg nr. 1 til Miljøgodkendelse fra 2004 der udvides med en so besætning + smågrise 23. september 2009: Afgørelse om ikke godkendelsespligt i forbindelse med ny placering til gyllebeholder. Forudsætningen for afgørelsen er at gyllebeholderen overdækkes med grøn teltdug og at der etableres beplantning. 1. september 2015: Der foretages skift i dyretype. Nogle af slagtesvinene skiftes til søer og smågrise. 15. februar 2016: Revurdering af Miljøgodkendelse. Der indføres krav om gyllekøling. Silkeborg Kommune skal i henhold til bl.a. Lov om husdyrbrug og anvendelse af gødning m.v. vurdere om det ansøgte kan gennemføres uden væsentlige påvirkninger af miljøet. Eksisterende bygninger med dyrehold, anlæg til opbevaring af foder og husdyrgødning er vurderet i forhold til bl.a.: Ammoniakfordampning, lugt, lys, støj og støv fra stalde og opbevaringsanlæg Opbevaring og bortskaffelse af bl.a. affald og kemikalier Brug af Bedste Anvendelige Teknik (BAT) Landskabelige og kulturhistoriske forhold Miljøgodkendelsen er udarbejdet af Silkeborg Kommune og ophæver alle gældende produktionstilladelser (se historik herover). Ansøgningen og beregningerne er udført i det elektroniske ansøgningssystem på interface version skema nr første gang indsendt d. 6. januar 2020 med efterfølgende supplerende oplysninger frem til d LÆSEVEJLEDNING Silkeborg Kommunes afgørelse og vilkår fremgår af afsnit 3 og 4. I afsnit 6 findes en beskrivelse af de administrative forhold vedr. udnyttelse, høring og klagevejledning. I afsnit 7 vurderer Silkeborg Kommune på ansøgers Miljøkonsekvensrapport og uddyber baggrunden for de stillede vilkår. Selve miljøkonsekvensrapporten, der ligger til grund for kommunes vurdering, findes i Bilag 3. 5\n6 6 3. AFGØRELSE Silkeborg Kommune meddeler hermed godkendelse af det ansøgte produktionsareal og gødningsopbevaringsanlæg som følger: Stald Produktionsareal (m2) Teknik Gulvsystem Dyretype Slagtesvinestald Drænet gulv + spalter (33/67) Slagtesvin Smågrisestald 991 Gyllekøling Toklimastald smågrise, delvis spaltegulv Farestald 852 Gyllekøling Kassestier søer delvis spaltegulv Løbe/drægtighe 1215 Gyllekøling Løsgående, søer dsstald delvis spaltegulv Gylletank alle Gylletank alle Gylletank Telt overdæknin g - alle Miljøgodkendelse omfatter alene ejendommen Astrupvej 18 tilknyttet CVR nr Til ejendommen er tilknyttet CHR nummer Miljøgodkendelsen meddeles under forudsætning af overholdelse af vilkårene indskrevet i afsnit 4, samt overholdelse af den til enhver tid gældende husdyrgødningsbekendtgørelse 1, øvrige til enhver tid gældende generelle miljøregler, også selvom disse regler eventuelt måtte være skærpede i forhold til denne godkendelse. Godkendelsen er meddelt på grundlag af oplysningerne i ansøgningen herunder ansøgers miljøkonsekvensrapport. Miljøgodkendelsen meddeles i henhold til 16a stk. 1 i husdyrbrugloven, samt reglerne i godkendelsesbekendtgørelsen. Godkendelsen omfatter de miljømæssige forhold, det vil sige forhold af betydning for det omgivende miljø som beskrevet i loven og bekendtgørelsen. Øvrige bestemmelser Miljøgodkendelsen fritager ikke fra krav om eventuelle tilladelser, godkendelser, dispensationer eller lignende efter anden lovgivning og efter andre bestemmelser som f.eks. museumslovens 2 bestemmelser vedrørende fund af fortidsminder i forbindelse med jordarbejde. 1 Bekendtgørelse nr af 23. juli 2020 om miljøregulering af dyrehold og om opbevaring og anvendelse af gødning 2 Lovbekendtgørelse nr. 358 af 8. april 2014 af museumsloven 6\n7 7 Med venlig hilsen Morten Horsfeldt Jespersen Natur- og Miljøchef Mariann Nakano Pinkalski Biolog 7\n8 8 4. VILKÅR Formålet med at fastsætte konkrete vilkår for husdyrbrugets drift og indretning er at sikre; At husdyrbruget drives og indrettes i overensstemmelse med ansøgningsmaterialet og miljøredegørelsen. At kravet om reduktion af ammoniak tab fra stald og lager overholdes. At yderligere miljøkrav fastsat på grundlag af kommunalbestyrelsens vurdering af ansøgningsmaterialet overholdes. At risikoen for forurening eller gener ud over de forventede ifølge miljøvurderingen nedsættes. Miljøgodkendelsen meddeles under forudsætning af overholdelse af den til enhver tid gældende husdyrgødningsbekendtgørelse, øvrige til enhver tid gældende generelle miljøregler og nedenstående supplerende vilkår: Generelle vilkår 1. Produktionen skal placeres, indrettes og drives i overensstemmelse med ansøgningen (ansøgningsskema nr ). Fremtidige drifts- og bygningsmæssige ændringer skal anmeldes til og godkendes af Silkeborg Kommune. 2. Den driftsansvarlige skal underrette kommunen om eventuelle ændringer i ejerforhold eller i, hvem der er ansvarlig for husdyrbrugets drift. Det gælder også indstilling af driften for en længere periode. 3. Der skal til enhver tid forefindes et eksemplar af miljøgodkendelsen på ejendommen. Relevante vilkår, som vedrører husdyrbrugets drift, skal være kendt af den driftsansvarlige og den eller de personer, der arbejder med den pågældende del af driften. 4. Vilkårene i denne godkendelse skal være opfyldt fra den dato, hvor godkendelsen er helt eller delvist udnyttet, hvis ikke andet er anført. Landskabelige værdier 5. Teltoverdækning på gyllebeholder nr. 2 skal være mørkegrøn. 6. Eksisterende læhegn omkring gyllebeholder 2 og 3 skal vedligeholdes, hvilket betyder, at der skal genplantes, hvis planter går ud, og at der skal renholdes for ukrudt omkring planterne, i et omfang, så træernes og buskenes vækst ikke hæmmes. 8\n9 9 Produktionsareal 7. Produktionsarealer, dyretyper og gulvsystemer skal følge nedenstående tabel for de enkelte staldafsnit: Stald Produktionsare al (m 2 ) Totalt areal (m 2 ) Gulvsystem Dyretype Slagtesvin Drænet gulv + spalter (33/67) Slagtesvin Smågrise Toklimastald, delvis spaltegulv Farestald Kassestier, delvis spaltegulv Løbe/drægtigheds Løsgående, stald delvis spaltegulv Smågrise Gylletank Gylletank Gylletank Teltoverdækning - Søer, diegivende Søer, golde og drægtige 8. Dokumentation for at vilkår nr. 7 er overholdt skal kunne fremlægges i forbindelse med tilsyn, dækkende de sidste 3 år. Dokumentation kan f.eks. ske via gødningsregnskaber, byggetegninger eller lignende. Flydende husdyrgødning 9. Håndtering af flydende husdyrgødning skal foregå under opsyn, således at spild undgås, og der tages størst muligt hensyn til omgivelserne. 10. Påfyldning af gyllevogne o.l. skal enten foregå på en plads med afløb til opsamlingsbeholder for flydende husdyrgødning, eller med gyllevogne som har påmonteret pumpe og returløb eller tilsvarende teknologi således at der ikke sker spild af flydende husdyrgødning. BAT Fast overdækning af gyllebeholder 11. Gyllebeholder nr. 2 i oversigtskortet skal være forsynet med fast overdækning i form af teltoverdækning med indvendigt skørt. 12. Åbning af teltdugen må kun ske i forbindelse med omrøring, tømning og udbringning af gylle samt fjernelse af bundfald. 13. Skader på teltoverdækningen skal repareres inden for en uge efter skadens opståen 14. Såfremt en skade ikke kan repareres inden for en uge, skal der indgås aftale om reparation senest to hverdage efter skadens opståen. 9\n10 Der skal kunne fremvises dokumentation for reparation af eventuelle skader på teltoverdækningen i form af kvitteringer eller logbog, for de sidste 5 år i forbindelse med miljøtilsyn. Gyllekøling 16. Gyllekanalerne i løbe- og drægtighedsstalden, samt farestalden og smågrisestalden - i alt 2250 m2 - skal være forsynet med køleslanger, der forbindes med en varmepumpe. 17. Varmepumpen skal levere en gennemsnitlig køleydelse på mindst 9,53 W/m Den samlede årlige køleydelse skal være på kwh 19. Den installerede varmepumpe skal have en samlet køleydelse på 53 kw 20. Varmepumpen skal være forsynet med en timetæller til dokumentation af årlig driftstid. 21. Den årlige samlede driftstid for begge moduler skal være mindst 3543,66 timer 22. Gyllekølingsanlægget skal være forsynet med et trykovervågningssystem, en alarm samt en sikkerhedsanordning, der i tilfælde af lækage stopper gyllekølingsanlægget. Gyllekølingsanlægget må ikke kunne genstarte automatisk. 23. Vedligeholdelse af gyllekølingsanlægget skal ske i overensstemmelse med producentens vejledning. Vejledningen skal opbevares på husdyrbruget. 24. Ved udskiftning af varmepumpen, skal dokumentation for køleeffekt på gyllekøleanlæg indsendes til tilsynsmyndigheden før anlægget tages i drift Egenkontrol 25. Der skal indgås en skriftlig aftale med en godkendt montør med VPO-certifikat eller tilsvarende certificering om kontrol og service af gyllekølingsanlægget mindst én gang årligt. Den årlige kontrol skal som minimum bestå af følgende: - afprøvning og funktionssikring af trykovervågningssystemet, alarmen samt sikkerhedsanordningen - kontrol af kølekredsens ydelse - aflæsning og registrering af driftstimer 26. Registreringen fra logbogen, den skriftlige kontrolaftale, de årlige kontrolrapporter samt øvrige servicerapporter skal opbevares på husdyrbruget i mindst fem år og forevises på tilsynsmyndighedens forlangende. 10\n11 11 Energi- og vandforbrug 27. Bedriften skal mindst 1 gang årligt registrere forbrug af el, vand og varme og aflæsningerne skal gemmes i 5 år og kunne fremvises på tilsynsmyndighedens forlangende. 28. Afviger energiforbruget væsentligt fra normen, skal der kontaktes en energirådgiver, der kan udarbejde en rapport som indeholder resultater og evt. konkrete energispareforslag. Rapporten fremlægges for tilsynsmyndigheden i forbindelse med tilsyn. Driftsforstyrrelser og uheld 29. Beredskabsplanen skal altid være opdateret i forhold til de faktiske forhold på ejendommen, anvendte procedurer og kontaktoplysninger. 30. Beredskabsplanen skal være kendt og tilgængelig for personalet og kunne fremvises ved tilsyn. Foder 31. Opbevaring og håndtering af foder skal ske på en sådan måde, at der ikke opstår risiko for tilhold af rotter og andre skadedyr. Affald, olie og kemikalier 32. Opbevaring og håndtering af olie og andre kemikalier, skal følge reglerne i forskriften Regler for håndtering og opbevaring af olie og kemikalier 2.0 af 1. april 2014 vedhæftet i bilag Husdyrbruget skal kunne dokumentere, at bortskaffelse af affald, herunder farligt affald, sker efter gældende lovgivning. Gener generelt 34. Driften må ikke give anledning til væsentlige rystelser, lugt, støv eller lys gener udenfor bygningsmatriklens areal. Hvis der efter kommunens vurdering opstår gener, der er væsentligt større, end der kan forventes ifølge grundlaget for miljøvurderingen, kan kommunen meddele påbud om, at der skal indgives og gennemføres et projekt der beskriver afhjælpende foranstaltninger. Støj 35. Husdyrbrugets samlede bidrag til støjbelastningen i omgivelserne må ikke overstige følgende værdier, målt ved nabobeboelser eller deres opholdsarealer, angivet som det ækvivalente, konstante, korrigerede støjniveau målt i db(a). Dog accepteres det at kørsel og omrøring i forbindelse med udbringning af gylle på markerne må overskride de anbefalede grænseværdier, da dette betragtes som 11\n12 12 en kortvarig og sæsonbetonet aktivitet, der er nødvendig for driften. Tallene i parentes angiver midlingstiden indenfor den pågældende periode: Dag Kl db(a) (8 timer) Aften Kl db(a) (1 time) Nat Kl db(a) (½ time) Lørdag Kl db(a) (7 timer) Lørdag Kl db(a) (4 timer) Søn- og helligdage Kl db(a) (8 timer) 36. Støj fra husdyrbruget må i natperioden (kl ) ikke overstige 55 db(a) målt som spidsværdi. 37. Omrøring af gylle, i forbindelse med at gyllen flyttes fra gyllebeholder nr. 2 og 3 til andre beholdere, må ikke ske i tidsrummet 22-7 alle dage. Dog accepteres det at kørsel og omrøring i forbindelse med udbringning af gylle på markerne må overskride de anbefalede grænseværdier, da dette betragtes som en kortvarig og sæsonbetonet aktivitet, der er nødvendig for driften 38. Silkeborg Kommune kan bestemme, at husdyrbruget skal dokumentere, at grænseværdierne for støj er overholdt, dog højst 1 gang årligt. Dokumentationen skal sendes til tilsynsmyndigheden sammen med oplysninger om driftsforholdene under målingen/beregningen. Målingerne/beregningerne skal udføres og rapporteres som Miljømåling ekstern støj af en enhed, som er optaget på Miljøstyrelsens liste over godkendte laboratorier. Virksomhedens støj skal dokumenteres ved måling eller efter gældende vejledninger fra Miljøstyrelsen, pt. Nr. 6/1984 om Måling af ekstern støj og nr. 5/1993 om Beregning af ekstern støj fra virksomheder. 39. Målingerne/beregningerne skal foretages på/for de mest støjbelastede områder udenfor virksomhedens grund og under de mest støj belastede driftsforhold - eller efter anden aftale med miljømyndigheden. 40. Udgiften til målingerne afholdes af ansøger og udføres i overensstemmelse med Miljøstyrelsens vejledninger. 12\n13 Driften må ikke give anledning til væsentlige støjgener udenfor ejendommens areal. Hvis der efter kommunens vurdering opstår støjgener, der vurderes at være væsentligt større, end der kan forventes ifølge grundlaget for miljøvurderingen, kan kommunen meddele påbud om, at der skal indgives og gennemføres et projekt, der beskriver afhjælpende foranstaltninger. Ved vurdering af støjgeners væsentlighed tages udgangspunkt i Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser. Ventilation 42. Der skal foretages et årligt eftersyn af ventilationsanlægget, for at sikre, det fungerer optimalt. Eftersynet skal udføres af leverandøren af ventilationssystemet eller en ansat på bedriften med viden omkring ventilationsanlægget. Der skal kunne fremvises dokumentation, i form af logbog eller regninger, for eftersyn for mindst 3 år i forbindelse med tilsyn. Fluer og skadedyr 43. Der skal på ejendommen foretages effektiv fluebekæmpelse efter gældende vejledning. Vejledningen kan hentes på Retningslinier for fluebekaempelse.pdf 44. Såfremt der efter Silkeborg Kommunes vurdering opstår væsentlige gener for omgivelserne fra opformering af fluer eller skadedyr på husdyrbruget, kan Silkeborg Kommune meddele påbud om, at der skal udarbejdes og gennemføres et projekt med foranstaltninger, som minimerer generne. Ophør 45. Ved ophør af driften skal produktionsanlæg, husdyrgødnings- og foderopbevaringsanlæg tømmes og rengøres grundigt. Ejendommens bygninger skal vedligeholdes eller fjernes. Alt miljøfarligt affald skal bortskaffes for egen regning i henhold til affaldsregulativerne. 46. Gyllebeholdere skal fjernes, når de ikke længer anvendes til jordbrugsmæssige formål eller ikke er nødvendige for driften. 5. DISPENSATION Der er ikke søgt om dispensation i forbindelse med denne godkendelse. Gyllebeholder 2 og 3 overholder ikke afstandskravet til skel. Der er i forbindelse med opførelsen af beholderne givet dispensation for manglende afstandskrav og Silkeborg Kommune betragter derfor alle afstandskrav som overholdt. 13\n14 14 6. GENERELLE FORHOLD MEDDELELSESPLIGT ANLÆG Ønskes der fremover etablering eller ændring af anlæg som fx stalde og anlæg til gødningsopbevaring skal der indgives anmeldelse til kommunen. Der skal ligeledes indgives anmeldelse, hvis der foretages ændringer i dyretyper der ligger ud over det tilladte i evt. tilladelser og tilladelser samt ved drift- eller ejerskifte. Kommunen tager herefter stilling til, om ændringen udløser krav om ny tilladelse/godkendelse jf. husdyrbrugloven, BEK. nr af 29. december UDNYTTELSE Tilladelsen/godkendelsen skal udnyttes inden 6 år efter, at den er meddelt. Hvis en del af godkendelsen ikke udnyttes, bortfalder den del af godkendelsen, der ikke er udnyttet. Nye stalde betragtes som udnyttet, når byggeriet faktisk er afsluttet og færdigmeldt hos kommunens byggesagsafdeling. For andre former for udvidelse betragtes godkendelsen som udnyttet, når det konstateres, at det, der er truffet afgørelse om, faktisk er gennemført. KONTINUITET Hvis tilladelsen/godkendelsen ikke udnyttes fuldt ud i 3 på hinanden følgende år, så bortfalder den del, der ikke udnyttes. Et staldafsnit bliver udnyttet fuldt ud, når mindst 25 % af produktionsarealet udnyttes med mindst 50 % af det mulige indenfor rammerne af dyrevelfærdskrav eller andre relevante krav. RETSBESKYTTELSE Der er 8 års retsbeskyttelse efter at godkendelsen er meddelt. OFFENTLIGHED FORUDGÅENDE OFFENTLIGGØRELSE (IDEFASE) Ifølge husdyrlovens 55, stk. 2 skal kommunen inddrage offentligheden, tidligt i beslutningsproceduren ved miljøgodkendelser efter 16a. Det ansøgte projekt har været offentliggjort ved annoncering på Den 19. januar 2021, med frist til den 2. februar 2021 til at afgive ideer, forslag og synspunkter til brug for det videre planlægningsarbejde. 14\n15 15 Der er ikke indkommet bemærkninger til projektet i idefasen. NABOORIENTERING OG PARTSHØRING (UDKAST TIL AFGØRELSE) Ifølge husdyrbruglovens 55, stk. 4 skal kommunen sende udkast til afgørelse i høring hos dem som har anmodet herom, samt orientere naboerne og andre berørte med en frist på 30 dage til at kommentere udkastet. Ejere og beboere af ejendomme som ligger indenfor konsekvensområdet for lugt er høringsberettigede. Konsekvensområdet for lugt, som det er defineret i FMK-vejledningen, er et område, hvor det erfaringsmæssigt har vist sig, at lugt i det væsentlige kan observeres. Konsekvensområdet er beregnet i IT-ansøgningen til 948 m målt fra det vægtede lugtcentrum for husdyrbruget. Silkeborg Kommune har brugt de 948 m som høringsradius i denne afgørelse. Kommunens udkast til miljøgodkendelse blev den 10. februar sendt i 30 dages høring, med frist for at afgive bemærkninger frem til 12. marts Personer, organisationer mv. som er blevet hørt fremgår af hørings- og orienteringslisten i bilag 1. Der er ikke indkommet bemærkninger i høringsperioden. OFFENTLIGGØRELSE AF AFGØRELSE Miljøgodkendelsen bekendtgøres ved annoncering på kommunens hjemmeside den 17. marts Ansøger, ansøgers konsulent, klageberettigede organisationer samt de personer som har anmodet herom, er samtidig underrettet om godkendelse. Klageberettigede organisationer, se samlet liste herunder: Organisation og adresse Danmarks Naturfredningsforening, Masnedøgade 20, 2100 Kbh. Ø, Danmarks Sportsfiskerforbund, Skyttevej 4, 7182 Bredsten, Rådet for grøn omstilling, Blegdamsvej 4B, 2200 København N, Dansk Ornitologisk Forening, Vesterbrogade 140, 1620 Kbh. V, Styrelsen for patientsikkerhed Danmarks Fiskeriforening, Nordensvej 3, Taulov, 7000 Fredericia, Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Reventlowsgade 14, 1 sal, 1651 Kbh. V, adresse\n16 16 Organisation og adresse Forbrugerrådet, Fiolstræde 17, Postbox 2188, 1017 Kbh. K, Gjern Natur, Naturstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø adresse KLAGEVEJLEDNING Der kan efter kapitel 7 i Lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug klages over Kommunens afgørelse. Klageberettigede omfatter ansøger, Miljøministeren, Styrelsen for patiensikkerhed samt enhver, der må antages at have en individuel, væsentlig interesse i sagens udfald. Der kan desuden klages af visse organisationer, som angivet i i Lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug. Afgørelsen vil blive offentliggjort den 17. marts 2021 på kommunens hjemmeside Hvis du ønsker at klage over denne afgørelse, kan du klage til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Du klager via Klageportalen, som du finder et link til på forsiden af Klageportalen ligger på og indberet.virk.dk. Du logger på eller indberet.virk.dk, ligesom du plejer, typisk med NEM-ID. Klagen sendes gennem Klageportalen til den myndighed, der har truffet afgørelsen. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for Silkeborg Kommune i Klageportalen. Når du klager, skal du betale et gebyr på 900 kr. som privatperson og 1800 kr. som virksomhed eller organisation. Du betaler gebyret med betalingskort i Klageportalen. Klagen skal være modtaget senest 4 uger fra offentliggørelsen dvs. senest den 14. april 2021 Miljø- og Fødevareklagenævnet skal som udgangspunkt afvise en klage, der kommer uden om Klageportalen, hvis der ikke er særlige grunde til det. Hvis du ønsker at blive fritaget for at bruge Klageportalen, skal du sende en begrundet anmodning til Silkeborg Kommune. Kommunen videresender herefter anmodningen til Miljø- og Fødevareklagenævnet, som træffer afgørelsen om, hvorvidt din anmodning kan imødekommes. Gebyret tilbagebetales, hvis klagesagen fører til, at den påklagede afgørelse ændres eller ophæves klageren får helt eller delvis medhold i klagen klagen afvises som følge af overskredet klagefrist eller manglende klageberettigelse klagen ikke er omfattet af Miljø- og Fødevareklagenævnets kompetence. 16\n17 17 Det bemærkes, at hvis den eneste ændring af den påklagede afgørelse er forlængelse af frist for efterkommelse af afgørelse som følge af den tid, der er medgået til at behandle sagen i klagenævnet, tilbagebetales gebyret dog ikke. En klage har normalt ikke opsættende virkning, med mindre Miljø- og Fødevareklagenævnet beslutter andet. Hvis godkendelsen indebærer opførelse af bebyggelse uden tilknytning til ejendommens hidtidige bebyggelsesarealer, må ikke udnyttes før klagefristens udløb, og i disse tilfælde har klagen opsættende virkning, med mindre Miljø- og Fødevareklagenævnet beslutter andet. Udnyttelse af godkendelsen sker på ansøgers eget ansvar og indebærer ingen begrænsninger i Miljø- og Fødevareklagenævnets ret til at ændre eller ophæve afgørelsen. Ifølge 90 i Lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug kan afgørelsen desuden prøves ved domstolene. Et eventuelt sagsanlæg skal anlægges inden 6 måneder efter, at afgørelsen er offentliggjort, dvs. senest den 17. september\n18 18 7. VURDERING Ansøgningen er behandlet på grundlag af oplysningerne i den indsendte miljøkonsekvensrapport udarbejdet af ansøgers konsulent samt skema nr , version 4 beregnet i husdyrgodkendelse.dk. Silkeborg Kommune har gennemgået ansøgningen og har vurderet at oplysningskravet vedrørende miljøkonsekvensrapporten er opfyldt, idet den indeholder: 1) En beskrivelse og vurdering af det ansøgte med oplysninger om a) det ansøgtes placering, udformning, dimensioner og andre relevante særkender, b) det ansøgtes forventede væsentlige og eventuelle kumulative indvirkninger på miljøet, c) det ansøgtes særkender eller de foranstaltninger, der påtænkes truffet for at undgå, forebygge eller begrænse og om muligt neutralisere forventede væsentlige skadelige indvirkninger på miljøet, d) den eller de rimelige alternative løsninger, som ansøger har undersøgt, og som relevante for det ansøgte og dets særlige karakteristika, og hovedårsagerne til den eller de valgte løsninger under hensyn til det ansøgtes indvirkninger på miljøet. 2) Et samlet, ikke-teknisk resumé af oplysningerne anført i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens bilag 1, pkt. D, nr. 1, og pkt. C, nr. 1 samt påtænkte foranstaltninger ved IE-husdyrbrugets ophør. 3) Oplysning om den kompetente ekspert, der har udarbejdet miljøkonsekvensrapporten. Samlet set vurderer Silkeborg Kommune på baggrund af det oplyste; At ansøger har truffet de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og begrænse forureningen fra husdyrbruget og til at modvirke eventuelle skadelige virkninger på miljøet. At husdyrbruget i øvrigt kan drives på stedet, uden at påvirke omgivelserne på en måde, som er uforenelig med hensynet til omgivelserne. At de kort- og langsigtede miljøpåvirkninger og den samlede miljøpåvirkning fra husdyrbrugets produktion vil begrænses til et acceptabelt niveau, når de til enhver tid gældende generelle miljøregler for den pågældende type husdyrbrug og de supplerende vilkår for miljøgodkendelsen overholdes. At husdyrbruget under overholdelse af de til enhver tid gældende generelle miljøregler for den pågældende type husdyrbrug og de supplerende vilkår for miljøgodkendelsen vil anvende den bedste tilgængelige teknik. At produktionen ikke vil medføre en væsentlig påvirkning af bl.a.: Nabobeboelser. 18\n19 19 Natura 2000-områder 3 og natur i øvrigt. Landskabelige værdier og værdifulde kulturmiljøer. Silkeborg Kommunes afgørelse begrundes med ovenstående vurdering. Nedenfor er tilføjet Silkeborg Kommunes kommentarer og vurderinger til de afsnit i miljøkonsekvensrapporten, hvor dette har været relevant. De øvrige punkter i konsekvensrapporten finder Silkeborg Kommune er tilstrækkeligt beskrevet og vurderet af ansøger og hvor andet ikke fremgår, er kommunen enig i ansøgers vurdering. HUSDYRBRUGETS BELIGGENHED OG PLANMÆSSIGE FORHOLD Ændringen kræver ingen bygningsmæssige ændringer af staldanlægget og Silkeborg Kommune er enig i ansøgers vurdering om at værdifulde bebyggelser, kulturmiljøer og det omgivende landskab ikke vil påvirkes negativt samt at alle afstandskrav med de givne dispensationer er overholdt. Der er i tidligere afgørelser stillet vilkår omkring læhegn og farve på teltoverdækning. Disse vilkår videreføres i denne afgørelse. Afstandskrav fremgår af ansøgers miljøkonsekvensrapport. Supplerende landskabsbeskrivelse fra Silkeborg Kommune Landskabet er et svagt bølgende dødislandskab med kun små niveauforskelle og lokalt uden eroderede dale. Det er landbrugsland med store marker adskilt fortrinsvis af ældre en-rækkede levende hegn. Landskabet er ikke særegent, men et normalt dyrkningslandskab som de ser ud i et sådant område. Ejendommen er ikke en del af et særligt kulturgeografisk mønster. Synligheden af byggeri er generelt stor i området. Ejendommen og de fritliggende gyllebeholdere ligger udenfor landskabeligt interesseområde, samt udenfor andre beskyttede områder og fredninger (se Figur 7.1). Vilkår om beplantning og farve på teltdug vil bevirke, at gyllebeholderne ikke fremstår som en tydelig enhed fra de omkringliggende veje og arealer, men falder bedre ind i landskabet. Der er ikke bygge- og beskyttelseslinjer i nærheden af husdyrbruget (se figur 7.1). Ejendommen ligger oveni en fortidsmindeudstrækning. Dette betyder, at der er mulighed for at finde oldtidsfund i forbindelse med gravearbejde. Der etableres dog ikke nye bygninger i forbindelse med denne godkendelse og udstrækningen forventes derfor ikke at have nogen betydning. Der gøres opmærksom på, at man altid er forpligtet til at kontakte Silkeborg Museum, hvis man skulle støde på fortidsfund i forbindelse med gravearbejde. 3 Natura 2000-områder: Internationale naturbeskyttelsesområder udpeget på baggrund af EU s habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiver. 19\n20 20 Figur 7.1 oversigt over fredede områder, skovbyggelinjer og beskyttelseslinjer omkring ejendommen. PRODUKTIONSAREAL, DRIFT OG FORURENINGSKILDER Ansøger har beskrevet og vurderet den potentielle forurening fra husdyrbruget. Der er redegjort for tiltag, der forebygger og begrænser forureningen af luft, vand, jord og undergrund. Herunder er der redegjort for følgende forureningskilder; ammoniakfordampning fra staldene (se også afsnit om BAT), opbevaring, håndtering og udbringning/bortskaffelse af husdyrgødning, spildevand, affald herunder døde dyr, råvarer, olie og andre hjælpestoffer. Silkeborg Kommune anser ansøgers vurdering for at være fyldestgørende. Kommunen har desuden sikret sig at det opgivne produktionsareal i ansøgningen er i overensstemmelse med arealer i eksisterende byggetilladelser, tidligere miljøgodkendelser og det indberettede i BBR. Staldsystemer samt størrelsen på produktionsarealet er grundlaget for beregninger af ammoniakfordampningen fra stald og lager samt lugtberegningen og det er derfor vigtigt, at disse er opgivet korrekt i ansøgningen. Ansøger har manuelt målt produktionsarealet op i staldene. Gangarealer og andre arealer, hvor der ikke går dyr, er ikke medtaget som produktionsareal. Byggetegninger er vedlagt denne afgørelse som bilag. Herudover kan opmålingerne ses i bilag 2 i den vedlagte miljøkonsekvensrapport fra ansøger. En uddybning af regler for affaldshåndtering i Silkeborg Kommune kan ses under afsnittet Affald herunder. Beskrivelse af vilkår Kommunen stiller vilkår om at opbevaring af olie og olieprodukter skal følge Silkeborg Kommunes forskrift for håndtering af olie og kemikalier (se bilag 4). Vilkåret stilles, for at sikre at håndteringen sker forsvarligt i forhold til miljøbeskyttelsesloven og da husdyrbruget ellers 20\n21 21 ikke vil være omfattet af Silkeborg Kommunes forskrift. Herudover stilles der vilkår til at husdyrbruget skal kunne dokumentere korrekt bortskaffelse af affald. Dyretyper, staldsystemer samt størrelsen på produktionsarealet er grundlaget for beregninger af ammoniakfordampningen fra stald og lager samt lugtberegningen. Det er derfor nødvendigt at stille vilkår til produktionsarealets størrelse, samt produktionsrammerne for at sikre, at miljøpåvirkningerne fra ejendommen fastholdes på det niveau, der fremgår af ansøgningen. Vilkårene kan ses i afsnit 4. Der håndteres store mængder gylle på ejendommen og der stilles derfor vilkår til at pumpning altid foregår under opsyn og at der skal pumpes til gyllevogn/lastbil med fastmonteret kran, hvor pumpen sidder på gyllevognen/lastbilen og der sker automatisk tømning af pumperøret således at der ikke sker spild. Der er en beredskabsplan på husdyrbruget og uheld med gylle samt brand vil blive håndteret i overensstemmelse med denne. Der stilles vilkår om at beredskabsplanen altid skal være opdateret og tilgængelig for medarbejdere. Der stilles vilkår om at beredskabsplanen skal kunne fremvises i forbindelse med tilsyn. AFFALD Ud over at være omfattet af affaldsbekendtgørelsen, er alle virksomheder i Silkeborg Kommune også omfattet af kommunens affaldsregulativ. Adgang til genbrugspladserne Hvis et landbrug ønsker at aflevere affald på genbrugspladsen, skal de tilmelde sig genbrugspladsordningen. Ordningen omfatter også aflevering af op til 10 kg farligt affald om året. Kun virksomheder, der er tilmeldt ordningen, kan lovligt benytte genbrugspladsen. BESKYTTELSESNIVEAUER Husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens beskyttelsesniveauer og krav er dokumenteret overholdt, herunder ammoniakdeposition på natur og BAT-krav. Kommunen er enig i ansøgers vurdering om, at husdyrbruget har truffet de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og begrænse forureningen fra husdyrbrugets anlæg og dermed lever op til beskyttelsesniveauerne for BAT og ammoniak når de stillede vilkår og den generelle lovgivning overholdes. Nedenfor er givet en beskrivelse af kravene vedr. BAT og emissionsgrænserne for ammoniak samt en opsummering af de valgte teknologier og vilkår. BAT GENERELT BAT er på dansk oversat til, bedste tilgængelige teknikker og er en fællesbetegnelse for teknikker og teknologier, som kan begrænse forurening fra stalde eller lager. BAT begrebet er vedtaget i EU og er gældende for alle større virksomheder, der overskrider grænseværdierne i bekendtgørelse om listevirksomheder bilag 1. Forurening skal forstås i bred forstand hvor både belastning med næringsstoffer, forebyggelse af uheld og forbrug af ressourcer (vand, foder, energi) er omfattet af BAT. 21\n22 22 Beskrivelse af vilkår For at sikre gennemførelse af BAT er der stillet vilkår til udformning og drift af gyllekølingsanlægget samt vedligehold og drift af teltoverdækningen på gyllebeholder nr. 2. Vilkårene fremgår af afsnit 4. Herudover stilles vilkår om årlig registrering af vand- og energiforbrug, indvendig inspektion af gyllebeholderen og vedligeholdelse af beredskabsplan som en del af overholdelse af BAT. BAT MANAGEMENT For at sikre at husdyrbruget lever op til BAT kravene for management stilles der vilkår til at vand- og energiforbrug skal registreres årligt samt at der skal foretages en energiscreening af husdyrbruget hvert 4. år. På denne måde sikre Silkeborg Kommune at der ikke sker en utilsigtet stigning i forbruget og at der altid er fokus på at bruge de mest energieffektive løsninger. Der stilles endvidere krav om beredskabsplan så en mulig forurening kan begrænses i forbindelse med uheld. Herudover skal gyllebeholdere have en årlig inspektion både indvendig og udvendig for at sikre at der ikke er tegn på skader. Alle ansatte skal kende beredskabsplanen og de vilkår der gælder for husdyrbruget samt have uddannelse, der sikrer at viden omkring maskiner, dyr og miljø kan varetages forsvarligt i forhold til deres arbejdsopgaver. Det er en del af princippet om anvendelse af BAT, at der ikke kan stiles krav om anvendelse af en bestemt teknik. Dette valg skal ansøger selv træffe. Derimod kan kommunen fastlægge emissionsgrænseværdier for anlægget, som er opnåelige ved anvendelse af BAT. BAT - AMMONIAK Fra husdyrproduktioner frigives der ud over næringsstoffer i gyllen også ammoniak til luften. Næringsstoffer fra gyllen håndteres via gødningsregnskabet og husdyrgødningsbekendtgørelsen og lever herigennem op til BAT kravene. For den luftbårne ammoniak fra stalden gælder det, at der er fastsat emissionsgrænseværdier i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen, der skal overholdes i forbindelse med en godkendelse, for at BAT er overholdt. Emissionsgrænseværdi for BAT Miljøstyrelsens BAT-standardvilkår skal anvendes uanset niveauet for emissionsgrænseværdierne i BAT-konklusionerne, når Miljøstyrelsens BAT-standardvilkår er strengere. Andre regler i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen, lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug eller anden gældende lovgivning kan også kræve strengere vilkår, end hvad emissionsgrænseværdierne medfører. Beskrivelse af teknologi til opfyldelse af BAT ammoniak Gyllekøling: 22\n23 23 Der er etableret gyllekøling i drægtighedsstald, farestald og smågrisestald. I forhold til den konkrete sag regnes der med en reduktion af ammoniakfordampningen på 14%. Der er opsat 4 varmepumpemoduler, der sørger for at levere den nødvendige reduktion af gyllekølingen. Samlet set har de 4 moduler en køleydelse på 53 kw jf. producentens oplysninger (se bilag 2). Den nødvendige gennemsnitlige køleydelse for at overholde kravet om de 14% reduktion er 9,53 W/m 2. Dette er beregnet efter følgende formel angivet i miljøstyrelsens teknologiliste for svinestalde med linespil: Effekt i % = 1,66*x-0,02*x 2, hvor x = W/m 2 Med en effekt på 14% bliver x = 9,53 W/m 2 Hvis man ganger med arealet af gyllekummer, får man den samlede nødvendige køleydelse for at overholde kravet: 9,53 W/m 2 * 2250 m 2 =21442,5 W = 21,4 kw Da modulerne tilsammen har en højere køleydelse end det er nødvendigt, kan der kompenseres, ved at anlægget gennemsnitligt køre færre timer end de 8760 timer/år. Dette beregnes på følgende måde: Den nødvendige årlige køleydelse for at kravet er overholdt: Køleydelse * areal af gyllekummer med køleslanger * timer på et år = årlig køleydelse 9,53 W/m 2 * 2250 m 2 * 8760 t = kwh Med det indsatte anlægs samlede køleydelse på 53 kw, skal anlægget samlet set (alle 4 moduler tilsammen) køre: kwh/53 kw = 3543,66 timer årligt, hvilket ca. svarer til 4,8 måneder om året. De stillede vilkår tager udgangspunkt i denne beregning og sikre at kravet er overholdt. Andre mulige BAT-tiltag vedr. staldindretning er beskrevet i den miljøtekniske rapport. Alt i alt sikrer den påtænkte anvendelse af BAT en reduktion af ammoniakfordampningen og en god energiøkonomi, idet den producerede varme vil blive anvendt til staldopvarmning. Teltoverdækning af gyllebeholder: Der er etableret teltoverdækning på den store gyllebeholder (nr. 2), der ligger nord for ejendommen. En teltoverdækning reducerer ammoniakfordampningen fra beholderen med 50 %. PÅVIRKNING AF NATUR MED AMMONIAK Afsætningen af luftbåren ammoniak på omkringliggende naturområder, fra det ansøgte dyrehold på Astrupvej 18 er beregnet i husdyrgodkendelse.dk. For at være sikker på at 23\n24 24 beskyttelsesniveauerne ikke overskrides, stilles der vilkår til det maksimale produktionsareal, staldtype og dyretype. De forskellige naturtyper er beskrevet herunder. AMMONIAKFØLSOMME NATURTYPER KATEGORI 1, 2, 3-NATUR Den ammoniakfølsomme natur, som er beskyttet, jf. husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens bilag 3 er opdelt i tre kategorier. Kategori 1-natur: Omfatter ammoniakfølsomme Natura 2000-naturtyper, som indgår i udpegningsgrundlaget for området og er kortlagte af Naturstyrelsen i forbindelse med Natura 2000 planlægningen. For de Natura 2000-naturtyper, som ikke er kortlagt (primært søer), skal kommunen vurdere den eventuelle påvirkning. Kategori 1-natur omfatter ligeledes 3-heder og -overdrev indenfor Natura 2000-områder, som ikke er nævnt ovenfor. Kategori 2-natur: Omfatter højmoser, lobeliesøer samt heder større end 10 ha og overdrev større end 2,5 ha, som er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3, og som ligger udenfor Natura 2000-områder. øvrige ammoniakfølsomme naturområder, jf. 2 stk. 1 i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen: Kategori 3-natur: Kommunen skal konkret vurdere følgende beskyttede, ammoniakfølsomme naturtyper uden for Natura 2000-områder, som ikke er omfattet af kategori 1 og 2: Heder, moser og overdrev, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens 3, samt ammoniakfølsomme skove. En nærmere definition af ammoniakfølsom skov fremgår af husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens bilag 3 pkt. 3 ad C. Silkeborg Kommune finder ansøgers beskrivelse fyldestgørende og er enig i ansøgers vurdering (se ansøgers miljøkonsekvensrapport). Det skal dog tilføjes, at der er registreret flagermus ca. 450 m syd for anlægget, da ansøger skriver at der ikke er registeret bilag 4 arter i området. Dette ændrer dog ikke ved konklusionen, da flagermus normalt ikke påvirkes af landbrugsdrift. GENER Ansøger har beskrevet de potentielle gener fra husdyrbruget. Der er i den indsendte projektbeskrivelse gjort rede for tiltag, der sikrer de omkringboende mod væsentlige gener i form af lugt, støv, støj, lys, fluer og uhygiejniske forhold. Silkeborg Kommune har i nedenstående afsnit suppleret ansøgers vurdering samt tilføjet en beskrivelse af de lovgivningsmæssige krav. For de afsnit der ikke er kommenteret nedenfor, finder Silkeborg Kommune ansøgers vurdering og beskrivelse tilstrækkelig. Der er stillet vilkår der sikrer at de omkringboende ikke oplever væsentlige gener i form af lugt, støv, støj, lys, rystelser, fluer og uhygiejniske forhold. Beskrivelse af Vilkår Der er sat vilkår til, at gulvsystemer, dyretyper og produktionsarealer ikke må ændres så det medfører en øget lugtemission. Der stilles desuden vilkår om, at i tilfælde af, at der forekommer større gener end forventet, så skal ansøger udarbejde en handleplan for at nedbringe generne, der skal godkendes af kommunen. 24\n25 25 Husdyrbrug kan give anledning til fluer. For at sikre naboer mod store fluegener stilles der vilkår til at der skal foretages effektiv fluebekæmpelse på ejendommen efter gældende vejledning. Såfremt der efter Silkeborg Kommunes vurdering opstår væsentlige gener for omgivelserne fra opformering af fluer eller skadedyr på husdyrbruget, kan Silkeborg Kommune meddele påbud om, at der skal udarbejdes og gennemføres et projekt med foranstaltninger, som minimerer generne. Der stilles vilkår til at miljøstyrelsens vejledende støjkrav skal overholdes med undtagelse af aktiviteter, der kan beskrives som sæsonbetonet arbejde, der er nødvendigt for driften. For at overholde kravene stilles der desuden vilkår til, at omrøring i forbindelse med at gylle flyttes fra gyllebeholder nr. 2 og 3 til andre gyllebeholdere, ikke må ske i tidsrummet Såfremt der indkommer klager over støj fra produktionsanlægget med tilknyttede aktiviteter, som kommunen vurderer som værende væsentlige, vil kommunen indhente dokumentation for, at støjkravene i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984 om 'Ekstern støj fra virksomheder' overholdes. En uddybning af baggrunden for vilkårene kan ses i ansnittet om støj herunder. Der stilles vilkår til at der skal foretages et årligt eftersyn af ventilationsanlægget, for at sikre, det fungerer optimalt. Serviceeftersynet skal udføres af leverandøren af ventilationssystemet eller en ansat på bedriften med viden omkring ventilationsanlægget. Hvis ventilationen ikke kører optimalt, kan dette både give større lugtgener og mere støj end forventet. RYSTELSER Ansøgers miljøkonsekvensrapport har ikke vurderet eller beskrevet på eventuelle gener fra rystelser. Rystelser kan især forekomme ved brug af kompressor og kørsel med tunge maskiner. Kørsel vil forekomme, men grundet den store afstand til naboer vil der ikke være væsentlige gener for omkringboende. Brugen af kompresser udendørs er begrænset. Silkeborg Kommune vurderer derfor, at der samlet set ikke vil være væsentlige gener for omkringboende i forhold til rystelser. TRANSPORT Antallet af transporter i nudriften er taget fra det tillæg der blev givet i 2006 til miljøgodkendelsen fra I tillægget blev produktionen udvidet fra kun at være en slagtesvineproduktion til også at omfatte søer og smågrise. Der er ikke ændret på produktionsformen siden 2006, hvorfor ændringen i antallet af transporter også vil være minimal. Der kan være enkelte transporttyper der er kommet til og mindre justeringer. Det skønnede antal transporter i den ansøgte drift tilbage i 2006 (svarende til nudriften i dag) har dog været undervurderet, da man dengang vurderede at produktionen ville medføre ca. 250 transporter årligt imod de 489 transporter opgivet som nudriften herunder (tabel 7.1). Der er derfor aldrig reelt blevet vurderet på en stigning i antallet af transporter. Silkeborg kommune vurderer at tæt på en fordobling af antallet af transporter er en væsentlig ændring. Tilkørselsvejen til ejendommen har flere mindre stuehuse meget tæt på. Størstedelen af transporterne sker med lastbil og indenfor normal arbejdstid. Traktorkørsel vil især ske i perioder med markarbejde og vil derfor være begrænset til disse perioder. Der henstilles til, at ansøger viser hensyn til de tætliggende ejendomme ved nedsat hastighed og begrænser generne mest muligt (støv, rystelser og støj). 25\n26 26 Tabel 7.1: Det årlige antal transporter til og fra ejendommen for nudriften og ansøgt drift. Der gøres opmærksom på at antallet af transporter er skønnet og vejledende og ikke bindende. Nudrift (tillæg fra 2006) ca. antal/år Ansøgt drift ca. antal/år Lastbil Afhentning af slagtesvin Afhentning af smågrise Afhentning af slagtesøer Afhentning af døde dyr Foder Husdyrgødning (gylle) Halm (traktor og vogn) 1 1 Handelsgødning, sække og pallevare Fyringsolie/brændstof Afhentning af jern og metal 1 1 Transport i alt om året LUGT GENERELT VEDR. LUGT Lugt kommer fra produktionen i staldanlægget og fra gødningshåndtering. Den reelle lugtpåvirkning fra husdyrbrugets anlæg vil afhænge af flere forhold som vindretning og temperatur. Lugtpåvirkningen vil dog generelt kunne minimeres ved grundig og hyppig rengøring af de overflader, som husdyrgødning og foderrester afsættes på samt ved minimering af det tidsrum, som gylleomrøring og gylleudbringning foretages i. Landzonen betragtes normalt som landbrugets arbejdsområde, hvilket betyder, at beboere i landzonen skal tåle en del lugtgener. Der er dog fastsat en tålegrænse for lugt afhængig af, om der er tale om byzone, samlet bebyggelse eller enkelt bolig, uden landbrugspligt, i det åbne land. Princippet for lugtberegningen er, at man ud fra oplysninger om dyretype, staldsystem og produktionsareal beregner en lugtgeneafstand, som er den afstand der minimum skal være fra lugtcentrum til de omkringboende. Gødningslagre er ikke medtaget i lugtberegningen, da placeringen af disse reguleres af generelle regler, hvor der er taget højde for eventuelle lugtgener. 26\n27 27 Geneafstanden skal beregnes efter både Miljøstyrelsens lugtmodel og efter FMK-modellen. RESULTATET AF IT-SYSTEMETS LUGTBEREGNING I it-systemet beregnes en korrigeret samt en ukorrigeret geneafstand. I den korrigerede geneafstand er der taget højde for vindretningen i forhold til placeringen af anlæggene samt eventuel kumulation med andre husdyrbrug. Geneafstanden er den afstand der som minimum skal overholdes fra det vægtede lugtcentrum på den pågældende ejendom. Den vægtede gennemsnitsafstand er den afstand, der reelt er fra lugtcentrum til det punkt, der skal beregnes til. Den vægtede gennemsnitsafstand skal derfor være større end den korrigerede geneafstand, for at lugtkravet er overholdt. Når de beregnede afstandskrav til nærmeste beboelse, samlet bebyggelse og byzone er overholdt, har kommunen ikke mulighed for at skærpe lugtgenekriterierne. Beboelser indenfor konsekvensområdet, der er på 948 m, må dog forvente at der i perioder kan være lugtgener når gyllen omrøres og udbringes. Disse må jf. Natur- og Miljøklagenævnet accepteres i landzonen. Konsekvensområdet beregnes i Husdyrgodkendelse.dk og bruges som høringsradius. STØJ Der er foretaget en vurdering af den støj, der kan forventes fra de anlæg og maskiner der ligger på ejendommens bygningsparcel. Støj i forbindelse med markdrift, er ikke omfattet af vurderingen. Ifølge vejledningen om ekstern støj 4 må ejendommens bidrag til støjniveau ikke overstige værdierne i tabel 7.2 ved nabobeboelser eller deres opholdsarealer i punktet 1,5 m over terræn, angivet som det ækvivalente, konstante, korrigerede støjniveau målt i db(a). Tallene i parentes angiver midlingstiden indenfor den pågældende periode. Tabel 7.2. Vejledende støjgrænser Periode Støjgrænse Midlingsperiode Dag Kl db(a) (8 timer) Aften Kl db(a) (1 time) Nat Kl db(a) (½ time) Lørdag Kl db(a) (7 timer) Lørdag Kl db(a) (4 timer) Søn- og helligdag Kl db(a) (8 timer) 4 Miljøstyrelsens støjvejledning nr. 5 af\n28 28 Silkeborg Kommune har ifm. udarbejdelse af godkendelsen, lavet en orienterende støjberegning, for at afdække støjkilder, der potentielt kunne overskride grænseværdierne i støjvejledningen. Ansøger har oplyst at støjende aktiviteter så vidt muligt vil foregå i dagtimerne og i lukkede rum. Dog vil der, især i forbindelse med høst og gylleudbringning, være perioder hvor det er nødvendigt at køre i marken i døgndrift. Silkeborg Kommune accepterer, at der kan ske overskridelse af de vejledende støjgrænser i forbindelse med sæsonbetonede aktiviteter. I Beregningerne er der taget højde for afstand til naboen, støjreflekterende flader ved støjkilden, terrænoverfladen (hård/blød) ved støjkilden og væsentlig afskærmning imellem nabo og støjkilde. Der ligger ingen naboer indenfor 400 m af staldanlægget. Der er foretaget støjberegninger for korntørring, ventilation fra staldene, gyllepumpning og omrøring, afhentning af dyr og foderindblæsning. Alle aktiviteter ligger under de vejledende støjgrænser når afstanden til nabo sættes til 400 m. For Gyllebeholder 2 og 3 er nærmeste nabo gl. Dalsgårdvej 4. Tabel 7.3 Omrøring og flytning af gylle med kildestyrke på 103 db (traktorstøj) for gyllebeholder 2 og 3. Hvor de vejledende grænseværdier ikke er overholdt er teksten markeret med rødt Tidsinterval Grænseværdi Midlingstid Driftstid Resultat Hverdage db 8 t 7 % 33 db Lørdag db 7 t 7 % 33 db Lørdag db 4 t 13 % 36 db Søn- og db 8 t 7 % 33 db helligdage Aften db 1 t 50 % 42 db Nat db ½ t 100 % 45 db For at sikre at de vejledende støjgrænser er overholdt, stiller Silkeborg Kommune følgende vilkår: Husdyrbruget skal overholde miljøstyrelsens vejledende støjgrænser. Dog accepteres det at kørsel og omrøring i forbindelse med udbringning af gylle på markerne må overskride de anbefalede grænseværdier, da dette betragtes som en kortvarig og sæsonbetonet aktivitet, der er nødvendig for driften. Tallene i parentes angiver midlingstiden indenfor den pågældende periode: Støj fra husdyrbruget må i natperioden (kl ) ikke overstige 55 db(a) målt som spidsværdi. Omrøring af gylle, i forbindelse med at gyllen flyttes fra gyllebeholder nr. 2 og 3 til andre beholdere, må ikke ske i tidsrummet 22-7 alle dage. Dog accepteres det at kørsel og omrøring i forbindelse med udbringning af gylle på markerne må overskride de anbefalede grænseværdier, da dette betragtes som en kortvarig og sæsonbetonet aktivitet, der er nødvendig for driften 28\n29 29 Silkeborg Kommune kan bestemme, at husdyrbruget skal dokumentere, at grænseværdierne for støj er overholdt, dog højst 1 gang årligt. Dokumentationen skal sendes til tilsynsmyndigheden sammen med oplysninger om driftsforholdene under målingen/beregningen. Målingerne/beregningerne skal udføres og rapporteres som Miljømåling ekstern støj af en enhed, som er optaget på Miljøstyrelsens liste over godkendte laboratorier. Virksomhedens støj skal dokumenteres ved måling eller efter gældende vejledninger fra Miljøstyrelsen, pt. Nr. 6/1984 om Måling af ekstern støj og nr. 5/1993 om Beregning af ekstern støj fra virksomheder. Målingerne/beregningerne skal foretages på/for de mest støjbelastede områder udenfor virksomhedens grund og under de mest støj belastede driftsforhold - eller efter anden aftale med miljømyndigheden. Udgiften til målingerne afholdes af ansøger og udføres i overensstemmelse med Miljøstyrelsens vejledninger. Silkeborg Kommune vurderer, at de beskrevne tiltag, samt de stillede vilkår vil begrænse støjpåvirkningen af omgivelserne, så husdyrbruget ikke vil give anledning til støjpåvirkning af omgivelserne, som vil medføre gener for de omkringboende. Det vurderes at husdyrbrugets øvrige aktiviteter ikke giver anledning til et støjniveau, der er højere, end der almindeligvis må forventes i et landbrugsområde. Det vurderes, at de øvrige støjkilder vil kunne overholde de vejledende støjgrænser for type 3-blandet bolig og erhverv jf. Støjvejledningen. Det bemærkes at disse støjgrænser anbefales af Miljøstyrelsen for landbrugsvirksomheder i det åbne land. 29\n30 30 8. BILAGSOVERSIGT Bilag 1 Hørings- og orienteringsliste Bilag 2 Køleydelse fra producent af gyllekølingsanlæg Bilag 3 Ansøgers Miljøkonsekvensrapport Bilag 4 - Forskrift for håndtering og opbevaring af olie og kemikalier Bilag 5 Byggetegninger over eksisterende stalde 30\n31 31 Bilag 1 Hørings- og orienteringsliste Følgende er orienteret om udkast til afgørelse om 16a miljøgodkendelse på Astrupvej 18, 8620 Kjellerup Ansøger: Anton Boilesen, Astrupvej 18 Konsulent: Martin Skovbo, Ejere og beboere af nedenstående adresser: Ansvej 12 Arnbjerg Fælled 4 Astrupvej 16 Astrupvej 24 Astrupvej 26 Astrupvej 28 Astrupvej 30 Astrupvej 7 Astrupvej 9 Brorsonsvej 5 Gl Dalsgårdvej 1 Gl Dalsgårdvej 2 Gl Dalsgårdvej 4 Gl Dalsgårdvej 6 Herredsvej 20 Hingeballevej 10 Hingeballevej 6 Hingeballevej 8 Iller Byvej 42 Industrivej 62 Industrivej 64 Kjellerupvej 67A 8620 Kjellerup 8800 Viborg 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8600 Silkeborg 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8382 Hinnerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8643 Ans By 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 31\n32 32 Kjellerupvej 69 Kjellerupvej 71 Kjellerupvej 73 Kjellerupvej 75 Mausingvej 55 Nedermarksvej 2 Nyropsgade 30 Silkeborgvej 109 Silkeborgvej 113 Silkeborgvej 138 Silkeborgvej 144 Silkeborgvej 50 Tietgensvej 3 Tingskrivervej 2 Tingskrivervej 22 Tjørnevej 3 Tranevej 21B Vinderslevholmvej 42 Astrupvej 18 Hingeballevej 14 Industrivej 62, 1. Kjellerupvej 67B Silkeborgvej Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8643 Ans By 1602 København V 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8600 Silkeborg 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8305 Samsø 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 8620 Kjellerup 32\n34 Miljøkonsekvensrapport Marienlyst So- og smågriseproduktion Astrupvej 18, 8620 Kjellerup Indsendt d. 6. januar 2020 Skema-id\n35 Datablad (A1, A2, A3, A4, A5, D3) Ansøger og ejer Marienlyst v/ Anton Boilesen Astrupvej 18, 8620 Kjellerup Mail: Kontaktperson på miljøsagen: Anton Boilesen Husdyrbrugets adresse Astrupvej 18, 8620 Kjellerup CVR-nummer CHR-nummer Kommune Silkeborg Kommune Ejendomsnummer Andre husdyrbrug drevet af ansøger Biaktiviteter 10e, 10m, 22b, 28c, Hinge by, Hinge. 4a, 4b, 4c, 4d, Ny Vinderslevgård, Vinderslev 9an Vinderslev by, Vinderslev 7ø, Almtoft By, Hørup Ansøgningsskema Konsulent Skema-id , version 1 Ansøgning indsendt Miljøkonsulenten Aps v/ Martin Skovbo Hansen Mobil: CVR-nr: Mail: Dato: d. 6. januar\n36 Forord Denne rapport beskriver de miljømæssige konsekvenser ved det ansøgte projekt på Astrupvej 18 i Kjellerup. Det ansøgte omfatter alene dyrehold i eksisterende stalde og overgang til nyeste lovgivning. Rapporten er en miljøkonsekvensrapport. Rapporten behandler de potentielle væsentlige miljøpåvirkninger ved produktionen af so- og smågrise, samt slagtesvin på ejendommen. Miljøkonsekvensrapporten dækker alle oplysningskrav efter husdyrgodkendelsesbekendtgørelsen og er opbygget ud fra Miljøstyrelsens forslag til en skabelon. De angivne parenteser med bogstaver og tal henviser til oplysningskravene jf. bilag 1 i bekendtgørelsen. Rapporten indeholder en beskrivelse og vurdering af den sandsynlige væsentlige indvirkning på miljøet, som det ansøgte vurderes at medføre. Rapporten danner grundlaget for kommunens afgørelse om miljøgodkendelse for ejendommen. 36\n37 Indholdsfortegnelse Datablad (A1, A2, A3, A4, A5, D3)... 1 Forord... 2 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Ikke-teknisk resume (D2, C1, C3) Husdyrbruget og det ansøgte... 5 Indretning og drift af anlægget (B1, B5, D1a)... 5 Bygningsmæssige ændringer og anlægsarbejde (B2, D1a)... 9 Produktionsmæssig sammenhæng med andre husdyrbrug (A5, B3)... 9 Husdyrbruget og det ansøgtes beliggenhed (B4)... 9 Ammoniakemission og -deposition til natur (B5, B4, D1b) Lugtemission (B6, B4, D1b, D1c) Øvrige emissioner og gener (B7, D1b) Støj (B7, D1b) Støv (B7, D1b) Lys (B7, D1b) Skadedyr (B7) Transporter (B7) Reststoffer, affald og naturressourcer (B8, D1b) Døde dyr (B8) Affald (B8) Olie- og kemikalier (B7 og B8) Råvarer (B8) Energiforbrug (B8) Vandforbrug (B8) Spildevand og restvand (B8) Forurenings- og genebegrænsende tiltag (B7) BAT-Ammoniakemission (B9, C2) Forslag til egenkontrol (B7) Grænseoverskridende virkninger (B10)\n38 4. Projektets indvirkninger på miljø, natur og mennesker (D) og tiltag for at mindske disse (D1c) Beliggenhed og bygningsændringer i forhold til landskab og Bilag IV-arter (D1c) Begrænsning af ammoniakemission (D1c) Afsætning af ammoniak til nærliggende natur (B5, D1c) Lugtgener for omboende (D1c) Støjgener (D1c) Støvgener (D1c) Lyspåvirkninger (D1c) Skadedyr (D1c) Transporter (D1c) Energi (D1c) Vandforbrug og påvirkning af vandressourcen (D1c) Påvirkning af jordarealer og jordbund (D1c) Andet om befolkningen og menneskers sundhed (D1c) Kumulative og grænseoverskridende indvirkninger (D1b) Alternative løsninger (D1d) Oplysninger om konsulenten (D3) Oplysninger om husdyrbruget (C) BAT: Råvarer, energi, vand og management (C2) BAT-Råvarer (C2) BAT-Energi (C2) BAT-Vand (C2) Management (C2) Andre områder i BAT-konklusionen Konklusion Bilag Bilag 1 Oversigtskort Bilag 2 Produktionsareal, opmåling Bilag 3 Placering af anlæg Bilag 4 Forudsætninger for gyllekølingsanlæggets effekt Bilag 5 Afløbsplan\n39 2. Indledning Denne miljøkonsekvensrapport beskriver og vurderer husdyrproduktionen på Astrupvej 18, 8620 Kjellerup. Ansøgningen om miljøgodkendelse indsendes for at få godkendt de eksisterende produktionsarealer til fri produktion efter de nye regler. Der ansøges ikke om nye produktionsarealer. Godkendelsen anses nødvendig for ejendommens drift, idet det er nødvendigt at optimere ejendommens indtjening, for at kunne overleve i branchen. Fri produktion på staldenes produktionsarealer gør det nemmere, at udnytte staldanlægget optimalt. Ansøgningen er derfor erhvervsmæssigt nødvendig. Ikke-teknisk resume (D2, C1, C3) Husdyrbruget og det ansøgte projekt So- og smågriseproduktionen på Astrupvej 18, 8620 Kjellerup søger en ny miljøgodkendelse med overgang til nye regler i eksisterende stalde. Produktionen ændres ikke og der bygges ikke nyt. Placeringen af de eksisterende stald- og gødningsopbevaringsanlæg fremgår af oversigtskortet i Bilag 1 samt af Figur 1. Ændringen sker i de eksisterende stalde og der bygges ikke nye stalde, gyllebeholdere eller andre bygninger. Størrelsen af produktionsarealet på ejendommen øges ikke med det ansøgte projekt og er ikke øget de sidste 8 år. Konsekvenser for omboende, natur og miljø Lugt Beregningerne viser at lugtkravene til naboer, samlet bebyggelse og byer er overholdt. Landskab Da der ikke bygges nyt på ejendommen, vil det ansøgte projekt derfor ikke påvirke landskabsoplevelsen. Påvirkning af natur Ammoniakemissionen fra husdyrbruget er uændret og derfor påvirkes kvælstoffølsomme naturområder, klassificeret i kategori 1,2 og 3 - hvor kategori 1 er de mest følsomme naturområder med de skrappeste krav til ammoniakdeposition - ikke yderligere. Til kategori 1 og 2 natur er der krav til den totale ammoniakdeposition der kommer husdyrbruget, hvor der til kategori 3 natur er krav til hvor meget depositionen forøges (merdeposition) i forhold til den nuværende drift. Bedste tilgængelige teknik (BAT) For det ansøgte projekt er der krav om, at der højst må udledes kg ammoniak pr. år. Dette krav til emissionen er i lovgivningen sat ud fra viden om, hvad der kan lade sig gøre, ved at anvende de bedste teknikker på markedet, der er tilgængelige til en pris, der er realistisk i forhold til produktionens størrelse. Husdyrbruget overholder kravet til den maksimal ammoniakudledning. Kravet overholdes ved staldsystemerne i de eksisterende stalde og med gyllekøling, en teknik til at reducere ammoniakemissionen for at overholde krav videreført fra den tidligere godkendelse. 39\n40 Husdyrbruget overholder kravet om at anvende de bedste tilgængelige teknikker og dette er nærmere beskrevet i afsnit 5. Hvad ansøger vil gøre for at imødegå påvirkninger Husdyrbruget lever op til beskyttelsesniveauerne for lugt og ammoniak samt til kravet om anvendelse af bedste tilgængelige teknik (BAT). Det vurderes derfor at ansøger derfor gør hvad han kan for at imødegå påvirkninger fra husdyrbruget. 40\n41 3. Husdyrbruget og det ansøgte I dette kapitel beskrives husdyrbrugets indretning og drift, husdyrbrugets beliggenhed i forhold til omgivelserne, samt husdyrbrugets påvirkning af omgivelserne med hensyn til ammoniak- og lugtemission og -deposition, støj, støv, lys, skadedyr, transport, affald og forbrug af ressourcer. Silkeborg Kommune har i tilsynsbrev d. 11. september 2018 vurderet at bedriften ikke er et IE-brug med mere end 750 stipladser til søer og ikke er pålagt et miljøledelsessystem. Det nuværende tilladte dyrehold er fastlagt i Silkeborg Kommunes afgørelse om skift i dyretype d. 1. september 2015 og revurderet gældende fra d. 15. februar 2016 til 670 søer med smågrise, samt slagtesvin og 100 polte baseret på en kapitel 5 miljøgodkendelse af d. 20 december 2004 og tillæg nr. 1 fra d. 19. december 2006 ved den tidligere Kjellerup Kommune til 630 søer, godt smågrise og små slagtesvin. Der ansøges nu om overgang til nyeste lovgivning med anvendelse af samme produktionsareal i eksisterende stalde. Indretning og drift af anlægget (B1, B5, D1a) Placering af det eksisterende staldanlæg, opbevaringsanlæg og øvrige bygninger fremgår af oversigtskortet i Bilag 1 samt af Figur 1. Der bygges ikke nyt på ejendommen. Den forventede fremtidig maksimale produktion er ca. 745 årssøer og smågrise (6-8 kg), samt slagtesvin. Husdyrbruget er placeret samlet med dyr gående i fire stalde (rød signatur) og husdyrgødningen opbevaret i tre gyllebeholdere (blå signatur), som vist nedenfor. Se også bilag 1 med situationsplan. Gylletankene 2 og 3 er placeret ca. 400 m nord for anlægget. Produktionsarealer Oplysninger om dyretyper, staldsystemer og produktionsarealer i de forskellige staldafsnit fremgår af skema i husdyrgodkendelse.dk og af Tabel 1. Produktionsarealerne er opgjort ud fra staldtegninger og opmåling af ansøger. Det ansøgte indeholder ingen ændringer i produktionsarealet i forhold til nudriften eller i forhold til hvordan produktionen så ud i 2011 for 8 år siden, da dyrene har været gående på de samme arealer igennem årene. Farestalden er den midterste af de 3 nordligste bygninger, hvor der er en velfærdsafdeling og vareoplag. I dette rum er der placeret buffertanke til vådfoder. Vådfoderet blandes i blanderum ved slagtesvinestaldene og pumpes op til buffertankene i farestalden. Løbe-/drægtighedsstalden er indrettet med en boks pr. so, og stier til polte/gylte. Drægtighedsstalden er indrettet som L-stier med plads til 26 løsgående søer i hver sti. Der er forbindelsesgange mellem de tre bygninger, så det er muligt at flytte søer og smågrise rundt. Smågrisestalden er den nordligste stald. I smågrisestierne er der overdækning af lejearealet. Smågrisestalden er indrettet med 14 stier i hver sektion og med 8 sektioner i alt. I slagtesvinestalden er gulvsystemet drænet gulv. Slagtesvinestalden er den sydligste staldbygning. 41\n42 Ansøgers opmåling af produktionsarealerne i staldene på i alt m2 fremgår af bilag 2. I 2006 er der etableret gyllekøling i drægtigheds- og farestalden, samt i smågrisestalden. Håndtering og opbevaring af husdyrgødning På ejendommen findes tre gyllebeholdere, se situationsplanen i bilag 1. Der er ikke gødningsopbevaringsanlæg til fast gødning. Desuden er der ca. 340 m 3 opbevaringskapacitet i staldanlæggets gyllekanaler. Der sker ikke ændringer i opbevaringsanlæggene med det ansøgte. Med en forventet fremtidig maksimal produktion på 745 årssøer og smågrise (6-8 kg), samt slagtesvin er opbevaringskapacitet på 10 måneder. Husdyrgødningsbekendtgørelsens krav om minimum 9 måneders opbevaringskapacitet opfyldes således. Drift af anlægget Der er 6 ansatte, der hjælper med at varetager driften på ejendommen. Driften af anlægget er beskrevet i de følgende afsnit i denne rapport, men derudover kan der nævnes at der er følgende faste procedurer på husdyrbruget: Der registreres dyr i CHR Der føres journal over antal dyr bortskaffet til DAKA, antal smågrise afhentet og antal dyr til slagtning Før pumpning af gylle fra forbeholder til gyllebeholder bliver det tjekket, om der er plads til mere gylle Gyllepumpning foregår med læssekran på gyllevognen. Al håndtering af gylle sker under opsyn. Der føres journal over medicinforbrug Opgørelse over ressourceforbruget (brændstof, el, vand og foder) registreres årligt I løbet af dagen bliver anlægget holdt under opsyn Der gennemføres 5-års kontrol af el-installationerne af autoriseret el-installatør Der udføres årlig kontrol af slukningsudstyr og pulverslukkere udskiftes hvert 5. år. Der udarbejdes gødningsregnskab for ejendommen, og ansøger udarbejder årligt mark- og gødskningsplaner. 42\n43 Figur 1 Placering af husdyrbrugets stalde og opbevaringsanlæg. Endnu 2 gylletanke er 400 m længere imod nord, se oversigtskortet i bilag 1. 43\n44 Tabel 1: Dyretyper, staldsystemer og produktionsarealer. Fodring og foderopbevaring Der foretages løbende analyser af det anvendte foder, og der udarbejdes mindst 1 gang årligt foderplan, således at nyeste viden inden for fodring anvendes. Foderplanen afpasses i forhold til foderets sammensætning og kvalitet. Foderplanen bliver udarbejdet i samarbejde med en svinekonsulent, og der sker derfor anvendelse af nyeste viden inden for fodring Gyllekøling Der er etableret gyllekøling i de nye stalde fra 2006/07, det vil sige drægtigheds- og farestalden, samt i smågrisestalden blandt andet for at leve op til BAT-krav i nudriften. Gyllekølingen videreføres med fuld driftstid (8760 timer) timer årligt og med 14 % effekt af gyllekølingen i alle stalde. Herefter beregnes ammoniakfordampning til kg N årligt fra staldene og endnu 584 kg N fra lagrene, i alt kg N årligt, hvormed kravet til BAT-niveauet med hensyn til kvælstof på kg N årligt er overopfyldt med 191 kg N årligt og BAT kravet er opnået. 44\n45 Tabel 2 Opbevaringslagre til husdyrgødning Gyllebeholder Opførelses år Kapacitet (m 3 ) Overfladeareal (m 2 ) NH 3-effekt 1. Gyllebeholder Ingen indregnet, (flydelag) 2. Gyllebeholder Ingen indregnet, (flydelag) 3. Gyllebeholder %, teltoverdækning. I alt Med 745 søer, smågrise og slagtesvin produceres årligt ca. 745 søer x 1,64 t årligt x smågrise x 0,134 t slagtesvin x 0,56 t = = ton gylle årligt, svarende til 887 t om måneden. Med den samlede kapacitet på knapt t er der dermed opbevaringskapacitet til 10 måneder, jævnfør AAU s normtal: Kravet om 9 måneders opbevaringskapacitet er dermed opfyldt. Bygningsmæssige ændringer og anlægsarbejde (B2, D1a) Der sker ingen bygningsmæssige ændringer på ejendommen. Anlægget består desuden af maskinhus, kantine, foderlade og to kornsiloer, se situationsplanen i bilag 1. Produktionsmæssig sammenhæng med andre husdyrbrug (A5, B3) Gyllebeholderne 2 og 3 er beliggende ca. 400 m nord for anlægget, hvortil gyllen pumpes via rørledning (Silkeborg Kommunes byggesagsarkiv 2004 pumpeledning) og er teknisk og forureningsmæssigt forbundet med det ansøgte. Derudover driver ansøger ikke andre ejendomme med husdyr. Husdyrbruget og det ansøgtes beliggenhed (B4) Ejendommen ligger ca. 800 m sydøst for byzone i Kjellerup, hvor der i tilknytning til kommuneplanen er udpeget et ca. 100 m bredt rekreativt område, omkransende Kjellerup. Og i godt 1 km afstand øst for hovedvejen Silkeborgvej, hvorfra der er indsigt til anlægget. Langs adgangsvejen er etablereret en allébeplantning. Ejendommen ligger i landzone uden for lokal- eller kommuneplanlagte områder. Ejendommen ligger i et morænelandskab lige øst for hovedopholdslinjen fra sidste istid. Der bygges ikke nye bygninger. Miljøansøgningen er alene en overgang til nye regler i eksisterende bygninger, museet har tidligere vurderet fortidsminder og Silkeborg Kommune har tidligere i forbindelse med etableringen af anlægget foretaget en landskabelig vurdering. Hvorfor det vurderes ikke at være relevant at behandle udpegningerne: sø og å beskyttelseslinjer, skovbyggelinjer kirkebyggelinjer, beskyttede diger, 45\n46 fredninger, kulturmiljø / særlig værdifulde kulturmiljøer, landskabelige interesseområder, geologiske interesseområde eller skovrejsning yderligere. Husdyrbrugets placering i forhold til afstandskravene i Husdyrbrugslovens 6 og 8 fremgår af Figur 2 og tabel 3. Tabel 3 Afstande jf. husdyrbrugslovens 6 og 8 Type Navn Afstand [m] Stuehus - Beboelse på samme ejendom Staldbygning Slagtesvin 32 Gødningslager Gylletank Nærmeste nabo - Nabobeboelse Staldbygning Smågrisestald 167 Gødningslager Gyllebeholder 3 (1990) 145 Nærmeste naboskel - Naboskel Staldbygning Smågrisestald 462 Gødningslager Gylletank 2 1 Nærmeste vej - Offentlig vej og privat fællesvej Staldbygning Smågrisestald 46 Gødningslager Gylletank Nærmeste vandløb - Vandløb Staldbygning Slagtesvin 99 Gødningslager Gylletank 1 76 Nærmeste sø, n for anlæg Staldbygning smågrisestald 395 Gødningslager Gylletank 3 67 Levnedsmiddelvirksomhed Staldbygning Løbe-/Drægtighedsstald >> 25 Gødningslager Gylletank 1 >> 25 Nærmeste boring - Vandforsyningsanlæg (ikke almen) Staldbygning Smågrisestald 430 Gødningslager Gylletank Nærmeste vandværksboring - Vandforsyningsanlæg (almen) Staldbygning Smågrisestald 580 Gødningslager Gylletank Nærmeste byzone (Almtoft By, Hørup) Staldbygning Smågrisestald 867 Gødningslager Gylletank Afstandskravet på 15 m til skel til nabo overholdes ikke for den nordligst beliggende gylletank 2, da afstanden blot er 1 m. Men da der er tale om en eksisterende gylletank behandles dette ikke yderligere. De øvrige afstandskrav overholdes for det ansøgte, offentlig vej og markdræn. Husdyrbrugets beliggenhed i forhold til naturområder og omkringboende er beskrevet i afsnit 3.5 og\n47 Figur 2 Husdyrbrugets placering i forhold til nærmeste afstandsmarkører. 47\n48 Ammoniakemission og -deposition til natur (B5, B4, D1b) Ud fra oplysningerne om størrelsen af produktionsarealerne, dyre- og gulvtype i ansøgt drift, nudrift og 8-års drift beregnes husdyrbrugets ammoniakemission i de tre drifter. Baggrundsdepositionen af kvælstof opgøres af Aarhus Universitet og i Silkeborg Kommune deponeres ca. 12,5 kg N pr ha årligt, som det ses af tabellen nedenfor: Uddrag fra kilde: Ammoniakemissionen fra stalde og opbevaringslagre på ejendommen fremgår af tabel 4. Den totale ammoniakemission fra husdyrbruget er i ansøgt drift kg N/år, med en meremission på 0 kg N/år i forhold til nudrift og 8-års drift. De specifikke krav til ammoniakdeposition til naturområder afhænger af klassificeringen af naturen i kategori 1, 2 og 3 natur og fremgår af tabel 5. Naturområder i nærheden af husdyrbruget fremgår af Figur 4, 6 og 7 og Tabel 6. Husdyrbruget overholder kravene til ammoniakdeposition til naturområderne i nærheden. Dette er beskrevet nærmere nedenfor. Tabel 4 Ammoniakemission fra staldafsnit, opbevaringslagre og totalt fra husdyrbruget Ammoniakemission (kg NH3-N/år) Drift Staldafsnit Opbevaringslagre Total emission fra husdyrbruget Ansøgt drift Nudrift års-drift\n49 Tabel 5 Beskyttelsesniveauer for naturtyper Naturtyper med fastsat beskyttelsesniveau Beskyttelsesniveauer Kategori 1 ( 7 stk. 1, nr. 1) Kategori 2 ( 7 stk. 1, nr. 2) Maks. totaldeposition (stald og lager) afhængig af antal husdyrbrug i nærheden * : 0,2 kg N/ha/år ved> 1 husdyrbrug 0,4 kg N/ha/år ved 1 husdyrbrug 0,7 kg N/ha/år ved 0 husdyrbrug. Maks. totaldeposition på 1,0 kg N/ha/år. Kategori 3 Kommunen vurderer konkret, om der skal fastsættes vilkår om maks. merdeposition, og hvad det nødvendige krav skal være. Kravet må dog ikke være under en maks. merdeposition på 1,0 kg N/ha/år * Antallet af husdyrbrug (ud over det ansøgte) opgøres på følgende måde (kumulationsmodel): Antal husdyrbrug med en emission på mere end 150 kg NH 3-N pr. år indenfor 200 m Antal husdyrbrug med en emission på mere end 450 kg NH 3-N pr. år indenfor m Antal husdyrbrug med en emission på mere end 750 kg NH 3-N pr. år indenfor m Antal husdyrbrug med en emission på mere end kg NH 3-N pr. år indenfor m Antal husdyrbrug med en emission på mere end kg NH 3-N pr. år indenfor m 49\n50 Kategori 1-natur Nærmeste kategori 1 natur Nipgård Sø ca. 7,8 km nordvest for anlægget, Kompedal Plantage 9,8 km vest for anlægget og Allinggård Skov godt 12 km øst for anlægget, hvortil der på grund af den betydelige afstand væsentligt over 4 km, der anses som afstanden for mulig påvirkning af følsom natur - beregnes en deposition på 0 kg N pr. ha årligt. Figur 3 Husdyrbrugets placering i forhold til Kategori 1 naturområder. Placeringen af husdyrbruget er markeret med den røde cirkel. Der er ikke beregnet kumulation til kategori 1 naturtyperne på grund af den betydelige afstand, væsentlig mere end 4 km til anlægget Astrupvej 18. Som vist i figur 5 nedenfor kan de potentielt følsomme skov-naturtyper skov, naturmæssig værdifuld og gammel skovjordbund - 3-naturtyper - syd for anlægget være marginalt påvirket af de to andre husdyrbrug sydøst for anlægget kumulation. Depositionen af kvælstof er beregnet til maksimalt 0,4 kg NH3-N årligt, hvilket er væsentligt mindre end 1 kg NH3-N, hvorfor det vurderes ikke at være betydende. 50\n51 Figur 4 Der er ikke kumulation med andre husdyrbrug ved kategori 1 naturpunkterne på grund af den betydelige afstand på flere kilometer. De røde cirkler angiver kumulationsafstandene. Bemærk, at placeringen af selve husdyrbrugene ligger udenfor figuren og at der kun ses en del af cirklerne der angiver kumulationsafstandene. Kumulationsafstanden stammer fra husdyrgodkendelse.dk. 51\n52 Kategori 2-natur Nærmeste kategori 2-natur er et overdrev i godt 5 km afstand øst for anlægget ved Præstegårdskov og et overdrev i samme afstand sydøst for anlægget ved Lemming. Totaldepositionen af ammoniak til disse naturområder er 0,0 kg N/ha/år, og totaldepositionkravet på 1 kg N/ha/år er dermed overholdt. Figur 5 Husdyrbrugets placering i forhold til nærmeste Kategori 2 naturområder. Placeringen af husdyrbruget er markeret med den røde cirkel. Kategori 3-natur Nærmeste kategori 3-natur er mosen 230 m syd for nærmeste del af anlægget (Gylletank 1) og de to skov naturtyper, potentiel naturmæssig værdifuld og gammel skovjordbund imellem 500 m og 800 m syd for anlægget. Yderligere er der et overdrev i Hingeballe Skov godt 1300 m stik øst for anlægget. Merdepostionen til disse naturområder er på 0,0 kg N/ha/år. Det mindste krav kommunen kan stille til kategori 3-natur er en merdepostion på maks. 1,0 kg N/ha/år, og dette krav er hermed overholdt. Anden beskyttet natur Der er desuden foretaget depositionsberegninger til to 3 søer beliggende ca m fra husdyrbruget henholdsvis sydvest og nord for anlægget og en 3 sø godt 1 km øst for anlægget, samt til Hinge Sø, beliggende ca m syd for anlægget (se Figur 7). Merdepositionen til disse naturarealer er 0,0 kg N/ha/år. 52\n53 Figur 6 Husdyrbrugets placering i forhold til kategori 3 naturområder og 3 beskyttet natur. Placeringen af husdyrbruget er markeret med den røde cirkel. Totaldepositionen i søerne i nogen afstand fra anlægget varierer imellem 0,1 til 0,4 kg N pr ha årligt, dog med en totaldeposition på 1,2 kg N pr ha i søen umiddelbart vest for de to nordligst placerede gylletanke. Idet de fleste søer i al væsentlighed er påvirket af kvælstof fra de omgivende markarealer og bidraget fra depositionen er marginal i forhold til dette, er det vurderingen at flora og fauna i søen ikke påvirkes i betydende grad af anlægget. Tabel 6 Ammoniakdeposition til naturområder i nærheden af husdyrbruget Ammoniakdeposition (kg N/ha/år) Naturpunkt Kategori Kumulation Merdeposition Merdeposition (8 års-drift) (nudrift) Total deposition Natura 2000 imod Ø Kategori 1 Ej relevant, stor afstand 0,0 0,0 0,0 Natura 2000 imod NV Kategori 1 Ej relevant, stor afstand 0,0 0,0 0,0 Natura 2000 imod V Kategori 1 Ej relevant, stor afstand 0,0 0,0 0,0 Overdrev mod SØ Kategori 2 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,0 Overdrev mod Ø Kategori 2 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,0 Mose mod syd Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,9 Skov, gl. skovjordbund Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,3 Skov, værdifuld Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,4 Overdrev mod Ø Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,3 3 sø imod N - ikke kat.3 Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 1,2 3 sø mod SØ - ikke kat.3 Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,4 3 sø Ø - ikke kat.3 Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,2 3 Hinge Sø ikke kat.3 Kategori 3 Nul ejendomme (0) 0,0 0,0 0,1 53\n54 Lugtemission (B6, B4, D1b, D1c) Husdyrbrugets placering i forhold til nærmeste enkelt bolig (uden landbrugspligt), samlet bebyggelse og byzone fremgår af Figur 7. Nærmeste enkelt bolig er Astrupvej 30 som ligger godt 550 m nord for ejendommen og Gl Dalsgårdvej 4 i samme afstand nordøst for ejendommen (vægtet gennemsnitsafstand). Nærmeste samlet bebyggelse er Silkeborgvej 138 og den omkringliggende bebyggelse som ligger ca. 1 km vest for ejendommen. Nærmeste byzone er Almtoft By, Hørup/Kjellerup som ligger ca. 1 km mod nordvest. De tre nabo øst for anlægget i Gl Dalsgårdvej 6 og Hingeballevej 8 og 10 er alle landbrug. Der er ikke kumulation i forhold til lugt fra andre husdyrbrug i forhold til lugt og nærmeste enkelt naboer. Da geneafstandene til samlet bebyggelse og byzone er overholdt med langt over 20 % (som er det maksimale tillæg til geneafstanden ved kumulation) er det ikke relevant at forholde sig til kumulation med andre husdyrbrug i forhold til lugt. Som det fremgår af Tabel 7, er geneafstandene til de omkringboende overholdt. L L L Figur 7 Husdyrbrugets placering i forhold til nærmeste enkelt boliger (uden landbrugspligt), samlet bebyggelse og byzone, signaturen L er landbrug. 54\n55 Tabel 7 Lugtemission til naboer Bebyggelse Adresse Kumulation Model Ukorrigeret geneafstand Korrigeret geneafstand Vægtet gennemsnitsafstand Genekriterie overholdt Enkelt bolig Astrupvej 30 0 NY 342,7 342,7 551,2 Ja Enkelt bolig Gl Dalsgårdvej 4 0 NY 342,7 342,7 554 Ja Samlet Silkeborgvej Ja NY 703,9 703, ,3 bebyggelse Byzone Almtoft By, 0 Ja FMK 918,1 918, ,3 Hørup Konsekvenszone: 948 m Øvrige emissioner og gener (B7, D1b) Støj (B7, D1b) De største støjgener fra ejendommen vil forekomme i forbindelse med ventilation, gyllepumpning, aflæsning af foder i siloer og transport af dyr, foder og gylle mv. Placering af stalde, gyllebeholdere, fodersiloer og transportveje fremgår af oversigtskortet i bilag 1. Ventilationsanlægget i de oprindelige slagtesvinestalde fra 80 erne er løbende renoveret og udskiftet til mere støjsvage ventilatorer. I de nyeste stalde er monteret støjsvage ventilatorer i forbindelse med byggeriet i 2006 og Ventilationskanaler og skorstene holdes så vidt muligt rene for at mindske luftmodstand. Slagtesvin sektionerne styrer automatisk efter staldens fugtighed og tilsætter automatisk varme efter behov. Drægtighedsstald/løbeafdeling måler stald-temperaturen i 4 zoner og ventilationsmængden styres derefter. Der er step på ventilations-motorerne, så der kun kører de motorer der er behov for. Ventilations-motorerne er frekvensstyrede (30/50 Hz). Farestaldsektionerne er kombineret gulv-udsugning og rum-udsugning med kun 1 ventilations motor pr. sektion. Ventilations-motoren er frekvensstyret (30/50 Hz). Ventilationen ventilerer også automatisk efter fugtighedsstyring og tilsætter automatisk rumvarme efter behov. Smågrisesektionerne ventilerer med gulvudsugning med 1 ventilations motor pr. sektion. Ventilationsmotorerne er frekvensstyret (30/50 Hz). Ventilationen ventilerer også automatisk efter fugtighedsstyring og tilsætter automatisk rumvarme efter behov. Støjende aktiviteter på ejendommen sker typisk i dagtimerne, og når det er muligt for lukkede døre. Transporter forbi naboer vil kunne høres, men adskiller sig ikke fra anden vejtransport Støv (B7, D1b) Støv vil primært forekomme i forbindelse med markdriften i meget tørre perioder, hvor eventuel jord på veje kan hvirvles op. Der vil blive fejet efter udkørsel af husdyrgødning mv., når der er behov for det. Det er ejer og ansøger der står markdriften på ejendommen. Der er overbrusningsanlæg i staldene og i drægtighedsafdelingerne, hvilket er med til at reducere støvemissioner fra staldene. På grund af den betydelige afstand til naboer på knapt 1 km vurderes støv ikke at kunne påvirke naboer. 55\n56 3.7.3 Lys (B7, D1b) Der er timer på lys i staldene, så lyset slukkes eller sættes på vågeblus, når der ikke er behov for så meget lys i staldene. Der er udendørs belysning i form af vågeblus ved indgang til mandskabsrummet og kontoret. Der er tale om mindre lamper ved alle tre placeringer. Der er udskiftet med LED lys hvor der er behov for at have lys i mange timer. Varmelamper i farestald har separat deres egen styring, lamperne styrer efter en kurve og måler temperaturen i smågrisehulen slukker automatisk efter dag 11. Der bruges strøm til drift af gyllekølingssystemet Skadedyr (B7) Skadedyr og fluer bekæmpes efter gældende regler. Fluebekæmpelse sker i form af fluegift og rottebekæmpelse ved brug af fælder. For at undgå tilhold af skadedyr holdes det rent og ryddeligt omkring ejendommen og opbevaring af foder sker i fodersiloer og der fejes op ved eventuelt spild. 56\n57 3.7.5 Transporter (B7) Antallet af tunge transporter til og fra husdyrbruget fremgår af Tabel 8. Transporter til og fra husdyrbruget foregår ad indkørslen ved Astrupvej ca. 1 km vest for ejendommen. Der etableres ikke nye indkørsler til ejendommen. Interne transporter foregår ad grusvejen rundt om ejendommen. Tunge transporter foregår typisk i dagtimerne mellem kl. 6 og 19 på hverdage. Der er begrænset kørsler i forbindelse med markdrift da de fleste marker er beliggende umiddelbart rundt om anlægget. Herudover er der kørsel med personbiler. Tabel 8 Tunge transporter til og fra husdyrbruget. Tunge transporter Nudrift ca. antal/år Ansøgt drift ca. antal/år Levering af foder (lastbil) Indkørsel af halm (traktor og vogn, 100 mini-big) 1 1 Afhentning af smågrise (lastbil, 700 stk. pr. gang) Afhentning af slagtesøer (lastbil, 10 stk. pr. gang) Kørsel til plads for døde dyr (egen vogn) Afhentning af døde dyr (lastbil) Afhentning af affald til dagrenovation (lastbil) Afhentning af jern og metal (lastbil) 1 1 Afhentning af gylle (lastbil, 30 tons, 2 dage årligt) Levering af dieselolie, fyringsolie (lastbil) Levering af div. sække og pallevarer (lastbil) Maksimalt i alt Ca. 489 Ca.489 Reststoffer, affald og naturressourcer (B8, D1b) Døde dyr (B8) Døde dyr afhentes på opsamlingsplads og vendeplads ved alleen ca. 900 m vest for anlægget. Smågrise opbevares i container ved staldende indtil de køres til opsamlingspladsen. På opsamlingspladsen ligger store dyr hævet fra jorden på betonspalter og er overdækket med kadaverkappe. Opsamlingspladsen er afskærmet af læhegn på en side. DAKA afhenter de døde dyr efter tilmelding og hurtigst muligt, ca. en gang om ugen. 57\n58 3.8.2 Affald (B8) Tabel 9 er oplistet husdyrbrugets affaldstyper, opbevaringssteder, transportører, modtageanlæg samt skønnede årlige affaldsmængder. Der sker ingen ændringer i affaldstyper og mængder med det ansøgte. Tabel 9 Affald fra husdyrbruget Affaldstype Opbevaringssted Transportør Modtageanlæg Mængder (pr. år) Olie- og kemikalieaffald: Spraydåser Transporterer selv genbrugsplads ca. 100 stk. Traktor- og bilbatterier Spildolie Maskinhus Transporterer selv genbrugsplads ca. 10 stk. Maskinhus Afhentes af godkendt firma genanvendes Ca. 300 liter Medicinrester Transporterer selv genbrugsplads Normal intet Kanyler i særlig beholder Transporterer selv genbrugsplads ca. 2 bokse Batterier alle typer Transporterer selv genbrugsplads 500 stk. Fast affald: Tom emballage (rent papir/pap) Tom emballage (rent plast) Lysstofrør og varmepærer Maskinhus Maskinhus Transporterer selv Transporterer selv Transporterer selv genbrugsplads genbrugsplads genbrugsplads ca. 500 kg ca. 200 kg ca. 100 lysstofrør ca. 100 varmepærer Tomme medicinglas Transporterer selv genbrugsplads Ca. 400 stk. Jern og metal Store ting: Bag maskinhus. Små ting: Maskinhus Produkthandel Kendes ikke ca kg Tomme olietromler Maskinhus Produkthandel Kendes ikke ca. 3 stk. Døde dyr Søer: DAKA plads ca. 900 m vest for anlæg. Smågrise: Containere ved staldene DAKA DAKA ca. 104 containere med smågrise ca. 70 søer Diverse brændbart Container ved maskinhus Transporterer selv genbrugsplads ca. 4 tons Der er fokus på at producere så lidt affald som muligt. Uundgåeligt affald sorteres med henblik på genanvendelse og kun restfraktioner ender i container med brændbart affald. Det vurderes at husdyrbruget opfylder gældende regulativer og tilstræber at udnytte ressourcerne optimalt Olie- og kemikalier (B7 og B8) Bekæmpelsesmidler på ejendommen opbevares i kemikalierum i maskinhuset, se bilag 2. Der er opstillet en dieselolietank i maskinhuset, en fyringsolietank i maskinhuset. Alle olietanke står på fast gulv uden afløb og med god mulighed for opsamling af et evt. spild. Tankene står på ben og har påfyldningsalarm. 58\n59 3.8.4 Råvarer (B8) De væsentlige råvarer i forbindelse med svineproduktion er foder og vand. Beregnet ud fra normtal forventes der benyttet ca foderenheder pr. årsso og 43,9 foderenheder pr. smågris (7-30 kg). En foderenhed svarer ca. til 1 kg. Med den umiddelbart forventede produktion af ca. 745 årsøer og smågrise (6-8 kg) vil det årlige foderforbrug ligge på ca t , i alt ca tons. Ansøger bestræber sig på, at benytte så få foderenheder og så lavt et råprotein- og fosforindhold som muligt. For tiden benyttes 4 foderblandinger til søer og 2 foderblandinger til smågrise og 3 blandinger til slagtesvin. Der anvendes udelukkende vådfoder, der er tilsat fytase. Foderblandingerne indeholder tilpassede mængder aminosyrer og højtfordøjelige uorganiske foderfosfater. Der fasefodres både ved søer og smågrise. Vandforbruget er beskrevet i afsnit Energiforbrug (B8) Husdyrbrugets energiforbrug i form af el, fyringsolie og dieselolie er opgivet i Tabel 10. Elforbruget følges og evalueres årligt ud fra detaljerede opgørelser fra elselskabet. Ansøger forventer at energiforbruget vil være uændret med det ansøgte. Der anvendes primært el til gyllekøling, ventilation, belysning, varmelamper, gyllepumper, drift af foderanlæg og øvrige elektriske maskiner, frø- og korntørring, samt forbrug i stuehuset. Der sker ingen markvanding på ejendommen. I det ansøgte anslås det, at forbruget bliver ca kwh pr år. Herudover forventes der benyttet l fyringsolie pr år til supplering af gyllekølings-anlægget i kolde perioder. Der er udskiftet med LED lys hvor der er behov for at have lys i mange timer. Varmelamper i farestald har separat deres egen styring, lamperne styrer efter en kurve og måler temperaturen i smågrisehulen slukker automatisk efter dag 11. Der er etableret temperaturstyret undertryksventilation, som kun kører med den styrke der er nødvendig, for at ventilere staldene. Ventilatorerne rengøres jævnligt, hvilket sikrer, at der ikke bruges unødig energi på grund af modstand fra støv og skidt. I de nye stalde og ved løbende reparation af ventilationsanlægget i de eksisterende stalde opsættes motorer, der er energibesparende. Overbrusning bruges til køling af grisene i de varmeste måneder af året og nedsætter desuden ammoniakfordampning og energiforbrug til ventilation. Der er gyllekølingsanlægget i de 3 nye stalde, som bruges til opvarmning af alle staldafsnit, stuehuset samt varmt brugsvand. Der bruges stort set ikke olie til opvarmning af husdyrbruget eller stuehuset. Gyllepumperne kører på timer Faste tidsintervaller, så de ikke kører unødvendigt og derved forbruger energi. Der er monteret målere i form af timetæller, som registrerer varmepumpernes forbrug af energi. Målerne registrer pumpernes strømforbrug til gyllekøling og der er en måler som registrerer effekten af gyllekølingen. Den 31/12 aflæses timetællerne på de 4 varmepumpe-moduler. Der er 2 moduler med hver 2 x 16 KWh pumper. Antal timer minus sidste års aflæsning giver det årlige timetal som pumperne har været i drift. Det ganges med 16 KWh (16 KWh moduler) = den årlige køleydelse i KWh. Ifølge leverandøren (DVI energi) så yder pumperne en effekt på 16 KW pr. timer (16 KWh moduler). 59\n60 Nedenstående billeder fra den 4. februar 2016, af en timetæller på de 4 varmepumper: Der anvendes for så vidt muligt lavenergibelysning i staldene. Lyset vil være tændt efter behov og efter gældende lovgivning, samt når der arbejdes i staldene. Staldbelysningen rengøres jævnligt, så nytteværdien af belysningen er optimal i forhold til energiforbruget. Logistikken i forbindelse med håndtering af foder, dyr m.v. er indrettet, så afstanden giver færrest mulige driftstimer, hvilket minimere energiforbruget. Ifølge nøgletal fra EnergiMidt må det årlige el- og varmeforbrug på husdyrbruget, målt ud fra antallet og sammensætningen af dyr, helst ikke overstige KWh pr. år. Ved beregning af forbruget er anvendt regneark udlevet af EnergiMidt. Der er indtastet brug af hjemmeblandet foder som en forudsætning, samt anvendelse af gyllekøling som varmekilde: Maksimal el og varmeforbrug: = kwh/år. 60\n61 Forbruget har i de sidste 3 år ligget på / 3 = kwh/år., hvilket ligger betydeligt under nøgletallene. Herudover forventes der benyttet l fyringsolie pr år til supplering af gyllekølingsanlægget i kolde perioder. Da det er tale om et nyere staldanlæg, er det ikke urealistisk, at elforbruget ligger væsentligt under EnergiMidts nøgletal. Der opsat sparelysstofrør i stort set alle staldene. Der er timer på belysningen i løbe-drægtighedsstaldene, så det ikke glemmes at slukke lyset. Om natten er der kun vågelys i staldene. Der er vinduer i staldene, for at udnytte dagslyset. Ifølge Håndbog til driftsplanlægning 2015 udgivet af Seges er det forventelige elforbrug ca. 174 kwh pr. årsso og 2 kwh pr. smågris (7-30 kg). Elforbruget jf. disse normtal for ca. 745 årssøer og smågrise (6-8 kg) er på ca kwh, samt slagtesvinene, i alt ca kwh. Hertil skal tillægges elforbruget til gyllekølingen. Husdyrbrugets elforbrug ligger dermed lidt under normen. Tabel 10 Husdyrbrugets energiforbrug Type Nudrift Ansøgt drift El kwh kwh Fyringsolie (kun stalde) l l Dieselolie l l Vandforbrug (B8) Husdyrbruget modtager vand fra Kjellerup vandværk og forbruget fremgår af Tabel 11. Der er opsat vandmåler for at kunne følge forbruget og vandforbruget registreres årligt i forbindelse med regnskabsaflægningen. Ansøger forventer at vandforbruget vil være uændret med det ansøgte. Vand benyttes primært til drikkevand til dyr, vask af stalde, overbrusning af dyr, sanitære forhold samt forbrug i boligen. Der er ingen markvandingstilladelser i forbindelse med bedriftens arealer. Tabel 11 Husdyrbrugets vandforbrug Type Nudrift Ansøgt drift Drikkevand, vaskevand, vand til overbrusning mv. ca m³ ca m³ Vand på fyldeplads ca. 200 m³ ca. 200 m³ Stuehus ca. 100 m³ ca. 100 m³ I alt ca m³ ca m³ 61\n62 Staldene bliver sat i blød i koldt vand inden vask med overbrusningsanlægget. Iblødsætning reducerer det efterfølgende forbrug af rengøringsvand og staldene vaskes med vaskerobot og efterfølgende med højtryksrenser og koldt vand, hvilket også er vand- og ressourcebesparende. Der er ikke udarbejdet planer for vedligehold og reparationer, men ved daglig inspektion vil der blive undersøgt for eventuelle lækager i forbindelse med drikkevandssystemet med efterfølgende igangsætning af reparation. Ifølge Håndbog til driftsplanlægning 2015 fra Seges er der et forbrug på ca liter vand pr. årsso og ca. 143 liter pr. smågris. Dette giver ca m³ for den forventede maksimale produktion på 745 årssøer og smågrise. Husdyrbrugets vandforbrug ligger dermed 90 % over normtallet. Rengøring er vigtig idet virksomheden leverer høj status grise, som er et produkt af Danmarks salmonella overvågning. Det kan have store omkostninger for virksomheden, hvis denne høje status tages fra dem og det kræver et særligt fokus på hygiejne hos grisene. Det vurderes derfor, at det forholdsvist høje vandforbrug skyldes ekstra rengøring, samt højtrykskøling i både løbe-/drægtigheds og farestalden (dyrevelfærd), samt overbrusning i dyrene i varme perioder i slagtesvinestalden (dyrevelfærd). Der bruges desuden en del vand til vask af dyrenes transportvogne og vask af maskiner, da virksomheden udfører en stor del af markarbejde med egen maskinpark. Der anvendes vådfodring, som vurderes, at være en medvirkende årsag til det lidt større vandforbrug i forhold til nøgletallene Spildevand og restvand (B8) Afløbsforholdene for gylle og restvand på ejendommen fremgår af afløbsplanen i Bilag 5. Spildevand fra husdyrproduktionen og vaske- og regnvand fra vaskepladsen ledes til gyllebeholdere. Sanitært spildevand fra WC/bad i staldene afledes til en trixtank for hele ejendommen ved slagtesvinestalden (Silkeborg Kommune: kloaktegning i byggesagsarkiv 2012, afløb- zonestart), hvorfra det ledes videre til pilerensanlæg. Trixtanken tømmes med slamsuger 1 gang årligt ved kommunal ordning.uforurenet tagvand fra staldene ledes til dræn.. Forurenings- og genebegrænsende tiltag (B7) Husdyrbrugets daglige tiltag for at begrænse forurening og gener er beskrevet i afsnittene Forholdsregler i forbindelse med uheld med olie, kemikalier, gylle og brand er beskrevet i husdyrbrugets beredskabsplan. Beredskabsplanen opbevares på forrummet/kontoret i beboelsen og opdateres løbende, når der er behov. Beredskabsinstruktionerne er desuden ophængt i staldene i form af kort og telefonlister. BAT-Ammoniakemission (B9, C2) BAT-beregningen for husdyrbruget er baseret på forudsætningen at alle staldafsnit er Eksisterende staldafsnit, BAT-krav fastsat i tidligere afgørelse. Som følge af den nye regulering, der blev indført den 1. august 2017, er eksisterende vilkår om fodereffektivitet indarbejdet i stipladsmodellen. Fodervirkemidler som f.eks. nedsat råproteinprocent er ikke 62\n63 længere optaget på Miljøstyrelsens teknologiliste. Derfor kan den hidtidige miljøeffekt af et fodervilkår ikke længere anvendes i forbindelse med en ansøgning om en ny miljøgodkendelse efter lovens nye 16a. Det følger af husdyrgødningsbekendtgørelsen bilag 3 (Nr ), at ved genberegningen af et virkemiddel, der er anført i den gældende godkendelse, men som ved afgørelsen for den nye godkendelse ikke længere er optaget på Miljøstyrelsens teknologiliste, reduceres BAT-kravet til staldafsnittet. Det vil sige, at BAT-kravet til en eksisterende stald, der har en miljøgodkendelse med et fodervilkår, ved en ny ansøgning om udvidelse/ændring skal reduceres til det niveau, der beregnes uden effekten fra fodervilkåret. Denne genberegnede emission anses herefter som værende det fastsatte BAT-krav for den eksisterende stald. Eventuelle fodervilkår i den nuværende miljøgodkendelse for Astrupvej 18 skal derfor ikke videreføres og BAT-kravet til staldene bliver dermed lig BAT-krav som automatisk beregnes i Husdyrgodkendelse.dk. Videreført fra tidligere godkendelse er BAT-krav i form af gyllekøling i de tre nyeste stalde, med fuld driftstid og 14% effekt overfor fordampningen af ammoniak. Den samlede BAT-beregning for husdyrbruget er beregnet i Husdyrgodkendelse.dk og fremgår af Tabel 12. Det samlede BAT-krav er beregnet til kg NH3-N /år og den faktiske emission til kg NH3-N /år. Dermed er det vejledende emissionsniveau overholdt med 191 kg N/år og der er ikke behov for at benytte yderligere miljøteknologier på ejendommen for at leve op til BAT for ammoniakemission. Tabel 12 Samlet BAT-beregning for ammoniakemission Samlet BAT beregning Stalde Lagre Total Samlet BAT krav (kg NH3-N /år) Faktisk emission (kg NH3-N /år) Forskel (kg NH3-N /år) Vejledende BAT Overholdt? - - Ja Forslag til egenkontrol (B7) Der leves op til BAT ved staldsystemerne i de eksisterende stalde og der anvendes derfor ingen teknologi som kræver egenkontrol. Der forslås derfor ingen vilkår for egenkontrol. Ikke relevant. Grænseoverskridende virkninger (B10) 63\n64 4. Projektets indvirkninger på miljø, natur og mennesker (D) og tiltag for at mindske disse (D1c) I dette kapitel vurderes husdyrbrugets væsentlige indvirkninger på miljø, natur og mennesker og hvilke tiltag der er på ejendommen for at mindske disse. Ifølge Husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens 4, stk. 6 skal ansøgningen på passende måde påvise, beskrive og vurderer det ansøgtes væsentlige direkte og indirekte virkninger i forhold til: 1) befolkningen og menneskers sundhed, 2) biologisk mangfoldighed med særlig vægt på kategori 1- og 2-natur samt bilag IV-arter, 3) jordarealer, jordbund, vand, luft og klima, 4) materielle goder, kulturarv og landskabet, 5) samspillet mellem to, flere eller alle faktorer nr. 1-4 og 6) sårbarhed i forhold til risici for større ulykker eller katastrofer som følge af faktorerne nr I de følgende afsnit er der angivet i parentes hvilke af ovenstående emner der dækkes i afsnittet. Beliggenhed og bygningsændringer i forhold til landskab og Bilag IVarter (D1c) (Bilag IV arter, kulturarv og landskabet) Husdyrbruget beliggenhed i forhold til omgivelserne er beskrevet i afsnit 3.4 og uddybes her. Afstandskrav Alle afstandskravene overholdes. Overgangen til ny lovgivning uden ændringer i produktionen medfører at det ansøgte ændres ikke og giver ikke anledning til øget miljøpåvirkning fra anlægget. Landskab og kulturarv Husdyrbruget ligger i et landskab, der i kommuneplanen er beskrevet som et åbent storbølget landbrugslandskab med enkelte småsøer og spredt bebyggelse. Husdyrbruget Astrupvej 18 ligger umiddelbart syd for Kjellerup. Kjellerup ligger på en bakketop med den gennemgående Tange Å og med Krabbes Grønne Ring der binder byen sammen i en offentlig grøn og rekreativ stiforbindelse. Mod vest ligger sygehusdalen og mod nord stiger terrænet svagt. Kjellerups naturbeskyttelsesområder og landskabelige værdier er overvejende tilknyttet Tange Å. Krabbes Grønne Ring står markant i dag med kraftig beplantning mod vest, nord og øst, og er et helt specielt kendetegn for Kjellerup. Byens stisystem samles via Krabbes Grønne Ring med et gennemgående og samlende stisystem. Fra de tilstødende boligområder hægter områderne sig på den grønne ring, med mindre stisystemer som går gennem grønne kiler. Krabbes Grønne Ring er særlig markant i den nordlige del af byen men inden for den sidste planperiode er der etableret en sti i den sydvestlige del af byen fra Industrivej til Silkeborgvej med udmunding umiddelbart overfor Astrupvej. Kommuneplanens rammer sikrer, at der er mulighed for at afslutte ringen mod sydøst. 64\n65 Figur 7: Krabbes Grønne Ring, 23-R-04 i kommuneplanen. Der ligger ingen fredede fortidsminde i nærheden af husdyrbruget (Figur 8). Staldene er opført med vægge af røde mursten og rødt tag og fodersiloerne er i mørkeblåt stål. Stuehuset er i røde sten med sort tag. Da denne ansøgning desuden ikke indeholder nybyggeri, vurderes det, at ansøgningen ikke medfører en væsentlige direkte eller indirekte påvirkning af kulturarv eller landskab. Bilag IV-arter Bilag IV arter er særlig beskyttede dyrearter, der fremgår af bilag IV i EU s habitatdirektiv. Det betyder, at arternes yngle- og rasteområder ikke må beskadiges eller ødelægges. Af faglig rapport fra DMU nr. 635, Håndbog over dyrearter på habitatdirektivets bilag IV, findes en liste over bilag IV arters udbredelse i et grid på 10 km x 10 km fordelt over hele landet. Ud fra denne rapport fremgår det, at en række flagermusarter, paddearter og markfirben kan være til stede i nærområdet til husdyrbruget og disse fremgår af 65\n66 Tabel 13. Registreringer af bilag IV-arter er undersøgt indenfor en afstand på ca. 1 km fra ejendommen og ses i Figur 9. Der er ikke registeret bilag IV-arter på selve ejendommen. De nærmeste registreringer af bilag IV-arter er mere end 1 km fra ejendommen. Husdyrbruget ligger uden for økologiske forbindelser for dyr. Nærmeste vandhul, hvor der kan leve padder ligger ca. 400 meter væk. Da der ikke er nogen merdeposition af ammoniak fra husdyrbruget til vandhullet vurderes det, at husdyrbruget ikke forstyrrer evt. bilag IV arter i vandhullet. Da der ikke fjernes hverken træer, stenbunker eller gamle bygninger, som kan være mulige opholdssteder for flagermus, vurderes det desuden, at der ikke er risiko for at forstyrre evt. flagermus på ejendommen. Figur 8 Placeringen af fredede fortidminder i nærheden af husdyrbruget. Der er ingen fredede fortidsminder i nærheden. Rød cirkel markerer ejendommen. Kilde: 66\n67 Tabel 13 Bilag IV arter som kan være tilstede i området omkring husdyrbruget. Kilde: Faglig rapport fra DMU nr. 635, Håndbog over dyrearter på habitatdirektivets bilag IV. Dansk navn Vandflagermus Frynseflagermus Brunflagermus Langøret flagermus Sydflagermus Skimmelflagermus Troldflagermus Dværgflagermus Damflagermus Odder Markfirben Stor vandsalamander Spidssnudet frø Videnskabeligt artsnavn Myotis daubentonii Myotis nattereri Nyctalus noctula Plecotus auritus Eptesicus serotinus Vespertilio murinus Pipistrellus nathusii Pipistrellus pygmaeus Myotis dasycneme Lutra lutra Lacerta aglilis Triturus cristatus Rana arvalis En søgning på naturdata giver nedenstående liste med registreringer af natur, men ingen bilag IV-arter: 67\n68 Figur 9 Registreringer i naturdata, men ingen bilag IV-arter i en afstand af ca. 1 km fra husdyrbruget. Kilde: Lyserød signatur refererer til listen ovenfor med resultater af søgningen. Sammenfattende vurderes husdyrproduktionen på Astrupvej 18 ikke at påvirke bilag IV-arter. Begrænsning af ammoniakemission (D1c) (Menneskers sundhed, luft) Der er i ansøgt drift ingen meremission da der er tale om en eksisterende produktion der blot overgår til nye regler i lovgivningen. 68\n69 De BAT-krav, der stilles til husdyrbrug, bidrager til, at målet for reduceringen af ammoniakemissionen i Danmark nås. Når ammoniakudledningen begrænses, bidrager det også til en generel bedre beskyttelse af ammoniakfølsom natur, da baggrundsbelastninger hertil begrænses. Beregningerne i Husdyrgodkendelse.dk viser, at husdyrbruget overholder BAT-niveauet for ammoniak ved staldsystemerne i de eksisterende stalde og med anvendelsen af gyllekøling. Det vurderes derfor, at der sker en tilstrækkelig begrænsning af ammoniakemissionen og at det ikke er nødvendigt at anvende yderligere teknologier på ejendommen. Lugtgener for omboende (D1c) (Menneskers sundhed/gene). Lugtemissionen fra husdyrbruget til de omkringboende er beskrevet i afsnit 3.6. Genekriterierene i forhold til lugt til omkringboende er overholdt, som det fremgår af Tabel 7. Det vurderes at der i praksis ikke vil være en større lugtemission fra husdyrbruget, da der blot er taler om en overgang af den eksisterende produktion til nye regler. Lugt opfattes forskelligt af forskellige personer. Det kan derfor ikke afvises, at nogle vil finde lugtgeneafstandene utilstrækkelige, mens andre ikke føler sig generet, selv om de bor inden for lugtgeneafstandene. Der har ikke været klaget over lugt fra ejendommen. Der er ikke kendskab til, at lugt fra husdyrbrug er direkte sundhedsskadelig. På baggrund af ovenstående vurderes det, at dyreholdet på husdyrbruget kan ændres som ansøgt uden at være til gene for naboerne, samt at husdyrbruget ikke udgør en risiko for menneskers sundhed. Afsætning af ammoniak til nærliggende natur (B5, D1c) (Biologisk mangfoldighed med særlig vægt på kategori 1- og 2-natur samt bilag IV-arter) Ammoniakdepositionen til naturarealer i nærheden af husdyrbruget er beskrevet i afsnit 3.5. Total depositionen af ammoniak til kategori 1 naturen er nul på grund af den betydelige afstand, større end 4 km. Kravene til totaldeposition til kategori 1 natur er dermed overholdt. Totaldepositionen af ammoniak til nærmeste kategori 2-natur er nul og totaldepositionkravet på 1 kg N/ha/år er dermed overholdt. Merdepostionen til nærmeste kategori 3-natur, to potentielle ammoniak følsomme skovnaturtyper syd for ejendommen er på 0,0 kg N/ha/år. Det mindste krav som kommunen kan stille til katergori 3-natur er en merdepostion på maks. 1,0 kg N/ha/år, og dette er dermed overholdt. Da ammoniakdepositionskravene til nærliggende kategori 1,2 og 3 natur er overholdt, vurderes det, at husdyrbruget ikke har en væsentlig virkning på de ammoniakfølsomme naturområder i området. Merdepositionen til nærmeste 3 beskyttet natur, umiddelbart vest for gylletanken er 1,2 kg N/ha/år. Søer er sædvanligvis ikke næringsstofbegrænset af mængden af kvælstof (N) og det vurderes derfor også, at husdyrbruget ikke har en væsentlig virkning på 3 beskyttet natur. Bilag IV arterne er ikke i sig selv følsomme overfor ammoniak fra husdyrbruget, men deres levesteder kan være det. Der er ikke registreret bilag IV-arter tæt på ejendommen, men det kan ikke afvises at de findes i de nærmeste naturområder. Da merdeposition fra ejendommen til de nærmeste udpegede naturpunkter er 0,0 kg N/ha/år, vurderes det, at ejendommen ikke har en væsentlig indvirkning på bilag IV-arters levesteder. 69\n70 Støjgener (D1c) (Gener og menneskers sundhed) Støj, vibrationer og lavfrekvent støj vurderes at være af et omfang, der ikke vil kunne genere naboer, idet de fleste støjende aktiviteter foregår i dagtimerne, til dels indendørs samt at afstand fra nærmeste støjende anlæg (udleveringsrampe/gyllebeholder) til naboerne er ca m. Da denne ansøgning udelukkende drejer sig om ændring af dyreholdet i de eksisterende stalde, sker der ingen væsentlige ændringer af støjen fra ejendommen i forhold til den nuværende drift. Der vil ikke være en forøgelse af transporter, hvorfor det vurderes ikke at forøge støjen mærkbart. Der har ikke været klager over støjgener fra naboer. Det vurderes, at Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser kan overholdes og at husdyrbruget ikke giver anledning til støjgener for naboerne og ikke påvirker deres sundhed. Støvgener (D1c) (Gener og menneskers sundhed) Med den betydelige afstand til naboer fra kørearealer ved gyllebeholdere og stalde vurderes det, at støvemissioner fra kørsler ikke vil genere naboer Det vurderes derfor, at støvgener fra husdyrbruget ikke vil genere eller være sundhedsskadelige for naboer. Lyspåvirkninger (D1c) (Landskabet og gener for mennesker) Ud fra placeringen og typen af den udvendige belysning vurderes det, at naboerne ikke kan blive generet af lyset. Det vurderes derfor at belysningen på ejendommen ikke giver anledning til væsentlige gener for de omkringboende eller i forhold til de landskabelige hensyn. Skadedyr (D1c) (Gener og menneskers sundhed) Tiltag til at bekæmpe skadedyr er beskrevet i kap Det vurderes at der er taget de nødvendige tiltag på ejendommen for at minimere gener fra skadedyr og at husdyrbruget derfor ikke er til gene for naboer og menneskers sundhed i forhold til skadedyr. Transporter (D1c) (Befolkningen, menneskers sundhed og klima) Transporter i forbindelse med husdyrbruget er beskrevet i afsnit Det vurderes at transport til og fra husdyrbruget ikke vil genere naboer, da transporterne typisk sker i dagtimer og Astrupvej er ikke særligt trafikeret. Det vurderes desuden, at transport til og fra husdyrbruget ikke vil genere anden vejtrafik. 70\n71 Som udgangspunkt sker der udelukkende de nødvendige transporter, hvorfor antallet vurderes at være af mindre betydning for klimaet. (Klima) Energi (D1c) Energiforbruget og de tiltag der taget for at reducere forbruget er beskrevet i afsnit Udover de tiltag for at spare på energien som er beskrevet afsnit 3.8.5, vil der i takt med at ventilationssystemer, pumper og belysning udskiftes, blive udskiftet til nye energieffektive modeller i det omfang det er praktisk muligt. Det vurderes, at husdyrbruget forsøger at begrænse energiforbruget og dermed klimapåvirkningen bedst muligt. (Vand) Vandforbrug Vandforbrug og påvirkning af vandressourcen (D1c) Vandforbruget og de tiltag der er taget for at reducere det er beskrevet i afsnit Erfaringsmæssigt er forbruget i sostalde højere end normtallene, formodentlig pga. stor fokus på effektiv rengøring. Det vurderes derfor, at vandforbruget ikke er usædvanligt højt. Der er foretaget vandbesparende tiltag med hensyn til drikkevandssystemer og ved vask af staldene som beskrevet i afsnit Der er desuden installeret en vandalarm, der giver alarm ved trykfald på ledningsnettet. Det vurderes det, at ansøger gør en indsats for at minimere husdyrbrugets vandforbrug. Grundvand og overfladevand Udbringningen af husdyrgødning og pesticidbehandling foregår efter principperne i godt landmandskab og efter gældende regler i lovgivningen. Det forventes at de generelle regler i forhold til udbringning og sprøjtning beskytter grundvandsressourcen og overfladevand. Husdyrbruget ligger i et område med almindelige drikkevandsinteresser (ikke særlige) og det ligger ikke indenfor indvindingsopland til de nærmeste vandværker. Tagvand fra staldbygningerne ledes til nærmeste dræn og dermed til overfladevand. Men da der er tale om rent vand, vurderes det ikke at udgøre en væsentlige direkte eller indirekte påvirkning af overfladevandet. Da de eksisterende stalde, gyllebeholdere, fortank og gyllerør er etableret med tætte bunde og kanaler, vurderes der ikke at være risiko for udsivning til det omgivende miljø. Terrænet ved gyllebeholderne skrånet mod syd. Ved et brud på en af gyllebeholderne vil gyllen derfor løbe ud på marken syd for anlægget. I husdyrbrugets beredskabsplan er der beskrevet en procedure ved et brud på en gyllebeholder. Baseret på ovenstående, vurderes det at husdyrbruget ikke har væsentlige direkte eller indirekte påvirkninger af grundvand eller overfladevand. 71\n72 Påvirkning af jordarealer og jordbund (D1c) (jordarealer og jordbund) Det forventes at de generelle regler i forhold til udbringning af husdyrgødning og pesticidbehandling af afgrøderne beskytter jordarealer og jordbund. Af samme årsager som beskrevet i afsnit 4.11 vurderes det, at der ingen risiko er for udsivning til de omgivende jordarealer fra stalde, gyllebeholdere, fortank og gyllerør. Hvis der skulle ske et brud på en gyllebeholder, vil gyllen løbe ud på marken syd for anlægget. Gyllen vil hurtigt blive samlet op og procedurerne ved et brud er beskrevet i husdyrbrugets beredskabsplan. Opbevaring af olie og kemikalier er beskrevet i afsnit Det vurderes, at olie og kemikalier opbevares miljømæssigt forsvarligt og dermed ikke udgør væsentlige direkte eller indirekte påvirkninger af jordarealer og jordbund. Husdyrbruget har udarbejdet en beredskabsplan, hvori det bl.a. er en instruks til brug ved uheld med olie og kemikalier. Affaldshåndteringen på husdyrbruget er beskrevet i afsnit Det vurderes, at husdyrbruget gør en indsats for at leve op til affaldshierarkiet og at sortering, opbevaring og bortskaffelse af affald sker miljømæssigt forsvarligt og i overensstemmelse med Haderslev Kommunes affaldsregulativ. Det vurderes desuden at affald fra husdyrbruget ikke udgør væsentlige direkte eller indirekte påvirkninger af jordarealer og jordbund. Andet om befolkningen og menneskers sundhed (D1c) (befolkningen og menneskers sundhed) Husdyrbruget vurderes ikke at påvirke befolkningen i nærheden af ejendommen da beregningerne i Husdyrgodkendelse.dk viser at geneafstandene for lugt er overholdt. Døde dyr opbevares overdækket og på en afsidesliggende plads langt væk fra beboelse. Det vurderes derfor at døde dyr fra husdyrbruget ikke udgør en smitterisiko for mennesker. Det vurderes, at der ikke er nogen særlige forhold på husdyrbruget på Astrupvej 18 eller beliggenheden i forhold til naboer der gør, at der i forbindelse med miljøgodkendelsen skal stilles særlige vilkår i forhold til menneskers sundhed. Kumulative og grænseoverskridende indvirkninger (D1b) Der er ingen kumulative og grænseoverskridende indvirkninger af produktionen på Astrupvej 18. Alternative løsninger (D1d) I ansøgningsprocessen er yderligere teknologier ud over gyllekøling vurderet. Men da ansøgningen kun omhandler overgang til nye regler og ingen ændringer i selve staldbygningerne, er yderligere teknologier, der kræver store indgreb i bygningsmassen, fravalgt, da det ikke vurderes at være proportionalt i forhold til ændringen. Alternativet til ikke at give en ny miljøgodkendelse (0-alternativet) er, at ejendommen drives videre efter vilkårene fastsat i den eksisterende miljøgodkendelse. 72\n73 Oplysninger om konsulenten (D3) Ansøgningen er udarbejdet af Cand.agro. Martin Skovbo Hansen, indehaver af Miljøkonsulenten Aps. Kontaktoplysninger er oplyst i databladet. 5. Oplysninger om husdyrbruget (C) BAT: Råvarer, energi, vand og management (C2) BAT-Råvarer (C2) Der benyttes ikke flere råvarer (foder, vand, hjælpemidler mv.) på husdyrbruget end der er behov for. Som tidligere beskrevet bestræber ansøger sig på, at benytte så få foderenheder og så lavt et råprotein- og fosforindhold som muligt. Alt foder der anvendes er vådfoder, der er tilsat fytase. Der fasefodres både ved søer og smågrise, samt slagtesvin. Husdyrbruget lever dermed op til BAT i forhold til ernæringsmæssig styring (BAT afsnit 1.3) BAT-Energi (C2) Energiforbrug og tiltag til at minimere energiforbruget på husdyrbruget er beskrevet under afsnit og Alle stalde er isolerede og der anvendes effektiv belysning i form af sparelysstofrør. Der er opsat ny og energieffektiv ventilation i de oprindelige slagtesvinestalde. Ventilatorerne vaskes jævnligt i forbindelse med vask af de enkelte stalde hvilket reducerer modstanden. Der er temperaturstyring og alarmer mv. på ventilationsanlæggene i staldene. Der er også planer om at udskifte til LED belysning løbende. Husdyrbruget lever dermed op til BAT i forhold til effektiv energiudnyttelse (BAT afsnit 1.6) BAT-Vand (C2) Der er opsat vandmåler for at kunne følge forbruget og vandforbruget registreres årligt i forbindelse med aflæggelsen af regnskabet. Ved daglig inspektion vil eventuelle lækager på vandledningsnettet blive opsporet og der vil efterfølgende blive igangsat udbedring. Der anvendes højtryksrenser og vaskerobot ved vask af stalde og udstyr. Husdyrbruget lever dermed op til BAT i forhold til effektiv vandudnyttelse (BAT afsnit 1.4) Management (C2) Den daglige drift af ejendommen drives efter princippet om godt landmandskab og ansvarlig driftsledelse, således at anlægget giver mindst mulig miljøbelastning og færrest mulige gener for omgivelserne. Godt landmandskab på husdyrbruget sikres bl.a. gennem dagligt opsyn med stald-, opbevarings- og foderanlæg. Det er ikke påtænkt at udarbejde planer for vedligehold og reparationer, men ved daglig inspektion vil der blive undersøgt for eventuelle lækager med efterfølgende igangsætning af reparation. 73\n74 Der er 6 ansatte, der hjælper med at varetager driften på ejendommen. Der foreligger ikke uddannelses- og træningsprogrammer, men der deltages i relevante kurser, når der er behov. Der er udarbejdet en miljøberedskabsplan for husdyrbruget, som opdateres løbende. Beredskabsplanen findes på kontoret i stalden og beredskabsinstruktionerne er desuden ophængt i staldene i form af kort og telefonlister. Opbevaring af døde dyr er beskrevet i afsnit Det vurderes at de opbevares på en måde der mindsker emissioner mest muligt. Husdyrbruget lever dermed op til BAT i forhold til godt landmandskab (BAT afsnit 1.2) Andre områder i BAT-konklusionen Minimering af emissioner fra spildevand (BAT afsnit 1.5) sker ved at undgå at regnvand og forurenende stoffer blandes. Da al husdyrproduktion sker inde i staldene og gyllen håndteres i et lukket system med tætte kanaler, rør og gyllebeholdere, er det begrænset, hvad der er af spildevand fra selve husdyrproduktionen. Der er en udendørs vaskeplads (se oversigtskort) på ejendommen, hvorfra regnvand ledes i gyllesystemet. Vask af maskiner eller sprøjter sker på plads med fast bund og med afløb til gyllesystemet. Mængden af spildevand reduceres ved brug af højtryksrenser ved vask. Minimering af støjemissioner (BAT afsnit 1.7) sikres ved, at der er god afstand til naboer og at støjende aktiviteter på ejendommen typisk sker i dagtimerne og når det er muligt, for lukkede døre for at mindske støjgener. Støjende anlæg såsom fodersiloerne er placeret væk fra naboerne. Minimering af støvemissioner (BAT afsnit 1.8) sikres ved støvcykloner på fodersiloerne og overbrusningsanlæg i staldene og i drægtighedsafdelingerne. Minimering af lugtemissioner (BAT afsnit 1.9) sikres ved at der er god afstand til naboer og staldene holdes rene, der sker hyppig udslusning af husdyrgødningen fra staldene til gyllebeholderne, gylle kun omrøres forud for afhentning. Der er ikke opbevaringsanlæg til fast husdyrgødning på ejendommen (BAT afsnit 1.10). Minimering af ammoniakemissioner fra opbevaring af flydende husdyrgødning (BAT afsnit 1.11) sikres ved, at minimere omrøringen af gyllen og ved at der er naturligt flydelag på beholderne. Forebyggelse af emissioner til jord og vand fra opbevaring af flydende husdyrgødning (BAT afsnit 1.11) sikres gennem tilstrækkelig og ved opbevaring i stabile, tætte kanaler, rørsystemer, forbeholder og gyllebeholdere. Gyllebeholderne er endvidere omfattet af den 10- årig gyllebeholderkontrol. Endvidere inspiceres gyllebeholderne årligt i forbindelse med bundtømning. Der sker ikke forarbejdning af husdyrgødning på ejendommen (BAT afsnit 1.12). Udbringning af husdyrgødning sker i overensstemmelse med godt landmandskab og gældende regler og lovgivning, og at der derved leves op til BAT for udbringning af husdyrgødning (BAT afsnit 1.13). Beregning af ammoniakemissionen (BAT afsnit 1.14) fra hele produktionsprocessen sker gennem ansøgningen om miljøgodkendelse i Husdyrgodkendelse.dk. Der leves op til BAT i forhold til ammoniakemission. Husdyr- og gødningsproduktionen på ejendommen opgøres årligt i forbindelsen med gødningsregnskabet. Ud fra disse oplysninger kan ammoniakemissionen beregnes ud fra normtal fra Institut for Husdyrvidenskab ved Aarhus Universitet. Normtallene beregnes og udgives årligt. N- og P-udskillelsen beregnes direkte i gødningsregnskabet (BAT afsnit 1.15) 74\n75 Der sker minimum årlig registrering af vand-, el- og brændstofforbrug (BAT afsnit 1.15). Der registreres antal indsatte, døde og leverede dyr samt indkøbte fodermængder. Der sker ingen monitering af støv og lugtemissionen (BAT afsnit 1.15), idet udgifterne ved måling ikke vurderes proportionale. 6. Konklusion Sammenfattende vurderes det, at den ansøgte ændring af dyreholdet i de eksisterende stalde på husdyrbruget Astrupvej 18, 8620 Kjellerup ikke vil medføre væsentlig direkte eller indirekte påvirkning af det omgivende miljø, natur eller mennesker. Silkeborg Kommune kan ved fastsættelse af normale driftsvilkår for ejendommen fastholde husdyrbruget på de ansøgte tiltag, samt opsætte vilkår for indgreb såfremt husdyrbruget mod forventning medfører forøgede gener for omgivelserne. 7. Bilag Bilag 1 Oversigtskort Bilag 2 Produktionsareal Bilag 3 Placering af anlæg Bilag 4 Gyllekøling Bilag 5 Afløbsplan 75\n76 Bilag 1 Oversigtskort 76\n77 Gylletankene 2 og 3 er placeret ca. 400 m nord for anlægget 77\n78 Bilag 2 Produktionsareal, opmåling Slagtesvinestalde er alle 8 sektioner med fuldspalter med 1/3 drænet gulv. Sektion stier (2,00 m x 5,28 m) x 10,56 m2 = 168,96 m2 Sektion stier (2,00 m x 5,28 m) x 10,56 m2 = 137,28 m2 1 sti (1,38 m x 5,28 m) x 7,29 m2 = 7,29 m2 Sektion stier (1,90 m x 4,71 m) x 8,95 m2 = 161,10 m2 2 stier (1,90 m x 3,40 m) x 6,46 m2 = 12,92 m2 Sektion stier (1,90 m x 4,71 m) x 8,95 m2 = 179,00 m2 Sektion stier (1,90 m x 4,71 m) x 8,95 m2 = 179,00 m2 Sektion stier (1,86 m x 5,40 m) x 10,04 m2 = 200,80 m2 Sektion stier (1,86 m x 5,40 m) x 10,04 m2 = 200,80 m2 Sektion stier (1,86 m X 5,40 m) x 10,04 m2 = 200,80 m TOTAL STI-AREAL SLAGTESVIN 1.447,95 m2 Smågrisestalde er alle 8 sektioner med fast gulv og støbejernsrist. Alle sektioner er ens. 8 sektioner x 16 stier = 128 stier i alt. Total sti-areal smågrise 128 stier (1,63 m x 4,75 m) = 990,72 m2 Her af støbejernsriste (128 x 2,86 m2) 366,08 m2 Her af fast gulv 624,64 m2 78\n79 Farestalde er alle 5 sektioner med fast gulv og støbejernsrist Alle sektioner er ens. Total sti-areal 180 fare stier x 4,27 m2 = 768,60 m2 Her af støbejernsrist (1,70 m x 1,20 m) 367,20 m2 Her af fast gulv 401,40 m2 Total stiareal drægtighedsstald: 378 stk. æde/hvile bokse 1,4 m2 pr boks + 0,62 m2 friareal = 763,56 m2 Her af spalter (378 stk. x 1,2 m x 0,65 m) 294,84 m2 Her af fast gulv (378 stk. x 0,95 m x 0,65 m) 233,42 m2 Her af fast gulv fri areal (12 stier x 3,85 m x 2,5 m) 115,50 m2 Her af drænet gulv 119,80 m2 Total sti-areal polte-stier 12 stk. X (3,14 m x 3,72 m) = Her af spalter (12 stk. x 1,60 m x 3,14 m) Her af drænet gulv (12 stk. x 1,20 m x 3,14 m) Her af fast gulv 140,17 m2 60,29 m2 45,22 m2 34,66 m2 Total sti-areal løbeafdeling 192 bokse 1,39 m2 pr boks = 266,88 m2 Her af spalter (192 stk. x 1,10 m x 0,65 m) 137,28 m2 Her af fast gulv (192 stk. x 1,04 m x 0,65m) 129,60 m2 Aflastningsstier i sostald med drænet gulv: 2 stk. X 5,5 m2 = 11 m2 16 stk. x 4,5 m2 = 72 m2 I alt 83 m2 Andre stier i løbeafdeling(ornestier): 6 stk. x 7,43 m2 = 44,58 m2 (halv drænet gulv/halv spalter) I alt 4506 m2 produktionsareal. 79\n80 Bilag 3 Placering af anlæg Rekreativt område = lysegrøn. Naboer er vist med adresser. Kumulation med andre landbrug = lyserødt 80\n81 Bilag 4 Forudsætninger for gyllekølingsanlæggets effekt 81\n82 Bilag 5 Afløbsplan 82\n83 Bilag 6 Afstandsmarkører 83\n84 Regler for håndtering og opbevaring af olie og kemikalier 2.0 Akut forurening Ring\n85 Indhold Kapitel 1: Indledning Formål Gyldighedsområde...4 Definitioner...4 Kapitel 2: Opbevaring Generelle regler Emballage Indretning af areal til beholdere Opbevaring af akkumulatorer...9 Kapitel 3:Indretning og drift af påfyldnings- pladser for motorbrændstof Generelt om påfyldningspladser Indretning af udendørs påfyldningsplads med tæt belægning...9 Regler for udendørs påfyldningspladser, hvor der tankes under liter årligt Regler for udendørs påfyldningspladser, hvor der årligt tankes liter eller derover Regler for indendørs påfyldningsplads Påfyldningspistol og -slange Kapitel 4: Administrative bestemmelser Tilsyn og kontakt\n86 11. Straf ved overtrædelse af forskriften Dispensation og klage Lovgrundlag Ikrafttrædelse Bilag 1: Information om anden lovgivning Byggetilladelse og andre tilladelser Underjordiske tanke\n87 Kapitel 1: Indledning 1. Formål Formålet med denne forskrift er at sikre, at olie og kemikalier opbevares og håndteres forsvarligt for at undgå forurening af jord, grund- vand, søer og vandløb samt kloaksystem. 2. Gyldighedsområde Denne forskrift omfatter både råvarer, færdigvarer samt affald, der indeholder olie og kemikalier. Forskriften gælder for alle virksomheder og institutioner i Silkeborg Kommune. Forskriften gælder ikke for opbevaring og håndtering af olie og kemikalier, hvis dette er omfattet af anden lovgivning eller andre bestemmelser (fx miljøgodkendelser, benzinstationsbekendtgørelsen, auto- værkstedsbekendtgørelsen eller olietankbekendtgørelsen). Forskriften gælder kun for overjordiske oplag af olie- og kemikalier samt affaldsprodukter herfra. Definitioner En tæt belægning er en belægning, der er tæt i forhold til de væsker, du opbevarer. En påfyldningsstuds er stedet på motorkøretøjet, hvor påfyldningsslangen kan tilkobles. 87\n88 Påfyldningsslange er slangen på diesel/benzintanken til brug ved påfyldning af motorkøretøjet. Vandige recipienter er søer, åer, vandløb, hav og grundvand og lignende. En udleveringsstander er apparatur til aftapning af brændstof, typisk placeret direkte på den overjordiske lagertank. Hvis udleveringsstanderen er tilknyttet en nedgravet lagertank, udgør den typisk en selvstændig enhed stående på jorden, som på benzinstationer. Lagertank er den tank, der indeholder brændstof, der aftappes. Kapitel 2: Opbevaring 3. Generelle regler Akkumulatorer, olie og kemikalier skal opbevares og håndteres så spild i forbindelse med uheld, tæring, aftapning og omhældning ikke kan forurene jord, grundvand, søer, vandløb eller kloak. Påfyldning og tømning skal foregå på forsvarlig vis. Opbevaringen skal foregå på et plan og tæt belægning og indrettes, så håndtering af indhold i beholderen kan ske uden at spilde. Silkeborg kommune betragter som udgangspunkt følgende som en tæt belægning: En tæt belægning er en fast belægning, der i løbet af påvirkningstiden ikke mister sin evne til at tilbageholde olier eller kemikalier fra at gennemtrænge belægningen. 88\n89 Fliser, SF-sten og lignende anses derfor ikke som tætte belægninger til opbevaring af olie og kemikalier Tætte belægninger skal etableres således, at de er i stand til at modstå de mekaniske påvirkninger, som de bliver udsat for. Belægningerne skal være i god vedligeholdelsesmæssig stand. Skader og utætheder i tætte belægninger skal udbedres straks, efter at de er konstateret. Der skal altid være tilstrækkeligt opsamlingsmateriale i form af f.eks. kattegrus eller sand tilgængelig på virksomheden til opsamling ved spild eller uheld. 4. Emballage Olie og kemikalier skal opbevares i egnede beholdere med tætsluttende låg. Beholderne skal være beregnet til formålet og i god vedligeholdelsesmæssig stand, og tydeligt mærket med angivelse af indhold. For råvarer og færdigvarer er originalemballagen egnede beholdere. Egnede beholdere til affald med olie eller kemikalier er som udgangspunkt følgende: Tanke godkendt iht. olietankbekendtgørelsen Dobbeltvæggede palletanke Dobbeltvæggede tanke fremstillet til opbevaring af affaldsprodukter fra olie- og kemikalier Original emballage i form af tromler, dunke og lignende Andre beholdere designet til opbevaring af farligt affald 89\n90 Silkeborg Kommune afgør om de anvendte beholdere er egnede til formålet, samt om de er i god vedligeholdelsesmæssig stand. 5. Indretning af areal til beholdere Opbevaring af olie og kemikalier skal foregå, så der ikke er risiko for afledning af spild til jord, kloaksystem eller vandløb. Oplaget skal ALTID være overdækket og afskærmet mod nedbør, samt sikres mod påkørsel og hærværk. OBS: Husk at forskriften ikke gælder for bl.a. diesel, benzin og olietanke, som er reguleret af anden lovgivning jf. 2. Det vil sige, at dieselolie- og fyringsolietanke ikke er omfattet af 5. Pladser til oplag af olie og kemikalier skal derudover indrettes på én af følgende måder: På en tæt belægning: Der skal være en opkant langs randen af pladsen, hvis der er risiko for afledning til kloak, dræn, jord eller vandige recipienter. Det afgrænsede område skal kunne rumme indholdet fra den største beholder. På en tæt spildbakke: Spildbakken skal kunne rumme indholdet af den største beholder på spildbakken. En tæt spildbakke skal være af materialer, som er holdbare overfor de stoffer, som opbevares. Hvis opbevaring sker i dobbeltvæggede tanke skal spildbakken kun kunne opsamle spild omkring påfyldningen. Pladser der ved vedtagelse af denne forskrift har tæt belægning og fald mod afløb til tæt opsamlingsbrønd er fortsat lovlige. 90\n91 Herunder er vist nogle eksempler på korrekt opbevaring af et olie og kemikalieoplag. Silkeborg Kommune kan, efter miljøbeskyttelseslovens 42, stk. 1-4, stille krav om yderligere forureningsbegrænsende tiltag eller forbud mod et oplag. Figur 1 Eksempel på indendørs opbevaring Figur 2 Udendørs opbevaring i container med dobbelt bund. Figur 3 Udendørs opbevaring under tag med tæt bund og opkant. 91\n92 6. Opbevaring af akkumulatorer Akkumulatorer skal opbevares i en tæt syreresistent beholder. Udendørs opstillede beholdere, som står i det fri, skal være med tætsluttende låg. Kapitel 3:Indretning og drift af påfyldnings- pladser for motorbrændstof 7. Generelt om påfyldningspladser Påfyldningspladsen omfatter det areal, hvor påfyldning af motorkøretøjer og lagertanke foregår. Påfyldningspladsen skal indret- tes så forurening af jord, grundvand, søer, vandløb og kloaksystemet undgås. Hvis der sker spild på påfyldningspladsen, skal dette straks opsamles. Der skal altid være adgang til opsamlingsmateriale til opsamling af spild på påfyldningspladsen. Påfyldningspladsen må ikke uden særskilt tilladelse anvendes til vaskeaktiviteter. 8. Indretning af udendørs påfyldningsplads med tæt belægning Påfyldningspladsen skal etableres med en belægning, som er tæt overfor benzin og diesel. Belægningen kan enten være støb- te betonplader eller asfalt. For udendørs påfyldningspladser skal arealerne omkring 92\n93 påfyldningspladserne have fald væk fra pladsen, så regnvand fra de omkringliggende arealer ikke løber ind på pladsen. Regler for udendørs påfyldningspladser, hvor der tankes under liter årligt. Under udleveringsstanderen/påfyldningsslangen samt i området for tankning af køretøjer, skal der etableres et areal med en belægning, som er tæt overfor benzin og diesel. Der skal være en afstand på mindst 0,5 meter fra udleveringsstanderen/påfyldningsslangen til yderkanten af den tætte belægning. (Se figur 4). Figur 4 Indretning af udendørs påfyldningsplads ved tankning på under L Belægningen skal have hældning ind mod midten af påfyldningspladsen. Påfyldningspladsen skal som minimum måle 3x3 m. 93\n94 Regler for udendørs påfyldningspladser, hvor der årligt tankes liter eller derover Under udleveringsstanderen/påfyldningsslangen samt i området for tankning af køretøjer, skal der etableres et areal med en belægning, som er tæt overfor benzin og diesel. Der skal være en afstand på mindst 0,5 meter fra udleveringsstanderen/påfyldningsslangen til yderkanten af den tætte belægning. Belægningen skal have hældning ind mod midten af påfyldningspladsen. (Se figur 5). Påfyldningspladsen skal som minimum måle 3x3 m. Påfyldningspladsen skal være indrettet med fald mod afløb via sandfang til en olie- og benzinudskiller, der som minimum har flydelukke. Pladsen må ikke etableres før end der er givet tilslutningstilladelse hertil. Figur 5 Indretning af udendørs påfyldningsplads ved tankning over liter pr. år. 94\n95 Regler for indendørs påfyldningsplads Under udleveringsstanderen/påfyldningsslangen samt i området for tankning af køretøjer, skal der etableres et areal med en belægning, som er tæt overfor benzin og diesel. Der skal være en afstand på mindst 0,5 meter fra udleveringsstanderen/påfyldningsslangen til yderkanten af den tætte belægning. Belægningen skal have hældning ind mod midten af påfyldningspladsen. Påfyldningspladsen skal som minimum måle 3x3 m. Påfyldning må ikke ske, så der er risiko for, at spild vil løbe ud ved porte eller andre udgange til ubefæstede arealer. 9. Påfyldningspistol og -slange Påfyldningspistol skal lukke automatisk, når tanken er fuld. Påfyldningsslangen må ikke kunne nå uden for påfyldningspladsens afgrænsninger. Der kan gives dispensation herfor, hvis virksomheden har behov for længere påfyldningsslanger, for at kunne nå op til påfyldningsstedet på køretøjerne. For at der skal kunne gives dispensation, skal ejer sikre, at der er skiltet omkring olietanken med, at tankning skal foregå på påfyldningspladsen. Påfyldningsslangen skal være i god stand. 95\n96 Kapitel 4: Administrative bestemmelser 10. Tilsyn og kontakt Silkeborg Kommune fører tilsyn med, at forskriftens bestemmelser overholdes. 11. Straf ved overtrædelse af forskriften Overtrædelse af forskriftens kapitel 2 og 3 kan straffes med bøde efter reglerne i bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter. 12. Dispensation og klage Silkeborg Kommune kan efter ansøgning dispensere fra reglerne i kapitel 2 og 3, hvis individuelle forhold taler for det. Dispensationer efter denne forskrift kan ikke påklages til anden administrativ myndighed. Denne forskrift eller afgørelser truffet efter denne forskrift kan ikke påklages til anden administrativ myndighed jf. reglerne i bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter. 13. Lovgrundlag Forskriften er udarbejdet i henhold til 20 i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 639 af 13. juni 2012 om miljøregulering af visse aktiviteter med senere ændringer. 14. Ikrafttrædelse Denne forskrift træder i kraft den 1. august Forskriften er annonceret i Ekstraposten den 11. juli 2012 og på Silkeborg Kommunes hjemmeside ( 96\n97 Forskriften er vedtaget af Byrådet den 25. juni Anden udgave er udgivet 1. april Bilag 1: Information om anden lovgivning Byggetilladelse og andre tilladelser Etablering af olie- og benzinudskiller og tankpladser, overdækninger, containere og skure kræver en godkendelse efter byggeloven og miljøbeskyttelsesloven. I ukloakerede områder, skal der også søges om tilladelse til udledning til recipient eller om tilladelse til en form for nedsivningsanlæg, opsamlingstank mv., hvis der skal etableres et afløb med olie og benzinudskiller. I kloakerede områder skal der ansøges om tilladelse til at tilslut- te afløbet til spildevandsledning. Ansøgninger til ovenstående skal sendes til Silkeborg Kommune, Teknik- og Miljøafdelingen, Søvej 3, 8600 Silkeborg eller Vi anbefaler, at ansøger på forhånd henvender sig til Silkeborg Kommune, Teknik- og Miljøafdelingen for at drøfte den påtænkte placering. Har du brug for yderligere oplysninger kan du kontakte Natur- og Miljøsektionen ved Silkeborg Kommune på tlf eller 97\n98 Underjordiske tanke Opbevaring af kemikalier og farligt affald i nedgravede tanke kræver tilladelse efter 19 i Miljøbeskyttelsesloven. Som udgangspunkt gives der ikke tilladelse til opbevaring af farligt affald i en nedgravet tank, hvor det ikke er muligt dagligt at kunne tilse tankens sider og bund. Silkeborg Kommune Teknik- og Miljø Søvej 3, 8600 Silkeborg 98