Krop+Fysik 5 2012 by Mediegruppen as - issuu\nTeensHa’ det sjovt med\nindret din kontorarbejdsplads\ntil livetSygdomsforløbet krævede al hans viljestyrke at overvinde.+Løb på nettet\nPynt dig med tapeMagasin fra fysioterapeuterne: motion + fysioterapi + sport + fritid + energi + velværePå Back App stolen træner du ryg og mavemuskler hver dag, i arbejdstiden.\nSå bliver det gjort, og du har knap så dårlig samvittighed hvis du ikke når til træning idag.Start træningen NU og lån en Back App stol GRATIS i 14 dage af Ergopartner.\nKontakt os på tlf. 56 65 01 45 eller læs mere på www.ergopartner.dk4\nlen i 1\nGRErgopartner as - Galoche Allé 8D, 1. sal - DK-4600 Køge - Tlf. +45 56 65 01 45 - E-mail: info@ergopartner.dk - www.ergopartner.dkledereDet er noget med nerverne…\n”Hun har noget med nerverne”, sagde man dengang jeg var barn. ”Dårlige nerver” blev dengang\n– og bliver til dels stadig – sat lig med psykisk sårbarhed eller decideret sygdom.\nMen dårlige nerver er helt bogstaveligt noget andet. Nemlig en defekt i nervesystemet, det vil\nsige de celler der fører impulser fra hjernen ud til kroppen og tilbage igen. Med andre ord kroppens budbringere. Er der noget galt i nervesystemet, bliver bevægelserne ”underlige” eller helt\nlammede, følesansen ændrer sig, og der kan opstå en række andre ubehagelige og måske endda\nUmiddelbart siger neurologi og neurologiske sygdomme os måske ikke så meget. Men siger man\neksempelvis migræne, hjerneskade, demens, parkinson, borrelia eller sclerose, så bliver det mere\nnærværende. Enten fordi vi har det tæt på os, eller fordi vi måske husker et kendt ansigt der\npludselig hang lidt i den ene side, eller en person der pludselig havde svært ved at tale. Neurologi bliver konkret når en Muhammed Ali rystende og stiv i bevægelserne toner frem på skærmen.\nSygdomme der rammer nervesystemet, er den hyppigste årsag til invaliditet hos yngre og ældre, og man formoder at 35 pct. af alle samfundets sygdomsrelaterede udgifter alene skyldes\nhjernesygdomme, anfører tal fra Sundhedsstyrelsens hjemmeside. Årsagen til sygdommene er ofte\nukendt. De kan ramme os alle.\nI dette nummer har vi fokus på neurologi - på hvad der kan ske når nerverne bogstaveligt talt bliver dårlige, og når der sker en ”kortslutning” i hjernen eller i nervesystemet. Vi har valgt at illustrere emnet primært gennem en række historier om\nmennesker der har tacklet deres sygdom og livssituation på forbilledlige måder.\nSpecialiseret genoptræning er af stor og afgørende betydning når det gælder neurologisk sygdom. Desværre lukker en række tilbud i disse år. Siden 2009 har eksempelvis 9\naf 23 specialiserede tilbud til hjerneskadede drejet nøglen om, og flere er lukningstruede fordi kommunerne i stigende omfang holder patienterne hjemme i egne tilbud,\nskrev Politiken tidligere på året. I kommunen kan man måske nok tilbyde genoptræning, men meget sjældent den helt specialiserede af slagsen, som er så vigtig i\nnetop disse tilfælde. Det har gjort den nødvendige specialiserede genoptræning til\nen vare man kan købe sig til – eller blot håbe på at ens kommune vil tilbyde.\nHeldigvis har KL netop lovet at hjerneskadede borgere fremover i højere grad\nskal sikres hjælp af specialister, og at der skal være ensartede tilbud landet over.\nLad os håbe på ændringer. For den slags læsning er bestemt ikke for sarte nerver!Marianne Nørup\nFOtO: ANDErS BrOHUSTeensHa’ det sjovt med\nindret din kontorarbejdspladsTema:\nPynt dig med tapeMagasin fra fysioterapeuterne: Motion + fysioterapi + sport + fritid + energi + velværeDEt MED SMåtANNONCESALG:udgiver: prO-F a.m.b.a., krop & Fysik, porschevej 12,\n7100 Vejle, tlf. 7584 1200\nredaktion: Ansv. redaktør Marianne Nørup,\nredaktionen@krop-fysik.dk, tlf. 7585 8090 /\njournalist Ib Salomon / fysioterapeuterne Nils Erik Sjøberg,\nAnne Blædel, Christian Hagensen,thomas Helt / læge Leif Skive\ndistribution: krop & Fysik, Vejle\nlayout og produktion: Mediegruppen reklamebureau,\nCamilla riber, porschevej 12, 7100 Vejle, tlf. 7584 1200\noplag: 17.000 eksemplarer. ISSN 1397-4963\nForsidefoto: Jan Christensen/SportsagencyMediegruppen reklamebureau, Mette Baastrup, tlf. 7640 6411\nAnnoncer i krop & Fysik er ikke udtryk for at krop & Fysik har\ngodkendt eller anbefaler det annoncerede produkt, ligesom vi\nforbeholder os ret til at afvise annoncer der er i uoverensstemmelse med krop & Fysik’s politik. temabladet kan citeres i uddrag\nved angivelse af kilde. krop & Fysik udkommer 6 gange årligt.\ntemabladet sælges med rabat i kasser med 5-200 blade. krop &\nFysik udgiver også informations-pjecer i samarbejde med Danske\nFysioterapeuter: Ondt i ryggen, Stræk, Skærmarbejde, Graviditet\nog bækkensmerter, Sunde fødder, Bækkenbunden, Hovedpine og\nnakkesmerter, Langvarige rygsmerter, knæskader, knogleskørhed, Idrætsskader, Skulderproblemer, på ski uden skader.krop+fysik anvender nyt komma, som anbefalet af Dansk\nSprognævn.yderligere informationer ved henvendelse på tlf. 7584 1200\neller www.krop-fysik.dk.0520123indholT e m a:\nNeurolog14Du står på min fod\nKronisk sygdom ændrer livet, men en uddannelse til fitnessinstruktør viste at meget er muligt -også med sklerose.28Kampen for genoptræning22Lotte Heise kæmper for maksimal genoptræning af\nsin mor, Inge Heise, der er lammet i højre side og har\ntalebesvær efter en blodprop i hjernen.Du kan hvad du vil\nDen tidligere jægersoldat B.S. Christiansen tager i TV2-programmet ”BS & Outsiderne” ti mennesker med handicap til\nAfrika, hvor de skal gennemføre en ekspedition fra Atlanterhavskysten til Afrikas hjerte, Victoria Falls. En rejse der\nskal gøre dem til stærkere mennesker.47Jeg kunne ikke huske hvad\nmin søn og min kæreste hed…\nMotion på livstid og en periode med sygemelding hjalp Henrik\nEngqvist gennem et alvorligt stresssammenbrud og tilbage til et\ngodt liv med job og familie.06Morten WieghorstØVeLSeR\nmed frie væ25Tilbage til livet\nMorten Wieghorst var på toppen af sin karriere. Efter otte\nsuccesfulde år i skotsk fodbold var han langt fra færdig, da\nskæbnen i år 2000 lagde sin ubarmhjertige hånd på hans skulder\nog sendte ham ud i et sygdomsforløb som krævede al hans\nviljestyrke at overvinde.17201643meget mere:\n16 tjek det nye gear\n23 Styrketræning - sådan!\n30 Behandling snyder hjernen\n34 +sportgræskar – efterårets\nmilde spiseHa´ det sjovt sammen\nmed din teenagerkøkkenet må gerne dufte\naf krydrede, solide retter,\ntillavet af sæsonens\nfantastiske råvarerDet er vigtigt at foretage\nsig noget sammen med\nsine store børn, og\naktiviteterne må meget\ngerne være fysiske.4052012gear\nSe det nye gear til din\ntræning og hold pulsen\nhøj i efteråret.indret din\nhar betydning for både\ndin sundhed og din\neffektivitet. Brug et par\nminutter på at tjekke din\nkontorarbejdsplads – og\nmærk forskellen!36 pynt kroppen med tape\n47 Løb på nettet\n50 +infoTHE JOY OF MOVEMENTFakta om Voltaren gel\n• Lokal behandling lige dér, hvor det\ngør ondt med minimal påvirkning af\n• Virker kort efter igangsat behandling\n• Dæmper hævelser og rødmen\n• Bygger på kroppens egen helingsproces og fremmer mobiliteten\n• Køler, lindrer og trænger hurtigt ind\n• Verdens mest solgte lokalvirkende\ngelLokal smerte kan lamme\nhele kroppen. Det behøver\nAv min arm, ryg eller…\nHar du overdrevet træningen? Ondt i lænden\nefter havearbejdet? Kan superserven fra i\ngår mærkes i armen i dag? Er nakken lidt\nstiv, når du rejser dig fra computeren? Så\ner du ikke den eneste, der har det sådan.\nFor netop lokale smerter anses ofte for at\nvære en del af hverdagen og virker generende og hæmmende for vores mobilitet,\nmens de står på.\nHellere ramme plet end ramme bredt\nSmertebehandlingsprodukter kan reducere\nsmerten og tage toppen af ubehaget, så\ndet bliver muligt at bevæge sig korrekt igen\nog dermed hjælpe kroppen med at genvinde mobilitet. Men hvordan skal man\nsmertebehandle? Der er jo forskel på at haveondt i hovedet, over lænden eller være stiv\ni nakken – også selvom mange behandler\nde forskellige typer smerter ens: Vi sluger\nen smertestillende tablet og venter på bedring. Men hvorfor behandle og påvirke hele\nkroppen, når man kun har ondt ét sted? En\nsmertestillende tablet er nemlig ikke altid\nden bedste løsning for dit helbred.\nSmertestillende behandling som gel\n– lige til at smøre på der, hvor det gør ondt\nVoltaren gel er smertestillende behandling,\nskræddersyet til at behandle smerter\nlokalt i f.eks. muskler, ryg, skuldre og nakke.\nVoltaren gel påføres og virker kun lige der,\nhvor smerten sidder. Fås i håndkøb på apoteket, i Matas og enkelte dagligvarebutikker.Driller nakken?Forkert sovestilling og for meget\ncomputerarbejde er nogle af de\ntypiske årsager til stivhed og smerter i nakken. Lokal behandling med\nVoltaren gel og gode øvelser kan\nhjælpe med at genvinde mobiliteten.Gør knæet ondt?Overbelastning efter løb og sport\neller en forkert arbejdsstilling er ofte\nårsag til smerter i knæet. Behandl\nsmerterne lokalt med Voltaren gel\nog variér belastningen af dine knæ\n– både til hverdag og i din fritid.Knas med albuen?’Muse-arm’ og ’Tennisalbue’ er nogle\naf de mest almindelige former for\noverbelastning af albueleddet. Smør\nVoltaren gel på albuens yderside,\nsupplér med små strækøvelser og\nundgå de bevægelser, der gør ondt.Forbrugerinformation for Voltaren gel\nVoltaren gel indeholder diclofenac. Virkning: Er betændelsesnedsættende (anti-inflammatorisk) og smertestillende og anvendes imod lokale smerter i muskler, sener og led. Dosering: Voksne og børn\nover 14 år: 2-4 g gel påsmøres huden 3-4 gange dagligt dér, hvor det gør ondt. Brug ud over 7 dage bør kun ske efter aftale med lægen. Bivirkninger: Omfatter milde og forbigående hudreaktioner på\ndet behandlede hudområde. Op til 10 % kan opleve udslæt, eksem, erytmen, dermatit og pruritus. Sjældent ses blæredannelse på huden. Meget sjældent ses overfølsomhed, sammentrækning af bronkierne, astma, tørhed, pustuløst udslæt, nældefeber eller lyssensibilitet. Forsigtighedsregler: Bør ikke anvendes af personer, hvor acetylsalicylsyre eller andre NSAIDer fremprovokerer astma,\nnældefeber eller snue. Bør ikke anvendes på åbne sår eller ved svær akne. Bør ikke komme i kontakt med øjne eller slimhinder. Er ikke beregnet til brug sammen med okklusivforbindinger. Bør ikke\nbruges af gravide og ammende. Pakninger: Voltaren gel 11,6 mg/g, 50 g. og 100 g. Inden brug af produktet, bør vejledningen i og på pakningen læses grundigt. Novartis Consumer Health\n– tlf. 39 16 84 00. Dato for produktresumé: 02/2011. Læs mere på www.voltaren.dk.\n0520125Tema: neurologitekst Annebeth Mortensen, jouranlistfoto Jan Christensen/SportsagencyJeg ville selv kunne bestemme\nhvornår jeg skulle gå på toilettet,\nog jeg ville kunne lege med mine\n… er en akut nervesygdom – en betændelsesreaktion - som kendetegnes ved lammelse. Andre symptomer kan være muskelsmerter\nLammelserne begynder som\nregel i benene og kan efterhånden sprede sig til hele\nkroppen. Hos langt de fleste aftager lammelserne,\nmen i alvorlige tilfælde\nkan det autonome nervesystem angribes, hvilket\nbetyder at der kan indtræde en lammelse af\nMan kender ikke den\npræcise årsag til sygdommen, men man mener den skyldes at immunsystemet\nforveksler ens egne\nnerver med et virus\neller en bakterie og\nDe fleste som får Guillain-Barrés syndrom,\nvil efter den første periode opleve en gradvis\nforbedring, og ca. 80 %\nbliver helt raske.\nKilde: Patienthaandbogen.dk6052012Det var\nd ved eg\ntil livetMorten Wieghorst var på toppen af sin karriere. Efter otte succesfulde år i skotsk\nfodbold var han langt fra færdig, da skæbnen i år 2000 lagde sin ubarmhjertige\nhånd på hans skulder og sendte ham ud i et sygdomsforløb som krævede al hans\nviljestyrke at overvinde.Han har lige været sat ud af spillet\nmed en knæskade. Næsten fem måneder uden græs under støvlerne, så\nMorten Wieghorst glæder sig som et lille barn\ntil at komme i gang igen. Han føler sig ekstremt stærk, for han har brugt mange timer i\nstyrkerummet. Men da han har spillet den første kamp for Celtics reservehold en mandag i\noktober 2000, er han træt. Drøntræt. Ømheden i musklerne er overvældende, men han\nskubber det fra sig.\nEt par dage senere drager han med førsteholdet til Finland. Holdkammeraterne skal\nspille kamp i UEFA-cuppen, og Morten skal\nmed for at træne. Og fordi han ikke skal i\nkamp, træner han lidt mere end de andre,\nmen kroppen føles forkert. Det er som om\nhan løber i kviksand, og koordinationen er\nikke helt god, men han slår det hen igen. Det\ner nok bare influenza, tænker han.\n- Til styrketræning kunne jeg ikke en gang\ntage fem armbøjninger, og det er jo mærkeligtat alarmklokkerne ikke begyndte at ringe. Men\njeg havde aldrig prøvet noget lignende før, husker Morten Wieghorst i dag når han tænker\ntilbage på det sværeste år i sit liv.\nDet var nemlig ikke bare en voldsom influenza der havde fået tag i den dengang 29-årige\nfodboldspiller. Symptomerne blev værre efter\nhjemkomsten fra Finland.\n- Jeg blev svimmel til træning, og jeg skulle\nbegynde at tænke over hvordan jeg tog et skridt.\nDet var ikke bare automatik for mig at sætte det\nene ben foran det andet, forklarer han.\nMorten Wieghorst besluttede sig for at slå et\nsmut forbi klublægen for at blive testet. Og\ndoktoren var ret hurtig til at stille en foreløbig\ndiagnose: Guillain-Barrés syndrom.\n- Han sagde at jeg bare skulle tage det roligt,\nfor det var ikke livstruende, siger Morten.\nMen Morten fik det værre, og efter et par\ndage havde han svært ved at komme ud afsengen. En ambulance førte ham til Southern\nGeneral Hospital i Glasgow, hvor han blev\nindlagt. Men han var ikke nervøs, for han følte\nsig i gode hænder.\n- Både læger og sygeplejersker forsikrede\nmig om at jeg nok skulle klare det. Jeg var jo i\ngod form, og jeg begyndte at læse en masse\nom sygdommen for at se hvad mine muligheder var. Og jeg kunne se at så længe jeg ikke\nblev lagt i respirator med vejrtrækningsproblemer, så var det i orden.\nDe efterfølgende to uger gik det den forkerte vej, men det havde personalet på sygehuset\nforberedt ham på. De havde også sagt at han\nikke ville blive lagt i respirator, så da det alligevel skete, var det noget af et slag i ansigtet.\n- Der blev jeg bange, det må jeg indrømme.\nJeg var jo ikke mentalt forberedt på det, men\njeg havde svært ved at trække vejret og synke\nmaden. Jeg forsøgte at overbevise dem om at\njeg ikke skulle i respirator, men der var ikke\nnoget at gøre, fortæller han.\nu0520127- Jeg har altid været en fighter, så jeg tænkte hele tiden at jeg nok skulle komme over det. Men jeg var bekymret undervejs, fortæller\nMorten Wieghorst, der i dag er ungdomslandsholdstræner. Ambitiøse mål\nMorten lå på den intensive afdeling i 11 dage,\nog her fik han brug for al den mentale styrke\nog målrettethed som havde gjort ham til en\nsuccesfuld fodboldspiller. Han klarede sig\nigennem og kom tilbage på den neurologiske\nafdeling, hvor han skulle i gang med genoptræning af selv de mest basale færdigheder.\n- Det var en helt vild følelse at kunne drikke\net glas vand ved egen hjælp for første gang i\nnæsten tre uger. Men jeg havde tidligt i forløbet besluttet at jeg skulle igennem det her. Jeg\nville selv kunne bestemme hvornår jeg skulleLægerne sagde at de kunne\nlove mig at jeg fik et normalt\nliv igen. Til gengæld kunne\nde ikke love at jeg ville komme til at spille fodbold igen.\n8052012gå på toilettet, og jeg ville kunne lege med\nmine børn igen, siger han.\nHeldigvis var der en fysioterapeut på det\nskotske hospital som havde specialiseret sig i\nlige netop Guillain-Barrés syndrom. Hun havde fulgt ham fra begyndelsen, og hun begyndte at opstille ugentlige mål som Morten skulle\n- Nogle af hendes mål var så ambitiøse i\nmine øjne at jeg ikke troede at jeg kunne nå\ndem, selvom jeg var optimistisk og gerne ville\nklø på. Men det viste sig jo at hun havde ret,\nog det holdt stik hver gang, lyder det fra Morten Wieghorst.\nDe to blev et godt makkerpar, og de lærte\nhinanden godt at kende under forløbet.\nFysioterapeuten satte pris på Mortens lyst til\nat arbejde med øvelserne, og omvendt fandt\nMorten weekenderne lidt lange, for der havde\nfysioterapeuten fri. Men hun gav ham nogle\nopgaver han kunne muntre sig med når hun\nikke var der. I begyndelsen var det små ting\nsom at få sokker på, og det udviklede sig til at\ntage bad selv og dernæst at gå med gangstativ\nog komme ind og ud af en bil.Rundt om\n• Gift med Anna og far til Sebastian\n(1998) og Sofie (1999)\n• Kåret til årets fodboldspiller i\nDanmark i 2003\n• Fik debut på A-landsholdet i 1994,\nspillede 30 kampe og scorede tre mål\n• Spillede i Skotland fra 1992 – 2002\nhos Dundee F.C. og Celtic F.C.\n• Stoppede sin aktive karriere i 2005\nefter tre år hos Brøndby\n• Var cheftræner for FC Nordsjælland\nfra 2005 – 2011\n• Fungerer nu som træner for\nUddrag fra Morten Wieghorsts dagbog og\nmålsætning under genoptræningen:\n- kan gå på toilet selv-effektiv smertelindring\nfor aktive i alle aldreBiofreeze® - Koldterapi, hurtig og effektiv\nsmertelindring, der anbefales og benyttes\naf professionelle behandlere i\nforbindelse med:- tager selv brusebad\n- kommer fra maven op at stå på alle 4\n- kan selv rejse mig op med støtte fra\nfysio-sengØmme og overbelastede muskler\nSportsskader- kan stå i 4-5 minnæste skridt:\n- Stå op uden støtte og dernæst tage skridt\n- Selv tage sko og shorts på- Da jeg blev indlagt, sagde sygeplejerskerne til mig: ’Herinde\nlægger du din værdighed, og så kan du samle den op igen når\ndu bliver udskrevet’. Det der gjorde ondt, var at når jeg skulle\npå toilettet, var der andre der skulle hjælpe mig.- Hun var god til at opmuntre mig, og hun\nviste stor indlevelse i min situation. Det gav\nmig en tryghed at vide at hun oprigtigt ønskede at jeg fik det bedre.\nOg det gjorde han. Langsomt, men sikkert var\nder fremgang at spore. Endda så meget at han\nfik lov til at tage hjem en uge inden jul – blot\nto en halv måned efter at han blev indlagt.\nDet betød også at den daglige genoptræning\nfortsatte hos Celtic F.C.’s fysioterapeut, som\nhjalp Morten med at træne musklerne op og\ngav ham nogle lette vægttræningsøvelser så\nhan kunne få koordinationen på plads igen.\nHan havde også stadig kontakt med hospitalet.\n- Lægerne sagde at de kunne love mig at jeg\nfik et normalt liv igen. Til gengæld kunne de\nikke love at jeg ville komme til at spille fodbold igen. Men det fik bare min indre fighter\nfrem, så jeg besluttede selv at jeg ville tilbage\npå banen. Indtil da havde det kun handlet om\nat få det bedre, men nu begyndte det også at\nhandle om fodbold igen, siger han.Morten Wieghorst løb ind på grønsværen til\nsit comeback i juli 2001 til en træningskamp.\nHan kunne godt mærke at der stadig var en\ndel at arbejde med, men med masser af tålmodighed og en stålfast vilje lykkedes det ham at\nkomme sig helt og fortsætte sin karriere yderligere fire år.\nDet er ikke til at sige hvorfor Morten blev\nramt af Guillain-Barrés. Han havde en virus i\nkroppen, som de fleste mennesker blot mærker som influenza, men i Mortens tilfælde udviklede det sig. Han frygter dog ikke at det\nkommer igen. Til gengæld gør han sit bedste\nfor at udbrede kendskabet til den sygdom som\nkun rammer mellem 50 og 100 mennesker i\nDanmark hvert år.\n- Jeg har flere gange besøgt folk med sygdommen for at opmuntre dem og give dem\nnogle af de redskaber der hjalp mig dengang.\nJeg kom tilbage til et normalt liv på grund af\nden støtte jeg fik fra sygehuset, klubben, min\nfamilie, men også helt fremmede mennesker\nsom sendte mig breve og ønskede mig god\nbedring. Det vil jeg gerne betale tilbage.®CE-mærket Medical DeviceFor yderligere\nTlf. 8654 0058\nMatas, Sahva Care,\nkiropraktorer, fysioterapeuter og\nmassører0520129temlogiNeuroSådan føles det\nSkader i det neurologiske system kan give\n• Syns- og høreforstyrrelser\n• Synkebesvær og besvær med at tygge\n• Ændringer i følesansen, fx brændende\nfornemmelser, prikken eller kilden\n• SvimmelhedNeurologiske sygdomme\nDer findes en lang række neurologiske sygdomme og\nlidelser, blandt andet:\n• Alzheimers sygdom / demens\n• Særlige sygdomme, fx Creutzfeldt-Jakobs sygdom,\nGuillain-Barré syndrom, Parkinsons sygdom\n• Hjerneblødning og blodprop i hjernen\n• Migræner og hovedpiner\n• Hjernesvulster (tumorer)\n• Neuralgier (nervesmerter) og nervebetændelser\n• Skader på nervesystemet\n• Tryk på en nerve\n• Lammelser (fx hos børn med såkaldt CP, cerebral parese)\nMan kender ikke årsagen til mange af de neurologiske\nom vores nervesystem\nNervesystemet består af et centralt system – hjernen og rygmarven - og et perifert system, som er det omfattende netværk af nerver ude i kroppen, der er forbundne via rygmarven. Nerverne er så at sige kroppens\nledninger - gennem rygmarven sendes der information fra de perifere nerver til hjernen, og omvendt.\nNervesystemet kan blive genstand for både sygdomme og skader. Hjernen kan fx blive skadet af blodprop\nog hjerneblødning, hovedskade, giftstoffer, infektioner, aldersforandringer og svulster. Nervecellerne i det\nperifere system kan skades via eksempelvis tryk eller infektion. FAKTA:\nIskias-smerterKilder: Lægehåndbogen.dk m.fl.En nerve kan blive klemt/trykket\nder hvor den udspringer fra rygsøjlen på vej ud i kroppen. Det\nkan skyldes en udposning på\nbruskskiven (diskus) eller slid af\nde små facetled i ryggen, og det\nresulterer i de berømte ”iskiassmerter”. Iskias betyder at iskiasnerven giver smerter, men det siger intet om årsagen til hvorfor\nnerven gør ondt!10 052012Når nerverne gør ondt\nNeuropati er en tilstand hvor der er opstået en skade på en\nnerve – enten i rygmarv eller hjerne, eller i arme og ben. Man\nkan sammenligne det med en ledning hvor isoleringen er skadet, så den kortslutter og ikke kan lede strømmen. Skaden\nkan skyldes sygdomme (fx sclerose, diabetes, helvedesild og\nborrelia), alkohol eller direkte skader på nerven i forbindelse\nmed fx operationer eller store ulykker. Men i mange tilfælde\nfinder man ikke en forklaring.\nNår nerver beskadiges, vil det typisk opleves som smerter\nog/eller påvirkning af følesansen. Behandlingen er fysioterapi,\nvejledning og måske operation. Ofte er der brug for medicinering over længere tid.\nGenerelt er det en god ide at være i god form. Nerverne kan\nblive mere irriterede hvis du bevæger dig for lidt og har et\nLæs mere i artiklen: ”Når nerverne gør ondt” på www.krop-fysik.dk.\nBegrænser skader din hverdag?\nBelastningsskader og slidgigt slider på kroppen. Mange går for længe med symptomer\nog skader. Ubehandlede skader øger risikoen for værre, flere og kroniske skader.\nFor elitesportsfolk er risikoen for at udvikle slidgigt 40 gange større end for andre1.\nRe5 er et klinisk dokumenteret koncept2 ,3, som genopbygger biologisk væv med elektriske\nimpulser. I overfladen og 8-10 cm i dybden. Re5 fremmer blodforsyningen, virker\ngunstigt på inflammationsproces4 og lymfesystem, og smerter og hævelse falder hurtigere5.\nEn undersøgelse fra 2011 af 16 sportsfolk med knæskader (de fleste triatleter) viser,\nat Re5 gør en mærkbar forskel under uændret træning. Internationale undersøgelser viser,\nat patienter i Re5-behandling opnår markant større bevægelighed end patienter\nRe5 kan sikre dig\n• færre smerter • mere bevægelighed i muskler og led • hurtigere bedring\nCERTIFICEREDE FYSIOTERAPEUTER OG KIROPRAKTORER TILBYDER RE5\nKontakt os om Re5, lokale infomøder, Re5s nyhedsservice\nVavken P et al. In J Rehabil Med. 2009 May;41(6):406-11\nCiombor DM. In OsteoArthritis and Cartilage (2003)11, 455-462\nRahbek UL et al. In Oral. Biosciences & Medicine 2005;2(1)\nÅben prospektiv undersøgelse af 16 sportsfolk tilknyttet Fitness.dk, maj-juni 2011•\tMOBILITET\n•\t•\tCORESTYRKE•\tSTABILITETTRX® Suspension Training™din komplette træningsløsning, helt enkelt.\nMed TRX Suspension Training, træner du funktionelt og effektivt, på alle niveauer,\ntil alle målsætninger og alle steder.\nTRX Suspension Training adskiller sig ved at være et fleksibelt træningsredskab, med kun\net ophængspunkt, der er let at opsætte, enkelt at indstille, og øvelserne kan tilpasses det\nindividuelle niveau. Du kan træne med dine klienter inde og ude.\nEn overkommelig investering med stort udbytte og en træningsform med stor effekt.\nVi tilbyder den fulde certificeringspakke med TRX kurser:\nTRX STC - målrettet til personlig træning, TRX GSTC - målrettet til holdtræning , TRX SMSTC\n- målrettet til sportsspecifik, genoptræning og skadesforebyggende træning.\nKontakt os for gratis demonstration - vi er her for det sammewww.activeaid.dk - info@activeaid.dk - tlf: 8667 6730 / 2946 4105Til alle brugere af glucosamin:Kapsel eller tablet?DU HAR ET VALG!\nMange mennesker med ledbesvær har gavn af at tage glucosamin. Det\nlindrer smerterne og bremser nedbrydningen af ledbrusken. Men der er\nforskel på glucosamin-produkterne. Glucosamin Pharma Nord er det eneste\nprodukt på markedet i synkevenlige kapsler – det sikrer dig disse fordele:• Nemme at sluge, glatte overflader og ingen hårde kanter\n• Indeholder glucosamin-sulfat uden tablethjælpestoffer\n•\tPraktisk emballage med gigtvenligt låg\n• Kan nemt skilles ad og indholdet drysses\ni saft eller på yoghurtLægemidlet Glucosamin Pharma Nord lindrer symptomer ved mild til moderat slidgigt i knæet. Inden du starter behandling med Glucosamin Pharma Nord, bør du kontakte din læge for at udelukke tilstedeværelsen af ledsygdomme,\nder kræver anden behandling. Dosering: Voksne og ældre; Den sædvanlige dosis er 1 kapsel 3 gange dagligt (svarende\ntil 1200 mg glucosamin). Alternativt kan du tage alle 3 kapsler på én gang. Kapslen/kapslerne bør tages med et helt glas\nvand. Fås i følgende størrelser: 90 kaps. 119,50 kr., 270 kaps. 289,50 kr og 1000 kaps. 985 kr. Læs indlægsseddel før brug.Tilmeld dig gratis Pharma Nord’s Helsenyt på www.pharmanord.dk\n12052012DK_GlucosaminPN_Ad_KropogFysik_0612_210x280Spørg efter Glucosamin Pharma Nord på apoteket eller hos Matas – og få\ndet originale kapselprodukt.temlogiNeuroFodbold som behandling6-8.000Heldigvis behøver det ikke kun være hårdt arbejde at passe sin træning når\nman lider af eksempelvis Parkinsons sygdom.\nFysioterapeut Finn Egeberg har i flere år trænet patienter med Parkinson\nog oplevet hvor svært det er at motivere til fortsat træning. Han besluttede\nderfor at tilbyde en gruppe mænd fodboldtræning en gang om ugen. Finn\nEgeberg har erfaring som fodboldtræner og vidste at de fysiske krav som\nfodboldspillet stiller, kunne gavne mennesker med Parkinsons sygdom.\nTre fysioterapeutstuderende undersøgte effekten af træningen, og fodboldspillerne fremhævede at fodboldspillet udfordrede dem, og at det havde god\neffekt på deres funktionsnedsættelser. Men ikke mindst syntes de at det var\nsjovt at spille fodbold, og at træningen var mere effektiv end anden træning.På ”Medical Center Georgia” har man brugt Wii-spil i træningen af patienter med Parkinson. Deltagerne blev mere selvhjulpne, og det viste\nsig desuden at forekomsten af depression faldt i deltagergruppen.personer i Danmark har\nParkinsons sygdom. Hos\nde fleste opstår den efter\n60-års-alderen. Sygdommen skyldes en gradvis\nødelæggelse af hjerneceller i et lille og afgrænset\nområde i hjernen. Ødelæggelsen går særligt ud\nover de celler som udskiller stoffet dopamin. Mangel på dette stof giver\nlangsomme og træge bevægelser, stivhed i arme\nog ben, og rysten i hvile.\nDenne rysten rammer i\nsærlig grad hænderne.\nTræning er en vigtig del\naf patienternes liv.Kilde: www.sciencedaily.comKilde: Patienthaandbogen.dkKilde: Fysioterapeuten, www.fysio.dkWii-træning til ParkinsonramteNYE FARVER!NYE LÆNGDER!INTROTILBUD!\nTRESS præsenterer her de nye versioner af de klassiske måtter\nAirex Corona og Coronella. Måtterne findes nu i de tre nye og tidssvarende\nfarver skifer, terracotta og platin og er nu 200 cm lange!\nIntrotilbud: køb 6 måtter og betal for 5.\nGå ind på www.tress.dk og søg på ”Corona 200” eller ”Coronella 200” eller\nring til TRESS på tlf 86 52 22 00.Øget holdbarhedEffektiv hygiejnisk beskyttelseKomfortabelStødabsorberendeVand afvisendeNon-slipINTROTILBUD: KØB 6 MÅTTER OG BETAL FOR 5.tress@tress.dk - 86 52 22 00BeBalanced!05201213Tema: Neurologitekst Mette Benderfoto Jeanne kornumDu står på\nkronisk sygdom ændrer livet, men Franciska Vesterholm er\nbesluttet på ikke at se sig selv som et offer. En uddannelse\ntil fitnessinstruktør viser hende at meget er muligt -også\nmed sklerose.kan man have sklerose og være fitnessinstruktør? Franciska Vesterholm kan. Hun fik diagnosen sklerose for fem\når siden og måtte opgive et krævende job. Da hun gik i\ngang med at bygge sig selv op med motion, greb det om sig. Nu\nkører hun som frivillig et spinninghold for skleroseramte.\n- Det gik op for mig at noget var galt, da jeg stod ved siden\naf min mand til min farmors begravelse. Jeg så ned og opdagede at hans fod hvilede direkte oven på min. Stien var ujævn,\nog han troede at han stod på en sten eller en bule. Han er ikke\nnogen lille mand, så der må have været vægt på. Alligevel kunne jeg intet mærke.\nFranciska gik i den periode til fysioterapeut med en skadet\nskulder. Senere fandt hun ud af at skulderskaden hang sammen med sygdommen. Hendes balance var så dårlig at hun\nofte ramte dørkarme med sin højre side. Hun kunne bare ikke\nmærke at det gjorde særlig ondt.\nFysioterapeuten undersøgte Franciska efter episoden ved\nbegravelsen og var enig i at noget alvorligt var galt i hendes\nnervesystem. Kort efter var diagnosen afklaret gennem MRscanning.\net år om at falde ned\nDengang var Franciska Vesterholm salgskoordinator og\nelskede sit travle job. I flere år forsøgte hun at få det hele\n- Til sidst gav jeg op. Det gik for hårdt ud over min\nfamilie. Min lunte var kort, og jeg var brændt ud. Jeg\nråbte af børnene om morgenen når vi skulle ud af\ndøren, og jeg var irritabel over for mine kolleger.\nTil sidst talte Franciskas neurosygeplejerske i store\n- Hun sagde at jeg lænede mig op af et alvorligt\nattak, og at jeg skulle stoppe nu. Så sagde jeg op, og\nlettelsen var enorm. Jeg opdagede at jeg ikke havde\ntrukket vejret ordentligt i al den tid hvor jeg kæmpede.\nDet tog Franciska omkring et år at falde ned på jorden igen. Timer, dage og uger, hvor hun var i fred og mær-14052012Sklero\nﬁtness ramt og\nkktørKører jeg mig selv hårdt, bliver\ndet værre. Og tror jeg at jeg\ningenting kan, så kan jeg\ningenting. Det drejer sig om\nbalance, men også om at\nturde forestille sig det umulige.kede hvad der var godt for hende. Der kom ro\npå hverdagen og børnene. Hun sagde ja tak til et\nflexjob med hjemmekontor i sin mands\n- Nu kan han køre af sted om\nmorgenen, og så klarer jeg resten i ro og mag. Det er fantastisk at vi har den mulighed.\nop ad motionsstigen\nMen det var ikke kun roen som\n- Da jeg startede i fysioterapeuternes motionscenter, troede jeg\nat jeg ikke kunne ret meget. Men\nde overtalte mig til mere og mere,\nog jeg fik aldrig tilbageslag og\nsvimmelhed af træningen, selv om\nmine kræfter svingede. Jeg fik det\nFranciska kravlede langsomt op\nad motionsstigen og tog på et tidspunkt en\ntest, der viste at hendes form faktisk var fuldstændig som hos en rask.\n- Fra det tidspunkt fløj jeg derudaf. Jeg blev\nklar over at jeg kan meget, men at træthed og\nsvimmelhed kan snyde mig til at tro at jeg er\nFranciska trænede nu fire gange om ugen\nog gik i gang med at uddanne sig til fitnessinstruktør.\n- Det var hårdt, og jeg er så stolt af at have\ngennemført. Jeg kører som frivillig et spinninghold for skleroseramte, men mit flexjob\nforhindrer at jeg kan lade mig ansætte. Det\nhåber jeg snart at finde en løsning på.\nløb 10 kilometer\nFranciska er også begyndt at løbe igen. For\nnyligt meldte hun sig til et motionsløb som\nhun troede var 5 kilometer langt.\n- Da min veninde og jeg kom derud, viste\nruten sig at være 10 kilometer, og så blev jeg\nnervøs. Jeg kastede mig ud i det og tænkte at\njeg kunne gå den sidste halvdel. Men jeg løbFranciska Vesterholm har sklerose. ”Stresser jeg mig selv, så bliver\nmine symptomer værre. Udfordringen er at passe på mig selv uden at\nacceptere enhver grænse som sygdommen sætter,” siger hun.hele vejen på 1 time og 11 minutter. Det viser\nmig at de største forhindringer er tanker om\nhvad jeg ikke kan. Jeg skal lytte til min krop,\nmen jeg skal ikke tro at noget automatisk er\numuligt fordi jeg har sklerose.\nFranciska Vesterholms foregangskvinde er\n- Hun havde fået fjernet et bryst og amputeret det ene ben, men humpede rundt og klarede sig selv til hun var 93 år. Når jeg føler mig\nudfordret, tænker jeg på hende, der tjente sine\negne penge og holdt fast i sin uafhængighed\nog styrke til det sidste.\nFranciska er heldig at være forholdsvist\nmildt ramt. Alligevel kan hun være bange for\nat vågne en morgen og opdage at hun er blind\neller ikke længere kan gå.\n- Men jeg kan faktisk være med til at styre\nhvordan sygdommen arter sig. Kører jeg mig\nselv hårdt, bliver det værre. Og tror jeg at jeg\ningenting kan, så kan jeg ingenting. Det drejer\nsig om balance, men også om at turde forestille sig det umulige.Hvad er sklerose?\n• Sygdommen er kronisk og arvelig.\n• Sklerose angriber nervesystemet og\nfører til at impulserne går dårligere\n• Symptomerne er bl.a. føleforstyrrelser,\nnedsat kraft og balanceforstyrrelser.\n• Sygdommen kommer ofte som såkaldte\nattakker eller anfald.\n• Behandlingen er medicin og fysioterapi.\n• Mere end 10.000 danskere har\n• Sygdommen rammer særligt kvinder.05201215gea\nhold p året\nhøj i eNye tendenser i løbesko\n”Natural running” er blevet populært, og det har resulteret i en innovativ udvikling af løbesko til dem som hylder princippet om barfodsløb, men trods alt ikke ønsker at løbe på bare fødder.\nEt af de nyeste tiltag stammer fra amerikanske Brooks, som\nhar udviklet en sko til løberen der gerne vil opleve fornemmelsen af Natural Running, men som ikke er klar til at løbe i\nsko uden støddæmpning og støtte. Skoen fungerer iflg. producenten ved biomekanisk at sikre en mere naturlig løberytme, et forbedret afsæt og fremme løberens kropsholdning, blandt andet gennem en afrundet hælkonstruktion,\nen blød støddæmpning og en opsplitning af storetå og\nBrooks Pure Cadence er set hos Løberen til 1.200 kr.Hæng dig i form\nIdeen og udstyret er uhyre simpelt. Men træningen super effektiv. TRX suspension træning er en\naf de hotteste træningsformer i USA netop nu. TRX er oprindeligt udviklet til det amerikanske\nfrømandskorps, der havde brug for en metode som kunne holde dem i form, uanset hvor i verden de befandt sig.\nTRX suspension trainer er et transportabelt træningsredskab, der udnytter tyngdekraften\nog ens kropsvægt, så man her og nu kan tilpasse et utal af øvelser efter niveau og\nformål. Træningsredskabet kan hurtigt sættes op ved fx en dør eller i et træ og\ngennem øvelser som armbøjninger, kropshævninger og benbøjninger udfordre\nbåde de store muskelgrupper og de små stabiliserende muskler i kroppen. Hvor\nstor udfordringen er, afhænger af hvor langt væk fra ophænget du er.\nOgså fysioterapeuter er begyndt at bruge TRX suspension træning eller slyngetræning (som opererer ud fra de samme principper) i genoptræning mv.\nOg selvom der følger en dvd med, er det en god ide at få en\npersonlig vejledning hos en fysioterapeut eller uddannet\ninstruktør for at sikre korrekt brug og optimalt udbytte.\nEt sæt med trainer og trænings-dvd koster 1575\nkr. hos www.activeaid.dk.\nSmart lys på cyklen\nCykellygter er ikke til at komme udenom på denne\nårstid, og det øger i høj grad motivationen til at\nhoppe på cyklen at lygterne bare er der,\nat man slipper for batterier - og at de\nlyser så man kan se det man skal. Heldigvis er markedet blevet opmærksom\npå behovet; vi har blandt andet\nfundet et godt bud i den danske\nReelight RL700, en friktionsfri dynamo, som efter sigende er så kraftig at den lyser vejen op når du kører.\nFås hos cykelhandleren til 599 kr.16052012Bolde til styrketræning\nStyrketræning behøver ikke kun foregå med vægte. Såkaldte\nvægttræningsbolde kan blandt andet gøre styrketræningen lidt\nmere funktionel og er ikke mindst velegnede til power træning, hvor man bruger boldene til at øve styrke\nog hastighed på én gang. Blandt de nyeste\nmodeller har vi fundet en såkaldt\nCrossfit træningsbold, som benytter\nvand som vægtelement og dermed\ngiver nye muligheder for dynamisk vægttræning. Boldene fås i\nfem forskellige vægte, fra 1-5 kg.\nSet hos TRESS, www.tress.dk,\ntlf. 86522200. Priser fra 373 kr.Krop+fysiktekst Stine kjær, aut. diætistGræskar\n– efterårets milde spiseEfteråret er over os, og det er tiden hvor vi trækker inden døre og fylder\nstuerne med varme og hygge. køkkenet må gerne dufte af krydrede,\nsolide retter, tillavet af sæsonens fantastiske råvarer. Haverne og\nsupermarkederne bugner af velsmagende rodfrugter, kål og græskar i\nalverdens afskygninger, som kan få selv kødspiseren til at åbne øjne\nog smagssanser.græskar forbinder vi med Halloween og sjove udskæringer, men\ngræskar kan så meget mere end\ndet. Selv familiens yngste medlemmer vil\nelske græskarret pga. dens milde, søde\nsmag og dens bløde konsistens. Den kræver lidt tilberedning, men den passer\nglimrende sig selv i ovnen eller i gryden.\nGræskar findes i stort set alle former og\nfarver, men herhjemme støder vi typisk på\nhalloween-græskarret, som er vandigt og\nmeget smagsneutralt, samt hokkaido-græskarret, som er mindre og mere fast i konsistensen med en sødere smag. Nogle steder\nkan man finde butternutsquash, som har\nfacon som en squash, og som smager\nmere nøddeagtigt end de andre typer.\nGræskarkødet er fattigt på kalorier og kan\nbruges til både de varme efterårsretter, i\nbrødet eller i tærten til den søde tand (se\nGræskar er dog mere end kødet. Også\nkernerne og den sunde olie fortjener at\nblive brugt. Kernerne smager absolut\nbedst ristede, hvor de får en nøddeagtig\nsmag, der passer perfekt som drys på salater, grød og supper – eller blot som en\nsnack. Og så er de tilmed ekstremt rige\npå både fibre og proteiner samt vigtige\nmineraler og vitaminer. Olien er rig på\nflerumættede fedtsyrer samt E-vitamin og\negner sig godt til salatdressing og dip.opskrifterGræskar har\nmed sin mild\nsøde smag go\ndt af et orde\nligt pift kryd\nderier. Her få\nkan bruge gr\næskar i både\ngryde, ovn og\nBrødet rækker til ca. 20 personer\nBag et flot og lækkert græskarbrød\ntil halloween. Nydes med koldt smør!1 spsk groft salt\n600 g græskar , fx hokkaido\n1 tsk sukkerbagetid: Ca. 40 min. ved 200°\nFjern kernerne fra græskarret. Skær græskarret i\nstore både og skræl dem (skær ikke for tæt på\nskrællen). Riv græskarkødet groft - der skal være\nca. 400 g. Smelt smørret i en gryde og tilsæt\nvandet. Hæld blandingen i en skål og tilsæt\nkærnemælken. Rør gæren ud heri. Tilsæt\ngræskarkød og de øvrige ingredienser (hold lidt\nhvedemel tilbage). Slå dejen godt sammen med\nen grydeske. Dæk skålen med fx et låg og stil\ndejen til hævning et lunt sted i ca. 1 time. Tag\ndejen ud på et meldrysset bord og ælt den godt\nigennem. Tilsæt evt. resten af melet - dejen er\nlind. Form dejen til et rundt brød og stil det på\nen plade med bagepapir. Lad det efterhæve tildækket i ca. ½ time. Pensl græskarbrødet med\nkærnemælk og bag det midt i ovnen.\nKilde : Karolines Køkken, www.arla.dku05201217Græskarhummus\n½-1 grofthakket rød chili\n3-4 fed hvidløgTiP\nsom pynt inde\nspises, de er\nSkur eller skræl græskarret, skær det i terninger\nog sauter i lidt olie på en pande. Krydr med\nsalt og knust hvidløg og steg videre, til græskarret er mørt.\nAfkøl det let og kom det i blenderen. Kør\ngræskarret til en puré med de øvrige ingredienser og smag til.\nServer med godt brød og grøntsagsstave.\nGrøntsagsstave og brød\nKilde: www.aarstiderne.com, foto: Columbus LethButternutgræskarsuppe\nmed karry-croutoner og\n1. Tænd ovnen på 220 gr.4 personer\n1 græskar, butternut eller hokkaido\n½-1 spsk fintrevet ingefær\n5 dl grøntsagsbouillon uden smagsforstærker\ntilbehør: Groft brød180520122. Halver græskarret, og læg det med skærefladen nedad på en bageplade med bagepapir. Halver peberfrugterne, fjern kernerne, og\nlæg også dem på bagepladen. Stil pladen\nmidt i ovnen, og bag peberfrugterne i ca. 12\nmin., tag dem ud, og bag græskar videre i\nca. 30 min. Læg tomat og hvidløgsfed med\nskal på bagepladen rundt om græskar og bag i yderligere 10-12 min.\n3. Varm olien i bunden af en gryde. Pil den sorte skal af peberfrugterne, skær kødet i grove tern, og kom\ndem i gryden. Skrab græskarkødet ned i gryden. Kom pillede hvidløg uden skal, pillede tomater, chili, korianderfrø, garam masala, ingefær, citronskal og saft i gryden. Hæld bouillonen ved, og kog det hele i ca. 5\nmin. Tilsæt kokosmælk og bring gryden i kog. Blend suppen, smag til med chili, citron, salt og peber.\n4. Bland smør og karry sammen, smør brødskiverne med det på begge sider. Skær brødet i tern, og kom\ndem i ovnen på en bageplade med bagepapir i ca. 6 min., eller til croutonerne er sprøde og gyldne.\n5. Rist græskarrene let på panden til de popper.\n6. Server suppen med croutoner og græskarkerner til at drysse på og groft brød til.\nKilde: Vidunderlig Vegetar, Susanne Engelstoft Rasmussen, Gyldendal 20105 ØMME PUNKTER\nDe fleste får indimellem ondt i ryg, skulder eller nakke. Her er fem ømme\npunkter at arbejde med, når I vil skabe god fysisk trivsel på arbejdspladsen.1Hold kroppen i gang. Det er ikke farligt at bruge de muskler,\nder gør ondt. Tværtimod. De får det bedre af at blive brugt.2Det nytter at forebygge. Organiser arbejdet, indret arbejdspladsen, instruer hinanden\nog brug hjælpemidler – også når det ikke gør ondt. Så kroppen bruges fornuftigt.3Lav øvelser. Få minutters træning tre gange om ugen\nkan være nok. Træn gerne sammen med nogle kolleger.4Skab balance mellem job og krop. Det kan gøre ondt, hvis jobbet stiller større krav,\nend kroppen kan klare. Balancen skabes ved at justere opgaverne og styrke kroppen.5God fysisk trivsel er et fælles ansvar. Aftal med ledelse, kolleger og arbejdsmiljørepræsentant, hvordan I sammen forebygger og håndterer smerter i muskler og led.Bevæg dig ind på jobogkrop.dkKrop+fysiktekst Journalist Merete Rømer Engel foto Colourbox/Istockt\n...ogHa´ det sjovt\nDet er vigtigt at foretage sig noget sammen med sine store børn, og aktiviteterne må meget\ngerne være fysiske. Men gider teenagerne det? – Ja, de gør. Men vi forældre glemmer ofte at\nlytte til dem, siger familieterapeut John Halse.Hvorfor er det vigtigt at foretage sig noget\nsammen med sine teenagebørn indimellem. Skal de ikke bare have lov at være\nsammen med vennerne, som de jo ser ud til at\nforetrække?– Det er vigtigt at vi har en god tæt relation til\nvores børn, blandt andet fordi vi gerne vil\nvære de mennesker som de har lyst til at tale\nmed hvis der en dag er noget galt, siger familieterapeut, cand. psyk. John Halse, som\nblandt mange ting har været formand for\nBørns Vilkår i en lang årrække.\nHan er overbevist om at vi tager fejl hvis vi\ntror at vores store børn er ligeglade med relationen til familien, selv om vi måske kan opleve det sådan.\n– Mange forældre er for dårlige til at lytte til\nderes teenagere. Forældrene har måske på forhånd puttet de store børn ind i en bås der\nhedder: ”at de jo er lidt umulige, ”under ombygning” og ikke rigtig til at kommunikere\nmed.” Men hvem har lyst til at have sådan\nnogle mærkater hæftet på sig, spørger familieterapeuten retorisk.\nHan mener at det er naturligt at vennerne\nbetyder meget for teenagerne, men at vi voksne skal være dem der skaber rammer for samtale og samvær. Det kræver indimellem at vi er20052012lidt mere rummelige og kan sætte os i de unges sted.\nSundhedsplejerske Susanne Riber fra Svendborg, der står i spidsen for en række meget populære foredragsaftner, netop om hvordan\nforældrene kan skabe en frugtbar relation til\nderes teenagere, er helt enig.\n– Mange teenagere har computer og tv på\nværelset og burer sig lidt inde, men det er tilladt for forældrene at sige: ”Jeg vil gerne lave\nnoget sammen med dig, hvad kunne du have\nlyst til?”, eller komme med nogle forslag som\nså kan passes til, siger Susanne Riber.\nHun oplever en stor usikkerhed hos forældrene, som frygter at de bare får et surt svar\nhvis de foreslår nogle fælles aktiviteter.\n– Når jeg taler med de unge om det her, giver de faktisk udtryk for at de godt kan lide at\nhøre at forældrene gerne vil lave noget sammen med dem, siger sundhedsplejersken, som\narbejder med unge og familier i sit distrikt.\nHun pointerer at man selvfølgelig ikke kan\nforvente at den unge smider alt hvad han/hun\nhar i hænderne, eller straks rejser sig smilende\nfra tv-serien, hvilket vi andre nok heller ikke\nville gøre i en tilsvarende situation.\n– Det er irriterende at blive afbrudt, og deunge lægger jo som vi andre en masse planer\nfor deres fritid. En fremgangsmåde kunne\nvære at foreslå at man laver noget sammen\nlørdag eftermiddag. Så kan den unge lige nå at\nfordøje det og få det passet ind i de øvrige planer med vennerne, siger Susanne Riber.\n– Det behøver ikke være forkromede ferier\ntil eksotiske rejsemål. En kanotur på Gudenåen er noget af det allerbedste når vi snakker\nferier, og en gåtur eller en cykeltur kan være\nglimrende i hverdagen, siger John Halse.\nHan er udmærket klar over at otte ud af ti\nteenagere ville skulle overtales til at tage på\n– Men her er det så en gang imellem at forældrene må træde i karakter og sige: ”Men det\ner altså det vi gør,” siger familieterapeuten.\n– Alle er af sted på de samme præmisser.\nAlle er nødt til at padle og holde i hjørnet af\nteltet. Man kan næsten ikke undgå undervejs\npå sådan en tur at komme til at snakke omlivet. Man kommer lettere tæt på hinanden\nend hvis man sidder hjemme i sofaen og SKAL\nsnakke, siger John Halse.\nNetop den der med at nu må vi sætte os\nned og tage en snak om tingene, hører sundhedsplejerske Susanne Riber ofte de unge give\nudtryk for at de ikke bryder sig om.\n– I teenageårene synes de unge det er svært\nat skulle sidde og se os voksne ind i øjnene og\nvære åbenhjertige. De foretrækker absolut at\nsnakke mens man fx går eller laver noget andet sammen, siger hun.\nOg her kan man måske med fordel igen\nspørge sig selv om teenagerne adskiller sig så\nmeget fra os andre. Der er ofte mere plads til\nlige at tænke lidt inden man svarer, når man\ner i gang med sammen at male et plankeværk\neller traver rundt i skoven. Det giver mere luft\ntil den enkelte end når man sidder rundt om\nbordet med det ene formål at løse et problem.\nMen den fysiske aktivitet kan andet end at\nskabe rum for en god snak. Der sker også nogle ting rent biokemisk.\n– Vi ved at fysisk aktivitet påvirker hjernen.\nBlandt andet udvikler det område der har noget med hukommelsen at gøre, og det er jo\nikke mindst vigtigt i de år hvor man er under\nuddannelse. Desuden mener man at der er en\nsammenhæng mellem intelligens og motion,\nfortæller Susanne Riber.\nEndelig er der vist ikke nogen tvivl om at\nfysisk aktivitet kan skabe velvære, umiddelbar\nglæde, selvforglemmelse og en følelse af fællesskab, hvis der er tale om projekter som man\n– Mit bud er at vi skal snakke mindre og\ngøre mere. Forstået på den måde at hvis vi\nspørger vores teenagere hvordan det gik i dag,\nfår vi oftest standardsvaret ”meget godt”, men\nhvis vi laver noget sammen, begynder de af sig\nselv at fortælle om deres liv og tanker, siger\nHan pointerer også at det er vigtigt at vi\nsom forældre engagerer os helhjertet i aktiviteten.\n– Tager man i et badeland eller et sommerland, kan selv teenagerne godt lide at få forældrene lokket med op i den vilde rutchebane.\nDe nyder at opleve os lidt løsslupne, siger familieterapeuten.\nOg her bliver han bakket op af de unges\negne udsagn, som børnefysioterapeut LeneFysisk aktivitet kan\nskabe rum for en god\nsnak, og de unge nyder\nat opleve deres forældre lidt løsslupne, så længe de er\npåpeger familieeksperter.Bruun samlede sammen da hun for nylig\ninterviewede en række\nteenagere til et studie\nom 11-15-åriges aktivitetsniveau. – Interviewene handlede om\nde unges forhold til deres lærere.\nEn af de vigtige pointer var at de\nunge gerne vil gøre ting sammen med\nde voksne i skolen, men at lærerne skal\nvise et ægte engagement. De skal ikke\nbare hoppe i en trampolin for at\naktivere de unge, de skal gøre det\nfordi de selv nyder det og gerne vil\nhave det sjovt sammen med de\nunge. Den ægthed kunne man formode er lige så væsentlig når det\nhandler om samspillet med forældrene, siger Lene Bruun.\nEn yderligere fordel ved at være fysisk aktive med\nsine store børn er naturligvis sundheden, for vi vil\njo alle gerne give vores børn sunde vaner. Herunder\nogså sunde kostvaner – som sjældent passer med\nteenagernes livsstil og hang til fastfood og snacks.\nHer er familieeksperterne igen enige om at vi i stedet for meget snak skal handle.\n– Når jeg snakker med niendeklasseselever kan\njeg tælle at det kun er omkring en tredjedel af\ndem der spiser morgenmad, og langt de fleste køber frokosten i en kiosk eller sandwichbar hvis\nde bor i en større by, siger sundhedsplejerske Susanne Riber.\nHun tror det kan være meget vanskeligt at få\ndem til at stå tidligere op om morgenen så de\nkan nå at få morgenmad eller tage en madpakke\nmed, men så kan man i stedet sørge for at der er\nsund mad i hjemmet.\n– Det er vigtigt at den mad der er tilgængelig når\nde åbner køleskabet efter skoletid, er sund. Der skal\nvære ordentligt brød, frugt og grønt og ikke en\nmasse chips og den slags der kan friste, siger hun.\nVejen til sunde teenagere og et mere frugtbart\nforhold mellem forældre og teenagere er altså\nifølge de tre fagpersoner blandt andet: Ægte engagement, mere lytten og en tro på at de unge\nfaktisk godt gider lave noget sammen med deres\nforældre indimellem, hvis de bare selv bliver taget lidt med på råd og føler sig respekteret som\nligeværdige partnere. Og man kan ikke starte for\ntidligt med de gode vaner.\n– Det vil ofte være nemmere at introducere fælles cykelture, sund mad og andre sunde vaner hos\nde mindre børn, og så holde det ved lige og tilpasse\ndet når de bliver teenagere. Men det er ikke umuligt\nat sætte ind selv om man ikke er kommet så tidligt\ni gang. Slet ikke, slutter Susanne Riber.\nLæs også artiklen ”Gode snakke, sjov og sammenhold på kanoturen” på www.krop-fysik.dk.22052012ideer til fælles aktiviteterAktiviteterne skal først og fremmest passe til jeres familie og dens behov - lyt til den unge,\nog gør det på jeres måde:\nGå en aftentur én forælder og ét barn – lad den unge bestemme hvor I går hen.\n2.Aftal med din teenager at I laver mad sammen; lad den unge vælge menuen, tag sammen\nud at handle (på gåben eller cykel hvis det er muligt), og hyg jer med madlavningen.3.tag en cykeltur for hele familien i weekenden. Engager den unge i at finde en interessant rute, indstil evt. gps´en på cyklen, og tag en god madpakke eller noget lækkert\nfrugt og drikkevarer med. Eller køb en sandwich undervejs.4.Find et sted ikke for langt væk hvor man kan leje kanoer eller kajakker, og brug en\nhalv søndag hele familien på en sejltur.5.Brug et par timer (evt. sammen med nogle venner med børn i samme alder) på at tage ud\nog plukke jordbær eller andet i sæsonen, og fråds så i den friske frugt når I kommer hjem.6.Tag ud at samle vilde bær i sæsonen – fx brombær eller hyben - og lav sammen\nmarmelade.7.tag et slag badminton på plænen en sommeraften.8.tag til fodboldkamp eller andre sportsbegivenheder sammen, og tag cyklerne derhen\nhvis det er muligt.9.Bak op om dit barns sportsaktiviteter og andre aktiviteter, og stå på sidelinjen hvis de\ngerne vil have det.10.tag en aftenbadetur enten i en sø eller i havet. Afstanden til vandet er sjældent ret stor\ni Danmark.11.tag en gang om året (måske på årets første skoledag) en tur ud at spise hele familien.\nLad børnene sammen eller på skift vælge en restaurant inden for en aftalt prisklasse.12.tag i biografen sammen hele familien. tag cyklen eller offentlig transport.13.tag et slag kinect, Wii eller andet aktivt computerspil.14.\nInviter dit barn med når du selv skal løbe en tur eller til zumba, squash eller fitness etc.15.planlæg en kanotur i en ferie eller weekend, og brug tiden op til på at tage\nsmå træningsture.16.planlæg en cykelferie med telt eller mellem vandrehjem/kroer, og brug igen tiden op til\npå at tage nogle træningsture så I kan klare nogle km i sadlen.17.tag på skitur som fra arrangørens side er tilrettelagt efter at man skal hjælpes ad med\nmadlavning og andre praktiske ting som gruppe. Det bliver både en skiferie i den billige ende og en rigtig god familieoplevelse.18.Vandreture findes også i familieudgaver – korte, lange, herhjemme og i udlandet. Og\nman behøver ikke gå hver dag!lidt større projekterKrop+fysiktekst Dorte Nielsen, specialist i idrætsfysioterapi, www.proalign.dkfoto ColourboxStyrketræning\nDet er yderst værdifuldt og sundt for både mænd og kvinder at styrketræne. En bedre fedtforbrænding og et væsentligt løft af sundheden er blot nogle af gevinsterne ved at løfte jern.En flot veltrænet krop. Slanke, muskuløse arme og ben. En stærk ryg med en\nrank kropsholdning. En flad mave. En\nkrop i balance. Det lyder som et drømme-scenarie, men det er\nikke urealistisk at opnå. Styrketræning er nemlig\neffektiv træning, og ikke blot når det gælder udseendet, men i høj grad også når det kommer til\nsundheden. Styrketræning øger blandt andet\nstyrken af bindevæv, ledbånd og sener, nedsætter\nrisikoen for knogleskørhed og forbedrer muskelmasse, ledstabilitet og koordination. Styrketræning optimerer desuden nervesystemet sådan at\nde elektriske impulser løber hurtigere fra hjerne\nog rygmarv via nervebanerne til musklerne – og\ndermed bliver risikoen for skader mindre, og du\nbliver bedre til at udføre dagligdags aktiviteter og\nsport. For ældre mennesker kan styrketræning\nbetyde at man kan klare sig selv i længere tid.\nStyrketræning influerer også på din kropsvægt. Træningen nedsætter nemlig kroppens\nfedtprocent og øger samtidig dit hvilestofskifte, og det betyder at du øger fedtforbrændingen døgnet rundt - selv når du sover!\nAl brug af musklerne er som udgangspunkt\ngodt. Men hvis styrketræning virkelig skal\nstyrke – så er det nødvendigt at tage fat! Man\nmå, som udgangspunkt, gerne presse sig selv\nså meget at man laver sjove grimasser når man\nløfter vægten! Fitness- og styrketræning kan\nsagtens være hyggeligt, men i selve træningen\ner man som udgangspunkt nødt til at presse\nsig selv ud over hyggezonen. For grundlæggende fungerer vores krop efter et princip der\nkaldes homeostase. Det indebærer at kroppen\nvil gøre alt for at opretholde status-quo. Kroppen ændrer sig ikke frivilligt!\nSå hvis du træner og intet\nkan mærke, og du ikke er\nlidt øm i musklerne dagen\nefter, så presser du sandsynligvis ikke dig selv nok. Du\nskal gerne have den dejlige fornemmelse af at du nu ved\nlige præcist hvilke muskler\ndu har brugt; og efterhånden som du træner og ud-fordrer din krop mere, så aftager træningsømheden. Hvor tungt skal jeg træne? For at undgå overbelastningsskader er teknikken afgørende, og derfor starter al styrketræning med forholdsvis lav vægt. Vær meget opmærksom på din teknik, og få lagt et godt\nprogram med god instruktion i alle øvelser; og\nfå instruktøren eller din makker til at rette din\nteknik når du træner i fitnesscentret eller starter til fx cross fit, kettlebell eller andre former\nfor styrketræning hvor der er mange menne- uStyrketræn dig slank\nEn undersøgelse fra Penn State University viser at man gennem styrketræning\nkan øge sin forbrænding, da 1 kg muskelmasse forbrænder 50 kalorier om\ndagen, hvorimod 1 kg fedt kun forbrænder 4 kalorier.\nHvis du træner tunge frem for lette\nvægte, kan du øge dit ”afterburn”; dvs.\ndin forbrænding øges i op til 36 timer\nKilde: http://jap.physiology.org, European\nJournal of Applied Physiology 05201223Vægttræning\nForskning viser at jo bedre vi er til at rekruttere vores muskler ved fx styrke- og\nbalanceøvelser, jo bedre aktiveres andre\ndele af vores hjerne. Dvs. at vi gennem\nmuskeltræning kan forebygge hukommelsestab/demens og andre biologiske aldersforandringer.\nKilde: American Academy of Neurology/\nhttp://psychcentral.comsker på et hold. Først når teknikken er helt i\norden, kan du begynde at lægge mere vægt på.\nHvordan du doserer din træning, afhænger af\nhvilke mål du ønsker at opnå. Hovedreglen er\nat går du efter muskeludholdenhed, skal du anvende lette til moderate vægte og mange gentagelser. Ønsker du stærkere/større muskler, skal\ndu arbejde med mere vægt og færre gentagelser.\nDer er mange måder at dosere sin træning\npå, og forskningen er ikke entydig. Forskere\nfra American College of Sports Medicine samlede i 2009 nogle generelle anbefalinger ud\nfra den eksisterende viden:\n• Utrænede (har ikke trænet i 1 år): Træn\nmed mindst 8-12 RM* med en pause på 1-2\nmin. imellem sættene. 3 sæt per øvelse, 2-3\n• Øvede (har styrketrænet i mindst 6 måneder): 1-12 RM* med progression til 1-6 RM*.\n3-5 min. pause mellem sættene. 3 sæt (8-12\nRM*) eller 4-5 sæt (4-8 RM*), 3-4 gange om\nugen (meget øvede 4-5 gange om ugen).\n• Kan du tage 1-2 gentagelser mere end forventet af en given øvelse, så øg belastningen\nmed 2-10 pct. (Det er dog ikke nødvendigt\nat ramme total muskeludmattelse for at styrketræningen virker.)\n• Power træning (eksplosiv styrke), hvor\nmusklerne trænes i at kunne aktiveres\nhurtigt, kræver højere hastighed\nog let vægt (30-60 % af 1RM*\nfor overkroppen og 0-60 %\nfor underkroppen), så mange repetitioner som muligt, 2-3 min pause\nmellem sættene og\n4-6 sæt per øvelse.\nOBS: Power træning\ner ikke for begyndere!OBSSørg for at få god vejledning når du laver styrketræning. Har du særlige udfordringer eller helbredsproblemer, så overvej at starte din træning i et træningscenter der tilbyder fysioterapeutisk vejledning.24052012Kvinder træner\nMange kvinder træner med alt for lidt\nvægt, blandt andet fordi de er nervøse for at komme til at ligne en bodybuilder hvis de træner tungt.\nMen kvinder får ikke bare lige overarme som Skipper Skræk eller lår som\nSerena Williams, det kan simpelthen\nikke lade sig gøre rent fysiologisk!\nKvinder har ikke den hormonelle forudsætning for at opbygge samme høje\nmuskelmasse som mænd (forskerne\nanslår at kvinder producerer 20-30\ngange mindre testosteron end mænd). • Noget tyder på at det er mest effektivt at udføre alle sæt af en øvelse i træk, frem for cirkeltræning med et enkelt sæt ad gangen.\n• Træn store muskelgrupper før små, og øvelser der inkluderer flere muskelgrupper, før\nén isoleret muskel.\n• Træn højst den samme muskelgruppe hver\nanden dag. Musklerne skal nå at restituere\nfør de bliver belastet igen.\nI artiklen ”I gang med fitness – målret din træning” på www.krop-fysik.dk kan du læse mere\nom hvordan du opnår det du gerne vil med\ndin træning. * 1 RM er den vægt man kan løfte akkurat 1 gang\n(hvor fx 10 RM for en given øvelse er den vægt man\nkun lige kan løfte 10 gange). Få hjælp til at fastlægge\ndette.Træn dig fra diabetes 2\nDyrker du vægttræning eller kredsløbstræning, så nedsætter du risikoen for at få diabetes type 2 med henholdsvis 34 % og 52 %.\nDyrker du både kredsløbstræning og styrketræning i mindst 150 min. om ugen, reduceres\nrisikoen med hele 59 pct.\nKilde: Archives of Internal MedicineKrop+fysiktekst Dorte Nielsen, specialist i idrætsfysioterapi, www.proalign.dkfoto Jeanne Kornume\nSe øv side\nmed frie vægte\nEr det bedst at styrketræne i maskiner, eller bedre at bruge\nløse vægte? Der er fordele og ulemper ved begge dele. I\nmaskinerne er bevægelserne mere kontrollerede, det er\nnemmere at isolere enkelte muskler – og så er maskiner lette at\ngå til. De frie øvelser udfordrer til gengæld koordination og balance mere, og øvelserne kan blive mere funktionelle, hvis man tilrettelægger træningen fornuftigt. Men de frie øvelser kræver meget\ngod og kontrolleret teknik, og risikoen for skader, overbelastning\nog uhensigtsmæssige medbevægelser er større.\nSom hovedregel er det som nybegynder bedst at holde sig til\nmaskinerne. Når man er øvet, vil en kombination af maskiner og frie\nøvelser – velvalgte og korrekt udført – være ideelt.Behandlingsudstyr\n-som giver resultater!\nNy teknologi til smerte- og helingsbehandling\n•Program på de følgende sider er til dig der har prøvet at styrketræne før, og som gerne vil prøve frie vægte. Lignende vægte\nog udstyr findes i de fleste fitnesscentre.\nVær helt sikker på at din teknik er i orden – og få løbende nogen til at korrigere og holde øje med dig.\nPå www.krop-fysik.dk kan du finde styrkeprogrammer du kan\nlave derhjemme uden eller med få redskaber. Også som absolut\nVIGTIGT: Vær altid opmærksom på hele kroppen, ikke kun den\ndel du umiddelbart træner. Hold fx skuldrene nede og kontrollerede, bevar dit lændesvaj og spænd i bækkenbunden. Undgå at\nknække i nakken og undgå at overstrække knæ, albuer og hænder.\nBegynd med 10-12 RM, 3 sæt, 3 gange om ugen, og progredier\nevt. til 6 RM (se artiklen på side 24). Husk 3-5 min. pause mellem\nsættene når du træner tungt.\nuLPT - Laser PhotoTherapy\n50-10.000 mW 650-808 nm (dental 980 nm)\nSkanlab Bodywave® Dybdevarme terapi\nOptimal lokal dybdevarmeterapi, anvendes på\nakutte og subakutte og kroniske skader\nNy teknologi til behandling af kroniske skader\nNyhed fra en af verdens førende leverandører\nLaser & Medicoudstyr\nReparationTechnologywww.skanlab.nowww.easy-laser.dkIldvedvej 36, Ildved • DK-7300 Jelling • Tlf.: (+45) 7572 1540 • info@easy-laser.dk05201225front squatmed vægtstang\n(træner bl.a. lår, baller, ryg og mave)\nHold vægtstangen på den bagerste del af skuldrene, tæt på halsen og\nkroppens midte. Albuerne parallelle med gulvet og i linje med skuldrene. Fødder i skulderbredde. Kig lige frem og hold ryggen ret i hele\nøvelsen. Squat ned til ca. 90 gr. (numsen skal længere bagud end du\ntror) mens du presser brystet frem. Pres dernæst op igennem hælene\nog tilbage til udgangsstillingen mens du puster ud.\nOBS: Knæene må ikke pege indad. Hold dit naturlige lændesvaj\nhele tiden.fremstående bent over row\n(lår, baller, mave, ryg, skuldre)\nHold stangen over og lidt bag\nved hovedet med et så bredt\ngreb som muligt. Fødderne\nlidt mere end en skulderbredde fra hinanden, de peger lidt\nudad. Squat ned og hold albuerne helt strakte, pres op igen\nmed vægten over hælene mens\ndu puster ud. Knæene må ikke\npege indad. Hold lænden med\ndet naturlige lændesvaj.Triceps ext\nm. kabeltræk over hoved (armstrækkerne, øvre ryg, kropsstamme)\nStå med ryggen til kabeltrækket, hold fast i rebet med begge hænder, bøj dig fremover\nså ryggen er parallel med gulvet. Armene strakte, albuerne ind til ørerne under hele\nøvelsen. Bøj albuerne langsomt og pres væk igen mens du puster ud. Når albuerne er\nhelt strakte, drejes hænderne lidt væk fra hinanden.26052012(skulder/skulderblad, ryg, kropsstamme)\nHold den ene hånd på en bænk, stræk armen og placer\nfødderne så langt fra bænken at kroppen er helt strakt.\nHold kroppen stabil. En håndvægt i den frie hånd.\nTræk skulderbladet tilbage og nedad, træk dernæst\nvægten ind til brystet med albuen ind mod kroppen,\nog sænk roligt igen. Bevar det naturlige lændesvaj under hele øvelsen og spænd i muskelkorsettet.BONU\nHvis du vil til\neffekt på kr\ndu mellem hv\ner øvelse sji\ni 1 minut. m\npå det ikke gå\nr ud over\nlser i styrkeøv\nelserne.Lunges og reverse lunges\npå stepbænk (lår, baller, haser, kropsstamme)\na. Stå ved en stepbænk med håndvægte i begge hænder. Træd op\npå bænken, spænd godt i lårmusklerne og træd tilbage med samme fod og herefter tilbage i lunge, dvs. før modsatte ben bagud\nmens du bøjer standbenet. Gør ét ben færdigt ad gangen.\nb. Stå med en vægtskive i begge hænder, strakte arme. Træd frem\nog lunge (bøj) ned. Roter/drej kroppen ud over knæet mens du\nholder kropsstammen stabil. Drej tilbage og træd tilbage til udgangsstillingen. Knæene er konstant lige og må ikke dreje med.Ét-bens Romanian deadlift\nmed kettlebell (haser, baller, kropsstamme, skuldre mm.)\nHold en kettlebell (vægt) med begge hænder, armene strakte. Spænd i lårmusklerne og hold knæene strakte. Løft det ene ben lige op og bagud mens\ndu bøjer fremover, hold kroppen helt stabilt og bevar det naturlige lændesvaj. Armene er strakte og peger mod gulvet. Kom kontrolleret\nm. stang eller håndvægte (bryst og\nLig på ryggen på en bænk, tag fat\nom vægtstangen med et bredt greb\nog løft den af stativet. Hold armene\nstrakte og sænk derefter vægten ned\nmod brystet (ca. midt på brystet og\nikke for langt oppe mod halsen).\nPust ud og pres tilbage til udgangspositionen.(skulderens udadrotatorer)Military press\nm. håndvægte (skuldre og arme)Lig på maven med skuldrene 90 gr.\nud fra kroppen, albuerne bøjet 90 gr.\nTræk skulderbladene tilbage og nedad, og drej underarmene opad mens\ndu puster ud. Før kontrolleret underarmene tilbage igen.Sid med en håndvægt i hver hånd, hold skulderbladene\nind mod kroppen og lidt nedad, og hold det naturlige\nlændesvaj. Albuerne bøjede, fingrene peger fremad,\nhåndleddene strakte. Pres armene op over hovedet mens\ndu puster ud. Sænk langsomt igen.05201227Tema: Neurologitekst Tina Varde, journalist foto Flemming JeppesenRapkæftet hønedatter:\nLotte Heise udfordrer sin\nmor, Inge Heise, til at yde\nsit bedste for at genvinde\nbedst mulig førlighed og tale\ni kølvandet på en blodprop i\nLotte Heise kæmper for maksimal genoptræning af sin mor, Inge Heise, der er\nlammet i højre side og har talebesvær efter en blodprop i hjernen.Det er ufatteligt at det er nødvendigt at\nskulle kæmpe for uundværlig genoptræning til mennesker der er havnet i\nen meget sårbar og livstruende situation. Det\nmener entertaineren, forfatteren og kunstneren Lotte Heise.\nHurtig, langvarig og intensiv genoptræning\ner livsvigtig efter en blodprop i hjernen. Det\nøger nemlig markant mulighederne for et godt\nresultat og har stor betydning for helbred og\nlivskvalitet, viser forskning.\nSidste år fik Lotte Heises mor - den særdeles\naktive og intelligente tidligere lektor i dansk\nog tysk, Inge Heise - helt uventet en blodprop.\n- Min mor blev lam i højre side og mistede\ntalen. Hun har ekspressiv afasi. Det betyder at\nhun har svært ved at udtrykke sig - både\nmundtligt og skriftligt. Men hun har en jern-28052012vilje og arbejder hårdt for at genvinde sit\nsprog. Og det gør hun langsomt, men sikkert!... så meget som det overhovedet kan lade\nsig gøre! Min mors tale bliver nærmest bedre\ndag for dag. Det er fedt.\n-Hendes intelligens er heldigvis intakt, så\nhun kan læse og forstå samtaler helt normalt,\nog det er jeg meget taknemmelig for, siger Lotte Heise.\nModerens hemiplegi, det vil sige lammelse i\nden ene side af kroppen, medfører at hun sidder i kørestol. Hun er heldigvis venstrehåndet\nog kan derfor for eksempel selv spise.\n- Min mor hentes til genoptræning – fysioterapi - i et center to gange om ugen. Det er noget\njeg har måttet kæmpe for at få til hende. Hun\nfår også fysioterapi hjemme to gange om ugen,\nmen det betaler jeg selv, fortæller entertaineren. Har kæmpet for hjælp\nLotte Heise glæder sig over at hendes mor\nlangsomt er ved at genvinde dele af sit tabte\nsprog - og over at den intense træning sikrer\nvedligeholdelse af de fremskridt hun har opnået. Men hun undrer sig over at det er nødvendigt at kæmpe for det.\n- Jeg har virkelig måtte argumentere over for\nkommunens folk: ”Hvis ikke hun får mere genoptræning, får hun snart brug for endnu mere\nhjælp. Så skal hun have to plejere til at hjælpe\nsig op om morgenen – i stedet for en som nu.\nOg det bliver jo meget dyrere for jer”, genfortæller hun.\nArgumenterne er i orden når Lotte Heise\ntager affære for at sikre sin mor de bedst mulige livsbetingelser efter den chokerende sygdomsoplevelse, der i en periode resulterede iLotte Heise:\nHar P2-programmet: Lotte Heise helt klassisk\nEr er i øjeblikket ved at færdiggøre\nen bog om opera til Nordisk Forlag.\nHun har skrevet om 40 operaer.\nProtektor for Christine Centret i Århus og Max Havelaar Fonden\nLotte Heise modtog i 2002 Århus\nKommunes ligestillingsprisat hun kom på plejehjem... indtil Lotte lejede\nen stor villa i Egå ved Århus, hvor de nu bor\nsammen - også med Lottes teenage-tvillinger,\nJoachim og Christian.\nAlle medlemmer af familien sørger helt naturligt for at medvirke til at Inge får den kommunikation hun har så hårdt brug for. Der tales\nog lyttes meget – og når Inge har generobret\n”nye”ord, insisterer alle på at hun bruger dem.\nTræner sig til livet\nMotion og træning er godt for alle hjerner –\nikke mindst blodpropshjerner.-Fysioterapi er jo livsvigtig for min mor. Uden\ngenoptræning går det hurtigt ned ad bakke i\nstedet for fremad, når man har haft en blodprop i hjernen og er havnet i kørestol. Hendes\nsymptomer lettes med fysioterapi. Terapeuten\nhjælper hende med både at udvikle og bevare\nflest mulige bevægelser.\n- Min mors fysioterapeut og jeg kan mærke\nat hendes ”stå-funktion” og ”rejse sig op-funktion” er blevet bedre. Helt sikkert på grund af\nden træning hun får både ude i byen og herhjemme, fortæller Lotte Heise.\nEntertaineren har også selv kæmpet med\nsygdom, gigt og smerter i mange år, men insisterer på at få det bedst mulige ud af livet.\nDet er ekstra vigtigt at sætte det rette fokus\nnår man har sygdom inde på livet, mener\n-Sygdom og smerter skal ikke få lov til at\nstyre. Jeg har smerter, men mit fokus er på noget andet. På hvad jeg kan! Og når jeg eller\nmin mor har brug for behandling, så gælder\ndet om at finde behandlere der ser hvem man\ner som menneske. De bedste tilpasser behandlingen.\n- Jeg kan for eksempel bedst li´ at handle og\ngøre mest muligt selv – bestemt ikke at skulle\nbehandles. Derfor vil jeg helst hjælpes af dem\nder bestræber sig på at lære mig hvordan jeg\nkan selv, siger Lotte Heise.\nSygdom er en påmindelse om hvor skrøbelige vi alle er. At liv og godt helbred aldrig kande\nKaldes også slagtilfælde og er en følge af enten iltmangel eller blødning i hjernen.\nApopleksi opstår oftest på grund af en hjerneblødning eller en blodprop i hjernen og\nrammer mere end 13.-14.000 danskere hvert år. 30.000-40.000 danskere lever med\nfølger efter apopleksi. Cirka 65 pct. af alle apopleksier opstår hos personer over 65 år.\nFølgevirkningerne efter en apopleksi afhænger af skadens omfang og placering i\nhjernen. En følgevirkning er afasi, hvor man i større eller mindre grad mister evnen\ntil at tale – som i Inge Heises tilfælde. Tilstanden skyldes skader i storhjernen. Talen\nkan dog ofte blive bedre med tiden, fordi hjernen til en vis grad kan kompensere og\nman derfor kan lære at udnytte resten af sin talefunktion bedst muligt.\nAndre patienter kan få en hemiplegi, som er en hel eller delvis lammelse i den ene\nside af kroppen på grund af læsioner i den modsatte side af hjernen. Eksempelvis\npåvirkes bevægeevnen og følesansen i hånd og arm ofte. En ændret følesans kan\nhave en række følgevirkninger for den ramtes livskvalitet og selvstændighed. Kan\nman eksempelvis ikke længere skelne mellem kulde og varme eller har nedsat opmærksomhed på sin hånd, kan den komme i klemme i kørestolen eller blive skoldet i\nforbindelse med bad eller madlavning. Nedsat bevægeevne kan gøre det sværere at\nklare dagligdagsopgaver som toiletbesøg, spisning og påklædning.\ntages som en selvfølge - og at vi aldrig bør udsætte gode tanker, intentioner og handlinger.\n- Når mennesker begynder at fortælle mig\nom at ”nu skal jeg også til at lave gymnastik,\nløbe osv. …”, så siger jeg ”det gider jeg ikke\nhøre om. Bare kom i gang ellers bliver det ikke\ntil noget. Fortæl mig hellere hvad du har lavet.\nOg kom tilbage og fortæl mig om det du vil,\nnår du har gjort det”, tilføjer hun.Du har krav på\ngenoptræning - Man har krav på genoptræning efter Sundhedsloven hvis man udskrives fra sygehuset\nmed en genoptræningsplan. Det er lægen på\nsygehuset der afgør dette. Genoptræningen\nbør gives indtil patienten har opnået samme\ngrad af funktionsevne som tidligere eller\nbedst mulige funktionsevne. Det betyder at så\nlænge man gør tydelige fremskridt, bør man\ngenoptrænes, oplyser Maja Klamer Løhr, rådgiver i HjerneSagen.\n-Det fremgår af Sundhedsloven at genoptræning ikke kun omfatter fysisk træning, men\nskal ses som en del af patientens samlede rehabilitering. Kommunerne skal kort sagt se på\npatientens hele liv - aktivitetsniveau, sociale,\nfølelsesmæssige og kognitive tilstand - og\nforetage en individuel konkret vurdering i\nhver enkelt patients sag. Genoptræning efter\napopleksi er derfor ofte komplekst, og der er\ningen standardløsninger; for hver enkelt patients liv og behov er forskellige fra andres,\nsigen hun videre.\nKaren Langvad, faglig chef i Danske Fysioterapeuter, tilføjer at der er massive videnskabelige beviser for at det efter en apopleksi er\nhelt essentielt at komme i gang med kvalificeret genoptræning så tidligt som muligt; men at\ndet også efter den første kritiske periode er\nmuligt at træne sig til fremskridt hvis man får\nkompetent genoptræning. Karen Langvad påpeger at det derfor er meget vigtigt at de ergoterapeuter og fysioterapeuter som patienten\nmøder, har specialviden og specialkompetencer\ni forhold til denne type af genoptræning; ellers får patienten simpelthen ikke nok ud af\ntræningen.Du kan læse om dine rettigheder i ”Vejledning om\ntræning i kommuner og regioner” på www.sundhed.\ndk og se Sundhedsstyrelsens MTV-rapport om hjerneskaderehabilitering på www.sst.dk. Få informationer\nom apopleksi på bl.a. www.hjernesagen.dk.05201229Tema: Neurologitekst Camilla Biering Lundquist, fysioterapeut , cand.scient.san. og bestyrelsesmedlem i Neurologisk Faggruppe foto k.C.pedersen, http://kcpedersen.dkBehandling snyderhjernengenop\nspejlbe ing med\nngnår man skal genoptræne sig efter en\napopleksi, er kvalificeret hjælp fra en\nergo- eller fysioterapeut essentielt,\nfor der gælder helt særlige principper når hjerneskadede skal genvinde deres funktion. En af\nde metoder der har vundet indpas de seneste\når, er spejlbehandling. Behandlingen går kort\nfortalt ud på at man med et spejl snyder hjernen: Et spejl placeres på en måde så patienten\nikke kan se den arm der er lammet eller gør\nondt. Derimod ser patienten et spejlbillede af\nsin raske arm. Ved at se på den raske arm, som\nbevæger sig og ikke gør ondt, kan man snyde\nhjernen til at tro at det er den syge arm man\nkigger på, og at den er fuldt funktionsdygtig. På\nden måde aktiveres de skadede hjerneområder.\nPatienten træner nu sin syge arm og hånd – for\neksempel ved at forsøge at strække og bøje fingrene, føre tommeltotten til lillefingeren, bøje,\nstrække albuen eller tegne cirkler på bordet.\nTerapeuten hjælper med at tilrettelægge øvelserne, og her er det vigtigt at øvelserne er og virker relevante for den enkelte patient. Kun hvis\nøvelserne hverken er for lette eller for svære,\nmen derimod udfordrende på lige netop det rette niveau, kan patienten holde motivationen,\nvære fokuseret på træningen og få det optimale\nudbytte. Nogle patienter kan på sigt selv stå for\nspejltræningen og dermed kan spejlet blive et\nsupplement til den træning de ellers kan få.\nden syge side skal tvinges i gang\nSpejltræning anbefales især til de patienter\nsom har meget lidt eller ingen funktion i armen. De patienter som kun har lidt nedsat\nfunktion og i et vist omfang kan bruge arm og30052012Spejlet snyder hjernen til at tro at den\nlammede hånd er aktiv - og det kan skabe\nreel bevægelse. Træningen, der kræver stor\nkoncentration, har vist gode resulater.\nhånd til daglige gøremål, skal derimod benytte træningsformer hvor arm og hånd er maksimalt aktive. Det kan eksempelvis være styrketræning eller træning hvor den raske hånd\nimmobiliseres i en handske, så den ramte\nhånd derved tvinges/opmuntres til brug, selvom det er svært.Den sunde måde at sidde på®Dansk kv\n10 års stelgalitet\narantiVi er ikke ens…\n…vi er alle forskellige. Det er derfor, at en Farstrup stol tilpasses\ntil den enkelte. For en Farstrup\nstol er lavet til at sidde godt\nog længe i. Du mærker det\nstraks, når stolen har den\nrette sædehøjde og sædedybde. Besøg en af vores\nforhandlere og prøv det\nselv. Vi har et stort udvalg af træfarver, stoffer\nog læder, så du kan få\nstolen, så den passer til\ndine andre møbler.Farstrup Comfort\nhvilestole fås med:\n• Armlæn i træ\neller polsterModel Duet• Åbne eller\nlukkede siderKontakt nærmeste forhandler for mere information, hjemmebesøg og brochurer.\nAalborg · Gades Møbelcenter · Tlf. 98 18 55 66\nAalestrup · Bolig Punkt · Tlf. 98 64 14 99\nBrenderup · Werenberg Møbler · Tlf. 64 44 10 49\nBrovst · Dan-Bo Møbler · Tlf. 98 23 19 55\nEsbjerg · Ide Møbler · Tlf. 88 18 31 30\nEsbjerg · Søvn & Miljø · Tlf. 75 15 16 00\nFredericia · Sengehuset · Tlf. 82 30 10 12\nGråsten · Det Nye Hebru · Tlf. 74 60 83 51\nHaderslev · Det Nye Hebru · Tlf. 74 60 83 51\nHesselager · Dan-Bo Møbler · Tlf. 62 25 16 33\nHillerød · Vestergaard Møbler · Tlf. 48 24 81 61\nHjørring · Vendelbo Møbler · Tlf. 42 50 05 20\nHobro · I.P. Boligcenter · Tlf. 98 51 07 22\nHolbæk · Farstrup Comfort Studie · Tlf. 20 56 44 03\nKolding · Sengemagasinet · Tlf. 76 32 12 11\nKvorning · Kvorning Møbelhus · Tlf. 86 45 13 55\nKøbenhavn K · Vestergaard Møbler · Tlf. 32 57 28 14\neller Tlf. 46 32 32 48\nLyngby · Vestergaard Møbler · Tlf. 45 87 54 04Maribo · Jarvig Møbler · Tlf. 54 76 10 01\nNimtofte · Djurs Møbler · Tlf. 86 39 81 77\nNæstved · Ide Møbler · Tlf. 55 72 20 75\nNexø · Inhouse Bornholm · Tlf. 56 44 10 11\nOdense SØ · Farstrup Comfort Center · Tlf. 66 15 95 10\nRanders · Dan-Bo Møbler · Tlf. 87 11 90 14\nSkive · Skive Boligmontering · Tlf. 97 51 21 00\nSkærbæk · Skærbæk Møbler og Tæpper · Tlf. 74 75 25 30\nStruer · J.M. Møbler · Tlf. 97 85 56 77\nSunds · Sunds Møbler · Tlf. 97 14 17 00\nSønder Omme · Frost Boligcenter · Tlf. 75 34 15 44\nSønderborg · Rene's Bolignyt · Tlf. 74 47 45 86\nThisted · Bolighuset · Tlf. 97 92 26 00\nVejle · Dan-Bo Møbler · Tlf. 75 83 52 00\nViborg · Karup Møbler · Tlf. 86 61 13 00\nVojens · Ide Møbler · Tlf. 88 18 35 00\nØrbæk · Jørgen Hansen Møbler · Tlf. 65 33 11 47\nÅrhus C · Farstrup Comfort Center · Tlf. 86 13 35 88\neller Tlf. 75 34 33 88www.farstrup.dk\n31Krop+sporttekst Dorte Nielsen, specialist fysioterapeut, www.proalign.dkfoto iStock.comor?\nHvorf an vi\nOg hv ed det?\ngøreSidestikav, av, av! Du oplever en skarp, dyb,\nkrampende smerte i siden af maven,\nhelt oppe under ribbenskanten, og\nfor hvert skridt øges smerten. Møg-irriterende\nog ubehageligt er det, og det kan ødelægge en\ngod træning fordi du enten må stoppe eller\nskrue ned for tempoet.\nSidestik kan forekomme i begge sider af\nmaven, og selvom de fleste af os har oplevetdet, er det endnu ikke lykkedes forskerne at\nfinde en præcis forklaring på fænomenet.\nSidestik opstår typisk ved anstrengende fysisk\naktivitet, oftest ved løb, svømning, spring eller\nridning – og ofte når vi ikke har varmet op.\nFormentlig udløses sidestikket af en spændingstilstand i bughulen, ryggen eller mellem-7gode råd: Undgå sidestik321Drik vand – man mener at dehydrering kan være grunden til sidestik. Drik derfor\nca. 3-4 dl vand 30 min. før du løber, og gerne lidt undervejs på løbeturen.2Vær opmærksom på hvordan du trækker vejret - træk det godt ned i lungerne, og\nundgå små hurtige vejrtrækninger hvor kun en lille del af lungerne bruges, og mellemgulvs-musklerne dermed forbliver sammentrukne i en høj position. Det giver\nnemlig et stræk på de ledbånd der er med til at holde leveren.3Varm godt op. Hvis du har tendens til sidestik, kan det hjælpe at strække mavemusklerne ud før du løber (se eksempler på strækøvelser på www.krop-fysik.dk). Specielt\nhvis du har siddet ned hele dagen, og musklerne er sammentrukne og spændte. Sidestik opstår normalt de første 3-4 km; løb derfor de første 10-15 min. i roligt tempo.4Spis ikke i en time op til du skal løbe, og spis kun let tre timer før løbeturen. pas på\nmed frugtjuice, mælkeprodukter og mad der indeholder meget sukker og fedt, tre timer før, da det kan trigge sidestik.5Jo højere træningsintensitet, desto større risiko for sidestik, selv hos meget veltrænede. Få udarbejdet et godt træningsprogram så du ikke presser din krop for meget\nog for hurtigt.6God kropsholdning, specielt ved løb. Ved løb har vi en let fremoverbøjet kropsholdning, men pas på ikke at overdrive, for i denne stilling øges trykket på de indre organer i maven.7Maveøvelser kan være med til at stabilisere mavemuskulaturen og gøre kroppen\nmere tolerant over for belastninger.052012Hvad er\nmeningen?Hvorfor får vi\nkrop & Fysik sæ ik, gåsehud eller hikke?\ntter fokus på um\nmener i kroppe\nnNy seriegulvs-muskulaturen, og man mener det forekommer mindst én gang om året hos 60 pct.\naf alle løbere. Risikoen for sidestik er højere\nefter et større måltid, hvor blodgennemstrømningen i mave-tarm-kanalen øges. Fænomenet\ner svært at forske i fordi man ikke kan fremkalde sidestik på kommando. Men man ved at\nder er tale om godartede smerter som opstår\nog forsvinder spontant. Smerterne kan være\nmeget generende, men man behøver ikke være\nbange for at træne igennem – sidestik er ikke\nSidestik og smerternes intensitet har ingen\nrelation til ens træningstilstand og kan forekomme hos selv veltrænede eliteidrætsudøvere. Risikoen nedsættes med alderen og har\nhverken relation til køn eller BMI (body mass\nDer findes en række teorier om hvad sidestik\nskyldes. Man har blandt andet tidligere troet\nat sidestik kunne skyldes mangel på ilt til mellemgulvs-musklerne, men den teori er man\ngået bort fra. I dag opererer man blandt andet\nmed teorier om at sidestik skyldes irritation af\nbughinden, et øget træk på ledbåndene til leveren eller en generelt øget spænding/stress på\norganer, ledbånd og muskler i maveregionen.\nAndre forbinder sidestik med en dysfunktion i\nryggens led eller to af kropsstammens store\nmuskler. Du kan læse mere om de forskellige\nteorier på www.krop-fysik.dk.Der er 13 gange så høj\nrisiko for sidestik ved løb\nsom ved cyklingNB!\nSidestik er ik\nke et tegn på\nden fysiske ak\ntivitet er ophø\nes af en læge\n.Sidestik - hvad gør jeg?\nSæt tempoet ned; gå eller jog langsomt et par minutter.\nprøv at tage nogle små udpustninger, som hvis du skulle puste\net lys ud. Det øger iltoptagelsen.\nreguler din vejrtrækning så du puster ud når din venstre fod\nrammer jorden, i stedet for den højre. Organerne i venstre\nside af maveregionen er nemlig mindre end i den højre, og på\nden måde undgår du stress på de store organer.\ngå ned ad bakkerne. Hvis du løber ned ad bakkerne, øges\nstresset i hele kroppen for hvert hæl-isæt. prøv derfor at gå\nned, også for at få bedre kontrol over vejrtrækningen.\nStop dit løb, placer dine fingre under siden af mellemgulvet\n(lige under ribbenene) og pres opad mens du trækker vejret\ndybt, stille og roligt.\nLøb på stedet mens du presser på højre side at maven og trækker vejret dybt og roligt. Det får leveren til at slappe af.\nStop, stræk armen (på den side du oplever sidestikket) over\nhovedet, træk vejret dybt, og hold det i 30 sek.\nMens du løber, kan du prøve at spænde let op i dine mavemuskler mens du trækker vejret roligt og dybt.\nDer er intet farligt ved at løbe videre med et sidestik; det er din\nsmertetærskel som sætter grænsen for hvor langt du løber.\nnb: Det er individuelt hvad der virker, og hvornår.Øvelse\nHvis du ofte får sidestik, kan denne øvelse være god til at nedsætte stress og muskelspændinger i bugmuskulaturen:\nLæg dig på gulvet, placer en hånd på maven og træk vejret\ndybt. Du trækker vejret rigtigt hvis du mærker at din hånd\nløftes op af maven når du trækker vejret dybt. Hvis du\nmærker at kun brystet løftes, trækker du ikke vejret korrekt. placer nu dine fingre oppe under ribbenene, og\nmærk at du stadig trækker vejret dybt mens du langsomt\nog blødt presser op mod mellemgulvet til du mærker en\nHer holder du et let tryk i 30 sek. Gentag 3-5 gange,\nca. 5–10 min. før du skal ud at løbe.05201233sporDine gener bliver bedre af motion\nDet nytter ikke noget at sige at din dovenskab ligger i generne. Ny forskning har undersøgt hvad der sker i musklernes\narvemasse når vi bruger kroppen, og det tyder på at vi alle har de gener der skal til for at være aktiv, og at vi selv kan\ntænde og slukke for eksempelvis de gener der giver lyst til mere motion. Når vi motionerer, tænder vi dem. Og en enkelt tur i parken skulle være nok, viser et internationalt studie.\nDet er en kemisk modifikation i musklernes DNA der påvirkes når vi er fysisk aktive, og forsøgene viste at genernes kemiske sammensætning blev tilpasset til at yde efter bare en lille smule motion. De berørte gener lukkede dog hurtigt ned igen når forsøgspersonerne var færdige med motionen. Det skyldes at\nselve den genetiske kode vi er født med, ikke bliver ændret når vi bevæger os. Derfor får vi\nikke nødvendigvis børn med mere sportsglade gener end dem vi selv er født med, selv\nom vi dyrker regelmæssig motion.\nMan kan altså ikke ændre den kode vores forældre gav os, men man kan ændre\nden måde man bruger den på.\nUndersøgelsen er offentliggjort i det biologiske tidsskrift Cell Metabolism.\nKilde: Videnskab.dkLavt cykelstyr\nStadig flere kvinder dyrker cykelsport eller –motion. Og det er meget positivt. Men kvindelige\ncyklister uden lyst til – eller glæde ved - sex bør måske hæve cykelstyret. For racer de regelmæssigt på en cykel med et styr der sidder for lavt, kan det gå ud over deres kønsorganer og\nsexliv, viser ny amerikansk forskning.\nVed at måle vibrationer og smerter i 48 kvindelige cyklisters kønsorganer fandt forskerne\nud af at kvinder på cykler med styr der sidder lavere end sadlen, bliver udsat for et særligt stort pres på underlivet. Det lave styr resulterer nemlig i en siddestilling hvor bækkenet hælder uhensigtsmæssigt meget, og der kommer for meget vægt på underlivet og dermed øget pres på nerver og blodårer i kvindens kønsorganer. Det kan gøre underlivet\nfølelsesløst, konkluderer forskerne. Sidder styret i samme højde som sadlen, bliver presset på kønsorganerne mindre.\nIkke bare sexlivet tager skade når kvindens kønsorganer på den måde bliver presset til følelsesløshed. I yderste konsekvens kan de kvindelige cyklister skade deres bækken\nhvis styret sidder forkert.\n48 yngre kvinder, som cyklede mindst 16 km om ugen, deltog i studiet.\nKilde: Journal of Sexual Medicin, Videnskab.dk7%\nFoto: Team Danmark, Carsten IngemannSå mange af de danskere der løber, er\nmedlem af en klub eller forening. I alt\nsnører cirka hver fjerde voksne dansker\njævnligt løbeskoene, i eller uden for\nløbeklubben. Løb er dermed danskernes\nKilde: ”Motionsløbere i Danmark – portræt af danske motionsløbere”, 2011, Idrættens AnalyseinstitutEliteatleter\nPræstationsfremmende kosttilskud som koffeinpiller, proteinpulver, kreatin og bikarbonat er udbredt blandt elitesportsudøvere,\noplyser Team Danmark. Men Anti Doping Danmark advarer om\nat mange af midlerne kan indeholde skadelige stoffer. Undersøgelser har vist at omkring 10 procent af alle kosttilskud indeholder stoffer som ikke er angivet i varedeklarationen. For eksempel\nkan der være steroider i proteinpulver, forklarer Lone Hansen, direktør i Anti Doping Danmark til MetroXpress.\nLone Hansen mener desuden at det er vigtigt at understrege at vejen til gode resultater primært skal komme gennem træning og sund\nkost frem for gennem en pille. Effekten ved kosttilskud er minimal,\nog man kan ikke tage en nem genvej til hurtige resultater. Derfor anbefaler Anti Doping Danmark at elitesportsudøvere styrer helt uden\nom hjælpemidler som eksempelvis kosttilskud, udtaler hun.\nMange top-atleter spilder formentlig både tid og penge når\nde overnatter på bjerge og bruger såkaldte højdehuse i forbindelse med deres træning. I hvert fald øger den særlige\ntræning ikke kroppens evne til at optage ilt – som man ellers har troet. Sådan lyder konklusionen i et stort schweizisk/dansk forskningsprojekt.\ntidligere har amerikansk forskning ellers vist at højdetræning fx kan forbedre elite-cykelrytteres tid med 1-2 procent. Men amerikanerne havde ikke undersøgt placeboeffekten. Det nye studie viser at højdetræningen videnskabeligt ikke har nogen effekt; hverken evnen til at cykle langt\neller evnen til at sprinte bliver gennemsnitligt set forbedret. til gengæld kan højdetræningen have en væsentlig\nplacebo-effekt. Hvis atleten forventer at han klarer sig\nbedre fordi han har sovet i iltfattig luft, så klarer han sig\nnemlig også bedre – i gennemsnit 1-2 procent.måske DeN\n+PLUSSOCK er en hel ny kompressionsstrømpe til løbere og andre sportsfolk.\nUdviklet på baggrund af års forskning af\nHenning Langberg og Morten Boesen i\nsamarbejde med Clinical Innovation.\nSom specialister omkring akillessenen\nmøder de mange sportsfolk og har det\nsidste år arbejdet på at lave ’den mest\nNu kan enhver jo komme og påstå sådan noget. Men gå ind på www.plussock.com og få meget mere viden om\n+PLUSSOCK og kompressions strømper\nVi lover, at når man køber +PLUSSOCK,\nså køber man ikke bare en sportsstrømpe;\nMan køber løbeudstyr, der sikrer et\noptimalt løb og efterløb!\nSå med fare for at lyde indbildsk, så tør\nvi godt påstå, at PLUSSOCK er en rigtig\ngod nyhed til seriøse løbere og andre\nsportsfolk.Bliv meget klogere på\nwww.plussock.comForskerne påpeger dog at højdetræning sandsynligvis\nvirker på nogle atleter, men ikke på andre.\nStudiet er publiceret tidsskriftet Journal of\nKilde: Videnskab.dk05201235Krop+sporttekst Bente A. S. Andersen, lektor, fysioterapeut, professionshøjskolen Metropol foto Forlaget Munksgaardbyg\nSå du VM i fodbold og OL fra\nLondon 2012? Undrede du\ndig over at mange atleter\nløb rundt med både hvid,\nhudfarvet og farvet tape\npå kroppen? Det er der en\nforklaring på…en gul stribe på låret. En orange bane\npå læggen. Et par sorte streger på fingrene.\nDet er blevet særdeles populært at anvende\ntape når man dyrker sport - både på motionsog eliteplan. Tapen anvendes både til forebyggelse, behandling og genoptræning efter en\nskade, og hovedformålet med tapen er at korrigere for muskel-ubalancer, at støtte ustabile led\nog at få større kontrol over sine bevægelser.\nDer findes to typer sportstape:\n• Den faste, ofte hvide, tape\n• Den farvede, meget elastiske tape; ofte kaldet kinesiotape\nDe to tapeformer supplerer hinanden. Alt efter hvilken virkning man ønsker, kan man anvende den ene eller anden eller begge på\nén gang. Begge typer kan lægges af en\nfysioterapeut, en træner eller\naf sportsudøveren selv.36052012Fast tape\nDen faste tape har været anvendt igennem\nmange årtier til at stabilisere et led og forhindre at det kommer i skadelige yderstillinger.\nDen faste tape anvendes derfor ofte efter ledskader, f.eks. forstuvninger, men også til muskelskader hvor man ønsker at begrænse bevægeligheden. Tapens primære funktion er at\nstimulere sanseorganerne i det skadede område\n– tapen trækker simpelthen i huden og giver\ndermed signaler via hjernen til musklerne, så\nkroppen hurtigere kan korrigere for skadelige\nog smertefulde træk i de led, ledbånd og\nmuskler der er kommet til skade. En\ntape på en forstuvet ankel vil for eksempel trække i huden hvis foden er\nved at vrikker over – og dermed sende signaler via rygmarv og hjerne til musklerne\nomkring fodleddet om at rette foden op\nigen. Derudover giver den faste tape en mekanisk beskyttelse, men denne virkning aftager\nofte hurtigt fordi tapen giver sig lidt. Hvis du\nskal støtte området i længere tid, skal du lægge\nen ny tape hver gang du træner, og udsætter du\ndine led for stor belastning i dit arbejde, skal\ndu lægge en ny tape dagligt.\nDen faste tape skal rives eller klippes\nover. Du må ikke benytte den på en\nhelt akut skade – vent til hævelsen er\nforsvundet. Klæbemidlet i den faste\ntape kan hos få personer udløse allergi,\nog derfor skal du være varsom med at\nanvende den mere end et par dage. Tør den\ndesuden grundigt med hårtørrer efter badet.Tape er et supplement\nVær opmærksom på at tape ikke kan erstatte\nalmindelig behandling og genoptræning, men er\net supplement. OBS: I takt med at en skade heler op, vil smerterne forsvinde. Men smerterne\nforsvinder før skaden er helet helt op, og man\nkan derfor fejlagtigt komme til at tro at man er\nskadesfri før det skadede væv er helt i orden.\nDu bør derfor fortsætte din genoptræning til\ndin funktion er fuldt ud som før skaden.kinesiotape - den farvede tape\nDenne tapeform er udviklet i 1973 af en japansk kiropraktor og kinesiolog, som hurtigt\nfik kinesiotapen udbredt i elitesportsverdenen. I 2008 donerede han ved OL i Beijing kinesiotape til 58 lande! – og brugen eskalerede\nved OL i London 2012, hvor man stort set ikke\nså en udøver der ikke bar kinesiotape. Kinesiotape menes at kunne understøtte helingen afBogGode råd før du taperDet er naturligvis meget vigtigt at tapen anlægges korrekt. Det har hidtil ikke været muligt på dansk at finde samlede anvisninger for\nbegge tapeformer. Men i juli 2012 udkom bogen ”Tape dig selv”, der samler de to tapeformer og bygger på den bedste viden der findes\np.t. Bogen er skrevet af Bente A. S. Andersen,\nChristian Neergaard og Kristian Seest, alle fysioterapeuter. Forlaget Munksgaard.•M\n ed både den farvede, elastiske tape og den uelastiske tape bør du forberede dig, så du\nkan tape så hurtigt og korrekt som muligt.\n eslut dig for hvilken tapening du vil lægge\n av alle materialer ved hånden før du går i gang (tape og evt. saks)\n arber evt. området, da det kan irritere huden når tapen skal fjernes og hårene rives med.\n lacer den der skal tapes, i en afslappet stilling (også hvis du taper dig selv!)\n en hud der skal tapes, skal ideelt set have stuetemperatur\n lacer leddet i en stilling hvor der er minimalt stræk på den skadede struktur\n ær sikker på at de evt. skadede ledbånd er i en forkortet position\n ed den uelastiske tape: Overlap hvert stykke tape halvt for at undgå slid på hud og huller\n ørg for at tapen ligger glat\n orklar tapens funktion og hvordan den skal føles, til den der bliver tapet\n jek tapen når den er lagt; dvs. prøv fx at stå, gå og løbe med tapen på. Føles den behagelig, og støtter den nok?\n ølg anvisningerne fra din fysioterapeut eller fra bogen ”Tape dig selv”, og tilpas først tapen dine egne idéer når du kan tilføje tapeningen noget nyt.en skade ved at tapen løfter i hud og underhud\nog dermed gives mere plads til det underliggende væv samt blod- og lymfebaner. På den måde\nfjernes overskydende væske - og dermed irritation i vævet - nemmere, og dermed reduceres\nbåde skadens varighed og smerte.\nKinesiotape er anderledes at arbejde med\nend den faste tape. Man skal kun trække ganske let i den når man anlægger den, da den er\nmeget elastisk, og da det netop er denne ela-sticitet der er væsentlig for virkningen. Tapen\nkan ikke rives over, men skal klippes, og der er\nforskellige måder at klippe den på, alt efter\nhvilken virkning man ønsker at opnå.Forskere undersøger stadig virkningen af begge typer tape, men det er slået fast at begge\ntapeformer ser ud til at have en forebyggende\nvirkning på skader og gen-skader.SPORTS PHARMA “STØTTER” DIGVi er stolte af at kunne præsentere det største program inden for bandager.\nVi kan helt sikkert ﬁnde noget, der passer dig, hvis du har problemer.\nHer er et udsnit af vores bandager.\n52 modellerSE HELE DET STORE PROGRAM PÅ VORES HJEMMESIDEwww.sportspharma.dk\nTlf: 7584 0533Tema: neurologitekst Søren Frandsen, journalistfoto rené Dahl Andersen/tV 2Du kan hvad du vil\nDen tidligere jægersoldat B.S. Christiansen tager i tV2-programmet ”BS & Outsiderne” ti mennesker\nmed handicap til Afrika, hvor de skal gennemføre en ekspedition fra Atlanterhavskysten til Afrikas\nhjerte, Victoria Falls. En rejse der skal gøre dem til stærkere mennesker.min holdning er at for den der bærer\nviljen i hjertet, er alt muligt. Det\nlyder måske lidt enkelt, men det er\nsådan livet fungerer.\nB.S. Christiansen er fast i stemmen da talen\nfalder på hvad mennesket er i stand til. Spørgsmålet er relevant i forbindelse med den tidligere\njægersoldats nyeste tv-programmer ”BS & Outsiderne”, der kører på TV2 frem til december.\nI programmet rejser B.S. til Afrika sammen\nmed ti mennesker der alle har et handicap – to\naf deltagerne er lamme og sidder i kørestol, to\ner døve, en er blind, og en er dværg. For atJeg håber virkelig at folk siger\ntil sig selv, når de har set\nprogrammerne: ”Hold da kæft,\nhvis de kan, så kan jeg også!38052012fuldende billedet mangler flere af deltagerne et\nben. Programmet begynder i Namibia på den\nafrikanske Atlanterhavskyst, hvorefter rejsen\ngår til Victoria Falls på grænsen mellem Zambia og Zimbabwe. En rejse på 2.200 kilometer\nhvor deltagerne bliver udsat for adskillige udfordringer, altsammen for at de skal udvikle\nsig til stærkere mennesker.\n- For at finde ud af hvor lang elastikken er,\ner man nødt til at stramme den helt ud. Nogle\ngange sprænges elastikken, men så ved man\nhvor langt man kan strække den, siger B.S.\nChristiansen, der flere gange slår fast at man\nikke kan sidde hjemme i sofaen og udvikle sig.\nind i gråzonen\nFor den menige dansker kan sveden springe\nalene ved tanken om at skulle presse sig selv til\ngrænsen for at udvikle sit potentiale. Men bare\n- At presse sig selv betyder ikke nødvendigvis\nat man skal løbe et maraton eller svømme tusind\nkilometer. Bare det at komme ud af sine vante\nomgivelser og møde fremmede mennesker kan\nvære selvudviklende, siger B.S. Christiansen.I programmet får de handicappede ingen anden hjælp end den de selv og deres hold kan\n- Når man kommer helt ud på kanten, ud i\ngråzonen, finder man ud af hvad man er i\nstand til. Man lærer at sige til og fra, man lærer\nat samarbejde og at rumme andre mennesker.\n- På turen fandt de handicappede ud af at de\nkan meget mere end de selv går og tror, siger\nB.S. Christiansen, som har samme erfaringer\nfra sine mange år som jægersoldat i det danske\nat rykke mennesker\nB.S. Christiansen har tidligere lavet programmerne ”BS & Basserne”, hvor han hjalp et hold\novervægtige, kasserede unge mænd og kvinder\ntil at komme i form, tabe sig og få drømmen\nom at komme ind i Forsvaret opfyldt. Derudover arbejder han med eliteidrætsudøvere –\naktuelt bl.a. med Superligaholdet FC Midtjylland. I bund og grund er der ingen forskel i\nden grundlæggende substans i mennesker, mener B.S., der alligevel ændrer sine metoder alt\nefter hvilken type personer han arbejder med.- Hvis jeg siger til elitefolkene at de skal løbe – så løber de.\nNår jeg arbejder med overvægtige, spørger de: ”Hvorfor\nskal vi løbe?”. Med handicappede er det vigtigt at forstå\nderes problemer og udfordringer og sætte sig ind i deres\nproblematik. I det øjeblik man kan rumme og forstå mennesker, kan man flytte dem.\nDa B.S. Christiansen mødte deltagerne i Afrika ved ekspeditionens start, havde han svært ved ikke at lægge mærke til de forskellige handicaps. Men det ændrede sig i løbet\naf den måned rejsen varede.\n- I begyndelsen var jeg lidt fokuseret på at de manglede\net ben, var døve eller blind, men da vi nåede målet, havde\njeg fuldstændig glemt hvilket handicap de hver især har.\nForan mig stod en flok skønne mennesker med hver deres\npersonlighed. Jeg kunne nærmest ikke sige hvilket handicap de havde. Og den oplevelse håber jeg at programmerne kan formidle til tv-seerne. At vi allesammen i vores dagligdag begynder at fokusere på personligheden hos\nhandicappede – i stedet for den fysiske skavank, siger B.S.\n- Programmet handler måske på overfladen om ti handicappede der flytter sig fra A til B. Men alle mennesker\nkan lære af ekspeditions-deltagerne. Jeg håber virkelig at\nfolk siger til sig selv, når de har set programmerne: ”Hold\nda kæft, hvis de kan, så kan jeg også!”.Er det sundt at\npresse kroppen?når tv-serier, lederkurser, bootcamps og andre koncepter presser ”almindelige” mennesker til det yderste, kan det virke både fascinerende og farligt. For er det i virkeligheden sundt? Vi har spurgt et\npar fysioterapeuter med hvert sit speciale, og det skal påpeges at de har svaret\nuden at have haft mulighed for at se det aktuelle ”BS og Outsiderne”.\n- Det er sundt for alle mennesker – både med og uden handicap – at presse\nkroppen til det yderste. Hårdt fysisk arbejde stimulerer kroppens udvikling i en\npositiv retning. Iltoptagelsen stiger, kredsløbets kapacitet bliver bedre, og musklerne bliver udviklet. Med det sagt er det selvfølgelig vigtigt at lytte til kroppen,\nså du ikke presser dig for meget og løber ind i skader, siger fysioterapeut og ejer\naf Danish Sports Academy, Brian Dåsbjerg, der i sit job træner og behandler alt\nfra eliteidrætsudøvere til krigsskadede danske soldater med handicap.\n- Mange mennesker føler at de presser sig selv fysisk, men kroppen er i\nstand til meget mere end vi aner.\nAlligevel anbefaler Brian Dåsbjerg hr. og fru Danmark som er ude af form,\nen forsigtigt indtræden i sportens verden.\n- Du skal finde en disciplin hvor du ikke udsætter kroppen for hårde belastninger. Hop fx på en cykel i stedet for at løbe. På en cykel kan du tæske af\nsted i tre timer, spise noget mad bagefter, få en gang søvn – og være frisk\nigen, siger Brian Dåsbjerg.\nHelle Rønn-Smidt, fysioterapeut hos BeneFiT Viborg og lektor i pædagogisk\npsykologi, har lang erfaring med at arbejde med sammenhængen mellem\n- Idéen om at presse sig selv til det yderste kan utvivlsomt være givende for\nnogle mennesker, men der vil også være tilfælde hvor udfordringerne bliver\nså ekstreme at der bliver for langt til at kunne integrere dem i det liv man\nellers kender til. De kommer derfor til at stå som en isoleret oplevelse; og\nnår man så sidder tilbage i sit vanlige liv, bliver det oplevelsen af ikke at kunne holde fast, frem for succesoplevelse man sidder tilbage med.\nPå samme måde vil en del mennesker, som eksempelvis slås med stress\neller langvarige smerter, ofte få den modsatte effekt hvis de presser sig til det\nyderste. Her er organismen i forvejen på overarbejde, og for at skabe udvikling har de har i stedet brug for at finde balancen mellem at præstere og at\ngive slip, siger hun.05201239Krop+sporttekst Morten Albjerg Nielsen, fysioterapeut, udviklingskonsulent Dansk Atletik Forbund foto ColourboxDet kan være svært for lægmand at sortere i\nhvad der er privat eller kommercielt baseret\n”viden”, og hvad der reelt er belæg for at\nskrive. Her må man først og fremmest bruge\nsin sunde fornuft. Desuden er der opstået en\nrække hjemmesider med mere eller mindre\nlødig viden om løb, skader osv.40052012Løb på nettet\nInternettet er en jungle af informationer, gode råd og mere eller mindre lødig viden om\nløb. Her får du krop+Fysiks guide til at få mest muligt ud af din digitale løbetur.løb er blevet super hipt! Derfor er der\nhelt automatisk opstået en uhyre stor\nmængde viden og erfaringer om emnet.\nAlt fra udstyr til træningsformer og fra skadesbehandling til halvreligiøse åbenbaringer er\nhyppige samtaleemner i klubhuse, kantiner og selvfølgelig på internettet.Netop fordi løb\nprimært dyrkes på egen hånd, bliver internettet\net relevant mødested for menings- og erfaringsudveksling af enhver slags. Det er lidt af en\njungle at finde rundt i! I det følgende vil vi give\ninput til danske løbehjemmesider og løbeblogs\nsom denne artikels forfatter finder seriøse, relevante, inspirerende eller blot underholdende.\nDet skal dog bemærkes at nettet er en foranderlig størrelse, og at mange hjemmesider forfattes\nog drives af ildsjæle. Hvis disse personer ”brænder ud”, kan sider der i årevis har sprudlet af\nentusiasme og energi, pludselig en dag være\nvæk. Vær derfor nysgerrig i din søgning, og del\ndine favoritsider med dine løbekammerater.\nLøb er blevet en del af mange menneskers identitet – når man løbetræner, viser man omverdenen at man har overskud og kontrol. Løberne er\ndermed også blevet særdeles interessante og attraktive for det kommercielle marked, og i dag\nsatser stort set alle trykte medier eksempelvis\nmassivt på løbemarkedet. Desuden er der opstået en række hjemmesider med mere eller mindre lødig viden om løb, skader osv.\nVed grundigere læsning vil man dog hurtigt\nopdage at mange artikler er forfattet som ”gammel vin på nye flasker” og desværre alt for ofte\nmed graverende fejl, som skaber mere tvivl end\nviden. Det kan være svært for lægmand at sortere i hvad der er privat eller kommercielt baseret\n”viden”, og hvad der reelt er belæg for at skrive.\nHer må man først og fremmest bruge sin sunde\nBlandt de seriøse og lødige websites, hvor det\nheller ikke kræver særlige forkundskaber og ud-dannelse at blive en klogere løber, kan nævnes\nMotion Online, som i mere end et årti har præget\ninternettet med seriøst træningsindhold, forum\nog skarp kritik af den generelle træningsformidling i det øvrige mediebillede.\nOg så er der naturligvis Krop & Fysiks egen\nhjemmeside, hvor du kan blive lidt klogere på løb,\nmen ikke mindst også på hvordan du undgår skader, genoptræner og supplerer din træning.\nSe mere: www.motiondanmark.dk,\nEn blog er en hjemmeside som jævnligt opdateres med kortere indlæg eller artikler. Som regel er det muligt for læseren at kommentere og\ndiskutere indlæggene. Indholdet kan være dagbogsagtigt, debatterende eller tematisk.\nEn god blog udtrykker forfatterens – bloggerens - personlige tanker og holdninger, men er\nsamtidig målrettet de interesserede læsere. En\ngod blog består i høj grad af en løbende dynamisk kommunikation mellem forfatter og læser, ligesom den er personlig, velskrevet og kan\ngive træningsinspiration til andre, blandt andet\nvia regelmæssig opdatering af bloggerens egen\ntræning, samt betragtninger om løbeverdenens\nfinurligheder, både stort og småt, seriøst eller\nJeg har her udvalgt tre danske eliteløberes\nblogs. Træningsbeskrivelserne vil for mange\nmotionister være uoverskuelige, men løbernes\nevne til at arbejde struktureret og målrettet er\nnoget vi alle kan inspireres af.\nMotionister blogger også. Sidstnævnte blog\nherunder er et eksempel på en tidligere anti-løber, som alligevel blev ramt af dillen og nu passioneret brænder for og beskriver alle motionsløberens glæder og frustrationer.\nLæs mere: henrikthem.blogspot.com,\nMange motionsløbere oplever på et tidspunkt\nat ambitionsniveauet ikke helt står mål med\nudbyttet. De mangler med andre ord mere eller bedre viden om træningsplanlægning. I\nmange løbeklubber kan man søge råd og vejledning hos trænere eller mere erfarne løbere.\nEr man ikke medlem af en klub, er der på nettet mange andre muligheder for hjælp.\nLigesom der i idrætter som golf, tennis og fitness i årevis har været tradition for at man kan\nkøbe enetimer med en professionel træner, findes der i dag masser af tilbud til motionsløbere\n– eksempelvis om løbestilsanalyse eller træningsplanlægning. Ofte kan du også tilkøbe en\nlang række løberelaterede produkter, fx pulstest,\nbody-age eller fedtprocentudregninger. Mange\nfirmaer har også fysioterapeuter, diætister eller\npsykologer tilknyttet, så træningen kan optimeres og målsætningerne indfries – uanset om\nman er eliteløber eller motionist. Vurder selv dit\nbehov og hvor meget det må koste at nå dit mål.\nLæs mere: www.dinform.dk,\nHar du ikke mulighed for at træne i en løbeklub,\ner der på nettet andre måder at indgå i løbefællesskaber. Løbere der benytter ure med GPS-systemer, kan uploade deres data på diverse hjemmesider, og i digitale træningsdagbøger holde\nkontrol og planlægge deres træning. Desuden\nkan medlemmerne se hinandens træning, sammenligne træningsmængder (distancer og hastigheder) og dermed konkurrere på tværs af tid\nog landegrænser. Siderne har hyppigt konkurrencer hvor landsdele fx kæmper om at nå et vist\nantal tilbagelagte kilometer.\nSe mere: www.arena365.com\nwww.Endomondo.com05201241jobbeBedre psykisk arbejdsmiljø vil\nsænke sygefraværet markantHusk at gå udenfor!\nSelvom vi kan mindske stress og øge jobtilfredsheden ved at gå ud i den friske luft, er\ndet kun de færreste der går udenfor i løbet af\nen arbejdsdag. Det viser et nyt ph.d.-studie,\n’Uderum & Arbejdsliv’, fra Københavns Universitet. I undersøgelsen deltog 402 medarbejdere fra seks forskellige vidensproducerende virksomheder. Ifølge medarbejderne\nselv skyldes det som regel travlhed. Men det\nhar i høj grad også noget med vaner og arbejdskultur at gøre, mener forskeren bag projektet. Læs mere på Arbejdsmiljoviden.dk.Politifolk, bygningskonstruktører, pædagoger og andre funktionærer og tjenestemænd har i gennemsnit 7,8 sygedage\nom året. Heraf skyldes næsten hver fjerde sygedag helt eller delvist det psykiske arbejdsmiljø, herunder stress. Det\nviser en undersøgelse fra FTF, som organiserer 450.000 offentligt og private ansatte. FTF’s beregninger viser at hvis\nman sørger for at medarbejderne ikke længere bliver syge\naf det psykiske arbejdsmiljø, vil arbejdsudbuddet stige med\n15.000 fuldtidspersoner. Læs mere på www.ftf.dkPas på hvis du bruger\nMange års brug af værktøj der vibrerer, kan føre til arbejdsskader som hvide fingre eller nerveskade i håndleddet\nIsær værktøj som motorsave, betonhamre og vinkelslibere øger risikoen. Du kan læse Arbejdstilsynets retningslinjer\nfor brugen af vibrerende værktøj på www.at.dk.\nMan kan forebygge skaderne ved at undgå det mest vibrerende værktøj, og anvende det så kort tid som muligt. Nyere værktøj vibrerer tit mindre end gammelt. Desuden er der mulighed for vibrationsdæmpning af håndtag eller brug\naf vibrationsdæmpende handsker.\nTal med din læge hvis du har mistanke om at du lider af hvide fingre eller karpaltunnelsyndrom, så kan du blive\nyderligere undersøgt og evt. få din lidelse anmeldt (begge lidelser kan udløse erstatning).FaktaKarpaltunnelsyndrom\nKuldeudløste anfald med ligblege fingre, der varer minutter/timer. Der opleves en\nskarp grænse med følenedsættelse og efterfølgende rødme\nHvide fingre starter i det yderste af fingrene og kan med årene brede sig til hele fingre og alle fingre (bortset fra tommelfingeren). Tilstanden påvises ved fotografering eller\nved en særlig blodtryksundersøgelse hvor fingre og evt. krop udsættes for kulde\nDer er ingen kendt holdbar behandling, men undgå rygning da det forværrer tilstanden, og undgå kulde og fortsat brug af vibrerende værktøj.\nHvide fingre er arveligt. Ud over at udløses af arbejdet kan det opstå hos personer\nmed forskellige gigtlidelser og personer med visse blodkarslidelser.\nTryk på en nerve i håndleddet, der kan medføre:\n• Snurren og følenedsættelse i tommel-, pege- og\n• Natlige smerter i de samme fingre\n• Nedsat gribekraft og risiko for at tabe ting ud ad\nSyndromet ses bl.a. hos gravide og hos personer\nder arbejder med vibrerende håndværktøj og andet håndledsbelastende arbejde. Tilstanden afhjælpes med aflastning og brug af nat-skinne. Kan\nbehandles med en mindre operation.\nKilde: Lilli Kirkeskov, ledende overlæge, Arbejds- og Miljømedicinsk Afdeling, Bispebjerg Hospital 42052012Krop+jobtekst Anette Tørning, fysioterapeut og arbejdsmiljøkonsulent på Københavns UniversitetQuick-guide:foto Colourbox12 skridt\ntil et bedre\nEn god arbejdsstilling har betydning for både din sundhed\nog din effektivitet. Brug et par minutter på at tjekke din\nkontorarbejdsplads – og mærk forskellen!\tKontorstol\nLæs manualen og lær din stol at kende!\nMange kender ikke alle de funktioner deres\nKontorstolen skal have fem hjul og være\nstabil. Stolehøjden skal kunne reguleres så du\nkan nå jorden med flad fod og underarmene\nkan hvile på bordet med afslappede skuldre.\nHar du et hæve-sænke-bord, er det en stor\nfordel at stolen kan hæves så højt at den kan\nfungere som ståstøtte-stol. Stolesædet bør have en trinløs vippefunktion. Når sædet hælder lidt fremad, får du en\nmere åben vinkel i hofteleddet, ligesom en\nrytters siddestilling. Det gør det nemmere at\nopretholde lændesvajet og derved aflaste ryg\nog nakke (se fig. 2, side 45). Sædedybden bør svare til 2/3 af din lårlængde. Sædet må ikke presse ind i baglåret\neller knæhasen. Det hæmmer cirkulationen\nog kan give snurrende fornemmelser og hævelse i ben/fødder.\nRyglænet skal støtte i lænden, ikke oppe\nved skulderbladene! Men brug ikke ryglænet\nhele tiden: Ryk frem på sædet, og sid uden\nrygstøtte, fx når du skriver. Når du så holder\npause eller taler i telefon, kan du læne dig\ngodt tilbage og rigtigt nyde dit ryglæn. Variation er den bedste aflastning for ryggen.\nArmlæn er ofte mere i vejen end til gavn\nLæs mere om hvordan du indstiller din\nstol, på www.krop-fysik.dk.05201243praktisk og\net headset er\nskåner nakkeFig. 1: Normal og maksimal arbejdsafstand ved skrivebordet\n(kilde: At-vejledning A.1.15, Arbejdstilsynet)2Bordet skal kunne tilpasses individuelt i højden. Bordet bør være så dybt og bredt at det er\nmuligt at hvile underarmene foran tastaturet.\nHar du en dyb skærm, bør bordet være minimum 100 cm dybt. Anvender du fladskærm,\nca. 80 cm. Der bør være god plads til musen\nog til papirer, telefon, regnemaskine mv., som\nbør placeres inden for arbejdsafstand og omkring kroppens midterlinje. Det kan forebygge\noverbelastning af ryg, nakke, skuldre og arme\n(se fig. 1).\nNår du arbejder, skal armene hænge ned\nlangs kroppen med afslappede skuldre. Albuen bør være bøjet lidt over 90 grader. Er dit43Bord bord for højt, vil du løfte skuldrene og kan\nderved få gener fra nakken og skulderregionen. Er bordet for lavt, vil du sidde og runde i\nryggen, og kan udvikle gener i ryg og nakke.\nDer skal være god plads til benene under\nHar du et hæve/sænke bord, kan du tilpasse\nbord og stol i forhold til de siddestillinger du\nønsker, og det er nemmere at variere arbejdsstillingen. HUSK at benytte hæve-sænke-funktionen – og stå ikke op så længe at du kommer til at ”hænge”; skift hellere stilling oftere,\nog bevæg dig gerne omkring når du alligevel\ner oppe at stå.Skærmen bør placeres så den øverste linje du\nlæser på skærmen, er mindst 15 cm under det\npunkt du ser hvis du kigger lige ud. Du skal altså kigge skråt nedad, som når du læser en bog.\nAfstanden til skærmen er ca. en armslængde.\nSkærmen skal være flimmerfri, frekvensen\nmin. 85 hertz.\nIndstil skærmen så skriftstørrelsen på de store bogstaver er ca. 4 mm høje ved en læseafstand på 50-70 cm. Indstil linjeafstanden så\nlinjerne nemt kan skelnes fra hinanden.hold mu\ntil kropp æt\nenMus Prøv forskellige musetyper, og find den der passer dig! Vælg en\nmus der passer til håndens størrelse, og hvor din hånd kan holdes\ni en stilling som hvis du skrev i hånden. Venstrehåndede bør have\nen mus tilpasset venstre hånd. Når du arbejder med musen, skal\narmen stadig hænge afslappet ned langs siden, og du skal hvile på\nunderarmen. Mange sidder med armen strakt frem foran kroppen\nog drejet ud til siden. Denne stilling er meget belastende for arm,\nskulder og nakke. Ved at bruge en alternativ mus, fx en mousetrapper, som ligger foran tastaturet, holdes armene inde foran kroppen, og det kan mindske belastningen på skulder og arm.\nHusk at holde pauser; og fjern hånden fra musen når du ikke\nbruger den. Undgå at ”knuge” musen og at sidde med din ”klikfinger” løftet. Indstil musens klik- og curserhastighed så de passer\ntil dig, og du minimerer behovet for dobbeltklik.44Skærm 0520125\nSkærmbrillerFig. 2: En stol der kan\ngive en fremadvippet\nhøj arbejdsstilling, giver bedre forhold for\nryggen end en traditionel flad og lav stol.Du har ret til at få undersøgt dine øjne og få\nevt. skærmbriller betalt af din arbejdsgiver,\nhvis der er behov for det. Læs mere i artiklen\n”Skærmbriller” på www.krop-fysik.dk.\n6Bærbar pcDu må ikke arbejde med bærbar pc en hel arbejdsdag. Din bærbare pc kan kobles til eksternt tastatur, mus og skærm. Alternativt kan\nden bærbare pc placeres på en forhøjer, så du\nfår en bedre synshøjde på skærmen. Der skal\nstadig anvendes eksternt tastatur og mus.\nManuskriptholder Ved megen indtastning fra papirer er det en\ngod ide at bruge en manuskriptholder, der anbringes mellem tastatur og skærm eller på siden af skærmen.\nTastatur Tastaturet skal være fladt, så du ikke bøjer\nopad i håndleddet. Sidder du med løftede\nhænder, arbejder underarmsmusklerne statisk,\nhvilket kan føre til fx en tennisalbue. Der skal\nvære plads til at du som minimum kan hvile\nhænder og håndled på bordet foran tastaturet\n(10-20 cm). Optimalt bør du have støtte af\nNogle har gavn af en blød håndledsstøtte\nforan tastaturet, ligesom der findes specielle\ntastaturer som er opdelt i sektioner.\nTasterne skal være nemme at trykke ned. Brug genvejstaster, så du ikke bruger musen\nDårlig belysning bevirker at man anstrenger\nøjnene. Det kan resultere i bl.a. trætte og tørre\nøjne samt hovedpine.\nSid helst med siden til vinduet. Sidder du\nmed ryggen til, kan lyset give irriterende reflekser i skærmen. Sidder du med ansigtet mod\nvinduet, bliver kontrasten mellem skærmbille-Har du brug\nfor hjælpdet og lyset fra vinduet for stor. Begge dele belaster øjnene, og man kniber øjnene sammen,\nhvilket kan give hovedpine.\nDer skal være effektiv afskærmning af sollys\ni form af persienner, gardiner eller lign.\nFor at undgå reflekser i skærmen, bør der\nikke være lamper lige over din siddeplads. Ud\nover loftsbelysning skal du have en arbejdslampe som du kan indstille efter behov, og\nsom kan give et godt lys (min. 500 lux) ved\nalle dine arbejdsområder. Lamper med asymmetrisk spredning af lyset anbefales, da de typisk ikke giver problemer med reflekser eller\nspejling i skærmen.\nså kontakt di\nt, som fx kan\net besøg af en\nLuft udLuft altid ud i løbet af dagen, uanset vejret.\nGod ventilation giver bedre luftkvalitet, så du\nikke bliver tung i hovedet.\nSkal du ofte skrive eller søge på computeren\nmens du taler i telefon, bør du have et headset. Klemmer du telefonen mellem skulder og\nøre, belaster du nakke- og skulderregionen\nmeget uhensigtsmæssigt. 12 Lav små øvelser\nNoget af det bedste du kan gøre, er at få bevæget dig med jævne mellemrum. Selv små\nøvelser og bevægelser gør en stor forskel.\nFor eksempel har blot to minutters daglig\ntræning med elastikker vist sig at mindske\nsmerter i nakke og skuldre. Få ideer til pause-øvelser på www.krop-fysik.dk, meld dig\ntil ”mailmotion” hvor du dagligt får tilsendt øvelser, og hæng evt. en øvelsesplakat\nop i nærheden af skrivebordet.05201245Krop+jobtekst Mette Bender foto Geir HaukurssonNogle aftener sad jeg uden for mit\nhjem efter en lang arbejdsdag og\nprøvede i at komme i tanke om\nhvad min kone og min søn hed,\ninden jeg gik ind.Strategi ved stress\nI dag anbefaler læger og psykiatere en kombination af tre tiltag ved stress:\n• Kognitiv terapi (terapi som ændrer tankevaner og -mønstre)\nOpmærksomheden på særligt fysisk aktivitet vokser. Man ved at motion\ngiver blandt andet humør og overskud via udskillelse af signastoffer\nKilde: Berit Høgh Hansen, fysioterapeut, Quick Care i Svendborg46052012tion\nend lykJeg kunne ikke huske\nhvad min søn og min\ngodt liv med job og familie.Henrik Engqvist gik ned med stress og\nblev nødt til at holde sig hjemme i\nseks måneder. Han forsøgte at arbejde\npå deltid, men måtte til sidst helt væk fra sit job.\n- Jeg gav helt slip på alle de opgaver der tyngede. Jeg valgte lykkepiller fra og motion til.\nDet var det rigtige. Jeg vidste fra tidligere at jeg\nfår det godt når jeg træner regelmæssigt.\nNu er Henrik Engqvist tilbage i den sejlbådsforretning han leder for sin far. Nogle opgaver er taget af hans skuldre, og han øver sig i\nat bede andre om hjælp. Han går stadig til\nspinning tre gange om ugen og styrketræner.\n- Jeg dur ikke til at gå derhjemme. Jeg har det\nbedst når jeg er i gang. Men jeg er nok for samvittighedsfuld og sparer ikke mig selv, siger Henrik Engqvist, som startede firmaet med sin far i\n2007, lige op til starten på den finansielle krise.\nkrise førte til stress\nFirmaet kom de følgende år under stort pres,\nog der var ikke penge til mere end et par ansatte, så Henrik tog sig af ledelse, salg, teknik,\nimport og regnskaber.\nSamtidig fik han og hans kone deres første\nbarn. Henrik Engqvist kæmpede for at holde\nsammen på firmaet. Han følte sig mere og\nmere alene med et overvældende ansvar og fik\nraserianfald når han arbejdede ene mand om\naftenen i forretningen.\n- Jeg kylede rundt med værktøjet og kunne\nslet ikke kende mig selv. Heldigvis gik min vrede\naldrig ud over andre. Den kom kun når jeg var\nMen hukommelsen blev også ramt. Oplevelser og situationer med familie, venner og\nkolleger kunne være som blæst ud af hjernen.\nOgså ord og navne forsvandt.\n- Nogle aftener sad jeg uden for mit hjem\nefter en lang arbejdsdag og prøvede i at kommei tanke om hvad min kone og min søn hed,\ninden jeg gik ind, fortæller Henrik Engkvist.\nEn aften tog det et kvarter før navnene dukkede op, og han gik ind til sin kone og sagde\nat noget var helt galt.\n- Hun er meget handlekraftig, og næste eftermiddag sad jeg hos en psykolog.\nHjernen kørte på nødprogram\nHenrik Engkvist har det stadig dårligt med at\nhan kunne glemme navnene på de mennesker\nder betyder allermest for ham.\n- Men nu forstår jeg at min hjerne i den periode lukkede ned for hukommelsen, og samtidig satte den turbo på min vrede. Psykologen\nsatte ord på det hele. Han forklarede mig at jeg\nhavde stress, og at min krop og hjerne som en\nnaturlig reaktion kørte efter et nødprogram.\nDet betød meget at forstå mekanismerne og\nat slippe følelsen af skyld. Allervigtigst i rehabiliteringen var motion.\n- Jeg havde trænet meget tidligere og vidste at\nmotion virker på mit humør, mit selvværd og mit\noverblik. Jeg syntes bare ikke at jeg havde tid til\ntræning i de år hvor det hele kørte på pumperne.\nHenrik sagde nej til piller fra lægen og meldte\nsig til regelmæssig træning på et hold med\nstressramte – et tilbud fra kommunen i samarbejde med virksomheden Quick Care, der via\nfysioterapeuter, psykologer mv. har som mål at\nhjælpe mennesker tilbage til arbejdsmarkedet\n- og et aktivt liv. Det var vigtigt for Henrik at få et\nnetværk af mennesker der havde oplevet det\nsamme som han. Gruppen blev et holdepunkt,\nfor i en periode magtede han ikke rigtigt at skulle forklare om sin sygdom til familie og venner.\n- Det betyder meget at være sammen med\nmennesker som har prøvet at have stress, og\nsom uden videre forstår. Mange af os træner\nstadig sammen.”Jeg er blevet meget bedre til at lave det jeg har\nlyst til,” siger Henrik Engqvist. ”Før gik jeg\nmere op i at gøre det som jeg troede at andre\nville have mig til.”retten til at lade andre vente\nHenrik prøvede først at arbejde et par timer\nom dagen, men det gik ikke. Han skulle helt\nvæk og slippe de forpligtelser som fyldte det\nhele. Nu er han tilbage med en ny indstilling.\n- Jeg fortæller åbent om min stress til både\nsamarbejdspartnere og kunder. Og jeg tager mig\nretten til at bede andre vente til jeg er klar til at\nlytte eller hjælpe, fortæller Henrik Engqvist, som\ndesuden sammen med sin far lagde nogle af firmaets opgaver ud til en leverandør.\nDet går fint, men Henrik kan stadig blive\nutilpas når trykket stiger.\n- Nu ved jeg at jeg skal passe på mig selv, for\nhukommelsen forsvinder igen hvis jeg knokler\nfor hårdt. Jeg er også blevet god til at lukke\ntelefonen og holde fri med min familie om\naftenen og i weekenden, fortæller han.\nForholdet til kæresten holdt til belastningen.\n- Faktisk er vi gået styrket gennem den svære\ntid, og jeg har lært mig selv bedre at kende. Jeg\ner ikke rask, men jeg er tilbage i mit liv og nyder det. Jeg ved hvad der er vigtigst. Tiden heler\ndet sidste, siger Henrik Engkvist, der sammen\nmed sin kæreste venter endnu et barn.05201247Morten Zacho, studielektor, Institut for Idræt\nog Bio-mekanik på\nPh.d., specialist i\nAmager Hospital.LivsstilslægenSpecialist-fysioterapeutenTræningscoachenIdrætsskade-specialistenTræningsekspertenspørkrop fysik paneletMette Jacobsen, fysioterapeut, svømmecoach, tidl. elitesvømmer.Flemming Enoch,\nMScR, Dip Mt,\nspecialist i muskuloskeletal fysioterapi,\nwww.fysiq.dkLeif Skive, praktiserende læge, foredragsholder og forfatter til bl.a.\nMotions-manualen.tekst Ole Køhler, neurologblog\nSundhedsHvad vi dog siger!\nForan mig i min konsultation sidder en patient, som er\nhos mig for første gang. Det er en mand på 52 år, der,\nifølge hans egen læges oplysninger til mig, i længere tid\nhar haft ondt i højre arm. Da jeg spørger ham selv om\nhvad der er hans problem, svarer han: ”Min læge siger at\njeg har en nerve i klemme”.Se flere svar fra\n, hvor du\n• Gentagne lyskeska\n• Genoptræning af for\nankel48052012Jeg rejser mig op i stolen, for nu ved jeg at der forestår en\nforklaringsopgave. Nerver kommer nemlig meget sjældent i klemme. Nerverne er en integreret del af det anatomiske apparat og er fra naturens hånd ”hensigtsmæssigt”\nplacerede mellem bløddelene (muskler, bindevæv etc.).\nSelv hvor nerverne passerer gennem huller i knoglerne (fx\nkraniet og rygsøjlen), er der gode pladsforhold. Ganske få\nsteder i kroppen er nerven beliggende på en knogle lige\nunder huden. En sådan beliggenhed giver naturligvis mulighed for tryk og stød (fx albuestød) mod nerven, og\ndermed en risiko for permanent at beskadige nerveisoleringen med ”kortslutning” til følge; men det er altså ikke\nfordi nerven er kommet ”i klemme”. Nerver kan desuden\nbeskadiges ved komplekse mekanismer der involverer de\nfine blodkar til nerverne, og ved såkaldte autoimmune\nmekanismer, hvor kroppens forsvar ”tager fejl” og så at\nsige ødelægger sig selv. Mange symptomer fra bevægeapparatet (jagende smerter, sovende fornemmelser, prikkende stikkende fornemmelser etc.) tilskrives nervesystemet\naf læger og behandlere, nærmest ved automatreaktion,\nuden at det reelt er tilfældet. På trods af denne viden er\n”den klemte nerve” en af de mest anvendte forklaringsmodeller ved symptomer fra bevægeapparatet.\nTilbage til min patient. Jeg undersøger ham neurologisk og finder intet der tyder på nervepåvirkning og\nspecielt ingen anledning til at mistænke beskadigede\neller ”klemte” nerver. Gode råd er dyre, for jeg ved at\njeg nu vil være nødt til at afvise hans læges forkla-ring. Situationen bliver ikke mindre kompliceret da han\nfortæller at hans fysioterapeut har sagt til ham at der er\ntale om en diskusprolaps, og at kiropraktoren, som han\nogså har konsulteret i forløbet, er kommet med en helt\ntredje forklaring. Det kan ikke undre hvis manden ender\nmed at blive forvirret, og denne læge- eller behandlerskabte usikkerhed hjælper næppe på hans helbredelse.\nSom eksemplet viser, turnerer vores patienter rundt i ”systemet” fra læge til fysioterapeut, til kiropraktor, til speciallæge, til kraniosacral terapeut og sågar til healer. Alle\nsteder søger og får de en ”forklaring”, ofte uden at det\ngøres klart for dem på hvilket grundlag forklaringen bygger. Vi læger og behandlere gør det alle uden undtagelse.\nVi bevæger os i vores forklaringer hvert på vores fagområde, mellem sikker viden (såkaldt evidensbaseret viden)\nog personlige præferencer, hypoteser, gætværk og ja, sågar\nMen det er altså ikke ligegyldigt hvad vi siger. Selv de\nhenkastede bemærkninger som vi ikke selv tillægger nogen særlig vægt, og som måske er et resultat af vores travlhed, kan have alvorlige og livslange konsekvenser. Da jeg\nsom ung læge arbejdede på Neurokirurgisk afdeling i Aalborg, fik vi indlagt en ældre nordjyde. Han var stiv og\nubevægelig i halsen, og hans halsmuskler var spændte og\npræget af muskelsvind. Han fejlede intet. Forklaringen\nvar at han 30 år tidligere af sin praktiserende læge havde\nfået at vide at der var en diskusprolaps i halsen. Lægen\nhavde samtidigt rådet ham til at passe på med at bevæge\nhovedet for meget, da prolapsen kunne rive sig løs og\nmedføre lammelser. Rådet var naturligvis helt hen i skoven set med nutidens øjne, men den arme mand havde\nforståeligt nok ikke været i stand til at forholde sig kritisk\ntil det. Og ja! Tro det eller ej. Siden da havde han gjort\nsom lægen sagde, altså undladt at bevæge hovedet!?Genoptræning efter påkørsel\nJeg har, efter at være blevet påkørt af en bil for et år siden, fået slidgigt i 5.,6. og 7. nakkehvirvel. Jeg har mange gener fra uheldet,\nsnurrende arme, hænder, ben, ansigt, tænderskæren, spændinger og\nfor højt blodtryk. Manglende koncentration, ekstrem træthed osv.\nHvordan kan jeg træne og forbedre\nVenlig hilsen Suzi\nDet lyder som om du har fået et\nwhiplash, som er en fælles betegnelse for en forstuvning af nakken.\nDu beskriver også symptomersom kunne tyde på at du i forbindelse med uheldet har haft en hjernerystelse.\nEt whiplash kræver specialiseret undersøgelse og et genoptræningsforløb. Det er derfor svært at sige noget generelt. Hvis du endnu ikke er undersøgt af en neurolog, er dette en god ide, for et år er\nlang tid at have de symptomer som du beskriver.\nHos fysioterapeuten vil du sandsynligvis blive sat til at genoptræne den dybe stabiliserende muskulatur i nakken; koordinationen af\nøjnenes muskulatur kan også være forstyrret og have behov for træning. Det er en langvarig genoptræning, så hav tålmodighed, så skal\neffekten nok komme.\nFlemming Enoch?Kan jeg træne med knæskade?\nJeg har haft en knæskade i ca. to år og har ikke været særlig fysisk aktiv\nsiden, for jeg får smerter når løber.\nMin læge siger at skaden skyldes overbelastning i knæet. Fair nok,\nmen jeg har holdt en pause, og mit knæ er blevet holdt i ro længe - så\nhvorfor kan jeg ikke genoptage min træning?\nHvad kan jeg gøre? Er der nogle gode øvelser der giver forbedringer?\nSport betyder meget for mig, og jeg vil gerne leve sundt.\nI første omgang er det vigtigt at komme lidt nærmere på hvad der er\ngalt med dit knæ. Jeg vil derfor anbefale at du opsøger en idrætsfysiote-rapeut, der i første omgang kan undersøge dit knæ – og derefter give\ndig en diagnose og en behandlingsplan. Hvis der ikke er kliniske tegn\npå skader inde i knæet af såkaldt traumatisk karakter, dvs. direkte skader på knogle, brusk, ledbånd eller menisk, kan du i samråd med fysioterapeuten få lagt en strategi for hvilken form for træning og fysisk aktivitet der er mest hensigtsmæssig i forhold til dit knæ. Det er nemlig\nikke et spørgsmål om at holde pause, men i stedet at finde ud af hvilke\nbelastninger dit knæ kan tåle, og hvordan knæet kan gøres stærkere, så\ndin fremtid kan indeholde en sund og aktiv livsstil.\nVenlig hilsen Kristian Thorborg?Skal jeg tage kosttilskud?\nJeg er en ung mand på 18 år, træner ganske meget. Dyrker lettere\nmotion (volleyball etc.) 2-5 timer om ugen samt intensiv motion\n(styrketræning og løb) ca. 7 timer om ugen. Jeg spiser en varieret\nkost, inkl. grønt og frugt, men er usikker på om jeg får nok protein.\nJeg indtager mest protein til frokost og aften, hvor kød indgår mere\nnaturligt end til morgenmaden.\nVil det være hensigtsmæssigt, for eksempel i forhold til restitution og forebyggelse af skader, at supplere kosten med proteinpulver\neller lignende kosttilskud?\nGenerelt er den danske kost meget rig på protein. Hvis kosten ikke\ner meget ensidig, vil personer med et almindeligt aktivitetsniveau,\ninkl. let til moderat motion, absolut ikke have behov for proteintilskud. Selv ikke hvis du fx en gang eller to om ugen supplerer med 1\ntimes sveddryppende spinning, er der nogen grund til at investere i\ndyre proteinpulvere. Det er først når det drejer sig om virkelig hård\nidræt, som fx styrkeløft på højt plan, at man kan overveje om man\nfår protein nok. Selv i disse tilfælde er det overflødigt at købe dyreprodukter, idet blot 1-2 ekstra glas mælk dagligt giver det fornødne\nekstra protein – endda i den rigtige sammensætning mhp. muskelopbygning.\nDu har næppe behov for ekstra protein, men hvis du vil være\nhelt sikker, har du altså en billig og effektiv opskrift ovenfor. Det\nforudsætter selvfølgelig at du stadig får den varierede kost du beskriver. Det er imidlertid vigtigt at du sørger for at få energi nok,\ntypisk i form af kulhydrat. Får du\nikke kalorier nok, vil du nemlig i\nsidste ende begynde at ”spise” af\ndit protein – altså tabe muskelvæv.\nLeif Skive05201249infBedre søvn med motionTo og en halv times motion om ugen giver bedre nattesøvn og\ngør os mere oplagte om dagen, mener amerikanske forskere. De\nhar undersøgt søvn- og motionsvaner hos 2.600 mænd og kvinder i alderen 18 til 85 år.\nResultaterne peger på at mindst 150 minutters moderat til intens motion om ugen ser ud til at forbedre søvnen med 65 procent. De der motionerede, var desuden mindre trætte om dagen\nog havde færre koncentrationsproblemer.\nKilde: Forskning.no og tidsskriftet Mental Health and Physical Activityfed ost – på\nden fede måde!\nOst påvirker, i modsætning til smør, ikke kolesterolindholdet. Det viser et forskningsprojekt fra LIFE - Det Biovidenskabelige Fakultet ved Københavns Universitet – der har\nsammenlignet hvordan den samme mængde fedt fra henholdsvis ost og smør påvirker kolesterolindholdet i blodet.\n49 tilfældigt udvalgte mænd og kvinder spiste hver dag\ni seks uger cirka 143 gram 45+ fast ost, og i seks uger cirka\n47 gram smør - herudover indtog de normal kost.\nBlodprøver viste at de, efter de havde spist ost,\nhavde et væsentligt lavere indhold af det skadelige LDL-kolesterol i blodet end efter de havde\nindtaget den samme mængde fedt fra smør.\nOst i større mængder påvirkede heller ikke\nkolesteroltallet i forhold til forsøgspersonernes almindelige kost.\nForskerholdet undersøger nu hvorfor\ndet forholder sig således.\nStudiet er publiceret i The American Journal\nof Clinical Nutrition.Løb giver\nLøb et par gange om ugen og bliv\nfem år ældre! Det er den gode nyhed\nfra et nyt stort dansk forskningsprojekt, baseret på tal fra omkring\n20.000 københavnere. Undersøgelsen viser at mænd lever 6,2 år længere hvis de motionsløber, kvinder 5,6\nRisikoen for at dø i løbet af de 35\når man fulgte deltagerne, var 44 procent mindre blandt de københavnere\nder havde for vane at løbe – og det\ngælder både mænd og kvinder. I udregningen er der taget højde for forskelle som alder, rygevaner, blodtryk\nForskerne gør dog opmærksom på\nat det kan være usundt at løbe for\nmeget. Der er en tendens til at de\nmennesker der løber rigtigt meget,\nfaktisk dør lige så tidligt som dem der\nEt forsigtigt bud på hvor meget løb\nder umiddelbart er sundt, er i alt\n1-2,5 timer om ugen, fordelt på max\ntre gange, udtaler manden bag forskningen, seniorforsker, dr.med. Peter\nSchnohr fra Bispebjerg Hospital.\n»Der er en tendens til at ingen motion er skidt og alt for meget motion\ner skidt,« fortæller Peter Schnohr.\nKilde: Videnskab.dkliDT miNDre SalT KaN SPare maNge liV\nHvis hver dansker nedsætter sit saltforbrug med tre gram om dagen\nvil risikoen for at få en hjerneblødning eller en blodprop falde med 10-15 procent. Det\nbetyder mellem 1000 og 1500 færre tilfælde om året, skriver Ugeskrift for Læger, som\nrefererer til ny stor analyse der sammendrager forskningen på området.\nSaltforbruget for danske mænd er 9-11 gram og for kvinder 7-8 gram om dagen. Forskerne anbefaler at det over en fem årig periode skal ned på 5 gram per dag. Find ideer til at spare på saltet i artiklen: ”Salt for livet” på www.krop-fysik.dk. 40%\nfærre overvægtige børner der blandt børn der kun ser\nlidt tv dagligt, spiser rutinemæssigt sammen med familien og\nfår regelmæssig søvn, sammenlignet med børn der lever mere\nuregelmæssigt og ser tv så meget\nde lyster. Alle tre parametre har\nindflydelse hver især, viser en\namerikansk undersøgelse, baseret på data om 8.500 fireårige\nbørnDit hjerte har brug for...- en god søvn!Kilde: Pediatrics 2012kom ud i lyset!\nVil du holde dit biologiske ur opdateret – og dermed\nforebygge træthed og vinterdepression - er kunstigt\nlys ikke nok. Det kræver dagslys, som selv om vinteren indeholder langt mere lys end selv den bedste\nlampe på kontoret.\nLæs mere om lys på www.krop-fysik.dkLad din mening\nUanset om du er abonnent på krop+Fysik eller bare en ivrig\nlæser, så har du muligheden for at lade din mening blive hørt.\nVi bestræber os hele tiden på at lave et godt magasin,\nsom vores læsere vil nyde at åbne, bladre rundt i og blive\nklogere af. Men vi vil gerne blive endnu bedre, og det kræ-Vidste du, at for højt blodtryk\nog søvnapnø hænger sammen?\nSnorker du og har du svært ved\nat holde dig vågen, så kan det\nvære du lider af søvnapnø.\nTag en snak med din læge!\nDu kan læse mere om søvnapnø\npå www.sovnapno.dk eller\nwww.maribomedico.dkver din mening!\nHvis du har spørgsmål du gerne vil have besvaret inden\ndu tilmelder dig, kan du også skrive til os på læserpanelet.dk,\ninden du tilmelder dig på siden. Vi vil så svare dig hurtigt.\nDine svar og oplysninger vil blive behandlet med fuld fortrolighed og bliver kun brugt til at gøre vores magasin bedre\n– til glæde for både dig og alle de andre læsere!Hvis du har lyst til at deltage i vores\nlæserpanel, skal du blot tilmelde dig\npå www.læserpanelet.dk.Kidnakken 11, DK-4930 Maribo · Tel. +45 5475 7549 · www.maribomedico.dk05201251pat ie nt e n\ni c e nt r umHar du nakkeproblemer med smerteudstråling til skulder og arm\nELLER ondt i lænden med smerteudstråling til benHar du behov for en hurtig og kompetent udredning ?\nSøg hjælp til hurtig og kompetent udredning hos RygCenter Mølholm. Vi tilbyder samtale og undersøgelse hos en af vore\nryglæger og der er mulighed for MR-scanning samme dag. Efter få dage får du svar på scanningen og en konklusion.\nHvis du allerede har en MR-scanning, får du svar i forbindelse med konsultationen.Mogens Bach\ni neurologiKontakt os - også gerne for en second opinion på telefon 87 20 30 40 eller mail info@molholm.dkRygCenter Mølholm . Brummersvej 1 . 7100 Vejle . Tlf. 87 20 30 40 . www.molholm.dkAll pages:12345678910111213141516171819202122232425262728293031323334353637383940414243444546474849505152InfoRead laterLikeShareDownloadMoreKrop+Fysik 5 2012 Published on Oct 7, 2012 Krop & Fysik er bladet om sundhed, trivsel og om, hvordan du holder dig i formmediegruppenFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore