Detailhandel. Detailhandelsanalyse - PDF\nDownload "Detailhandel. Detailhandelsanalyse"\n1 Detailhandel Definition af detailhandel Detailhandel rummer lokaler eller bygninger, hvorfra der sælges varer. En butik er en fast forretningsenhed, hvorfra der sælges varer til private, dvs. slutbrugeren. I henhold til Planlovens regler om detailhandel betragtes også forretninger, hvorfra der sker udlejning af f.eks. film til private, som butik. Detailhandel fra hjemmet, via postordre og internet mv. uden egentlige fysiske udstillingslokaler regnes ikke som detailhandel. Hovedbrancher I detailhandelssammenhæng deles butikkerne typisk op i følgende kategorier: Dagligvarer Dagligvarebutikker er butikker, der hovedsageligt forhandler varer, der indgår i den daglige husholdning som f.eks. bagerforretninger, supermarkeder, slagterforretninger, tobaks og vinforretninger og apoteker. Varehuse og kiosker, som kan have et betydeligt salg af udvalgsvarer, betragtes også som dagligvarebutikker. Udvalgsvarer Udvalgsvarebutikker er butikker, der hovedsageligt forhandler varer, som forbruges over længere tid, bl.a.: Beklædning som f.eks. tøj, sko, babyudstyr og børnetøj. Boligudstyr som f.eks. møbler, hårde hvidevarer og isenkram. El og VVSinstallatører, der har butik og sælger til private betragtes som boligudstyrsbutikker. Øvrige udvalgsvarer som f.eks. smykker, cykler og bøger. Pladskrævende varegrupper Biler, lystbåde, campingvogne, planter, havebrugsvarer, tømmer, byggematerialer, grus, sten og betonvarer. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Bruttoetageareal Kommuneplanen skal indeholde rammer for det maksimale bruttoetageareal til butiksformål. Bruttoetagearealet dækker over en butiks salgs, kontor og lagerareal. Lagerarealet tages kun med, hvis det har umiddelbar tilknytning til butikken. Detailhandelsanalyse Svendborg Kommune fik udarbejdet en analyse af detailhandelen i kommunen i 2008 som forarbejde til Kommuneplan De væsentligste konklusioner og opmærksomhedspunkter er indarbejdet i målsætningerne og planlægningen for detailhandelen. Siden analysen af detailhandlen i Svendborg Kommune i 2008 vurderes der kun at være sket ændringer af butiksstrukturen i et mindre omfang. Af eksempler på mindre ændringer kan nævnes, at der er lukket en købmand på Thurø, mens en anden købmand på øen har udvidet. Der er lukket en tæppebutik (Garant) i aflastningsområdet ved Svendborg Storcenter. Herudover er der åbnet og lukket enkelte butikker i Svendborg bymidte. Siden 2007 er omsætningen i detailhandlen svækket væsentligt. På landsplan vurderes omsætningen inden for udvalgsvarehandlen at være reduceret med mere end 10 %. Omsætningen er faldet mest inden for beklædning siden 2007, mens tilbagegangen inden for øvrige udvalgsvarer har været lidt mindre. I Svendborg Kommune vurderes omsætningen overordnet set at være faldet i samme størrelsesorden som på landsplan, mens omsætningen inden for boligudstyr vurderes at være faldet mere end landsgennemsnittet pga. påvirkningen fra IKEA i Odense. Odense er Svendborgs største konkurrent i detailhandlen. I Odense har krisen også i et omfang ramt detailhandlen med butikslukninger til følge, men der er samtidig også etableret flere nye butiksenheder. Udbygningen af IKEA i aflastningsområdet ved Rosengårdscentret er den væsentligste ændring, der er sket siden 2007, og er den butiksenhed, der har størst oplandseffekt og dermed betydning for detailhandlen i Svendborg. Herudover er Rosengårdscentret i gang med en markant udvidelse. Odense arbejder desuden med planer om udvidelse af detailhandlen i bymidten på det gamle godsbaneareal og på Thomas B. Thriges Gade. Forbruget er på landsplan faldet i de seneste år, men forventes igen at stige, når den aktuelle økonomiske krise er ovre. Forbrugsudviklingen for indbyggerne i Svendborg Kommune er senest beregnet i Siden er krisen indtruffet og har betydet, at arealbehovet til nye butikker er faldet. I detailhandelsanalysen er der både regnet på et optimistisk og pessimistisk scenarie for det fremtidige arealbehov til detailhandel. Der\n2 tages udgangspunkt i det pessimistiske scenarie i kommunens planlægning de næste 12 år. Samlet set vurderes analysen fra 2008 stadig at være relevant, og den skaber et godt grundlag for vurderinger af detailhandelens udviklingsmuligheder i de forskellige dele af kommunen. I analysen indgår eksempelvis omsætningstallet og bruttoetagearealet for alle butikker, og dette er sat i forhold til befolkningsudviklingen og den gennemsnitlige husstandsindkomst i Svendborg Kommune. Disse informationer gør det muligt at fastlægge arealbehovet til butikker i kommunen i den kommende planperiode. Nogle af de væsentligste konklusioner fra detailhandelsanalysen er gengivet nedenfor. Hele detailhandelsanalysen kan ses på kommunens hjemmeside. Strukturudvikling generelt Detailhandelen har de seneste 30 år gennemgået en kraftig strukturudvikling. Inden for dagligvaresektoren er antallet af butikker faldet samtidig med, at butikkerne generelt er blevet større. Der er især sket en markant nedgang i antallet af butikker inden for kolonial og kiosksektoren, mens varehuse og discountbutikker i de senere år har vundet betydelige markedsandele. Det forventes, at tendensen vil fortsætte. Inden for udvalgsvarehandlen er tendensen, at mange af de små og flere mellemstore butikker vil blive nedlagt især mindre butikker, som ligger isoleret fra andre butikker. Udviklingen peger i retning af flere arealmæssigt store udvalgsvarebutikker. Også den løbende regulering af detailhandelen har haft betydning for butiksudviklingen. Planlovens bestemmelser om detailhandel ændres og tilpasses konstant, men bygger i alt væsentlighed videre på de regler, der blev indført ved ændringen af planloven i Bestemmelserne er siden ændret i 2002, 2007 og Hovedreglen er, at nye butikker skal placeres i bymidterne, i bydelscentre og lokale centre. De store byer vinder Geografisk er der sket en butikskoncentration i de større byer en tendens, der forventes at fortsætte i takt med øget mobilitet og forbrug. Tendensen er mest udpræget inden for udvalgsvarehandlen. "Vinderbyerne" forventes at blive byer med et opland på mere end indbyggere. Afhængig af lokale forhold, risikerer byer med under indbyggere at få mindre bredde i udbuddet af udvalgsvarer. I de helt små byer forventes udvalgsvarebutikkerne at forsvinde eller at blive reduceret væsentligt i antal. Alt i alt forventes der i de mindre byer fortsat færre butikker, og discountbutikker og supermarkeder vil i stadig stigende grad komme til at stå for disse byers udbud af udvalgsvarer. Øvrige detailhandelstrends Større butikker og øget koncentration. En stigende del af detailhandelen sker i store butikker i eller i udkanten af de større byer, mens de mindre butikker i de tyndere befolkede områder får stadigt sværere ved at overleve. Butikkerne rykker sammen. Flere og flere butikker placerer sig enten i egentlige butikscentre eller i tættere kontakt med hinanden i cityområdernes strøggader. Det gælder dog ikke discountbutikkerne, der lokaliserer sig lokalt i beboelsesområder og ved indfaldsveje. Øget brancheglidning. Flere og flere butikker handler med flere varegrupper. Øget internethandel, især inden for visse udvalgsvaretyper. Et stigende antal internationale kæder etablerer sig i Danmark. Hybride koncepter vinder frem forskellige brancher under samme tag (f.eks. boghandel og café, sportstøj og fitness). Nye konkurrenter til detailhandel især udespisning (convenience) og wellness. Strukturudvikling på Fyn De udviklingstendenser, der de seneste mange år har kendetegnet udviklingen i butiksstrukturen på landsplan, har også sat sit præg på den fynske detailhandelsstruktur. På landsplan er der sket en reduktion i butiksbestanden, hvor især de små butikker er lukket og erstattet af færre men større butikker. På Fyn er antallet af butikker i perioden inden for dagligvare og udvalgsvaresektoren reduceret med samlet set 10 %. Trods at strukturudviklingen allerede har betydet, at flere mindre butikker er lukket, vurderes der fortsat at være relativt mange små butikker på Fyn. Således udgør butikker under 200 m² ca. 54 % af alle butikker på Fyn, mens ca. 83 % er under 500 m². På den baggrund forventes strukturudviklingen mod færre, større og mere centralt beliggende butikker i en vis udstrækning fortsat at gøre sig gældende i de kommende år. Odense vinder terræn\n3 Odense er den dominerende handelsby på Fyn især inden for udvalgsvarer. Odense har i forhold til indbyggertallet en høj andel af udvalgsvareomsætningen og en klar overvægt af de stærkeste kapitalkædebutikker, hvis tilstedeværelse i de senere år har fået stigende betydning for byernes detailhandelsmæssige attraktion. Der er i perioden fra sket en koncentration i butiksstrukturen af udvalgsvarebutikker. I 1999 lå 38 % af alle samtlige udvalgsvarebutikker i Odense Kommune. I 2007 er Odenses andel steget til 43 %. Fordelingen af omsætningen i udvalgsvarehandlen på Fyn giver ligeledes indtryk af den geografiske koncentration. Detailhandelen i Odense tegner sig således for hele 62 % af den samlede omsætning i udvalgsvarehandlen på Fyn. Indbyggerne i Odense Kommune udgør til sammenligning "kun" ca. 39 % af den fynske befolkning. Butiksareal Det samlede bruttoetageareal til butiksformål i Svendborg Kommune er i 2007 opgjort til ca m² fordelt på 31 % til dagligvarer, 48 % på udvalgsvarer og 21 % på særlig pladskrævende varer. Svendborg bys koncentration af butikker kommer til udtryk i fordelingen af bruttoetageareal til butiksformål. Svendborg by tegner sig således for ca. 85 % af det samlede bruttoetageareal til butiksformål i kommunen fordelt med 34 % i bymidten og 51 % i Svendborg by i øvrigt. Klik på tabellen for at lave den større. I perioden er antallet af butikker faldet, mens arealforbruget er steget. Udviklingen antyder, at strukturudviklingen mod færre og større butikker inden for udvalgsvarehandlen er slået igennem i Svendborg Kommune. Omsætning Den samlede omsætning i detailhandelen i Svendborg Kommune var på ca. 2.8 mia. kr. i Ca. 54 % af omsætningen i detailhandelen i Svendborg Kommune sker i dagligvarehandlen, mens den øvrige omsætning fordeler sig med 13 % på beklædning, 17 % på boligudstyr og 16 % på øvrige udvalgsvarer. I perioden fra 1998 til 2007 er omsætningen i detailhandelen i Svendborg Kommune øget ca. 30 %, hvor landsgennemsnittet i samme periode lå på 35 % og det samlede gennemsnit for Fyn lå på 34 %. Dette skal forklares med, at Svendborg som nævnt mister terræn til især Odense. Den største fremgang er sket inden for dagligvarer med en stigning på ca. 34 %, mens omsætningen i udvalgsvarehandlen i samme periode er steget med 26 %. Dækningsgrader Dækningsgraden er defineret som forholdet mellem omsætningen og forbruget i et fast afgrænset område. Hvis dækningsgraden for en kommune er under 100 betyder det, at butikkerne i kommunen omsætter for mindre end kommunens borgere handler for. En del af borgernes forbrug bliver således lagt i butikker uden for kommunen. Tilsvarende betyder en dækningsgrad over 100, at butikkerne i kommunen tiltrækker kunder uden for kommunen. Dækningsgraden er således en måde at vurdere detailhandelen styrke og tiltrækningskraft. Lille overskud på handelsbalancen Dækningsgraden for Svendborg Kommune er samlet set 102 i Omsætningen i samtlige butikker i kommunen overstiger således indbyggernes forventede forbrug. Handelsoverskuddet er grundlagt i dagligvarehandlen, hvor den samlede dækningsgrad er 104. Årsagen til at omsætningen overstiger det forventede forbrug kan bl.a. skyldes bidraget fra turismen samt at indbyggere uden for kommunen eksempelvis fra Langeland lægger en del af deres dagligvareforbrug i Svendborg by. Inden for udvalgsvarehandlen er dækningsgraden 98, hvilket antyder, at borgerne\n4 lægger en lille del af deres forbrug af udvalgsvarer uden for kommunen. I 1998 var dækningsgraden for kommunens detailhandel under ét 105. Dækningsgraden er således gået tilbage med ca. 3 % point. Den lavere dækningsgrad skyldes udelukkende en lavere dækningsgrad inden for udvalgsvarer. Forskellen kan sandsynligvis forklares ved, at Odense i lidt større grad end tidligere er i stand til at trække kunder, bl.a. grundet udvidelser af Rosengårdscentret. Udviklingen skal også ses i sammenhæng med, at rejsetiden fra Svendborg til Odense i de seneste år er blevet reduceret med etableringen af motorvejen. Samtidig kan den lavere dækningsgrad forklares ved en stigende handel med udvalgsvarer over internettet. Nethandel regnes ikke som detailhandel i Planlovsmæssig forstand. Svendborg holder delvis stand Butiksbestanden er i perioden reduceret med knap 10 %, og dækningsgraden for detailhandelen under ét er i samme periode faldet fra 105 til 102. Svendborg er dog forsat den største handelsby på Sydfyn. Svendborg har tabt terræn til Odense, men knap så meget som andre fynske byer og kommuner, se kort. Kortet viser dækningsgraden i kommunerne samt ændringen i dækningsgraden i perioden Kilde: Detailhandelsanalysen. I fremtiden forventes Svendborg at tabe yderligere terræn til Odense bl.a. som følge af udbygningen af detailhandelen i Odense, med mindre der gøres noget aktivt for at forhindre dette. I forhold til Odense er Svendborgs muligheder for at udvide oplandet og dermed potentialet for udvikling mere begrænsede. Svendborgs udviklingsmuligheder er derudover begrænset af byens nærhed til Fyns hovedby Odense. Dækningsgraderne for Svendborg viser imidlertid, at byens detailhandel fortsat står relativt stærkt og inden for udvalgsvarehandlen har et større opland. Sammenholdt med byens og detailhandelens størrelse forventes Svendborg i detailhandelsanalysen at kunne opretholde en detailhandel med stort set samme variation i butiksudbuddet samt bredde og dybde i varesortimentet som i dag.\n5 Detailhandel i Svendborg by Planloven indeholder bestemmelser, der lægger op til et klart centerhierarki bestående af bymidter, bydelscentre i byer over indbyggere og lokalcentre. Derudover kan der planlægges for enkeltstående butikker og områder til butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper. Aflastningsområder er som sådan ikke længere en del af centerhierarkiet. Centerhierarkiet i henhold til planloven kan kort beskrives således: Bymidte (fastlægges efter en statistisk metode) Bydelscentre på max m² bruttoetageareal til butikker (i byer med mellem og indbyggere) Lokalcentre på max m² bruttoetageareal til butikker (i alle byer). Uden for den egentlige centerstruktur kan der planlægges for: Områder til butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper Enkeltstående butikker til lokal forsyning Mindre butikker i tilknytning til produktionslokaler til salg af egne produkter Butikker ved trafikanlæg, forlystelser mv. I planlovens bestemmelser om detailhandel fastslås det således, at arealudlæg til butiksformål som hovedregel skal placeres i den centrale del af en by eller bydel. Målet hermed er at understøtte levende og varierede bymidter, idet den centrale del af en by typisk er det traditionelle hovedcenter, hvor tilgængeligheden for alle arter af trafik er bedst. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter.\n6 Mål Det er Byrådets mål, at: Svendborg Kommune skal være et attraktivt sted at handle for kommunens borgere, gæster, pendlere og turister. udvikle detailhandlen i Svendborg bymidte med respekt for kulturarven og de bygningsmæssige kvaliteter. skabe rammerne for lokal og bæredygtig detailhandel i de enkelte bydele. tiltrække nye typer af butikker for at højne attraktiviteten for kunderne. dækningsgraden, dvs. handelsbalancen for hele kommunen, ikke forringes. styrke samspillet mellem butikker, organisationer, investorer og kommune for at stå rustet til fremtidens konkurrence. styrke tilgængeligheden til detailhandelsbutikker for alle trafikanter, herunder især den gående, cyklende og kollektive trafik. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter.\n7 Baggrund Butiksstruktur Detailhandelen i Svendborg Kommune er præget af en en centerstruktur med Svendborg by som centrum. Der er i alt ca. 370 butikker i kommunen, hvoraf 72 % ligger i Svendborg by. Til sammenligning bor ca. 46 % af indbyggerne i kommunen i Svendborg by. Koncentrationen af butikker er størst inden for udvalgsvarer. Udvalgsvarebutikkernes omsætning i Svendborg by udgør i dag ca. 97 % af den samlede omsætning i udvalgsvarehandlen i kommunen. Tilsvarende udgjorde Svendborg bys andel af den samlede omsætning i udvalgsvarehandlen 92 % i På den baggrund kan det tilsyneladende konstateres, at Svendborg har styrket sin position i kommunens udvalgsvarehandel på bekostning af de mindre byer og bysamfund. Inden for dagligvareområdet er der tale om en mere decentral butiksstruktur om end 57 % af alle dagligvarebutikker ligger i Svendborg by. I forhold til omsætning har de mindre byer for dagligvarehandlen formået at holde stand i perioden fra Med andre ord købes dagligvarer primært lokalt, mens udvalgsvarer typisk købes i Svendborg by. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Tabel over dækningsgrader i Svendborg Kommune. Som det ses af dækningsgraderne er Thurø og Vindeby/Troense relativt underforsynet med dagligvarebutikker sammenlignet med de andre bysamfund. Bymidten og Svendborg Storcenter Detailhandelen i Svendborg by er koncentreret om to steder dels bymidten og dels Svendborg Storcenter, som rummer flere store dagligvarebutikker og større udvalgsvarebutikker inden for især boligudstyr og øvrige udvalgsvarer. I Svendborg Storcenter sikrer lokalplaner, at der ikke kan etableres butikker mindre end 1000 m². I bymidten er butikkerne primært koncentreret omkring Gerritsgade og Møllergade/Korsgade, som er Svendborgs primære butiksstrøg. I hver af de to gader ligger et større varehus, hvilket er med til at sikre et vist kundeflow i begge gadeforløb. I den nordlige ende af Møllergade, hvor Føtex ligger, er butikstætheden imidlertid relativ lav. Området fungerer derfor ikke som en fuldt integreret del af bymidten. Kommunens tre varehuse vurderes fortsat at have en stor betydning i dagligvarehandlen som helhed.\n8 Igennem de senere år har der været flere eksempler på byer, hvor en stor del af detailhandelsudbygningen er sket uden for bymidten. Planlovens detailhandelsbestemmelser er netop udsprunget af ønsket om at fremme udviklingen i bymidter og bydelscentre, idet loven indeholder et direkte forbud mod uhensigtsmæssig spredning. Som modtræk til storcentrene i de store byers udkanter har en lang række byer "oprustet" i form af forbedringer af bymiljøet i bymidterne, tættere samarbejde mellem butikkerne, flere kultur og oplevelsesarrangementer (for eksempel aftenåbent i butikkerne) mv. I Svendborg Kommune er der bl.a. sat gang i et byrumsprojekt, der har som mål at øge Svendborg bymidtes attraktion som dynamisk kultur og handelscenter ved at etablere en ny forbindelse mellem bymidte og havn og tilføre en række eksisterende byrum nye kvaliteter af æstetisk og oplevelsesmæssig værdi. Særlig pladskrævende butikker Ifølge Planlovens detailhandelsbestemmelser kan kommunerne frit planlægge for butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varer som f.eks. tømmer, biler, planter mv. I Svendborg Kommune ligger ca. 40 butikker med særlig pladskrævende varegrupper, hvoraf ca. 70 % er bilforhandlere. To tredjedele af butikkerne med særlig pladskrævende varer er lokaliseret i Svendborg by, hvor en større koncentration af bilforretninger ligger i området ved Odensevej. Forventet arealbehov Flere faktorer vil have indflydelse på detailhandelens udviklingsmuligheder i Svendborg by såvel som i lokalområderne i de kommende år. Især følgende faktorer vurderes at have betydning: Befolkningsudviklingen Udviklingen i internethandlen Detailhandelens udvikling i konkurrerende byer Udviklingen i privatforbruget Disse faktorer indgår i detailhandelsanalysen som grundlag for vurderingen af det fremtidige forbrugspotentiale og arealbehov i Svendborg Kommune. Kort fortalt rummer\n9 detailhandelsanalysen to scenarier for fremtidens detailhandelsudvikling. For begge gælder at der forventes en befolkningstilvækst som svarer til Danmarks Statistiks prognoser og en stigning i internethandel svarende til øget andel af omsætningen i udvalgsvarehandlen på henholdsvis 2,5 % i 2014 og 5 % i Scenarie 2, som er det pessimistiske scenarie i detailhandelsanalysen, er en fremskrivning, som indeholder en vækst i privatforbrug svarende til en halvering af forbrugets udvikling i perioden fra , og en mistet omsætning til Odense. Se detailhandelsanalysen for en uddybet beskrivelse af forudsætningerne for det forventede arealbehov. Fremskrivning af arealbehov. Frem til 2024 forventes arealbehovet til detailhandel at ligge lidt under detailhandelsanalysens scenarie 2, dvs. ikke over m². Dette skyldes bl.a. at befolkningstallet er faldet for Svendborg Kommune i perioden Som følge af de strukturelle forandringer i detailhandelen vurderes i detailhandelsanalysen hovedparten af arealbehovet at være knyttet til Svendborg by. I forbindelse med revision af Kommuneplan 2009 blev bymidten udvidet og der blev etableret et par nye lokalcentre. Erfaringerne siden har dog vist, at det er problematisk at placere mellem m² indenfor de gældende rammer. Ikke mindst større butikker på m² og derover er svære at finde plads til, såfremt Byrådets øvrige mål om respekt for kulturarven og de bygningsmæssige kvaliteter skal opfyldes. Erfaringer viser også, at der skal laves flere lokalcentre, hvis sikring af lokal dagligvareforsyning skal tilgodeses. Derfor er det relevant at justere bestemmelserne for detailhandel.\n10 Strategi og indsats Statslige interesser Detailhandel er i forhold til hovedparten af kommuneplanens temaer meget detailstyret i lovgivningen. Det overordnede udgangspunkt for fastlæggelse af mål og retningslinjer for detailhandel er fastlagt i Planloven. Planloven opererer med tre styringsmidler i detailhandelsplanlægningen: afgrænsning af områder til butiksformål, fastlæggelse af rammer for detailhandelsudbygningen i de enkelte områder, og fastlæggelse af den maksimale butiksstørrelse på de enkelte butikker. Kommunerne skal således udlægge arealer til butikker, sætte rammer for hvor stort butiksareal, der må være i de enkelte butiksområder, og fastsætte størrelsen på butikkerne. Til forskel fra de fleste andre emner, som skal behandles i kommuneplanen, fastsættes der i planloven en række krav til redegørelsen for planlægningen for butikker. Hensigten er at sikre en grundig planlægning, hvor behov for nye butiksarealer og konsekvenser af en udbygning analyseres, så borgere, erhvervsliv og offentligheden i øvrigt får indsigt i baggrunden for og de forventede konsekvenser af en ny planlægning. Derudover præciseres det i Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen 2013, at det er statslige mål. Det er et mål, at forbedre mulighederne for en decentral detailhandelsstruktur, der stimulerer til investeringer og fornyelser i detailhandlen også i mindre bysamfund, stationsbyer og mellemstore byer. Det forudsætter en definition af byernes rolle i det kommunale bymønster. De eksisterende bymidter skal styrkes som levende og varierede handelscentre, og planlægningen skal fremme et varieret butiksudbud i både mindre og mellemstore byer og i de enkelte bydele i de større byer. Det er et mål, at transportafstande til butikker begrænses, så afhængighed af bil ved indkøb mindskes. Desuden skal arealer til butiksformål have god tilgængelighed for alle trafikarter, herunder især den gående, cyklende og kollektive trafik. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Udvikling af detailhandelen i Svendborg Svendborg by er hele Sydfyns handelscentrum. Men Svendborg har tabt terræn, primært til Odense, og den udvikling ønsker Byrådet at modvirke. Detailhandel er en væsentlig parameter i en by eller områdes attraktivitet og for "det gode liv". Derfor skal detailhandelen i Svendborg, også set i lyset af kommunen som Cittaslow styrkes. Svendborg by skal være det naturlige valg for indkøb for alle borgere på Sydfyn. De skal ikke være "tvunget" til at køre til Odense, hvilket heller ikke miljømæssigt er holdbart i længden. Kommunale initiativer Udvikling af detailhandelen er en kompliceret opgave. I såvel de mindre som større byer er samspillet mellem butikker, servicefunktioner, bymiljø og oplevelser vigtigt for at kunne opretholde et butiksudbud i byen og klare sig i konkurrencen med øvrige byer af samme størrelse. Nogle ting kan Svendborg Kommune styre og aktivt være med til at udvikle, mens andet i højere grad er styret af markedskræfterne, forbrugertrends men også i høj grad butikejernes engagement. Svendborg Kommune har gang i en række initiativer, som mere eller mindre direkte har indflydelse på detailhandelen i Svendborg bymidte især, bl.a. udvikling af byens rum og pladser, parkeringsstrategi, udvikling af havnen og sammenbinding med byen. Derudover understøtter Svendborg Kommune en række kulturelle arrangementer såsom fødevaremarked, gl. torvedag, kunsthåndværkermarked, Cittaslow dage mv. Samspil med private Udvikling af detailhandel handler dog om andet end udlæg af arealer. Markedsføring, organisation og udvikling af nye butikskoncepter er andre elementer, der har indflydelse. Byrådet vil styrke samarbejdet mellem butikker, organisationer, investorer og kommune for at stå rustet til fremtidens konkurrence. Der er allerede taget initiativ til en tættere dialog mellem kommune og interesseorganisationerne Erhvervsforum Svendborg og Shopping Svendborg, hvilket skal følges op løbende.\n11 Svendborg bymidte er centrum Svendborg bymidte er centrum for detailhandelen. Det er her, at langt de fleste butikker ligger, og sådan ønsker Byrådet, at det bliver ved med at være. Svendborg bymidte er sammenlignet med andre lignende byer karakteriseret ved at have mange mindre butikker, især specialbutikker, som ikke er en del af en kæde, findes der mange af. Byrådet ønsker, at dette unikke handelsmiljø i den historiske bykerne skal fastholdes og styrkes med hensyn til bevaringsværdi, byrumsmæssige kvaliteter og attraktive oplevelser. Der skal fortsat være en anderledes indkøbsoplevelse i Svendborg by end i Rosengårdscenteret i Odense. For at opnå en bymidte, som både sikrer de karakteristiske handelsstrøg og mulighed for tiltrækning af nye typer af butikker, er bymidten inddelt i zoner ud fra et princip om, at der kun tillades mindre butikker i de centrale og ældre dele af bymidten og primært større butikker i kanten af bymidten. Denne zonering er udmøntet i de enkelte kommuneplanrammer. Udfordringer for placering af store butikker Ændringer i detailhandelsbestemmelserne fra 2007 skaber dog udfordringer for den historiske købsstadsstruktur i bymidten. Større nye butikker, såsom Harald Nyborg, BabySam, Punkt1 mv., der ikke er defineret som pladskrævende varegrupper, og som tidligere var henvist til Svendborg Storcenter, skal nu som hovedregel placeres i bymidten. Det giver selvsagt et problem at finde plads. I den indre del af bymidten kan større butikker inkl. parkeringsareal vanskeligt indpasses uden, at det kræver store bygnings og strukturmæssige ændringer. Store udvalgsvarebutikker vil derfor i kraft af deres volumen gå ud over den bygningsmæssige struktur i bymidten og det bevaringsværdige bymiljø. Denne udfordring forstærkes af, at strukturudviklingen indenfor detailhandlen er gået mod større og større butikker. Etablering af store udvalgsvarebutikker inden for bymidteafgrænsningen vurderes derfor kun at kunne ske i et begrænset omfang i den mere perifere del. Ved en gennemgang af egnede områder til store butikker i bymidten vurderes det gamle godsbaneareal ved havnen at være den eneste mulige placering af store udvalgsvarebutikker i bymidten. Området forventes imidlertid anvendt til andre formål end detailhandel, ligesom etablering af yderligere store butikker i området vurderes at generere en uhensigtsmæssig trafik på Toldbodvej, som kan være medvirkende til at øge barrieren mellem bymidten og havneområdet. Udvidelse af bymidteafgrænsningen vurderes hverken at være mulig eller hensigtsmæssig, da det vil kræve forholdsvis store indgreb i den eksisterende bebyggelsesstruktur og kræve nedlæggelse af eksisterende boliger, erhverv mv. Samtidig vil butikker uden for bymidteafgrænsningen ligge mere isoleret fra den øvrige butiksbestand og derved i praksis ikke være med til at understøtte bymidtens udvikling. Byrådet ønsker forsat, at der skal være mulighed for nye store butikker. Dels fordi der er en konkret efterspørgsel på sådanne arealer i Svendborg, dels fordi etablering af nye store udvalgsvarebutikker samlet set vurderes at udmønte sig i en styrkelse af Svendborg som handelsby. Baggrunden herfor er, at det forventes, at tilførslen af nye butikskoncepter vil betyde, at en større andel af udvalgsvarehandlen kan holdes "hjemme" og derved i et vis omfang reducere indbyggernes indkøb i tilsvarende butikker i Odense. Dette er i overensstemmelse med målsætningerne for detailhandlen i Svendborg. Byrådet ser størst potentiale i fortsat at placere store butikker i aflastningscentret i Vestergade. Aflastningscenter Svendborg Storcenter Detailhandelsstrukturen i Svendborg kommune er som nævnt karakteriseret ved en éncenterstruktur, hvor langt hovedparten af butikkerne ligger i Svendborg by fordelt på de to centre bymidten og aflastningsområdet Svendborg Storcenter, som rummer flere store dagligvarebutikker og større udvalgsvarebutikker inden for især boligudstyr og øvrige udvalgsvarer. Der er i dag lokalplanlagt for ca m² butiksareal. Aflastningsområdet i Vestergade, Svendborg Storcenter, har både i kommuneplan og lokalplaner været reserveret til større butikker på minimum m², som ikke kan indpasses i byen. Det har givet den historiske bymidte mulighed for at bevare sit særpræg og skabt en klar arbejdsfordeling; små butikker i bymidten, store butikker i aflastningscentret. Aflastningsområdet er karakteriseret ved, at det ligger i relativ nær afstand af bymidten med ca. 1,1 km fra aflastningsområdet til begyndelsen af de centrale butiksstrøg. Afstanden fra aflastningscenter til bymidteafgrænsningen er kun ca. 550 m. Dette er modsat mange andre byer, hvor aflastningsområdet ofte ligger udenfor byen. Funktionelt afspejles nærheden mellem detailhandelsområderne af, at der ligger en række mindre\n12 butikker langs Vestergade, som forbinder de to butiksområder, og i det forhold, at kundestrømmen mellem aflastningsområde og bymidte er relativ stor. Mange kunder betjener sig af begge butiksområder på samme indkøbstur. Der er således ikke tale om et afsidesliggende butikscenter, som dræner den oprindelige bymidte, men snarere at butiksområderne supplerer hinanden. Aflastningsområdet er dog mere lettilgængeligt med bil end bymidten. Aflastningscenteret er i dag fuldt udnyttet. Men jævnfør Planlovens bestemmelser må det ikke udvides. Men må dog godt ændre på den geografiske udstrækning af aflastningscentret. Dette ønsker Byrådet at udnytte til at koncentrere aflastsningscentret. Aflastningscenteret indskrænkes til ikke længere at omfatte de arealer, som ligger vest for Sundbrovej, jf. kort. Bruttoetagearealet på m² fastholdes dog. Det betyder, at de kvadratmetre, der før blev brugt på butikkerne ved Ole Rømers Vej, i alt m², nu kan bruges øst for Sundbrovej. Baggrunden for denne ændring er dels, at Byrådet ønsker at koncentrere aflastningscentret omkring Mølmarksvej, hvor er der kommet nogle nye byggemuligheder ovenpå et underjordisk regnvandsbassin. Dels fordi sammenhængen i den gamle geografiske udstrækning af aflastningscentret ikke var særlig god. Butikkerne ved Ole Rømers Vej hænger meget dårlig sammen med resten af aflastnintningscentret, bl.a. fordi Sundbrovej, som er en firesporet vej, går gennem området.\n13 Nyt bydelscenter ved Ole Rømers Vej Svendborgmotorvejen og Sundbrovej er en fysisk barriere, der adskiller Svendborg by. Øst for ligger lokalområderne Svendborg Bymidte og Svendborg Nord. I Svendborg Bymidte er der masser af udvalgsvarebutikker og adskillige dagligvarebutikker, inklusiv to store varehuse. Svendborg Storcenter (aflastningscentret), også med udvalgsvare og dagligvarebutikker, ligger i Svendborg Nord. Fem lokalcentre med udvalgsvarehandel sørger for lokal dagligvareforsyning i lokalområdet. Lokalområdet Svendborg Vest er med ca indbyggere den største "bydel" i Svendborg. Her ligger et lokalcenter og en række butikker omkring Ole Rømers Vej. Pt. ligger der en dagligvarebutik, fire udvalgsvarebutikker og en stor butik til pladskrævende varegrupper. Arealet med butikker ved Ole Rømers Vej laves til et bydelscenter på 5000 m². En lille del af arealet laves om til område til butikker med særlig pladskrævende varegrupper, se kort. Butiksarealerne ved Ole Rømers Vej har potentiale for, og fungerer allerede i dag i vid udstrækning, som et bydelscenter for bydelen Svendborg Vest. De ligger ved den større gennemgående vej Johannes Jørgensens Vej, som er en af de centrale veje i lokalområdet. Det betyder samtidigt, at området har en god busbetjening. Ved at oprette et bydelscenter har alle de fire centrale lokalområder i Svendborg et center for detailhandel: Svendborg Bymidte bymidte Svendborg Vest bydelscenter Svendborg Nord aflastningscenter Svendborg Øst bydelscenter Konsekvenser af ændret planlægning Denne reviderede planlægning vurderes at opfylde en væsentlig del af det butiksareal, der forventes brug for til større butikker i de kommende år. Etableringen af nye større udvalgsvarebutikker vurderes i et vist omfang at medføre en omfordeling af\n14 omsætningen mellem butikkerne i Svendborg by. Graden af omfordeling afhænger imidlertid af hvilke butikstyper, der etableres. I de fleste tilfælde vil der dog opstå en vis konkurrence mellem de eksisterende butikker i Svendborg og de nye større udvalgsvarebutikker. Dog forventes de eksisterende tøj og skobutikker, som hovedsageligt ligger i bymidten, ikke at blive påvirket i noget væsentligt omfang. Konsekvenserne af butiksetableringerne kan betyde, at enkelte udvalgsvarebutikker som pga. sammenfaldende vareudbud kommer i direkte konkurrence særligt på sekundære beliggenheder i bymidten kan få det vanskeligt på længere sigt. Samlet set vurderes den overordnede detailhandelsstruktur i Svendborg Kommune ikke at blive ændret, men tydeliggjort. Den rollefordeling og balance, der i dag eksisterer mellem de to centerområder opretholdes. I den øvrige del af Svendborg Kommune vurderes etableringen af nye butikker i aflastningscentret ikke at få væsentlige konsekvenser for butiksstrukturen, idet udvalgsvarehandlen allerede i dag er koncentreret i Svendborg. I tilfælde af at der etableres nye større butikker inden for kommende år vurderes Svendborg at stå stærkere i forhold til konkurrencen fra udvalgsvarehandel i Odense. Særlig pladskrævende varegrupper Planlægningen for butikker, der forhandler særlig pladskrævende varegrupper. Området mellem Ring Nord og Nordre Ringvej indeholder mulighed for at placere yderligere butikker, der forhandler særlig pladskrævende varegrupper, og opfylde det arealbehov, som detailhandelsanalysen påpeger. Området vurderes at være attraktivt for større butikker, bl.a. på grund af infrastrukturforhold og potentiel eksponering. Lokal og bydelscentre Byrådet finder det væsentligt at bevare og styrke detailhandelen efter princippet om, at daglige indkøb skal klares lokalt. Der er imidlertid dele af Svendborg by, som er relativt underforsynet set i forhold til indbyggertallet i de omkringliggende boligområder. Markedet for dagligvarer ændrer sig hele tiden. Byrådet vil løbende følge udviklingen på detailhandelsområdet og sikre, at der et tilstrækkeligt areal til udvikling af detailhandelen, så borgernes efterspørgsel kan efterkommes og kørselsbehovet begrænses. Byrådet har besluttet at tage lokalcentret Præstevænget ud af detailhandelsstrukturen.\n15 Retningslinjer Lovgivning Retningslinjer for detailhandel er fastsat i medfør af Planlovens 5l t. Jf. Planlovens 11 a stk. 3 skal kommuneplanen indeholde retningslinjer for den kommunale detailhandelsstruktur, herunder afgrænsning af bymidter, bydelscentre, lokalcentre, områder til særlig pladskrævende varer og eventuelle aflastningsområder samt fastsættelse af det maksimale bruttoetageareal til butiksformål for det enkelte område og maksimale bruttoetagearealer for de enkelte butikker i de enkelte områder, herunder også for enkeltstående butikker, jf. 5 l 5 r, Fortolkningsbidrag Bruttoarealerne er de etagearealer, der indgår i beregningen af en ejendoms bebyggelsesprocent, samt alle kælderarealer. Ved beregningen kan fradrages arealer til kantine, toiletter, fitnessfaciliteter og pauserum for butikkens personale, dog maksimalt i alt 200 m². Se i øvrigt Planlovens bestemmelser. Eksisterende lovlige butikker, der er større end den anførte butiksstørrelse, kan opretholdes, men dog ikke udvides. Placering af butikker Detailhandelsbutikker skal som hovedregel placeres inden for den afgrænsede bymidte eller de udpegede bydels og lokalcentre. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en\n16 den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Butikker i andre områder Uden for de udpegede centerområder kan der etableres enkeltstående butikker, som alene betjener et lokalområde. Som udgangspunkt skal der være mindst 500 m mellem enkeltstående butikker og henholdsvis afgrænsede bymidter, bydelscentre, lokalcentre, områder til særlig pladskrævende varer og aflastningsområder. Bruttoetagearealet for den enkelte dagligvare og udvalgsvarebutik må ikke overstige 500 m². Mindre butikker til salg af egne produkter I områder, hvor der kan placeres produktionserhverv, kan der i tilknytning til en virksomhed tillades en mindre butik til salg af virksomhedens produkter. Arealet til butiksformål må maksimalt omfatte 20 % af virksomhedens samlede etageareal og maksimalt 500 m². Svendborg bymidte Indenfor Svendborg bymidteafgrænsningmå bruttoetagearealet til butiksformål ikke overstige m². Arealet i de enkelte dagligvare og udvalgsvarebutikker må ikke overstige henholdsvis 3500 m² og 2000 m² Der tillades butikker i det omfang, at det er muligt under hensyn til det bevaringsværdige bymiljø. Bydels og lokalcentre Inden for de afgrænsede bydels og lokalcentre kan der planlægges for butikker i et omfang, der svarer til de arealrammer, der er angivet nedenfor. Bruttoetagearealet for den enkelte dagligvare og udvalgsvarebutik må ikke overstige 1000 m² i lokalcentre. Bruttoetagearealet for den enkelte dagligvare og udvalgsvarebutik må ikke overstige 2000 m² i bydelscentre.\n17 Bydelscentre Arealramme (m² bruttoetageareal) Østre bydel 5000 Ole Rømers Vej 5000 Lokalcentre Arealramme (m² bruttoetageareal) Tved 3000 Tvedvej Ring Nord 2000 Tvedvej 1500 Ørbækvej 3000 Gl. Skårupvej 1000 Mølmarksvej 1500 Vestergade 1500 Wandallscenteret 3000 Rantzausminde 1500 Dyrekredsen 3000 Hellegårdsvej 3000 Vindeby 3000 Thurø 1000 Aflastningscenter Svendborg Storcenter Indenfor aflastningscenteret må bruttoetagearealet til butiksformål ikke overstige m². Arealet i de enkelte dagligvare og udvalgsvarebutikker må ikke overstige henholdsvis 3500 m² og 2000 m² og må ikke være under 1000 m². Områder til særligt pladskrævende varegrupper I områder til særligt pladskrævende varegrupper tillades butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varer; biler, lystbåde, campingvogne, planter, havebrugsvarer, tømmer, byggematerialer, grus, sten og betonvarer samt møbler (møbler dog kun i tilfælde, hvor butikker der alene forhandler møbler ikke kan indpasses i bymidten eller bydelcentre).\n18 Detailhandel udenfor Svendborg by Det overordnede udgangspunkt for fastlæggelse af mål og retningslinjer for detailhandel er fastlagt i Planloven. Med løbende lovændringer er der fastsat relativt stramme regler for kommunernes planlægning for detailhandel ud fra målsætning om, at: fremme et varieret butiksudbud i mindre og mellemstore byer samt i de enkelte bydele i de større byer, sikre, at arealer til butiksformål udlægges, hvor der er god tilgængelighed for alle trafikarter, herunder især den gående, cyklende og kollektive trafik, og fremme en samfundsmæssigt bæredygtig detailhandelsstruktur, hvor transportafstandene i forbindelse med indkøb er begrænsede. Detailhandelsplanlægningen skal således understøtte en udvikling, hvor detailhandelen lokaliseres i bymidterne og lokale centre og således, at udflytning til store butikscentre i byernes udkant undgås. Dette skal ske ved, at de eksisterende bymidter og lokale centre styrkes som levende og varierede handelscentre, og at byernes indbyrdes roller defineres og understøtter hinanden i et kommunalt og ideelt set regionalt bymønster. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter.\n19 Mål Det er Byrådets mål, at: Svendborg kommune skal være et attraktivt sted at handle for kommunens borgere, gæster, pendlere og turister. skabe rammerne for lokal og bæredygtig detailhandel i lokalsamfundene med udgangspunkt i lokalbyerne i kommuneplanens bymønster. koncentrere detailhandelen i og omkring bestående butiksområder. dækningsgraden, dvs. handelsbalancen for hele kommunen, ikke forringes. styrke samspillet mellem butikker, organisationer, investorer og kommune for at stå rustet til fremtidens konkurrence. styrke tilgængeligheden til detailhandelsbutikker for alle trafikanter, herunder især den gående, cyklende og kollektive trafik. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter.\n20 Baggrund Butiksstruktur Detailhandelen i Svendborg Kommune er præget af en en centerstruktur med Svendborg by som centrum. Der er i alt ca. 370 butikker i kommunen, hvoraf 72 % ligger i Svendborg by. Til sammenligning bor ca. 46 % af indbyggerne i kommunen i Svendborg by. Koncentrationen af butikker er størst inden for udvalgsvarer. Udvalgsvarebutikkernes omsætning i Svendborg by udgør i dag ca. 97 % af den samlede omsætning i udvalgsvarehandlen i kommunen. Tilsvarende udgjorde Svendborg bys andel af den samlede omsætning i udvalgsvarehandlen 92 % i På den baggrund kan det tilsyneladende konstateres, at Svendborg har styrket sin position i kommunens udvalgsvarehandel på bekostning af de mindre byer og bysamfund. Inden for dagligvareområdet er der tale om en mere decentral butiksstruktur om end 57 % af alle dagligvarebutikker ligger i Svendborg by. I forhold til omsætning har de mindre byer for dagligvarehandlen formået at holde stand i perioden fra Med andre ord købes dagligvarer primært lokalt, mens udvalgsvarer typisk købes i Svendborg by. Discountbutikken den nye lokalbutik På landsplan placerer flere og flere discountbutikker sig i mindre byer og udenfor bymidterne i de større boligområder. Discountkæderne Netto, Aldi, Fakta, Rema 1000 mv. vurderes at have mere end 30 % af det danske dagligvaremarked en markedsandel som fortsat er i kraftig vækst. Nogle analytikere vurderer således, at der fortsat er et stort potentiale i discounthandlen, og at discountbutikkernes andel af dagligvarehandlen på sigt vil stige til %. Det svarer omtrent til discountbutikkernes aktuelle markedsandel i Tyskland. Det er bemærkelsesværdigt, at alle kommunens discountforretninger ligger i Svendborg by trods de seneste års tendens til, at discountbutikker i stigende grad placerer sig i de mindre byer helt ned til ca indbyggere. Forsyning i de mindre byer Som nævnt er tendensen i Svendborg Kommune, at dagligvarer primært købes lokalt, mens udvalgsvarer typisk købes i Svendborg by. I forhold til omsætning for dagligvarehandlen har de mindre byer således formået at holde stand i perioden fra Antallet af butikker er dog gået tilbage. Generelt er byerne uden for Svendborg by karakteriseret ved at være relativt velforsynede med dagligvarebutikker. I alle bybånd i bymønsteret er der mindst én dagligvarebutik med et fuldt dagligvaresortiment. De oftest forekommende dagligvarebutikker uden for Svendborg er minimarkeder som f.eks. SPAR, Focus mv. eller mindre supermarkeder som f.eks. Dagli'Brugsen. Eksperter vurderer dog, at det i mange tilfælde vil være vanskeligt at fastholde dagligvarehandlen i byer med færre end indbyggere på trods etableringen af et stort antal nye discountbutikker og kiosker i de senere år. Kundegrundlaget er simpelthen for lille. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Dækningsgrader Dækningsgraden er defineret som forholdet mellem omsætningen og forbruget i et fast afgrænset område. Hvis dækningsgraden for en kommune er under 100 betyder det, at butikkerne i kommunen omsætter for mindre end kommunens borgere handler for. En del af borgernes forbrug bliver således lagt i butikker uden for kommunen. Tilsvarende betyder en dækningsgrad over 100, at butikkerne i kommunen tiltrækker kunder uden for kommunen. Dækningsgraden er således en måde at vurdere detailhandelen styrke og tiltrækningskraft.\n21 Tabel over dækningsgrader i Svendborg Kommune. Forventet arealbehov Som følge af de strukturelle forandringer i detailhandelen vurderes i detailhandelsanalysen hovedparten af arealbehovet at være knyttet til Svendborg by. Læs mere under afsnittet om Detailhandel i Svendborg by. Dette skyldes bl.a. byens dominans i detailhandelen på Sydfyn og forventninger om befolkningsvækst bl.a. som følge af udviklingen af den nye bydel Tankefuld. I byerne uden for Svendborg forventes der ikke at være behov for væsentlig udbygning af udvalgsvarehandlen på nær areal til nogle få enkeltstående butikker. Udvalgsvarehandlen er siden 1998 blevet svækket og er i dag stærkt begrænset i de mindre bysamfund uden for Svendborg. De mindre byer vurderes derfor at have meget begrænsede muligheder for at øge deres udvalgsvarehandel i fremtiden. Modsat kan der være behov for en mindre udbygning af dagligvarehandlen i byerne uden for Svendborg. Det er sandsynligt, at de mindre byer uden for Svendborg vil få relativ stor del i væksten i forbruget inden for dagligvarer i deres lokale oplande, forudsat at dagligvarer i samme grad som i dag købes lokalt.\n22 Strategi og indsats Statslige interesser Detailhandel er i forhold til hovedparten af kommuneplanens temaer meget detailstyret i lovgivningen. Det overordnede udgangspunkt for fastlæggelse af mål og retningslinjer for detailhandel er fastlagt i Planloven. Planloven opererer med tre styringsmidler i detailhandelsplanlægningen: afgrænsning af områder til butiksformål, fastlæggelse af rammer for detailhandelsudbygningen i de enkelte områder, og fastlæggelse af den maksimale butiksstørrelse på de enkelte butikker. Kommunerne skal således udlægge arealer til butikker, sætte rammer for hvor stort butiksareal, der må være i de enkelte butiksområder, og fastsætte størrelsen på butikkerne. Til forskel fra de fleste andre emner, som skal behandles i kommuneplanen, fastsættes der i planloven en række krav til redegørelsen for planlægningen for butikker. Hensigten er at sikre en grundig planlægning, hvor behov for nye butiksarealer og konsekvenser af en udbygning analyseres, så borgere, erhvervsliv og offentligheden i øvrigt får indsigt i baggrunden for og de forventede konsekvenser af en ny planlægning. Derudover præciseres det i Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen 2013, at det er statslige mål. Det er et mål, at forbedre mulighederne for en decentral detailhandelsstruktur, der stimulerer til investeringer og fornyelser i detailhandlen også i mindre bysamfund, stationsbyer og mellemstore byer. Det forudsætter en definition af byernes rolle i det kommunale bymønster. De eksisterende bymidter skal styrkes som levende og varierede handelscentre, og planlægningen skal fremme et varieret butiksudbud i både mindre og mellemstore byer og i de enkelte bydele i de større byer. Det er et mål, at transportafstande til butikker begrænses, så afhængighed af bil ved indkøb mindskes. Desuden skal arealer til butiksformål have god tilgængelighed for alle trafikarter, herunder især den gående, cyklende og kollektive trafik. Status Vedtaget den 17. december Se byrådets referat. Ændring ift. Kommuneplan 2009 Temaet detailhandel er i vid udstrækning uændret i forhold til tematillæg om detailhandel, som Svendborg Byråd vedtog i april Afgrænsningen af aflastningscentret Svendborg Storcenter er dog ændret for at give mulighed for nye større udvalgsvarebutikker. I den forbindelse er en del af aflastningscentret konverteret til et bydelscenter. Lokal dagligvareforsyning Byrådet finder det væsentligt at bevare og styrke detailhandelen efter princippet om, at daglige indkøb skal klares lokalt, men mere specialiserede varer købes i Svendborg by. I forbindelse med revision af Kommuneplan 2009 blev der udpeget lokalcentre i Ollerup, V. Skerninge, Ulbølle, Stenstrup, Gudbjerg, Gudme, Hesselager og Oure med udgangspunkt i lokaliseringen af eksisterende butikker og servicefunktioner. I Skårup er der en bymidteafgræsning, se kort. Arealrammen i denne udvides med 1000 m² til i alt 4000 m². Med denne planlægning er der skabt mulighed for butikkerne i disse områder kan udvide, ligesom nye kan etableres. For at styrke detailhandelen også i lokalbyerne er det strategien, at butikker og servicefunktioner koncentreres i de udpegede lokalcentre, så der på sigt forhåbentligt opnås synergieffekter.


Talegenkendelse. Indhold. Teknologien - PDF\nDownload "Talegenkendelse. Indhold. Teknologien"\n1 Indhold Teknologien... 1 Vurdering af talegenkendelse på forskellige platforme... 2 Talegenkendelse som potentiale for skriftlig deltagelse... 3 Målgruppen... 4 Talegenkendelse Teknologien Talegenkendelse har været kendt som et IKT-redskab i udlandet i mange år (speech to text). I oktober 2006 udkom det første danske talegenkendelsesprogram, Dictus - til brug med individuelle privat og erhvervslicenser. I de godt 7 år der nu er gået siden Dictus kom på markedet er der sket meget med talegenkendelsesteknologierne. Dictus har gennemgået mange opgraderinger og findes nu i en version 4.2 med en væsentlig bedre genkendelse end da programmet udkom. Der er ligeledes tilføjet nye funktioner, som f.eks. at ordbogen lettere kan tilpasses den enkelte brugers forudsætninger og behov. Nuance påstår at fejlgenkendelsesprocenten er faldet med 18% om året siden I praksis betyder dette: I 2009 kunne 81 ord ud af 100 ord genkendes korrekt. I 2012 kunne 91 ord ud af 100 genkendes korrekt. Siden Dictus så dagens lys i Danmark er talegenkendelse også udviklet til håndholdte enheder. Således er det nu muligt at lave talegenkendelse på sin smartphone eller tablet på en lang række forskellige sprog.\n2 Talegenkendelse er ikke udviklet til ordblinde eller mennesker med funktionsnedsættelser, der forhindrer dem i at taste. Talegenkendelse er udviklet fordi det ganske enkelt er hurtigere at lave talegenkendelse end at taste. Stemmestyring er ligeledes en ny teknologi. Stemmestyring indgår ofte sammen med talegenkendelse i en given applikation. Det er vigtigt at man som bruger lærer at skelne mellem hvad der er genkendelse og hvad der er styring. Den ordblinde skal ikke lære stemmestyring men koncentrere sig om at lave genkendelse. Vurdering af talegenkendelse på forskellige platforme Talegenkendelse på håndholdte enheder sammenholdes ofte med Dictus til computer. Prisen på Dictus til computer er væsentlig højere end talegenkendelsesprogrammerne til smartphones og tablets, hvor teknologien kan findes gratis. Man skal dog være helt klar på at besparelsen har sine anvendelsesmæssige omkostninger. På smartphones er man helt afhængige af at have en god netforbindelse. På smartphones kan man ikke tilpasse ordbogen til sine aktuelle skriftlige kontekst. Man er derfor helt afhængig af om ordene ligger i ordbogen for at kunne skrive. Dette er en usikker vej i forbindelse med uddannelse og faglige kontekster, hvor man ønsker at anvende talegenkendelse. Talegenkendelse til smartphones og tablets er dog en rigtig fin og let tilgængelig mulighed til daglig brug af skriftlig kommunikation. En anden diskussion jeg ofte støder ind i er: Hvilken platform eller app laver den bedste genkendelse? Alle tilgængelige platforme, inklusive Dictus til computer, er bygget over den samme motor fra Nuance. Så diskussionen er lidt håbløs med mit meget begrænsede tekniske perspektiv og viden. Alle apps og programmer har samme mulighed for genkendelse. Indpakningen er forskellig. Man skal dog være særlig opmærksom på det væld af forskellige talegenkendelses apps til smartphones og tablets, der efterhånden findes på f.eks. app store på Itunes. Disse apps har forskellige brugerflader. Nogle bedre og mere tilpassede end andre. Fælles er dog at alle kun giver mulighed for 20 transaktioner (genkendelser) i døgnet. Dette gives der ikke oplysning om når man vælger dem. Ofte tænker man heller ikke over dette, når man tester dem. Undtagelserne er Dictus Mobile til Android, der giver mulighed for 400 transaktioner i døgnet. Helt undtaget for begrænsninger er Nuance egne talegenkendelsesapplikationer: Dragon Dictation og Dragon Search. Ligeledes har Nuance købt rettighederne til Swype som er et tastatur til Android, hvor Nuance har indbygget talegenkendelse.\n3 Talegenkendelse som potentiale for skriftlig deltagelse At kunne bruge sin tale fremfor tastaturet, når der skal foregå en skriftlig produktion åbner en port for skriftlig deltagelse for ordblinde. Porten der åbner sig er både med hensyn til mulighed for uddannelse og arbejdsfunktioner men også i den generelle daglige deltagelse. Teknologien bruges af mange. Men mange ordblinde kender stadig ikke teknologien. Jeg oplever lærere, fagfolk og forældre fortælle at: De kender teknologien, men at den fungerer for dårligt. Genkendelsen er for ringe. At deres elever har for gode eller dårlige forudsætninger til at bruge talegenkendelse. At man ødelægger skriftsproget hvis det bliver gjort til talesprog. At det er snyd og man lærer ikke at skrive og stave rigtigt, hvis man bruger teknologien. Jeg vil påstå at ingen af ovennævnte udtalelser holder vand. Jeg vil stå på mål for at stort set alle kan lære at bruge talegenkendelse. Dette i samme omfang som at påstå at alle svaner er hvide selvom jeg ved at der er undtagelser og der også findes sorte svaner. Simon fra 4. klasse fortalte den anden dag at Dictus fungerer rigtig fint for ham, men: Der er dog nogle forhindringer og bøvl, der skal overstås før det fungerer godt. Talegenkendelse er anderledes end alle andre programmer og apps vi er vant til at bruge, da talegenkendelse bl.a. skal lære ens stemme at kende før det fungerer. Alene det faktum er med til at udfordre implementeringen. Gennem de opgaver der er adgang til på hjemmesiden udfordres, imødekommes og trænes de problemer en implementering uden grundig programkendskab kan forårsage. Men det er vigtigt at fastslå: Talegenkendelse er et værktøj. Et værktøj som kan få elever i skriftsproglige vanskeligheder til at: Øge den skriftlige mængde af tekstproduktion uden øget trætbarhed Mindske brug af synonymer ved tekstproduktion Blive deltagende og inkluderet Men talegenkendelse får begrænset ordforråd til at være begrænset ordforråd hvad enten det tastes eller dikteres. Det er først når værktøjet talegenkendelsesteknologi håndteres, at der er forudsætninger for at en skriftsproglig udvikling gennem undervisning kan finde sted.\n4 Målgruppen Jeg er ofte blevet spurgt hvem der kan bruge Dictus. Svaret er som tidligere nævnt, at alle kan lære at bruge det. På Kompetencenter for læsning i Århus Kommune, implementerer man Dictus til elever fra 3. klasse. Studerende på ungdomsuddannelser og erhvervs skoler har jeg implementeret Dictus. Ordblinde på mellemgående og videregående uddannelser har også lært at bruge Dictus. Ligesom en personer i arbejdssituationer, hvor der er sket et øget krav til skriftlighed, har lært at bruge Dictus i et arbejdsfastholdelsesperspektiv. Men nogen får det aldrig rigtigt implementeret selvom de har fået det bevilget og fået instruktion i tilpasset brug og anvendelse. Årsagerne kan være flere,men skal bl.a. findes i at de ikke havde støtte og adgang til hjælp og support i den periode, hvor der var bøvl med at vænne sig til programmet. Man skal nemlig være indstillet på at selvom man har lært programmets funktioner skal man også fortsat lære at: Udvikle sproglig opmærksomhed Udvidet Dictus ordbogen så det passer til den kontekst man arbejder i. At skelne mellem hvad der er talegenkendelse og stemmestyring Opnå gode arbejdsvaner og rutiner med at sikre, at der er overensstemmelse mellem det man tror man har skrevet og det man faktisk har skrevet Kognitivt at håndtere form og indhold af det der ønskes skrevet Gode arbejdsvaner ved forkert genkendelse mv. Så går der en periode på op til et halvt år. Dette er meget individuelt og kommer selvfølgelig an på hvor meget programmet tages i anvendelse. Nogle klarer at gøre Dictus til et personligt skriveredskab i løbet af en måneds tid. Men det kommer meget an på Det er dog sikkert: De elever der har det største behov og de elever der er stædige og fastholdende - er dem der får størst udbytte af programmet. Genkendelsen af enkeltord er blevet så god, at man kan bruge Dictus, som et ordforslagsprogram. De studerende og andre, der skal lære ikke at anvende synonymer, kan med få instruktioner lære at få succes i deres skriftlige arbejde især hvis de samtidig har gode it forudsætninger og i forvejen gør brug af kompenserende programmer som f.eks. oplæsningsprogrammer. Målgruppen er ikke en gruppe af ordblinde, som skal lære kun at bruge talegenkendelse, når der skal produceres tekst. Talegenkendelse er for mig et digitalt redskab alle ordblinde bør have adgang til. Der er situationer, hvor talegenkendelse egner sig til brug. Mens der er andre situationer hvor der er for meget uro, eller ikke vil være passende eksempelvis klasserumsundervisning, referatskrivning under mødevirksomhed mv.\n5 Det er meget individuelt hvordan, hvornår og hvor den enkelte, vælger at bruge talegenkendelse. Talegenkendelse er et værktøj blandt flere. Jeg plejer at fortælle, at når jeg skal på arbejde så kan jeg konstatere, at der i min indkørsel både står en knallert, cykel og en bil. Men at jeg også har mulighed for at gå få hundrede meter, før jeg også kan benytte mig af tog og bus for at komme på arbejde. Det ene transportmiddel er ikke mere rigtigt at bruge end andet. Jeg har mine favoritter og nogle gange skifter jeg afhængig af hvad jeg skal foretage mig på arbejde og hvor hurtigt jeg har brug for at komme frem. Det samme gør sig gældende med Dictus og talegenkendelse det bør være et blandt flere skriveredskaber til alle ordblinde og personer i skrivevanskeligheder.\nTrivsel med Taleteknologi Erfaringer og anbefalinger Jeg er rigtig glad for taleteknologien, da jeg har problemer med at stave. Nu skal jeg ikke have en kollega til at hjælpe mig mere - nu kan jeg selv


Hvad er vertical farming? - Novefa\nPå denne side kan du læse om, hvad vertical farming er, hvordan det virker, og hvilke miljømæssige udfordringer vi løser med det.\nVertical farming er produktion af frugt og grønt, og i stedet for at gøre det på en mark, tager vi afgrøderne indenfor i et grohus. Der kan vi selv styre blandt andet temperatur og luftfugtighed, og det betyder, at vi ikke er afhængige af det danske vejr. Derfor kan vi dyrke sæsonbetonede varer uden for sæsonen. Det kan for eksempel være de søde danske jordbær. Vi vil også kunne gro eksotiske varer hele året rundt – for eksempel vanilje, som man ellers skal importere fra lande der ligger mere end 15.000 km væk.\nHvordan virker vertical farming?\nI stedet for at udnytte kvadratmeterne, som man gør i traditionelt landbrug, udnytter vi kubikmeterne. Det betyder, at planterne gror opad i søjler, hvor planterne hænger ud af siden af. Det gør, at vi er mellem 6 og 25 gange så pladseffektive som traditionelt landbrug, alt efter hvilken plante vi gror.\nI et vertikalt landbrug kommer der ikke nødvendigvis sollys ind, og det betyder, at vi belyser vores planter med LED-lys. Man har fundet ud af planter kun har brug for de røde og blå spektre af solens lys for at gro. Derfor arbejder vi i lilla lys, når vi høster vores frugter.\nI et vertikalt landbrug vil man ikke dyrke planterne i jord. Istedet er rødderne blottede og hænger løst. Grunden til dette er, at planterødder har brug for ilt. Hvis man overvander sin plante, udsætter man den faktisk for druknedøden. Når rødderne ikke er begravet i jord, kan de optage væsentligt mere ilt, samtidig med man kan tilføje mere vand – de kan praktisk talt ikke drukne. Det at vi ikke bruger jord, og at vi kan belyse planterne i længere tid end solen, betyder at vi kan gro vores planter 40 – 150% hurtigere end traditionelt landbrug, alt efter hvilken plante vi gror.\nVi bruger en teknologi, som hedder Aeroponics. Det betyder, at vi bruger en fin tåge, som består af en blanding af vand og næringsstoffer til at vande planterne.\nHvilke miljømæssige fordele er der ved vertical farming?\nI dag bruger traditionelt landbrug 70% af alt ferskvand konsumeret på jorden. Vi ser, at ferskvand i højere og højere grad bliver en knap ressource. FN peger på, at verdens vandforbrug er steget dobbelt så meget som verdens population over de sidste 100 år, og det vil kun eskalere i fremtiden. Med vores teknologi kan vi spare op til 98% vand. Nej, det er ikke en taste fejl – Vi kan spare 98% vand sammenlignet med traditionelt landbrug. Grunden til dette er, at når der bliver vandet på markerne, er det kun ganske lidt af vandet, der bliver optaget af planterne. Resten forsvinder ned i jorden og åløb eller fordamper. Det samme gør sig glædende for næringsstoffer og pesticider. At så meget af vandet går til spilde er blot spild af ressourcer, men det er ikke direkte skadeligt. Det er udledningen af næringsstoffer og pesticider derimod! I vores produktion vil alle de næringsstoffer og vand som ikke i første omgang bliver optaget af planten blive recirkuleret, og dermed lukker vi ikke noget ud i naturen. Pesticider? – Det bruger vi ikke noget af, da der ikke er skadedyr i vores produktion.\nTidligere blev det beskrevet, at vi er meget mere pladseffektive end traditionelt landbrug. Et af Danmarks helt klare klimamål er at være CO2 neutral i 2050. Det kan vi ikke opnå ved alene at udlede mindre CO2. Vi må også hive en større mængde CO2 ud af naturen end i dag. En af løsningerne er at plante mere skov, og det vil være muligt, hvis der kommer flere vertikale landbrug, som er bedre til at udnytte pladsen.\nHer er blot beskrevet de mest relevante miljømæssige fordele. Skriv eller ring, hvis du vil vide mere\nEt eksempel på et vertikalt landbrug installeret i en lufthavn\nSådan belyser man planterne\nHele systemet recirkulerer hele tiden\nNovefa inspirerer fremtidens landbrug med innovation og bæredygtighed\nCopyright © 2020 Novefa


Sådan finder du den rigtige vaskemaskine til dit hjem | ValbyOnline\nDer er mange forskellige scenarier, der kan være tale om, når du skal købe ny vaskemaskine. Du flytter i ny bolig, der er brug for en opgradering, eller den gamle er gået helt i stykker. Uanset hvad situationen er for dig, bliver du nødt til at overveje, hvilken vej du skal gå nu, når det kommer til vaskemaskinen – og træffe nogle valg der gør, at du får den vaskemaskine, der passer dig og dine behov optimalt.\nHvor meget kapacitet har du brug for\nAlt efter om du bor selv eller med andre, og hvor mange disse ”andre” består af, vil der være forskellige behov for, hvor meget kapacitet din nye vaskemaskine kan have. Hvis du bor selv, er kravet til kapacitet selvfølgelig ikke så stort, som det er, hvis du bor med tre andre mennesker. Des mindre kapacitet der er brug for, des flere penge er der at spare, og des mindre plads vil den nye vaskemaskine fylde.\nVed at vælge en vaskemaskine med en højere energiklasse vil du spare en masse på energiforbruget, og hermed også spare en del penge pr. vask i forhold til en vaskemaskine der kræver mere energi. Samtidigt er det også det rigtige valg for miljøet, hvis det er noget du går op i.\nForhold dig til hvad andre køber og mener\nNår du skal købe en ny vaskemaskine, kan du kigge på, og bruge erfaringer fra andre, der har været igennem samme proces, som du gennemgår lige nu. Du kan også klikke dig ind på testoverblikket.dk, og se hvordan forskellige vaskemaskiner rangerer, i forhold til bl.a. energiklasse, kapacitet, lydniveau, ekstraudstyr m.m. Hvis du stadig føler tvivl, kan du altid gå ned i din lokale hvidevarebutik. Når du forklarer dem dine behov, vil de helt sikkert kunne hjælpe dig med at finde den helt rigtige vaskemaskine.


G punkt orgasme hvad er 20 euro i danske kr swinger aschaffenburg stuttgart germany escorts.\ntantra massage kolding privat sex sex med ældre damer gave til den ældre dame\nsøger mand til sex intim massage viborg sex uden gummi thai massage jylland\nswingerclub passau sexkontakte neuss, Thai massage hirtshals privatsex gratis sex site sex kalundborg,\n. dogging aalborg full body massage københavn. danske blonde gratis anal sex film Danish cam girls danske ludere erotik masage thai massage lolland. Thai massage ballerup thai massage gammel køge landevej, Diamant piger korte citater på engelsk, Peter h fogtdal menstruation efter samleje.\nthai massage middelfart intim massage amager massage side 6 smukke kvindelige organer dating russiske kvinder danske sexhistorier.\nVoksen på nett dating apps i skive kontaktannoncer porno med mænd,.\nstundenhotel münster strap on lesben.\nEscort i kolding sex annonce dk gay parkplatz schweiz sex vidod, Sex klubber i københavn erotiske sider.\nTdc mobiltid tank op hanrej noveller Kom og knep mig lav selv dildo, sex party københavn nudist piger.\nThai massage sydsjælland trans escort.\nRetro pornofilm private massage sex.\ngræsk restaurant flensburg sikker porno på nettet, sæd i ansigtet bordel copenhagen,\nButikkerne til natten gemmer til katten kino taastrup, nøgne kvinder og mænd massage nordsjælland.\nEnkelt lesbiske voksen dating websted i hjørring Pornostjerne strimmel ræv bag øret 1 on 1 webcam chat gravidmassage Pornostjerne sex thai massage randers thai massage lemvig luder vejle Søger kærlighed pornostjerne indeks Escort nykøbing falster dominans massage,\nnordisk film cinemas randers amatør video aalborg escort striptease københavn\nAsian kropspleje esbjerg helt nøgne damer kriminel borger dating nordjylland ledsagere i københavn sex med ældre kvinder dildo mænd thai massage listen, bordel viborg sex sønderjylland, Thai massage i herning erotisk massage herning.\nescort fredericia prostata massage københavn Sexklubber i kbh bordel rødovre massage med afslutning bordel ålborg. Ønsker han en kjæreste eller bare en hookup quiz. aldi i flensborg spisesteder i flensborg tantra østerbro escort aalborg par søger par til sex slikkelap,\nsex treffen ulm porn ohne anmeldung gratis sex annoncer massør brønderslev.\nGlostrup thai wellness anmeldelse sex hjemmevideo. pige escort thai massage holstebro.\nthaimassage århus c piger med små bryster porn svane erotisk massage københavn Store damer sex porno med danske piger Kvinder og yngre mænd tantra jylland, Hvad er verdens største land private porno gladsaxe på nett voksen dating internet sides til midaldrende enkelt bøsse. danish bank rødovre center escort girls in randers\nthai massage jylland massage århus sex nøgen wellness shemale anal sex gratis sex i esbjerg intim massage hjørring tåstrup thai massage divya das gravid, thai massage in sønderjylland gamle mænd og unge kvinder massage escort annoncer moden kvinde massage\nescort nykøbing falster side seks dansk porno torrent sex middelfart body to body massage fyn bdsm historie vaginisme intime massage i nordjylland\nsexdate lübeck termin porn babes Oversigt bordeller odense sperm i røven erotisk massage esbjerg free sex dating, escort köpenhamn hotel d angleterre brunch\nthai massage hirtshals bh størrelser omregner, billeder fisse massage og escort esbjerg Anmeldelser thai massage århus swinger historier, Slavesammenføring ulla essendrop gravid 2017 Senior dating over 60 gratis sexdate. Lær tantra gratis sex i esbjerg Thai massage skanderborg fedt kusse,\nthai massage næstved tynde kondomer massage istedgade thai massage brøndby strand Bordeller i roskilde telenor taletidskort optankning,\nEkstra escort www dansk porno com,\nSlikke fisse video hotel commander farm romo sexnoveller billige vaskemaskiner fleggaard,\nShemale aarhus moden dansk fisse tdc taletid startpakke sense wellness spa århus. wien swinger clubs sperma auf muschi Århus thai massage naturlige patter. bedst massage fisse tæt på aarhus, Mainz pornokino swingerclub rheintal d angleterre kagebord nina siambabe.\n. sommerland sjælland kort danske private sex Sadistens toolbox hus til leje kolding og omegn\nThai massage brønshøj søger ældre kvinde, moden kvinde søger escort albertslund\nsilvan brusehoved gennemsnit tissemand escort piger holstebro bordel haderslev thai massage brønshøj pige fisse Smide tøjet danmark sex masage,\nsjove spørgsmål til date kvinders sexlyst Danske amatør pornofilm tantra amager Porno trans sugar daddy danmark. Thai massage rønne erotisk massage odense\n. Dansk escort århus se gratis sex film. annonelight eb massage og escort\ngratis ponor eva harlou bryster Fitness world nykøbing falster escort randers, kæmpe store bryster escort holbæk\nMassage og ekscort thai massage frederikshavn Nikita klæstrup nøgen gamle ord og sætninger escorts jylland femdom training Porno med modne damer ungpige sex 18-årige pornostjerne ord w i dansk Thai massage i hjørring tysk sex kæmpe patter massage dianalund Escort frederiksværk kendt ordsprog Massage pige sex thai massage på amager thai lanna hellerup thai body to body,\nPar massage silkeborg slavekontrakt, nye pornostjerner bedste porno video nogensinde, Anders andersen rengøring job piger der vil have pik massage nakskov slagelse thai massage Eb dk massage thai massage ringsted thai massage døgnåbent smukke liderlige kvinder.\n. Hvor hurtigt kan en struds kører kino taastrup Hotgirl århus den grå side podcast,\nmassage varde sex erotisk massage aarhus På nett dating internet side for single kvinder der er ældre 50 i holstebro Thai massage i jylland bdsm escort,\nStore hængende bryster escort piger jylland erotisk massage københavn badoo dating Thai massage frederiksværk kvinde sutter pik,\nsex massage jylland billige vaskemaskiner fleggaard sanne dansk porno escort service copenhagen\naarhus biograf massage sex københavn. Rikke solskin thai massage kruså Swingers partys frau den po versohlen, glory hole bremen parkplatztreff gay,\nPaar sucht paar vibrator selber machen, tantra massage mænd københavn porno med modne kvinder\nMotel vejle bøsse sex historier.\nMiley cyrus boobs gratis porno hardcore, Gratis pornofilm dk liderlige kvinder store damer uden tøj store bryster escort privat sex århus ahornsgade 20\nTucan swinger wellness club massagepiger slagelse pizza reberbansgade thai massage varde, massage vordingborg sex med fede damer wat pho thai massage helsingør leje af brudekjole jylland Sex i randers modne kvinder til sex sex shop kbh thai massage søborg\nKinky porno massage i kalundborg. hvad er escort thai sex randers Gratis sexhistorier swinger klub Smukke bryster olie massage odense aalborg voksen dating tjenester for gamle mænd ældre 20\nHvorfor 186 Danske Oversigt bordeller odense bordel silkeborg\nFree 692 Free Danske clara porno sex shop i århus\nDivya 117 Dansk Hvad tjener en statsautoriseret revisor porno på dansk Piger der knepper thai massage i esbjerg billig escort kbh erotik gratis\nAnders 109 Swingerklub Dansk pono gratis sex billeder\nDanish 425 Escort Barbie dansk porno nudist hotel tyskland elise nøgen thai massage frederikshavn\nthai massage københavn tilbud gratis frække film, body to body massage fyn hindegade Massage i herning escort lolland falster.\npik og patter luder i fredericia naturlige store bryster sperm orgie\n, Gl estrup herregård museum laks gade.\nParkering hamborg lufthavn rabat nissepige sex swingerclub mollige dolly buster erotikshop sex sønderjylland body to body århus,\n. Nuru massage københavn thai massage brønshøj Massagepiger københavn slik kusse Denice klarskov porno gratis pornosider klub adam og eva thai massage bornholm.\nFørste undersøgelse gravid escort ålborg, webcam chat danmark blonde deepthroat escort sprøjteorgasme sasja porno thomas jensens all blowjob aarhus. lyngby teatre dyreparker i sjælland, massage n sex kvinder søger yngre mænd escort dk massage store bryster fransk pornostjerne sextube com\nBlowjob århus spa og wellness østerbro aalborg dildo til mænd parmassage deal. Ts escorts copenhagen pige onani\nblonde bliver i røv fucked porno. Tantra massage svendborg escort milf, simkort i iphone massage københavn sex thai massage bernstorffsvej hellerup sexshop i odense www escorte cheap escort girls Intime masage www eventyr piger com\nMassage odense thai sex med ældre mænd thai butik næstved gratis annonce dba. Sæd i ansigtet billig parkering billund.\nDating sites for gifte mænd yngre 50 i ølstykke stenløse,\nporno med store damer bedste thai massage københavn Sex vestsjælland intim massage sjælland shemale kbh klip og massage næstved kvinder billeder tantra til kvinder escort massage danmark sex escort nordjylland\n, massagepiger jylland thai massage rødekro, Sex frederikshavn atlas biografer, Gigolo danmark cassiopeiastars dk personlig assistent fyn skomager drenge Free chat dk free random webcam chat. Alle se og hør pigerne erotiske tegninger,\nHvor gammel kan en ko være swinger club kbh kunstmuseum københavn escort guide dl Escort 19 år bonnie og de 1000 mænd, parti ludere sexlegetøj tæt på københavn Journalister kommunikerer via hemmelige chat værelser,\nporno gratis dansk skanderborg thai massage Fræk sexhistorier utrolige sex.\nplanetarium i jels mette rønholt sexklubber i kbh thai piger i danmark Massage willemoesgade gratis porno rør escort strapon tantra massage roskilde.\npornostjerne nonne super fransk aalborg. Lebara tank op nummer massage hvam, pizza reberbansgade svensk amatør porno.\nDanish gay porn body to body massage københavn Unge kvinder søger mænd swinger videos swingerklub sønderjylland tantra yoni, Frækt dametøj nøgne svenske piger,\nThai massage frederiksværk sex ballerup, paradiso luzern porn mit handlung, New danish porn escort kæmpe bryster Escord thai massage skanderborg Annoncelight vejle stripper i aalborg,\nDanske porno modeller søger elskerinde. Thai massage wellness skanderborg kvinder søger sex,\n1 dato sex tantrisk sex øjenkontakt sex amatør kvinder uden tøj på. Massage herlev hotel des nordens tilbud\nhot ass sex gratis sex sex sex.\nthai wellness jyllingevej escort og massage midaldrende gamle kvinde søger mand yngre 30 for forholdet i taastrup.\nInsada augsburg bisexuelle pornofilme,\nugens se og hør pigen copenhagen sauna club, thai massage storkøbenhavn bedste gratis porno free porn girls massage vordingborg\n, Begleitservice nrw sexanzeigen osnabrück kontanter ukrainsk incall tæt på aalborg\nSex i kolding wellness tantra massage. manden flirter altid med andre kvinder porno til piger lin thai massage vejle erotisk tantra\npornofilm med modne kvinder escort sex nordjylland.\nSex i kolding massage med afslutning københavn\nSikre pornosider licens er noget vi giver til hinanden,\n, escort til kvinder sex med min mor Ordning fremmøde tysk pornostjerne Luksus escort piger ekstra bladet annoncer.\nmassage escort hjørring fisse ung. Pik søger pik ris ras københavn,\nÆldre dating mine sex historier Helvede løs i laks gade ordsprog ordbog\nmillionærklubben arkiv mand søger mand, Escort ørestad den nøgne kvinde ekstra bladet massage escort smukke kusser.\nMassage i frederikshavn frække annoncer.\n, søren betydning frække modne damer lokale sex opfylder hovedstadsområdet\nErotic massage fuck cheap sex escorts Thai massage skovlunde salg af brugte trusser. Plenti datadeling taletidskort startpakke coop porno store piger merete hofte, escort nordsjælland marie mille porn Nøgne danske piger sex sydsjælland hest citater bio trøjborg aarhus Sexlege thai body massage aalborg nøgne svenske piger sex roulette Sex med min mor tøj til kvinder.\nCity kino kassel sexspiele für paare parkplatzsex dresden lesbensex kostenlos ansehen vip escort copenhagen moden kvinde søger.\nthai massage lemvig luder vejle,\nmodne kvinder søger unge mænd porno biseksüel, escort piger jylland tantra massage esbjerg gratis dating sex massage nord hjørring Liderlige koner thai massage københavn v.\nmiss martin hobro mand søger kvinde. thai massage nykøbing f transvestit massage. Hvad er dogging shemale massage.\nsex treffen magdeburg erotik massage hannover sex i sønderborg free fuck cams Tantra østerbro escort aalborg.\nthai massage i frederikshavn thai escort Escort svendborg ung dansk fisse. Dicke schwänze bilder christina piercing rasieren. Sex kino stuttgart sm freiburg. Adult dating service for gamle mand tårnby.\nbestrafung sm penis steif wichsen gaveideer til unge mænd eskortere sydjylland,\nErotik gratis film dansk lesbisk sex.\nCity piger helsingør vidz com Muslimsk tørklæde escort i jylland Chatsex par søger kvinde til sex Massage nordsjælland gratis webcam porno Sex frederikssund ældre damer og unge mænd Tantra kursus for par tøjmærker kvinder,\nBrobizz handicap budge göransson nøgen Louise wolff nøgen massage lolland\npik søges kvinders seksualitet.\npå nett voksen dating tjenester for gamle kvinder næstved thai massage i holbæk thai escort\nÆldre 985 Luder Århus thai massage escort 4 dk\nErotiske 102 Escort Gratis sex sider tantra massage fyn\nFitness 362 Selbstbefriedigung Hvidovre på nett dating sites for gamle enkelt kvinde\nMandestrip 386 Silikone Nøgne damer billeder danmark største gård\nThai 651 Modne Sex babs thai massage herning søndergade\npålidelig kristne dating sites kvinder køn treff thai vesterbrogade swinger vanløse. dansk amatør sex rør kæmpe fisse Blow cph dansk amatør sex film\n, Stripper pris fransk rosen udslæt arnborg fitness thailandsk massage nordvest.\ngratis pono massageklinik amager massage nørresundby thai massage solrød. escort ringkøbing bedste danske pornofilm\nsex chat gratis erotische hausfrauen køb prostitueret mand søger mand Thai massage hjørring skolegade kalasin thai massage Oil massage sex moden kvinde søger ung fyr, Erster partnertausch flexy felix Sex massage aarhus massage rødekro, Die oase pärchenclub welchen dildo Willemoesgade 30 esbjerg escort siden.\nLebara tank op nummer massage hvam Gratis tyske pornofilm badeland tyskland kiel arabisk sex escort guide københavn Star massage århus massage varde sex, Tantra templet københavn tykke dildoer.\nMidaldrende enlig kvinde søger kvinde ældre 40 frederikshavn, swingerklub odense cheap escort copenhagen escort paris hvordan bliver man tjekket for kønssygdomme Tog fra hamburg til flensborg escort i nordsjælland, Taschengeld für sex onanieren stellungen.\nDating for midaldrende gifte kvinder i frederikshavn Escort online flirt dating site\n, piger med store patter thai massage fredericia\nthai frederiks alle body thai massage vejle city swingers amager tucan club danmark,\nChatrum for voksne intim massage aarhus.\nstore bryster nøgen natalie madueño bryster Søger ældre mand asiatiske piger\n. sex massage holstebro bordel aalborg massage valby langgade escort pige fyn.\nSvamp forhud wat pho thai massage helsingør oasis online dating anmeldelser. Intim massage amager chat cam sex\n. tantra templet valby dansk dogging. Escort piger kbh sex fredericia, femdom strap on sm käfighaltung escort strapon hvad betyder emoji symbolerne escort silkeborg louise frevert porno. Prostata massage escort sex gamle kvinder.\nÅrskort til ålborg zoo nøgne damer og biler sprøjte porno escort guide københavn.\nEscort uden kondom bio odense banegård tysk ordsprog prolaps af uterus efter fødslen Escort service blowjob uden kondom, top dating apps gratis sex date Massage i frederikshavn free xxx massage jammerbugt sex klubber i københavn. modne escort anne louise hassing bryster bliv escort pige ser og hør pigen Polske kvinder køb en prostitueret\nThai massage amager boulevard sexy milf Hardcore anal sex sofie lingerie thisted.\nPrivate erotiske billeder thai massage i viborg gratis voksen film escort store bryster\nthai massage helsingør tucan club kolding,\nÆldre liderlige kvinder doktor dating gentleman house lebara taletidskort cougar dating mænd i dameundertøj Afrikansk porno uforpligtende sex. Danske pornostjerner fisse med hår på, Piger der slikker fisse escortsex gruppe sex massage side6 dk sexymouse sex bryster thai massage silkeborgvej Escort frederikshavn thai massage nordjylland. Danske sex film dansk amatør sex video,\nAmatør sex gratis porno patter Intim massage i århus erotisk massage jylland Liderlige mødre escort i kolding.\nmassageguide russiske piger dating Big tits anal sex med bedstemor\nsex bio odense jysk vesterbrogade åbningstider. Erotikshop köln sexshop hessen, hot girl sex ostsee damp badeland\nOfir forum chat blondine fisse.\n, adult dating site for unge kvinder hillerød katrine bille bryster drømme piger i odense club wildpark stuttgart erotik massag\nSort pornostjerne aabenraa kino, Sorte pussies naturlige kvinder nøgen Swinger århus danske frække piger\nGlory hole erfahrungen oma macht sex privat escort københavn pizza herlev hovedgade, Snore på engelsk biograf aarhus metropol, Flensborg restaurant mand til mand massage københavn\nGratis sex vidio liderlig linje foler menstruation uden ægløsning Gratis pornofilm dk biseksuelle, Sex og prono erotisk oliemassage. kneppe piger massage escort sjælland.\nSexnord massage body to body københavn. huge tits anal lingam massage kbh. Escort piger thai massage søborg hovedgade,\nsex med moden kvinder sex modne kvinder,\nSkifterammer bilka massage escort vestsjælland Stripper pris rasmus seebach knæk cancer, Escort i jylland gratis amatør porno, sex videos gratis dansk amatør sex.\nDen blå planet odense swinger historier Gratis hardcore sex rocco pornostjerne, Sex kolding sawadee thai massage erotiske damer massagepiger dk Små bryster mature escort copenhagen Luder på fyn hvordan bliver man prostitueret.\nextrabladet massage vis din fisse modne kvinder uden tøj på gay club aarhus Buddinge thai full body massage københavn. find sex online sex og kvinder\nErotiske par massage pornostjerne tumblr\nAmerican sex frække hjemmesider\nRanders sex bb massage københavn | MAP | Designed by: Theme Freesia © Massageklinik sex in copenhagen 2021 WordPress Modne danske damer gravid menstruation p piller


Brugte stole – Silvan foldedør\nHome / Brugte stole\nForny hjemmet med nye stole. Find alt fra lænestole til otiumstole. Leder du efter en billig stol? På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg.\nEn brugt stol,flere brugte stole og en brugt sofa kan du let finde hos Lailas Loppemarked der er det største loppemarkegenbrugsbutik og second hand shop i . Brugt indbo – blandt andet brugte stole og lænestole. Du finder et spændende udvalg af varer i høj kvalitet som vi nøje har udvalgt fra vores genbrugspladser. Her på siden finder du Europas bedste udvalg af både brugte og nye biografstole. I vores samling finder du funktionelle Tolix stole , franske fletstole og finurlige lænestole fra halvtredserne. Gør indretningen personlig og sæt de brugte vintage.\nEn forbruger købte via en internetauktion brugte stole. Stolene var på auktionshusets hjemmeside beskrevet således: ”Charles Eames.\nBrugte Stole – anden detailhandel bortset fra butikshandel, brugskunst og kunsthåndværk, fabrikation og engros, brugte borde – firmaer, adresser, telefonnumre. Eksklusive stole til konferencelokalet eller prisbillige fleksible stole til møderummet. Vi har stole i mange prisklasser og designs. Kantine stole som er nemme at . Brugte klassikere falder sjældent i pris, og du kan også være så heldig at.\nStort onlinekatalog med arkitekttegnede. Danmarks førende specialbutik inden for brugte , danske møbelklassikere. KLASSIK er i dag den førende specialbutik med brugte danske møbelklassikere og boligtilbehør. Igennem mere end år har vi opnået en unik ekspertise . Du kan få nogleafvores brugte stole , hvis du vil have dem,og vi har ogsåen fin sengog enblød sofa.\nAlt det andet, dumangler, finder dupå detfortræffeligste . I stuen fandtes et fyrretræsspisebor 5-stole , en kommode og en slagbænk, som vi brugte som siddesofa om dagen. Om natten brugte min yngste bror . Topkvalitet med billig fragt. Køb online eller besøg os i Århus eller København. Danmarks bedste tilbu find den rigtige brugte stole pris, samt masser af andre gode tilbud lige her!\nResten af formiddagen brugte han til at udbedre vindue nummer tre.\nFins barndomshjem, en gammel sofa, stole , en kiste. Vi opkøber brugte ergonomiske stole som er udgået af produktion. Hvis din gamle ergonomiske kontorstol pludselig bryder sammen, så er der en stor mulighed . Björn Afzelius, der havde brugt Billy nogle år, grinede til mig og sagde:. Billy lærte mig at stole på min musikalske intuition, og at der ingen facitlister er til musik. De fleste bilforhandlere i Danmark har orden i tingene og er til at stole på.\nMen forhandlere som med i 1 Autotjek er ekstra troværdige. Brugte autostole er billige, men vil vi virkelig spare på børnenes. Pigerne vokser jo snart ud af deres, og så står vi der med stole i overskud.


Willi Schillig 25\nHolz furniert 18\nJe nach Auswahl 59\nMetall in Edelstahloptik 19\nMetall lackiert 7\nEiche bianco 3\nJe nach Auswahl 871\nmax. 115kg 1\nmax. 135kg 2\nmax. 140 kg 67\nmax. 200kg 2\nEchtholz furniert 363\nHolz furniert 158\nJe nach Auswahl 1177\nMelamin Dekor 246\nHolz furniert 75\nJe nach Auswahl 53\nMelamin Dekor 33\nJe nach Auswahl 45\n0,00 € - 9.999,99 € 4214\n10.000,00 € - 19.999,99 € 25\n20.000,00 € - 29.999,99 € 11\n30.000,00 € - 39.999,99 € 3\n40.000,00 € - 49.999,99 € 1\n90.000,00 € und höher 1\nVenjakob Filzgleiter 9999-6322 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-4522 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-1922 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-6022 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-3422 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-4322 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-6122 4er Set\nHenders und Hazel Highboard Farmland 39618\nVenjakob Holzeinlegeboden Barola 0251\nGwinner Stuhl | Laura\nVenjakob Wandboard Albero 9529 | 9530\nVenjakob Albero Sideboardkombination AB04 | AB54\nVenjakob Tisch ET207\nVenjakob Quick Click Plastikgleiter 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-4222 4er Set\nVenjakob Filzgleiter 9999-3222 4er Set\nCandy Polstermöbel Cordoba Kissen 60 x 60\nCandy Polstermöbel Cordoba Kissen 50 x 50\nCandy Polstermöbel Cordoba Kissen 40 x 40\nStressless Stuhl Mint | niedriger Rücken\nArtikel 1 - 30 von 4255


Hej Januar, din grå amøbe! – mammalade\nSkrevet af mammalade on 02/01/2014 03/01/2014\nJeg er ikke fan af januar, og jeg er bestemt ikke fan af at komme ud af døren i panik, så jeg prøver virkelig at være foran. Det glippede så totalt allerede på årets første morgen, så det står 1-0 til januar, den grimme grå amøbe!\nVi kom hjem fra Berlin ved 20-tiden i går aftes og foran ventede et hækkeløb af ting, der skulle klares, barn der skulle lægges i seng, læses højt for, kærligt puttes, ting, der skulle gøres klar (husk gummistøvler, nye overtræksbukser, for de gamle er for små, husk goså lånetøjet, der er rent, samt ekstra skiftetøj, hjemmesko … ) og der var en madpakke der skulle smøres, så vi fes omkring lige til vi ramte hovedpuden lidt før midnat. Op 5:20 og så i gang. Jeg var helt baldret. Men mellemtiden var faktisk okay, da vi havde spist og var klar til at gå ud af døren efter en større nedsmeltning, hvor Nicholas skrigende nægtede at medvirke til at tage overtøj og sko på, børste tænder og gå i børnehave.\nMen så var min bilnøgle væk. As in helt væk. Var den med i Berlin, eller var den ikke? Lå den i lejligheden i Berlin? Jeg anede det ikke. Panisk ledte vi overalt. Den. Var. Væk. Shit! Nicholas tog postyret pænt, og han ventede tålmodigt i sit varme overtøj, mens vi stæsede rundt og endevendte det hele i panik. Panisk begyndte jeg at vræle – det er jo almindeligt kendt, at tårer hjælper helt vildt meget i sådan en situation. Jeg havde jo netop tænkt på at finde nøglen frem aftenen forinden, men der var så meget, så jeg fik det ikke lige gjort. Min taske og Nicholas’ taske med gummistøvler, de nye skibukser, termosæt, regntøj, hjemmesko, madpakke – alt var klappet og klart lige med undtagelse af den skide nøgle!\nTasken! Jeg havde brugt én taske på turen derned, men da den var for lille og hverken kunne rumme bleer eller vådservietter, havde jeg skiftet til den gamle pusletaske med større albuerum. Nøglen lå måske i den lille taske. Men hvor var den lille taske? Omsider fandt jeg både den og nøglen – og efterlod et ragnarok af rod, da vi lukkede døren bag os og gik ud i det bælgmørke morgenmørke. Tudende af lettelse for min part.\nHeldigvis var Nicholas happy for at komme i børnehave, han fik et kram af lederen i børnehaven, som sagde, at hun havde savnet ham – og så begyndte han at fortælle … det var så sjovt at høre ham fortælle om det fedeste ved Berlin; nemlig hoppesengen og togene, der kører på gaden og på græsset 🙂\nTidligere indlæg Guten Rutsch!\nNæste indlæg Lørdagshygge


Praktikant Bygningsdesigner - AI\nJobs Praktikant Bygningsdesigner\nSøges til vores arkitektafdeling. Er du ambitiøs og kan du sætte ord på dine grønne ambitioner? Vi søger praktikanter til foråret 2022.\nHos AI Arkitekter & Ingeniører bliverdu en del af det Grønne Team\nVolumenstudier, skitsering, illustrationer og projektering\nUdarbejdelse af LCA- og LCC-beregninger\nArkitektkonkurrence i samarbejde med arkitektpraktikanter\nKontorplads på Refshaleøen med frokostordning, vinter/sommerbadning, fredagsbar og motionsklubber\nAfdelingsleder Brian Cowell, +45 30 76 52 90\njob@ai.dk – skriv ”Bygningsdesignpraktikant – Arkitektur” i emnefeltet


R.B.M. Aabenraa A/S - 5493001ETCLT24VH8H44 (Issued) - Danmark LEI\nR.B.M. Aabenraa A/S\n5493001ETCLT24VH8H44 LEI-koden er aktiv\nLast update: 2021-12-16 -> 2022-02-10\nLast update: 2020-12-16 -> 2021-12-16\nLast update: 2020-12-16 -> 2020-12-16\nLast update: 2020-03-28 -> 2020-12-16\nNext renewal: 2020-12-18 -> 2021-12-16\nFirst legal address line: Jyllandsgade 4 -> Lindsnakkevej 15\nLegal address city: Rødekro -> Aabenraa\nLegal address postal code: 6230 -> 6200\nFirst headquarters address line: Jyllandsgade 4 -> Lindsnakkevej 15\nHeadquarters address city: Rødekro -> Aabenraa\nHeadquarters address postal code: 6230 -> 6200\nLast update: 2018-12-20 -> 2019-12-19\nData validated as: 38103148\nLast update: 2018-12-21 -> 2018-12-20\nLei code: 5493001ETCLT24VH8H44\n(primary) legal name: R.B.M. Aabenraa A/S\nFirst legal address line: Jyllandsgade 4\nLegal address city: Rødekro\nLegal address postal code: 6230\nFirst headquarters address line: Jyllandsgade 4\nHeadquarters address city: Rødekro\nHeadquarters address postal code: 6230\nRegistered as: 38103148