FUGLE I ÅRHUS AMT 2000\nDownload "FUGLE I ÅRHUS AMT 2000"\n1 FUGLE I ÅRHUS AMT 2000 DOF ÅRHUS AMT\n2 FUGLE I ÅRHUS AMT 2000 ISSN Udgiver: Dansk Ornitologisk Forening, Lokalafdelingen i Århus Amt, Louisevej 100, 8220 Brabrand. Gironr.: Hjemmesideadresse: Redaktion: Henning Ettrup (ansv.), Flemming H. Nielsen og Ole Lilleør (layout). Medarbejdere ved rapporten: Ursula Burmann, Jørgen S. Christensen, Henning Ettrup, Ole Gylling-Jørgensen, Mark Hammond, Peter Lange, Arne Bo Larsen, Ole Lilleør, Lars Mogensen, Flemming H. Nielsen, Mari-Ann Nørgaard, Lars Ulrich Rasmussen, Jan Sielemann og Kim Aaen. Illustrationer: Ursula Burmann. Trykkeri: Søe-Knudsen, Stoholm. Oplag: 160 styk. Pris: 100,00 kr. Henvendelse til redaktionen: Kan ske til foreningens adresse, til Peter Lange tlf eller til Henning Ettrup tlf Indholdsfortegnelse: Indledning... 2 Artsbehandling i rapporten... 3 Sjældne fugle / SU... 3 Retningslinier for indsendelse af materiale... 5 Vejret Ringmærkningsaktiviteten i Gallohaven et træksted i Århus... 9 NØ-Djursland forår Artsgennemgang Lommer Lappedykkere Stormfugle Årefodede Storkefugle Andefugle Rovfugle Hønsefugle Traner Strandskader, Klyder Brokfugle Sneppefugle Kjover Måger Terner Alkefugle Duer, Gøge Ugler Natravne, Sejlere Skrigefugle Spætter Lærker Svaler Vipstjerter Silkehaler, Vandstære m.m Drosselfugle Sangere Fluesnappere Mejser m.m Piroler, Tornskader Kragefugle Stære Spurve Finker Værlinger Litteratur Forkortelser Medarbejdere ved rapporten Bidragydere Artsindex DOF-Århus Amt Udgivelsen må kun citeres med tydelig kildeangivelse.\n3 INDLEDNING Dette er den 14. årgang af Fugle i Århus Amt og den 29. årgang af lokalrapporter fra Århus Amt. Den ornitologiske aktivitet fortsætter på højt niveau ind i det nye årtusinde effektivt hjulpet på vej af de moderne tider med Internet og SMS, så der nemt kan hentes oplysninger om højaktuelle fugleobservationer. Fugle i Århus Amt er dog stadig det eneste sted, hvor du kan få et samlet overblik over fuglenes forekomst og en status for bestandene i amtet! Mere end 90 ornitologer har bidraget med materiale til denne rapport, og interessen for at deltage i arbejdet med at holde fugle og lokaliteter i mandtal er tilsyneladende vedholdende. Det er vi i Rapportgruppen meget glade for, for jo flere og bedre data, des bedre rapport og bedre viden om amtets fugleliv. I 2000 er der indrapporteret ca observationer omfattende mere end 2 millioner fugle fordelt på 283 arter. Generelt præges året af tidlige forårsankomster, og i særdeleshed mange sene efterårsforekomster af afrikatrækkere. Det lune vejr langt ind i december har sat sit tydelige spor på fuglelivet. Det blev også til mange interessante observationer, bl.a. flere nye arter til amtet. Af spændende observationer kan i flæng nævnes Skestork, Halsbåndstroldand, Stribet Ryle, Hvidvinget Måge, Biæder og Drosselrørsanger! I Rapportgruppen arbejdes der målrettet på at mindske antallet af fejl, som uvægerligt vil opstå ved behandling af så stort et materiale, og vi modtager meget gerne tilbagemeldinger, såfremt der findes ukorrekte oplysninger i Lokalrapporten. Det er glædeligt, at en stadig større del af indrapporteringerne sker via DOF-Basen, da det letter redaktørernes arbejde betydeligt, ligesom antallet af indtastningsfejl reduceres. Vi tjekker altid relevante hjemmesider for observationer, der ikke er indgået direkte til os. Dette er imidlertid et meget stort arbejde, og risikoen for dobbeltregistreringer i DOF-Basen og for indtastningsfejl er øget (jo flere led en observation skal igennem, jo større risiko for fejl). Derfor citerer vi principielt ikke disse andenhåndsobs med observatørernes initialer, men kun med hjemmesidens initial. Vil du være sikker på, at dine observationer når lokalrapporten (og citeres korrekt), må du derfor selv indsende dem og meget gerne ved brug af DOF-Basen (se side 5)! For at sikre Lokalrapportens høje kvalitet og pålidelighed forlanger vi, at observationer af sjældne fugle sendes til godkendelse i Sjældenhedsudvalget. Hvis du ser en sjælden fugl, som skal beskrives (se side 3-4), så gør det snarest muligt efter, at du har gjort observationen mens den er i frisk erindring. Det er vigtigt, at observationerne indsendes, da man derved får en mere præcis viden om bl.a. fuglenes forekomst, udbredelse og spredning. Det er ikke nok at offentliggøre observationen på en af Internettets efterhånden mange hjemmesider. Fra og med 2000 har vi besluttet at udvide den nationale SU-liste med en lokal SU-liste bestående af udvalgte, meget sjældne arter i Århus Amt: Lille Stormsvale, Kongeederfugl (kun brune fugle), Stellersand, Sandterne, Hvidvinget Måge, Storpiber (kun fund udenfor perioden sept-nov), Hvidhalset Fluesnapper (kun hunfarvede fugle) og Fyrremejse. Observationer af disse arter skal godkendes i Sjældenhedsudvalget på ligefod med de nationale SU-arter, før omtale i rapporten kan finde sted. Det samme er for fremtiden tilfældet med første obs af nye arter for amtet. I år er der indkommet udokumenterede SU-fund af Topskarv og Lille Skrigeørn, som derfor ikke når længere end til denne indledning. De kan dog blive bragt i følgende rapporter, hvis de bliver beskrevet for og godkendt af SU. Her fra redaktionen vil vi gerne sige tak til alle bidragydere, uden hvis iver, interesse og aktivitet denne rapport ikke var blevet til. Også en tak til alle medarbejdere i Rapportgruppen og til illustratorer. Til sidst også tak til Stefan Clausen og Peter Styrbæk, som har valgt at holde en pause fra Rapportgruppen samt til Jørgen Terp Laursen, der holder en pause for at hellige sig arbejdet med at få mandtal over vores pattedyr. Observationer af pattedyr, insekter og orkideer modtages dog stadig med interesse og videreformidles til Jørgen Terp Laursen. Tilbage er blot at ønske god læselyst. På vegne af Rapportgruppen, Henning Ettrup. 2\n4 ARTSBEHANDLING I RAPPORTEN Det er ikke muligt at bringe samtlige indsendte observationer i rapporten, da der tilgår Rapportgruppen et meget stort datamateriale. Alt indsendt materiale anvendes ved artsbehandlingen, men det er den enkelte skribent, der står for prioriteringen af, hvad der er relevant at nævne i afsnittet. De enkelte arter er generelt søgt behandlet efter følgende skabelon (vedr. sjældne fugle, se nedenfor): 1. Overskrift. Dansk og latinsk artsnavn (systematik og navngivning efter Olsen (1992)), samt artens euring-nummer til brug ved databasebearbejdningen. 2. Kommentar til artens forekomst det forløbne år. Udtalte ændringer/afvigelser, f.eks. store/små eller tidlige/sene forekomster i forhold til det "normale", kommenteres. 3. Yngleforekomst. Ynglepar og/eller syngende fugle samt andre sommerfund som tyder på yngel. 4. Trækforekomst opdelt i forår/efterår eller første/andet halvår. Her omtales første- og sidsteforekomster samt større antal af både rastende og trækkende fugle, eventuelt summeret op pr. lokalitet. Endvidere nævnes sommer- eller vinterfund af arter, der normalt ikke ses i hhv. sommer-/vinterperioden. 5. Oversigt. Til slut en oversigt over materialet i tabelform: Årstotal (= summen af månedssummerne + udaterede observationer) 10-års gennemsnit Antal indsendere, antal observationer og antal lokaliteter, hvor arten er observeret Total: (22.128) Indsendere: 27 Observationer: 216 Lokaliteter: Månedsfordeling over alle daterede obs (minus oplagte gengangere), samt for udvalgte arter max dagstotal for amtet eller for udvalgte lokaliteter, eller andre former for sammentællinger. Bemærkninger til månedsfordelinger og totaler Månedsfordelinger og totaler er søgt udarbejdet gennem en frasortering af dobbeltobservationer. Dvs. når to eller flere personer har indsendt obs fra samme lokalitet den samme dag, bruges kun den største obs ved såvel træk- som rasteforekomster; ved trækobs tages dog hensyn til optællingstidspunktet, hvis dette er oplyst. Ved rasteflokke observeret gentagne gange over en periode sker der også en frasortering, hvis fuglene med overvejende sandsynlighed kan skønnes at være stationære. Denne metode giver ikke de store problemer ved primære trækobs, fåtallige og sjældne arter, men er vanskeligere ved f.eks. rastende andeog vadefugle, hvor det kan være svært at afgøre graden af udskiftning i flokkene. På længere sigt håber vi dog, at en ensartet behandling vil give et mere tydeligt billede af arternes forekomst, samt et bedre sammenligningsgrundlag i forhold til andre områder og tidligere år. SJÆLDNE FUGLE / SU DATSY Dansk Ornitologisk Forenings Arbejdsgruppe for Truede og Sjældne Ynglefugle DOF har nedsat en gruppe, DATSY, som skal følge udviklingen i bestandene af truede og sjældne ynglefugle i Danmark. Hvilke arter der følges, og hvem der er koordinator for de enkelte arter, kan læses i "Fugle i felten" nr samt på DOF's hjemmeside Hvis du registrerer en af de sjældne arter på listen, er det vigtigt, at du bringer din iagttagelse videre til koordinatoren for den pågældende art også selv om du ønsker fundet hemmeligholdt! Kun derved får vi et dækkende billede af de sjældne ynglefugles forekomst og fordeling. Den seneste DATSY-rapport kan læses i Grell (2001). SU Sjældenhedsudvalget Sjældenhedsudvalget er et udvalg under DOF, som foretager en vurdering af observationer af sjældne og nye arter i Danmark (incl. Færøerne og Grønland) samt af observationer af usædvanlig karakter i øvrigt, inden disse kan offentliggøres i foreningens tidsskrifter og blade (se Pedersen 1999 eller 3\n5 SU-listen Nedenfor er den senest opdaterede SU-liste (1. december 2000) over arter og racer, som skal bedømmes af Sjældenhedsudvalget. Den aktuelle liste kan også ses på flere hjemmesider, f.eks. eller Bemærk, at der nu også er en lokal SU-liste gældende for Århus Amt! 1. Lokale SU-arter (Århus Amt) Lille Stormsvale, Kongeederfugl (kun brune fugle), Stellersand, Hvidvinget Måge, Sandterne, Storpiber (kun fund udenfor perioden sept-nov), Hvidhalset Fluesnapper (kun hunfarvede fugle), Fyrremejse samt nye arter for amtet. 2a. Nationale SU-arter Sortbrynet Albatros Kejserørn Klireryle Alpesejler Buskrørsanger Kuhls Skråpe Dværgørn Prærieløber Grøn Biæder Lille Gulbug Storskråpe Høgeørn Langnæb. Sneppeklire Ellekrage Spottesanger Middelhavsskråpe Lille Tårnfalk Canadisk Kobbersnp. Guldspætte Hvidskægget sanger Lille Skråpe Amerikansk Tårnfalk Bartramsklire Mellemflagspætte Sorthovedet Sanger Wilsons Stormsvale Eleonorafalk Damklire Tretået Spætte Sortstrubet Sanger Topskarv Slagfalk Gulbenet Klire Korttået Lærke Ørkensanger Amr. Fregatfugl Jagtfalk Terekklire Klippesvale Nordsanger Amerikansk Rørdrum Tjur Wilsons Svømmesnp. Rødrygget Svale Humes Sanger Dværghejre Lille Rørvagtel Stor Sorthoved. Måge Mongolsk Piber Schwarz Løvsanger Nathejre Dværgrørvagtel Lattermåge Taigapiber Brun Løvsanger Tophejre Lille Sultanhøne Bonapartemåge Citronvipstjert Vestlig Bjergløvsngr. Kohejre Jomfrutrane Rosenmåge Sibirisk Jernspurv Brun Fluesnapper Purpurhejre Dværgtrappe Ismåge Alpejernspurv Brun Tornskade Sort Ibis Kravetrappe Rosenterne Sydlig Nattergal Isabellatornskade Amerikansk Pibeand Stortrappe Brilleterne Rubinnattergal Rosenbryst. Tornskd. Blåvinget And Stylteløber Sodfarvet Terne Blåstjert Sydlig Stor Tornskade Halsbåndstroldand Triel Hvidskægget Terne Isabellastenpikker Rødhovedet Tornskd. Hvidøjet And Ørkenløber Hvidvinget Terne Nonnestenpikker Sibirisk Allike Lille Bjergand Rødvinget Braksvale Polarlomvie Middelhavsstenpikker Rosenstær Brilleand Sortvinget Braksvale Steppehøne Ørkenstenpikker Ørkendompap Blå Glente Mongolsk Præstekrv. Østlig Turteldue Stendrossel Krognæb Ådselgrib Ørkenpræstekrave Skadegøg Gulddrossel Hvidstrubet Spurv Gåsegrib Amr. Tundrahjejle Sortnæbbet Gøg Naumann-/Brundrosl. Mørkøjet Junko Lammegrib Sibirisk Tundrahjejle Gulnæbbet Gøg Rød-/Sortstrb. Drossel Hvidkindet Værling Slangeørn Steppevibe Dværghornugle Vandredrossel Pileværling Steppehøg Sumpvibe Sneugle Stribet Græshoppesr. Dværgværling Ørnevåge Tyknæbbet Dværgryle Høgeugle Stor Græshoppesngr. Gulbrystet Værling Lille Skrigeørn Hvidrygget Ryle Spurveugle Tamarisksanger Hætteværling Stor Skrigeørn Stribet Ryle Rødhalset Natravn Vandsanger Steppeørn Spidshalet Ryle Ørkennatravn Lille Rørsanger 2b. Racer Sortbuget Knortegås B. bernicla nigricans, Russisk Duehøg A. gentilis buteoides, Steppevåge B. buteo vulpines, Islandsk Stor Kobbersneppe L. limosa islandica, Kumliens Måge L. glaucoides kumlieni, Lomvie ssp. U. aalga hyperborea, Hvidbrystet Slørugle T. alba alba, Sorthovedet Gul Vipstjert M. flava feldegg, Islandsk Vindrossel T. iliacus coburni, Gærdesmutte T. troglodytes fridariensis, hirtensis og borealis, Sibirisk Sortstrubet Bynkefugl S. torquata maura og stejnegeri, Gærdesanger S. curruca blythi, minula og jaxartica. 2c. I visse tilfælde behandles iagttagelser, der ikke er bestemt til art, bl.a. følgende Albatrosser, skrigeørne, tundrahjejler, bjergløvsangere, braksvaler, sneppeklirer og Hætte-/Brunhovedet Værling. 2d. Iagttagelser af nye arter Vores politik I Fugle i Århus Amt bearbejdes SU-arterne efter følgende procedure: Godkendte observationer bringes på deres rette plads i artsgennemgangen med alle oplysninger. Observationer, som er beskrevet men endnu ikke færdigbehandlet, bringes også men uden dato og observatørinitial, med mindre særlige forhold gør sig gældende. Ubeskrevne fund nævnes blot kort i indledningen med en bemærkning om at få dem beskrevet, mens forkastede fund ikke nævnes i rapporten. Der skal kraftigt opfordres til, at man straks efter en usædvanlig observation indsender beskrivelse heraf til Fuglenes Hus, Sjældenhedsudvalget, Vesterbrogade , 1620 København V. Rapportgruppen står gerne til rådighed med vejledning om beskrivelse o.l. 4\n6 RETNINGSLINIER FOR INDSENDELSE AF MATERIALE Hvilke obs? Alle iagttagelser modtages med glæde, også af de almindelige arter! Men er dette uoverkommeligt, er vi især interesseret i: a) Ynglefund/observationer der tyder på yngel af alle arter, b) Optællinger af ynglende, rastende eller trækkende fugle generelt, og c) Sæsonens tre første og tre sidste observationer af trækfuglene. Indsend kun reelle observationer. Hvis du skønner antallet af f.eks. ynglebestande eller rasttotaler, gør da tydeligt opmærksom på, at det er et skøn. Dato, tidspunkt, initialer, medobservatører mv. Alle observationer skal være relaterede til en dato af hensyn til den videre EDB-behandling. Husk tidspunkt ved trækiagttagelser, sjældne fugle, flokke m.m. Husk navn og adresse på hvert eneste skema. Har man fået tildelt et initial af Rapportgruppen, er det i orden kun at anføre dette. Brug ikke selvkomponerede initialer og forkortelser på skemaerne. Se listen over anvendte forkortelser bag i rapporten. Notér meget gerne eventuelle medobservatører, samt oplysninger om vejr o.lign. Lokalitetsangivelser Brug venligst kun stednavne, som kan genfindes på Kort- og Matrikelstyrelsens kort 1: (Topografisk Atlas). Ved omtale af mindre lokaliteter bør man tillige henvise til nærmeste større lokalitet. Indsendelse Når man indsender sine observationer, bedes man enten bruge vores indberetningsskemaer, eller selv foretage indtastningen i DOF-Basen og indsende oplysningerne på diskette eller pr. . Man kan vælge mellem et artsskema (A5) eller et lokalitetsskema (men også almindelige lapper med oplysninger modtages). Artsskemaerne er til f.eks. spredte obs, strøobs og trækobs, mens lokalitetsskemaet anbefales i tilfælde af mange og grundige optællinger fra samme lokaliteter. Indsendelsesfrist for observationer til lokalrapporten er 10. januar. DOF-Basen Det anbefales på det kraftigste, at man indsender sine observationer elektronisk, idet det letter arbejdet med udarbejdelsen af rapporten betragteligt, og minimerer riskoen for fejlcitater. Man kan ved at henvende sig til Lokalafdelingen få tilsendt DOF-Basen, så man selv kan indtaste sine observationer. Hvis man benytter denne mulighed, er det ens eget ansvar, at de indsendte oplysninger er indtastet korrekt. Det anbefales derfor, at man laver en udskrift og læser korrektur på indtastningerne inden indsendelse til Rapportgruppen. Ved indtastning af usædvanlige observationer, er det en fordel, hvis der suppleres med en kommentar i bemærkningsfeltet, så vi i Rapportgruppen kan se, at der ikke kan være tale om en fejlindtastning. Hjemmesider, Irania Birdcall, Siden Sidst mv. Rapportgruppen tjekker naturligvis relevante hjemmesider, IB-kald på mobiltelefoner mv. for observationer af interesse for lokalrapporten. Men da disse er andenhåndskilder, citerer vi som hovedregel kun derfra med hjemmesidens initial, ikke med observatørens initial. For at minimere risikoen for fejl og dobbeltregistreringer anmoder vi om, at man, selvom man har indsendt til disse sider, også indsender direkte til lokalrapporten, så vi har en førstehåndskilde til informationerne. Pattedyr, krybdyr og padder mv. Rapportgruppen indsamler også observationer af pattedyr, krybdyr, padder, insekter og orkidéer fra Århus Amt. De indkomne observationer videregives til Jørgen Terp Laursen, som behandler og opbevarer observationerne. Observationerne kan indtastes i DOF-Basen eller indsendes til Rapportgruppen på samme skemaer, som benyttes til fugleiagttagelserne. Det indkomne materiale Alt det indkomne materiale indtastes/samles i DOF-Basen og opbevares af Rapportgruppen. Herved fremstår efterhånden et enestående kildemateriale over fuglelivet i Århus Amt, som foreningens medlemmer kan anvende ved at rette henvendelse til Rapportgruppen. For enkelte sårbare arters vedkommende må man dog regne med en form for klausulering af materialet. Materialet anvendes også ved udarbejdelsen af den landsdækkende årsrapport, som trykkes med jævne mellemrum i DOFT. 5\n7 VEJRET 2000 Vinter Januar var temmelig mild, og havde kun en kort periode fra 22 25/1 med frost og få cm snedække. Måneden var præget af overskyet og lunt vejr, kun få nætter med ned til ca -2 C, og med op til eller over +5 C langt størstedelen af dagene. I kølvandet på orkanen i december 1999 fulgte dog mere storm i januar, og især 30 31/1 var bemærkelsesværdig. Natten til 30/1 registreredes storm med vindstyrker op til orkan fra vest (ved Røsnæs Fyr middelvind på 29 m/sek over 10 min!) Den efterfølgende nat var spektakulær, idet der på to timer fra kl blev iagttaget op til storm fra SØ, og faldt 13 cm tøsne, som igen var smeltet i stille vejr kl Tre timer senere var der igen storm nu fra NV! Januartemperaturen lå i gennemsnit en del over normalen, mens nedbørmængden var lidt under normalt. Der registreredes 14 frostnætter. Februar fortsatte som januar endte, med lunt og fugtigt vejr fra sydvestlige retninger. Måneden blev derfor særdeles lun med kun meget lidt frost og stort set ingen sne, og temperaturer over +5 C på i alt 20 dage. Omkring 22/2 faldt månedens eneste sne i form af ca 8 cm tøsne, som dog forsvandt i løbet af den følgende nat. Herefter steg temperaturen igen ganske meget, og måneden afsluttedes med pænt høje dagtemperaturer, typisk mellem +7 og +9 C. Februar blev en hel del varmere end normalgennemsnittet, og nedbørmængden en hel del over normalen. I alt registreres 6 frostnætter og 1 dag med snedække. Temperaturer ( C) Nedbør (mm) Frost Dato Min Dato Max Middel Normal Odder Amt Normal -døgn JAN 24/1-11,6 17/1 +9,1 +3,2 +0, FEB 21/2-5,8 27/2 +9,7 +3,8 +0, MAR 31/3-2,6 21/3 +14,0 +4,1 +2, APR 6/4-2,6 30/4 +23,4 +8,5 +5, MAJ 31/5 +1,8 14/5 +26,4 +12,8 +10, JUN 3/6 +4,5 20/6 +31,6 +14,0 +14, JUL 15/7 +6,4 23/7 +24,9 +15,4 +15, AUG 23/8 +6,1 15/8 +24,2 +15,2 +15, SEP 11/9 +4,6 9/9 +21,4 +13,2 +12, OKT 10/10 +5,5 4/10 +17,6 +11,0 +9, NOV 28/11 +1,3 28/11 +10,8 +7,2 +4, DEC 31/12-7,3 11/12 +11,1 +4,1 +1, Tabel 1. Vejret i Minimum-, maksimum-, og middeltemperatur ved Solbjerg (med datoer). Normaltemperatur for Danmark ( ). Nedbør ved Solbjerg og i Århus Amt samt normalnedbør i Århus Amt ( ). Antal frostdøgn (døgn med gns.temp. < 0 C) ved Solbjerg. Årets middeltemperatur blev på landsbasis +9,2 C, hvilket er det andet varmeste år siden 1874! Forår Marts var igen i år temmelig varm og temperaturen på et pænt leje. Forårstemperaturer over +10 C blev iagttaget i alt 5 gange i løbet af måneden, især i perioden 20/3 24/3. Her sås da også de første Sangdrosler og Hvide Vipstjerter for alvor. Marts havde en månedstemperatur noget over det normale, og bød som februar på en del overskydende nedbør i forhold til normalen, som især faldt i første halvdel. Bortset fra en meget regnfuld søndag 26/3 med ca 11 mm, faldt 70% af nedbøren de første 10 dage af marts. April var lun igen i år, og på landsbasis blev det den tredje varmeste registrerede siden de landsdækkende målinger begyndte i Der var dog let nattefrost i månedens begyndelse, hvor den sidste nattefrost dette forår blev målt 10/4 til -0,8 C. Herefter vedblev gennemsnitstemperaturen at stige frem til slutningen af måneden. 22/4 opstod et "sommertordenvejr" i forbindelse med en varm øst-sydøstlig luftstrøm med lune nattemperaturer og en efterfølgende lummer dag. Det kunne for alvor sætte gang i bl.a. svalerne og mange af vore afrikatrækkere. Herefter opstod et stabilt højtryksvejr med en del sol og ganske lune dagtemperaturer. I alt registreredes 5 frostnætter og ingen døgn med blivende snedække. 6\n8 Selvom maj var kølig og ustadig i den sidste halvdel, blev måneden alligevel +2,0 C over normalen og den tredje varmeste majmåned. Første halvdel var usædvanlig varm og solrig med 3 sommerdage (max.temp. > +25 C) i dagene 14 16/5. De første 16 dage kunne præstere en gennemsnitlig temperatur på +14,4 C, hvilket for en hel maj måned ville have været rekord. Et vejrskifte 17/5 ændrede dog på dette, idet vinden efter fire uger med ØSØ-vind skiftede om til den velkendte atlanterhavsluft. Kun de sidste 10 dage faldt der nedbør, men til gengæld i pæne mængder, især 20/5 og 25/5, og det blev sammenlagt til ca 10 mm over det normale. Sommer Et kølig og ustadig vejr karakteriserede juni, men især et varmefrembrud i omkring 20/6 ændrede dette billede. 10/6 var en interessant dag, især i den vestlige del af amtet. Her regnede og tordnede det en del fra morgenstunden og resten af dagen med usædvanlig mange lynpejlinger. Vi andre kunne blot registrere tordenbulder ude vestpå hele dagen. Herefter var vejret ustadigt indtil en kort varmeperiode gav sol og varme fra ØSØ. Fra 22/6 bød en koldfront ind, og juni var tilbage med sin kølige vejrtype måneden ud. Måneden blev en anelse koldere end normalt, men nedbørmængden normal. I alt registreredes 4 såkaldte sommerdage. Til trods for at der faldt mindre nedbør end vanligt, blev der i juli også registreret mindre sol end vanligt, på landsbasis ca 15% under normalen. Dette afspejlede sig i temperaturkurven, hvor nætterne var fremdeles kølige, ofte med minimumtemperaturer under +10 C. I dagene 9 11/7 faldt der henved 25 mm regn. Herefter blev det lidt lunere, i perioden 20/7-27/7 med temperaturer op imod +25 C. Middeltemperaturen blev normal, men ingen sommerdage registreres. Nedbørmængden var en del under normalen. August fulgte stort set tendensen fra juli, med temperaturer under det normale, mindre nedbør end vanligt, men dog med et normalt soltimetal. Nattemperaturerne var ganske lave, med hele 14 nætter med +10 C eller derunder. Ligesom i juli blev der heller ikke registreret nogle såkaldte sommerdage, hvilket er skuffende to sommermåneder i træk. Månedens nedbør faldt på 10 dage, med den største mængde 17/8, hvor en tordenbyge gav 13,7 mm på en time. Figur 1. Daglig maksimum-, minimum- og middeltemperatur på en station ved Solbjerg i Prikket linie angiver normal for Danmark. Efterår Septembervejret var næsten normalt i hele perioden med kun få udsving. Temperaturen lå fremdeles under +20 C i dagtimerne, og som et kuriosum kan det nævnes, at dagtemperaturerne stort set svarede til nattemperaturerne i den rekordvarme september sidste år! Sådan kan det skifte fra år til år. Der faldt en del 7\n9 nedbør i løbet af måneden og især natten til 13/9 var det voldsomt: Kraftig torden med lynglimt ca hvert 15 sek, og kraftig regn mellem kl og kl med i alt 23,5 mm regn. I alt registreres lyn i løbet af aftenen fra de danske lynpejlestationer. På Silkeborgegnen registreredes op til 77 mm nedbør i løbet af 4 timer (uofficielt var der endog talte om 141 mm på 6 timer lokalt på egnen!). Århus Amt blev i september det nedbørrigeste amt med i alt 96 mm. Oktober blev meget varm, og bød især midt på måneden på høje gennemsnitstemperaturer. Månedens laveste temperatur blev bemærkelsesværdigt høj, på landsbasis +3 C!, Der blev således ikke konstateret nattefrost, og det er kun sket én gang tidligere, i 1961 (med +0,7 C som laveste temperatur). Nedbøren faldt i normale mængder fordelt over hele måneden, dog med tyngde i slutningen af måneden, hvor der faldt ca 30 mm de sidste 4 dage. November blev en meget varm måned med middeltemperaturer på +2,5 C over det normale. Nætterne var meget lune; kun 10 nætter blev der målt +5 C eller under, hvilket er usædvanligt. Dagtemperaturerne holdt sig ligeledes en del over det normale; især sidst på måneden registreredes temperaturer over +10 C. Her sås endog en Admiral flyve rundt i det lune, disede solskinsvejr. Den højeste temperatur blev målt så sent som 28/11. Ingen nattefrost registreredes! Nedbørmængden var en del over normalen. Vinter December blev en varm måned, og dette skyldtes især de første 14 dages usædvanligt lune vejr med en middeltemperatur på +8,1 C, hvilket er +6,3 C over det normale gennemsnit for måneden! Først natten til 16/12 blev der registreret under +5 C, helt uhørt for årstiden! Dette vejr medførte rundt om i landet en del sene iagttagelser af forskellige Afrikatrækkere, som jo burde være taget af sted for længst. Men fra 16/12 ændredes det milde vejr, og det blev gennem resten af måneden gradvist køligere, indtil dagfrost registreredes i juledagene. I alt registreres 8 frostnætter og 1 døgn med snedække. Bemærkninger Vejrmålinger er foretaget fra en 'engelsk hytte' ved Solbjerg med originalt, professionelt udstyr. Nedbørmåleren er manuel, og af samme type som benyttet på DMI. Kilde til vejrdata udenfor Solbjerg er DMI. RINGMÆRKNINGSAKTIVITETEN I 2000 En oversigt over ringmærkningsaktiviteten i Århus Amt er muligt, fordi de fleste oplysninger kan indhentes via Østjysk Ringmærkergruppe. Alle der ringmærker, gør det med licens fra Zoologisk Museum i København og hvis man er med i Østjysk Ringmærkergruppe, mærker man under samme licensnummer. Mærkere bosiddende på Anholt har dog eget licensnummer, hvilket også endnu gælder for flere, der mærker andre steder i amtet. Derfor kan der mangle oplysninger om mærkede fugle i oversigten (tabel 2). Duehøg 5 Sumpmejse 9 Kærsanger 11 Kernebider 1 Spurvehøg 18 Halemejse 1 Munk 7 Grønirisk 113 Tårnfalk 67 Spætmejse 2 Havesanger 4 Grønsisken 132 Vibe 6 Korttået Træløber 2 Tornsanger 3 Tornirisk 4 Ringdue 2 Vandstær 8 Gærdesanger 4 Gråsisken 4 Tyrkerdue 2 Gærdesmutte 5 Løvsanger 16 Dompap 23 Landsvale 74 Rødhals 19 Gransanger 11 Bogfinke 41 Bysvale 84 Nattergal 3 Fuglekonge 4 Kvækerfinke 7 Råge 1 Rødstjert 3 Jernspurv 8 Rørspurv 1 Allike 1 Solsort 61 Stær 5 Musvit 35 Vindrossel 1 Gråspurv 36 Blåmejse 16 Rørsanger 1 Skovspurv 66 I alt 927 Tabel 2. Ringmærkningsaktiviteten i Århus Amt Der er desværre ikke indkommet oplysninger fra Anholt i år, så det reelle antal ringmærkede fugle er formentlig noget større end tabellen viser. 8\n10 GALLOHAVEN ET TRÆKSTED I ÅRHUS I august 2000 begyndte jeg at se på træk ved Århusbugten ved et sted jeg kalder "Gallohaven". Gallohaven ligger ud til vandet meter nord for Den Permanente ved Risskov Strand i det nordlige Århus. Man skal krydse Grenåbanen ad en gangbro for at komme til lokaliteten, der er en stor græsplæne (se kort i Hansen 2001). Der er fine parkeringsforhold ved gangbroen. For at anspore andre til at besøge stedet i efterårsmånederne, vil jeg i det følgende præsentere årets mest interessante obs fra lokaliteten. Obsaktivitet Min obsaktivitet blev først nogenlunde sammenhængende sidst i september. Det blev dog ikke til specielt langvarige obs på stedet, idet jeg normalt kun stod der fra solopgang og 1 1/2 time frem. Aktiviteten fordelte sig således: August: 1 dag/1 obstime, September: 9 dage/10 timer, Oktober: 12 dage/20 timer, November: 8 dage/11 timer og December: 1 dag/1 time (se Hansen 2001 for detaljer). Havfugle Der sås overraskende mange havfugle, men det kan måske tilskrives den megen østenvind, der tvang fuglene ind i Århusbugten ude fra Kattegat. Lommer, ænder og alkefugle sås dog under alle omstændigheder ofte ganske tæt på. Ved havobs har lokaliteten den store fordel, at man ved alle de "gode" vindretninger (pålandsvind) kan finde læ bag bådehuset i vandkanten. Udvalgte arter/større obs: Smålom sp. (incl. artsbestemte): I alt 39, max 3/10 21 SV i flok. Gråstrubet Lappedykker: I alt 5. Mallemuk: 25/8 1 V til S. Sodfarvet Skråpe: 29/l0 1 S, 9/11 1 S. Sule: I alt 16, max 3/10 + 4/10 7. Ride: I alt 10, max 6/11 8 ad N. Dværgmåge: I alt 154, flest 31/10 56 S, 1/11 67 S + 3 V + 2 N, 3/11 4 S + 3 V, 4/11 6 fou og 13/11 6 V. Lomvie: I alt 45, max 1/ Alk: I alt 78, max 29/ Landfugle Vestlige vinde er bedst til fugletræk i Østjylland, men dem var der ikke rigtig nogle af i 2000, men jeg kunne konstatere, at søndenvind også så ud til at være godt. Langt de fleste fugle fulgte kysten ned langs bugten, og ved Gallohaven syntes hovedtrækket at gå måske et par hundrede meter inde i landet især hos finkerne. Rovfuglene opdagedes derimod ude over åbent vand enten på vej ind fra Mols Hoved eller på genvej fra Bellevue mod havnemolerne. Hvad trækkets størrelse angår, skal det bemærkes, at der på flere usædvanligt gode trækdage kun blev obset 1-2 timer dette gælder i særdeleshed 11/9, 23/10 og 28/10. Rovfugletrækket imponerede ikke, men der blev faktisk heller ikke rigtig kigget efter det! Det er påfaldende, at der blev set hele 7 Dværgfalke på en formiddag, da der endelig blev kigget lidt fugle op ad dagen. Udvalgte arter/større obs: Hvepsevåge: 25/8 7 incl. 5 set fra Egådalen, 10/9 1 og 11/9 1. Fiskeørn: 10/9 1. Rørhøg: 10/9 1 og 11/9 1. Spurvehøg: I alt 35, max 22/ Fjeldvåge: 5/11 1. Musvåge: 86, heraf max 22/ Dværgfalk: 12, flest 29/9 2 og 3/10 7. Vandrefalk: 25/9 1 ad. Ringdue: 22/10 400, 23/ , 24/ og 27/l Gul Vipstjert: 10/9 23, 11/9 11 og 22/9 3. Hvid Vipstjert: 10/9 140, 11/9 137, 29/9 253, 3/10 58, 4/ Bjergvipstjert: I alt 20, flest 10/9 3 og 29/9 4, sidste 4/11 1. Engpiber: 11/9 250, 29/9 365, 3/10 890, 4/ og 23/ Landsvale: 8/9 160, 10/9 260, 19/9 260, 22/9 120 og 3/10 325, sidste 27/10 6. Vindrossel: 23/ og 28/ Sjagger: 28/ og 31/ Misteldrossel: 23/10 74 og 28/10 8. Jernspurv: Max 11/ Bog-/kvækerfinke (incl. artsbestemte): 29/9 550, 3/10 790, 13/10 690, 23/ , 27/ Grønsisken: 3/ og 23/ Rørspurv: 29/9 41, 3/10 47 og 23/ Af mere usædvanlige arter skal nævnes Isfugl 13/11 1 N, Bjerglærke 22/10 1 R, Vandstær 22/10 1 R til S og Hortulan 11/9 1 S. Hvis man er til lidt af det hele, er der ingen tvivl om, at Gallohaven om efteråret er det bedste sted at sidde i Århus nærmeste omegn. Det kunne også være hyggeligt at være flere fuglekiggere på plads, når solen står op på en klar efterårsmorgen med nordvestenvind, mens Jernspurvenes ringlen og Bjergvipstjertens tsik-tsik luner sammen med morgenkaffen. Så velkommen, vi ses derude. Morten DD Hansen 9\n11 NØ-DJURSLAND FORÅR 2000 Trækket på NØ-Djursland er traditionelt vanskeligt at holde styr på - såvel i felten som senere ved skrivebordet, når sæsonens samlede træk skal beregnes. Nedenfor er Anders Rasmussens vurdering af forårstrækkets størrelse på NØ-Djursland. Forårstrækket over NØ-Djursland er i år blevet fulgt mere intenst end tilfældet har været længe. Dels har den lille håndfuld lokale fuglekiggere haft mere tid dette forår end tidligere, og dels har tilrejsende folk kunnet fylde nogle af de værste observationshuller ud, så materialet i denne sæson bærer præg af en kontinuitet ikke set siden de glade fuglestationsdage i midten af 80'erne. Når dette er sagt, bør det dog nævnes, at ud af forårets knap 100 potentielle trækdage er groft sagt 1/3 dækket tilfredsstillende, 1/3 kun delvis tilfredsstillende dækket og den resterende 1/3 utilfredsstillende (eller slet ikke) observationsmæssigt dækket. Så selv om aktiviteten har været højere i år end de foregående sæsoner, er der stadig langt til en fuld dækning af trækket. Dette er vigtigt at huske, når man sammenligner årets træktal med tal fra andre, ofte bedre overvågede træksteder i kongeriget. En overvågning af trækket som man f.eks. finder ved Skagen, kommer vi nok aldrig i nærheden af på NØ-Djursland. Størst opmærksomhed er blevet viet til rovfugletrækket, mens f.eks. morgentrækket på Gjerrild Nordstrand og det ellers ofte givtige kratluskeri langs kysten og i baglandet i april og maj, desværre kun er blevet dyrket i meget begrænset omfang i år. Dette afspejler sig naturligvis i både artsliste og træktal. På grund af den milde vinter startede trækket for mange arters vedkommende tidligt i år. Allerede i begyndelsen af februar ses trækbevægelser af bl.a. Musvåge, Sanglærke og Allike og 20-21/2 kunne man opleve både Havørn, Blå Kærhøg og Duehøg på træk! Første større Musvågedag (227) ses 1/3 og i løbet af marts går trækket for alvor i gang. Gennem foråret ses gode træktotaler for Allike (20.000, ny forårsrekord) og Stær (12.095), mens Ringdue (30.000), og Finker (45.500) sammen med mange andre småfuglearter ligger under niveau, men her spiller den dårlige dækning af morgentrækket på Nordstrand selvfølgelig en afgørende rolle. Stor tornskade (11) har til gengæld et af de bedste forår i lang tid, og også Stor Korsnæb (139) og Ringdrossel (71) ses i pæne antal. Desuden ses lidt tilbagetræk af Nøddekrige (5). I slutningen af maj iagttages et fint tiltræk af Karmindompap med op til 18 ex/dag. Som nævnt er rovfugletrækket blevet fulgt rimelig intenst. I kombination med gunstige vinde og godt trækvejr i slutningen af april og begyndelsen af maj har det i år betydet en træksum på over rovfugle, hvilket ikke er set før. Musvåge (7250) dominerer naturligvis materialet med dagscifre på op til 1400 ex, mens Spurvehøg (1615) har en middelsæson. Havørn (9), Rød Glente (ca 100), Rørhøg (280), Lærkefalk (102) og Vandrefalk (44) ses i rekordstore antal, ligesom Blå Kærhøg (102) og Dværgfalk (85) har et godt forår. Til gengæld skuffer Fiskeørn (69). Af de mere sjældne rovfuglearter ses Kongeørn (1), Sort Glente (5), Hedehøg (5) og Aftenfalk (12), mens Skrigeørn sp. (1) repræsenterer hitafdelingen. Trane (79) havde sit hidtil bedste forår, og når vi nu er ved de store vingefang skal Hvid Stork (14), Sort Stork (3-4) og Skestork (1, ny art for området) selvfølgelig også nævnes. I juni måned starter et hidtil uset influx af Vagtel, og alt i alt høres ikke færre end 54 i løbet af sommeren. I samme periode høres også Engsnarre (2), Plettet Rørvagtel og Savisanger. Af andre sjove ting i forårets løb kan i flæng nævnes Rørdrum, Sorthovedet Måge, Storkjove, Mellemkjove, Enkeltbekkasin, Mosehornugle, Kirkeugle, Bjergpiber, Rødstrubet Piber, Sortstrubet Bynkefugl, Pirol, Gulirisk og Hortulan blandt mange andre. Den gamle sandhed om, at antallet af sjove fugleiagttagelser som regel er ligefrem proportional med antallet af timer tilbragt i felten, synes i høj grad at være blevet bekræftet dette forår. Hvordan artslisten ville se ud, hvis der havde været fuld dækning foråret igennem (gerne med flere observatører), kan man kun gisne om!!! NØD-gruppen, Anders Rasmussen 10\n12 ARTSGENNEMGANG Rødstrubet Lom (Gavia stellata) Atter et år med rekord med ikke færre end ca 360 fugle, hvilket er dobbelt så mange som sidste år. 1. halvår: Træk observeres gennem hele perioden, men i jan feb er det oftest enkeltfugle eller småflokke, der registreres (omstrejfende?), flest 31/1 10 trk og 3/2 5 trk Fornæs (NØD,OGJ). Det egentlige træk starter først ultimo februar og sker koncentreret over en kort periode frem til medio marts. Således 26/2 10 trk, 5/3 20 trk og 12/3 164 trk alle Gjerrild Nordstrand (NØD). Rastende (>1): 2/1 25 og 15/1 5 Gjerrild Nordstrand (NØD) samt 19/1 24 Fornæs (alle NØD) og 28/3 2 Sødringholm Strand (LTP). Forårets sidste: 30/3 1 Ø Issehoved (SDY), 15/4 1 Ø Gjerrild Nordstrand (HPI) og 25/4 1 NV Issehoved (SDY). Indland: Og så en usædvanlig obs: 17/3 23/3 1 i begyndende sdr Torup Sø i det midtjyske (JBA). 2. halvår: De første ses 20/8 1 S Fornæs (JSC), 16/9 2 Sødringholm Strand (LTP) + 5 trk Kysing Næs (OGJ). Træk ses langs amtets kyster i små antal, flest 2/11 7 trk Grenå Havn (VVM), 5/11 11 trk + 18/ trk + 23/11 6 S alle Fornæs (OGJ,FDØ,SSi) samt 26/11 4 trk Kysing Næs (OGJ). Ingen rastende flokke registreret. Total: (104) Indsendere: 21 Observationer: 49 Lokaliteter: Smålom sp. (Gavia stellata/g. arctica) Flere af de indrapporterede små lommer er tilsyneladende artsbestemte i år, da andelen af ubestemte smålommer er mindre i år end tidligere. Normalt ses 206 fugle årligt (10-års gennemsnit) mod 168 fugle i år. Flest obs er som sædvanligt fra Fornæs (20 ud af 31). 1. halvår (træk): Fornæs: I perioden 9/1 20/3 i alt 9 obs af 38 trk, flest 19/1 16 N + 4 S (JNK). Øvrige: 11/3 7 Sødringholm Strand (LTP), 23/3 1 Gjerrild Nordstrand (FDØ) og 28/3 4 N Sødringholm Strand (LTP) forårets sidste. Sommer: 28/6 3 Sødringholm Strand (LTP) og 8/8 1 S Fornæs (FDØ) kan være tidlig trækker. 2. halvår (alle obs er af trækkende fugle): Efteråret starter med 14/9 19 trk Grenå Havn (VVM). Herefter et par lidt usædvanlige obs, idet MDH registrerer indtrækkende lommer i over 1 km højde: 3/10 21 SV og 13/10 2 udtrk Gallohaven v. Risskov Strand. Øvrige: Fornæs: 16/10 11/12 14 obs af 85 fugle, flest 27/10 7 S + 5 N og 14/11 11 S + 2 N (FDØ). Dertil 5/11 2 S + 1 N Gallohaven v. Risskov Strand (MDH), 12/11 1 Ø Bønnerup Strand (JNK,CO) og 17/12 1 N Kysing Næs (JSC). Total: 187 (206) Indsendere: 13 Observationer: 32 Lokaliteter: Sortstrubet Lom (Gavia arctica) Et godt år med fugle, mod 36 som årsgennemsnit for de seneste 10 år. Oftest ses kun enkeltfugle, og rastende ses kun sjældent. Som sædvanligt flest fra Fornæs (17 af 30 obs). 1. halvår (træk): Flest 12/3 4 trk Gjerrild Nordstrand (NØD), hvilket samtidig er periodens sidste obs. Derudover er der observeret træk af enkeltfugle ved Fornæs og Kysing Næs. Rastende: 2/1 2 Gjerrild Nordstrand (NØD), 26/1 1 fou Bellevue (HST) og 11/3 2 Sødringholm Strand (LTP). Sommerobs: 20/7 1 S Fornæs (FDØ). 2. halvår: De første ses 14/10 2 Grenå-Anholt færgen (UBM) samt 16/10 1 S + 27/10 1 S Fornæs (FDØ). Derefter 1-4 trk fugle flere steder, flest 29/10 2 S + 1/11 2 S Gallohaven v. Risskov Strand (MDH) og 4/ trk + 23/11 3 S Fornæs (CSS,LB,OEH,FDØ) samt 16/11 4 trk Grenå Havn (VVM). 11\n13 Total: (36) Indsendere: 14 Observationer: 29 Lokaliteter: Storlom (Gavia sp.) Ingen obs af storlommer i år. Lille Lappedykker (Tachybaptus ruficollis) 0070 Årstotal på niveau med sidste år, og en lille stigning i antal indrapporterede ynglepar. Yngel: ynglepar fordelt på 14 lokaliteter, heraf kun to lokaliteter med mere end 1 par: Karpedammen ved Fussingø 2 par (BKR) og vandhul på golfbanen ved Moesgård 2 par (FNI). På yderligere to lokaliteter er der i yngletiden observeret juvenile fugle i følge med adult. Igen i år mangler der oplysninger om yngel fra Brabrand Sø (op til 5 sy i feb/mar), Søhøjlandet og Randers Fjord, ligesom arten er konstateret ved en række mindre damme/vandhuller forskellige steder i amtet i løbet af foråret. Sammenholdt med de seneste fem års forholdsvis milde vintre peger dette i retning af en øget ynglebestand i amtet. Vinterflokke (januar marts): Året starter med en række observationer af 1-5 ex, flest 5/1 5 Egå Enge (FNI). Fra medio januar, hvor der kortvarigt er frostvejr, er arten næsten udelukkende registreret i saltvand ved f.eks. Grenå Havn og Århus Havn, og en enkelt større flok ses 22/1 12 Grenå Enge (NØD). Fra februar ses større ansamlinger ved Mariager Fjord: 17/2 23 og 18/2 33 Hadsund Broen (begge TNI). Fra perioden i øvrigt 16/2 5 Brabrand Sø (FDØ), 21/2 5 Norsminde Fjord (FDØ) og 5 Ajstrup Bugt (FF). Fældetid (august september): Usædvanlig få fugle er registreret i august, og først primo september ses større flokke på amtets primære fældelokalitet Norsminde Fjord: 2/9 25 og 30/9 30 (begge OGJ). Eneste anden større forekomst i perioden er fra 4/9 10 Kolsø i Skærbækdalen (JCN). Efterår vinter (oktober december): Meget få fugle i oktober, mens antallet igen stiger fra november med 11/11 6 og 18/11 14 Norsminde Fjord (SHØ,OGJ) og igen større ansamlinger i Mariager Fjord: 24/11 18, 3/12 13 og 23/12 26 Hadsund Broen (alle TNI). Sidste større obs er 31/12 7 Norsminde Fjord (OGJ). Total: 373 Indsendere: 41 Observationer: 150 Lokaliteter: Toppet Lappedykker (Podiceps cristatus) 0090 Meget få ynglepar indrapporteret, samt en årstotal på samme lave niveau som seneste tre år. Yngel: Kun oplysning om ynglepar fordelt på 11 lokaliteter, flest Udbyover Sø 12 par (TNI), Lading Sø 9-10 par (HET) og Ørnsø 6-8 par (SFP). Fra yngleperioden (marts til juli) i øvrigt (lok.max >40): 10/3 50 Fussing Sø (BKR), 25/3 42 Stubbe Sø (SSi), 1/4 50 Brabrand Sø (JSC), 9/4 43 Mørke Kær (JTL), 20/4 50 Grund Fjord (FFA) og 16/7 39 ad + 20 juv Brabrand Sø (MJH). Der mangler specielt i år større observationer fra Søhøjlandet, hvor alene Mossø i fødemæssigt gode år huser en bestand på mere end 200 par (Kirkeby 2001). Vinterflokke (januar februar): Ingen større flokke på >100 ex, men derimod flere flokke på ex. Fra ferskvand (lok.max 50): 14/1 50 Stubbe Sø (SSi), 16/1 61 Solbjerg Sø (PEØ) og 70 Skanderborg Sø (FNI). Fra saltvand (lok.max >40) 16/1 58 Mariager Fjord (TNI), 25/1 85 Moesgård Strand (FDØ), og sidste større observation er fra 4/3 40 Århus Østhavn (HET). 12\n14 Fældetid (august til oktober): Første større flokke ses i saltvand 27/7 25 Eskeplet (FDØ) og 13/8 60 kysten ud for Overgårds Dige (JKL,JPL). Fra ferskvand: 13/8 21 ad + 26 juv Brabrand Sø (JSC), samt 20/8 50 Skanderborg Sø (PLA) og 325 Salten Langsø (GGU). Generelt er der i år registreret meget få flokke i fældeperioden, eneste øvrige større flokke: 4/9 59 Eskeplet (FDØ) og 22/ Salten Langsø (GGU). Igen i år mangler større flokke fra Mossø, hvor der tidligere er set op til 1000 ex i fældeperioden. Efterår/vinter (november december): Kun større observationer fra Salten Langsø med 5/ og 26/ (GGU), endvidere 3/12 36 Stubbe Sø (SHØ). I år ingen flokke fra saltvand. Total: Indsendere: 39 Observationer: 329 Lokaliteter: Gråstrubet Lappedykker (Podiceps grisegena) En årstotal i den lave ende, imens amtets ynglebestand er stabil og måske endda i fremgang. Yngel: I alt oplysninger om ynglepar fordelt på 14 lokaliteter, hvor gennemsnittet for de seneste 3 år har været par. I år er flest ynglepar indrapporteret fra Vissing lergrave 6-7 par (HET), Sengeløkke Mose 3 par (JPL, JKL), Sem Sø 4 par (FF) og Svingelmose 2-3 par (JES). Øvrige observationer i yngletiden tyder på min. 13 yderligere ynglepar i amtet fra blandt andet Asferg Mose (1-2 par) og Rugård Søndersø (1-4 par) (JPA, BKR, FF mfl.). Samlet formentlig en bestand på par, hvilket er det højeste i nyere tid. Vinter/forår (januar april): Kun ganske få fugle registreret i årets første måneder, hvor første større observation er fra 20/2 7 Issehoved (SDY). Sædvanligvis ses større flokke ved Samsø i foråret med 30/3 12 og 31/3 29 Øster Hedekrog (begge SDY). Ellers er obs større end 4 fugle kun fra ynglelokaliteterne. Fra fældeperioden (august september) kun få større observationer: 27/8 3 rst + 16/9 6 trk Kysing Næs (begge OGJ), 24/ /9 4 Vrads Sande (begge SHØ). Efterår/vinter (oktober december): Efteråret indledes med et par større observationer fra Samsø 3/10 7 Øster Hedekrog (SDY) og 7/10 18 Besser Rev (SDY). Ellers ses de fleste fugle sædvanligvis ved Kysing Næs og Fornæs og i år er ingen undtagelse, flest 16/10 10 trk + 1/11 10 trk Fornæs (begge FDØ), 19/11 12 trk + 26/11 13 trk Kysing Næs (begge OGJ). Total: 474 Indsendere: 38 Observationer: 145 Lokaliteter: Nordisk Lappedykker (Podiceps auritus) Et lidt dårligt år med kun 6 observationer af 7 ex mod typisk ca 12 ex pr. år. Alle nævnes. 1. halvår: 15/1 1 vdr rst Alrø Strevelshoved (OGJ), 21/3 1 Århus Bugt (IZN), 15/4 2 vdr Øster Hedekrog (LEB), 23/4 1 sdr Vester Hedekrog (SDY). 2. halvår: 11/11 1 V Issehoved (SDY), 25/11 1 rst Kysing Næs (OGJ). Sorthalset Lappedykker (Podiceps nigricollis) Endnu et år uden klarhed over amtets reelle ynglebestand, dog er der visse positive tendenser i år. Yngel: Desværre ingen eksakte optællinger af ynglebestande fra amtets kerneområder, Søhøjlandet og Brabrand Sø. Fra Søhøjlandet, hvor bestanden i 1998 var nede på 37 ynglefugle, meldes der i år om en ynglebestand på ca 120 fugle i Birksø, Knudsø og Julsø (Kirkeby 2001). I tillæg hertil meldes om 7-8 par Julsø (FNI) og 1 par Borre Sø (FNI). I Brabrand Sø er der hele foråret set mange fugle, flest 7/5 67 hvoraf de 61 alene er set fra Stavtrup Fugletårnet (OLI). Sidste år husede Brabrand Sø en bestand på 45 par (JGR/DMU). Fra amtet i øvrigt Galten Gammelmose 0-1 par (OEH) og Sem Sø 1 par (LTP). På 13\n15 landsplan menes Sorthalset Lappedykker ikke at være i tilbagegang, arten har derimod spredt sig til flere nye jyske småsøer, specielt i Nordjyllands Amt (Kirkeby 2001). 1. halvår: Første fugl registreres til normal tid med 22 23/ /3 4 Brabrand Sø (MJH,OGJ). Større antal fugle observeres primært Brabrand Sø og særligt primo maj måned, hvor antallet af fugle stiger kraftigt fra 1/5 36 (FDØ) til 5/5 49 (MJH) og flest som nævnt ovenfor 7/5 67 (OLI). Sidste større antal her er fra 14/6 23 (MJH). Det skal bemærkes, at månedstotaler i marts, april og maj domineres totalt af observationer fra Brabrand Sø (>80%), hvorfor totalerne her naturligvis indeholder mange gengangere. Fra juni bemærkes 9/6 85 Julsø + 35 Birksø (JKI). Fældeperiode (august september): I år er kun ganske få fugle fra efteråret, alle nævnes: 4/8 2 Alrø Strevelshoved (OGJ), 26/ /9 2 1k + 30/9 1 1k + 1/10 1 1k alle fra Norsminde Fjord (FDØ,OGJ). Sidste er 1/10 1 fundet frisk død Moesgård Strand (FDØ). Total: 770 Indsendere: 29 Observationer: 84 Lokaliteter: Mallemuk (Fulmarus glacialis) bød på 8 obs af 20 fugle, hvilket er det største antal siden 1989 (se tabel 3). Alle nævnes. 6/1 1 trk Fornæs (NØD), 7/1 1 rst Grenå Havn (NØD), 7/1 1 trk Fornæs (NØD), 6/2 1 S Fornæs (JPL,JKL), 11/3 10 N Sødringholm Strand (LTP) i kraftig vind fra NØ, 25/8 1 trk forsøg mod vest Gallohaven v. Risskov Strand (MDH), 16/9 1 SØ og 17/9 4 SØ begge Kysing Næs (OGJ). Sodfarvet Skråpe (Puffinus griseus) Efter et års pause (se tabel 4) er denne sjældne gæst fra Sydatlanten atter tilbage med tre obs. 28/10 1 N Kysing Næs (HLÆ via OGJ), 29/10 1 S og 9/11 1 S begge Risskov Strand (MDH) måske er der kun tale om et enkelt eller to individer? Almindelig Skråpe (Puffinus puffinus) /9 1 N Kysing Næs (OGJ). Denne obs er blot den 11. fugl indrapporteret i Århus Amt Tabel 3. Antal Mallemukker observeret i perioden Tabel 4. Antal Sodfarvede Skråper observeret i perioden Tabel 5. Antal Suler observeret i perioden\n16 Sule (Sula bassana) Sulen har været jævnt repræsenteret hele året uden de store udsving. Se også tabel 5 foregående side. Året indledes 18/1 1 3K+ N, 19/1 2 subad N og 14/2 1 subad N alle Fornæs (JNK). Forår: 20/4 1 ad Gjerrild Nordstrand (JSC) og 21/4 3 SØ Sødringholm Strand (LTP). Sommer: Sødringholm Strand: 14/6 1 2K N, 28/6 4 fou og 12/8 1 N (alle LTP) samt 18/6 1 2K+ SØ Kysing Næs (OGJ) og 8/8 5 N Fornæs (SSi). Efteråret indledes 3/9 1 ad N Kysing Næs (OGJ), 14/9 6 trk Grenå Havn (VVM), 15/9 5 (CSS) og 16/9 2 S (LTP) begge Sødringholm Strand. Største obs 1/10 18 fou Sødringholm Strand (LTP), 3+4/10 7 fou (MDH) og 6/10 10 rst (FNI) Århus Bugten. Årets sidste: 6/11 1 S Sødringholm Strand (LTP), 6/11 1 imm N Risskov Strand (MDH) og 17/12 1 ad N Fornæs (JPL,JKL). Total: 85 Indsendere: 12 Observationer: 30 Lokaliteter: Skarv (Phalacrocorax carbo) Husk at angive race på skarver, hvor det er muligt. To racer er relevante: Storskarv P.c.carbo og Mellemskarv P.c.sinensis Yngel: Fremgangen i de østjyske kolonier fortsætter, med nye kolonier på Treskelbakkeholm og ved Rugård, og stor stigning i Stavns Fjord og på Svanegrunden. Kolonien på Kolderne og Yderste Holm i Stavns Fjord er i 2000 landets 4. største! Årets yngletal er (antal par/reder): Rugård 114 (JES/DMU), Treskelbakkeholm 10 (JGR,MEN), Svanegrunden 1489 (JES/DMU), Alø i Julsø 1-2 (JES), Kolderne 703 (JES/DMU), Yderste Holm 2557 (JES/DMU), Skanderborg Sø 10 (JGR), Salten Langsø 10 (JBA). Se også Eskildsen (2000). De største koncentrationer er rapporteret fra sensommeren og efteråret (lok.max 1000): 16/ øst for Overgårds Dige (LTP), 30/7 min Besser Rev (SDY), 19/8 + 2/ Sødringholm Strand (LTP), 9/ Bønnerup Strand (JPL,JKL), 7/ fou på stimefisk Besser Rev (SDY), 8/ fou i en stor flok på stimefisk ved Issehoved (SDY). Fra ferskvand er de største tal: 16/1 350 Skanderborg Sø (FNI), 25/11 75 Ørnsø (SFP) og 3/ Stubbe Sø (SHØ). Total: Indsendere: 38 Observationer: [Rødrygget Pelikan (Pelecanus rufescens) kat. E art] Årets eksotiske indslag er fra Stavns Fjord, hvor et ex af ovennævnte ses i dagene 4 7/10 (SDY,MWH). Fuglen er uden tvivl rømmet fra en eller anden fuglepark eller zoo, da artens naturlige forekomstområde er Afrika syd for Sahara. Rørdrum (Botaurus stellaris) Der er forholdsvis mange observationer, men stort set fra de sædvanlige lokaliteter, og med mange gengangere; totalt ca fugle. Årets forekomster nævnes lokalitetsvis. Forårets forekomster, mest paukende fugle: Dystrup-Ramten søerne: 12/3 30/4 11 obsdage m. 1 pauk. (FDØ m.fl.). Lading Sø: 8/4 12/4 1 pauk. (HET). Bjerregrav Mose: 8/4 23/5 10 obsdage m. 1 pauk. (JPA m.fl.). Brabrand Sø: 8/4 2 pauk. (FDØ m.fl.), 9/4 13/6 1 pauk. (mange inds.), 1/5 dog 1 pauk.+1 set (JTL m.fl.). Hevring Mølle: 20 21/4 1 pauk. (SSi). 15


af RasmusR, fredag 14. februar, 2020, 13:21 (421 dage siden)\nLokalbaner hele vejen til København?\naf mpp, fredag 14. februar, 2020, 13:36 (421 dage siden) @ RasmusR\nDer er tre udfordringer: køreplansbindinger, teknik og perronhøjder. De første to ting kunne man nok finde ud af, men når den ene bane er lavet til 55 cm perronhøjde og den anden til 98, så er det svært med tog der kører igennem. Man kunne måske lade togene fra Gilleleje køre igennem i Helsingør – der vil man så have et tog der enten er for lille til at køre på Kystbanen eller for stort til at køre Gilleleje–Helsingør med mindre man opformerer i Helsingør.\nMan kunne måske forestille sig en ny bane fra Helsingør til København ifm en HH-tunnel, så kapaciteten på Kystbanen ikke bliver brugt op og tog fra København til Sverige kan komme hurtigere frem. Med sådan en bane kunne man givetvist få lokaltogene kørt igennem til København, da man i alle tilfælde ville skulle have forskellige tog til at køre på den for at få forretningscasen til at gå op for banen.\naf RasmusR, fredag 14. februar, 2020, 19:51 (421 dage siden) @ mpp\nDer er tre udfordringer: køreplansbindinger, teknik og perronhøjder. De første to ting kunne man nok finde ud af...\nHelt konkret tænker jeg på Gribskovbanen, som kunne fortsætte mellem S-tog til Hellerup, for så at skrå over på fjerntogssporene...\nJeg tænker, at eftersom Grisen ikke skal stoppe ved nogen S-togsstation, er perronhøjden ikke noget problem. Første stop efter Hillerød i min "køreplan" er Nørreport\naf Svend , fredag 14. februar, 2020, 20:05 (421 dage siden) @ RasmusR\naf RasmusR, lørdag 15. februar, 2020, 07:34 (420 dage siden) @ Svend\nIndrømmet, der er ingen forbindelser på tværs i dag, men perronhøjdeforskellen kunne overkommes ved at køre til perron på fjernbanen. Jeg ved ikke hvor langt man skal ind, for at man kan komme "på tværs", men det må da være muligt?\naf RasmusD, lørdag 15. februar, 2020, 09:37 (420 dage siden) @ RasmusR\nJeg kan komme i tanke om fire steder, hvor S-togsnettet er forbundet med fjerntogsnettet. I praksis tror jeg dog ikke nogen af dem kan bruges.\nDer er en forbindelse i Hellerup, fra tiden hvor der kørte godstog på ringbanen. Her er det muligt at komme fra enten ringbanen eller svanemøllen mod kystbanen og omvendt. Men ikke mod Hillerød-grenen. Og “muligt” skal tages med et gran salt - muligheden er praktisk talt nedlagt. Sporskifterne er aflåst, med indførslen af CBTC er der ikke længere forbindelse mellem sikringsanlæggene på Hellerups fjernbane og S-tog, og der findes ikke materiel der er udstyret til at køre både på ATC og CBTC.\nAndet sted er på Østerport. Der kan man komme fra spor 4 (fjernbane) til spor 5 (S-tog) i nordgående retning. Forbindelsen bliver brugt til at lede arbejdskøretøjer over på S-togsnettet i forbindelse med sporarbejde. Det foregår via sikkerhedsmeldinger og ind- og udrangeringer. Der kan ikke sættes signal mellem de to spor. Der er heller ikke kørestrøm i sporet.\nEndelig er der vistnok en forbindelse i sydenden af København H, men den kender jeg ikke så meget til. Andet end at det ligger efter perronerne, når man kommer nordfra, og der er i forvejen travlt på København H.\nEndeligt er der Høje Taastrup, men det er vist irrelevant i forhold til direkte forbindelse til København for Lokaltog.\naf ThomasTT, søndag 16. februar, 2020, 14:31 (419 dage siden) @ RasmusR\nDet lyder som en sammenblanding af tekniske standarder i et dyrt kompliceret projekt i et land, hvor selv de mere simple baneprojekter ender i kaos.\nIdeen med at føre regionalbaner helt til kbh er god, og jeg tror også det i vidt omfang kommer til at ske. Om mange år. Jeg tvivler dog på, at man skal begynde med en sådan blandet drift. Mon ikke det bedste fra hillerød bare ville være at fortsætte som s- bane, selvom køretiderne bliver lige lovlig lange\naf Niels Munch , fredag 14. februar, 2020, 13:42 (421 dage siden) @ RasmusR\nHej Rasmus R,\nIdéen om gennemgående tog fra Nykøbing Sjælland til København er behandlet i f.m. undersøgelsen af brug af batteritog i Nordvestsjælland, se: https://www.trm.dk/publikationer/2019/analyse-af-batteritogsdrift-i-nordvestsjaelland/ - hvor der er linket til selve analyserapporten.\naf Svend , fredag 14. februar, 2020, 14:17 (421 dage siden) @ RasmusR\nEksemplet Hillerød: Det vil kræve, at der skal fjernes nogle S-togsafgange...... og foretages en række ændringer på Lokaltogs materiel og i infrastrukturen.\naf RasmusR, fredag 14. februar, 2020, 20:25 (421 dage siden) @ Svend\nDet er de tekniske udfordringer - er de ikke overkommelige, hvis ønsket er tilstede?\nEr problemet mere politisk end praktisk? Er problemet at DSB og Lokaltog ikke er blevet bedt om det, og der ikke er nogen der vil betale?\naf krabsen, fredag 14. februar, 2020, 20:50 (421 dage siden) @ RasmusR\nEller måske har alle med en smule indsigt i trafikmønstre, anlægs- og driftsomkostninger vurderet, at omkostningerne - både direkte og afledte - aldrig ville kunne stå mål med gevinsten..\naf Leif Jørgensen , København Ø., fredag 14. februar, 2020, 14:27 (421 dage siden) @ RasmusR\naf ThomasTT, fredag 14. februar, 2020, 14:39 (421 dage siden) @ RasmusR\naf Pyloriis, fredag 14. februar, 2020, 15:13 (421 dage siden) @ ThomasTT\nFraset gæster til Tivoli, ansatte i centraladministrationen og den finansielle sektor og diverse fagforeninger har de fleste mere brug for andre destinationer i hovedstadsområdet.\nSå hvorfor denne fascination af Bernstorffsgade og omkringliggende stræder?\nDa jeg fir 30 år siden boede et par mdr. i Oxford og hver dag skulle til det nordlige london indbefattede det skift på Paddington station til Circle Line og dernæst til Northern line.\nIntet problem når Tube togene kører med 2-3 min. interval.\nKattegatforbindelsen- er det en ny lokalbane fra Aarhus?\naf tgpsen, fredag 14. februar, 2020, 15:30 (421 dage siden) @ Pyloriis\nSå kan de skifte. Det kan du jo selv.\nDer er nogen der har lagt en Hovedbanegård der.\nOg hvis du havde bosat dig i Potsdam ville du fra dine ture til Berlin have haft den stik modsatte holdning til centralbanegårde. Der er ingen grund til at efterligne engelsk og fransk talentløshed.\nØh - definition?\naf Michael Deichmann , Gribskov kommune, fredag 14. februar, 2020, 20:40 (421 dage siden) @ tgpsen\naf Svend , fredag 14. februar, 2020, 22:20 (421 dage siden) @ Michael Deichmann\nJa, fantasien sætter ingen grænser. Hvornår er der mon én der foreslår, at Gribskovbanens Lint-tog skal fortsætte ned i Metro-systemet ved Nordhavn og køre uden stop til Kgs Nytorv\nAlt er jo tilsyneladende muligt\naf RasmusR, lørdag 15. februar, 2020, 07:32 (420 dage siden) @ Svend\nTjah, hvis man ikke kan komme med saglige argumenter, så kan man jo altid gøre grin med folk...\nSå skal de nok få lyst til at debattere med én igen en anden gang.\naf Michael Deichmann , Gribskov kommune, lørdag 15. februar, 2020, 07:40 (420 dage siden) @ RasmusR\nRasmus, kollektiv transport bliver aldrig dør til dør. Skift fra en form til en anden er ofte uundgåeligt over længere stræk og det ER altså ikke en katastrofe hvis ellers bus og tog holder køreplanen.\nJeg ved godt at der er nogle forkælede jyder der piver over at de ikke længere har direkte tog til Hovedstaden, men de bør tænke på at den tid der gik godt kommer ikke skidt igen.\nSelvfølgelig er det rart hvis man kan rejse langt med få skift, men at gøre det til katastrofer er helt ved siden af skiven.\nJeg har flere gange nævnt at det fungerer fint fra Nordsjælland mod byen med R-busser, Lokaltog og S-tog. Det er hjemturen der er problemet hvor man i Hillerød skifter fra 10/20 minutters drift til 30 minutter. Der skal man helst ramme det rigtige S-tog for ikke at få et længere ophold i Hillerød, men der kan rejseplanen jo hjælpe.\naf RasmusR, lørdag 15. februar, 2020, 08:21 (420 dage siden) @ Michael Deichmann\naf Rail, lørdag 15. februar, 2020, 12:35 (420 dage siden) @ RasmusR\nNu er jeg heldig selv at kunne bestemme min mødetid, hvilket gør at jeg kører (længe) før myldretiden. Turen tager ikke over 40 minutter i bil. Hvis jeg skal tage det offentlige, bliver min hverdag spist op af transporttid. Hurtigste forbindelse ifølge rejseplanen er 1 time og 37 minutter (okay, det er ikke faktor 3, som ellers påstået i et andet indlæg), men her bestemmer jeg ikke selv afgangstidspunktet.\nHvilket du så heller ikke gør i din bil når du bliver nød til at kører på et bestemt tidspunkt før myldretiden for at opnå de 40 minutter.\nMen flere end dem du skræmmer væk ved dårligere rettigheden og/eller færre standsende tog?\naf mikedk2100, lørdag 15. februar, 2020, 13:23 (420 dage siden) @ Rail\nI forhold til kollektiv trafik så jo. Bilen venter jo, selvom toiletbesøget tager 2 minutter længere, og modsat kører bilen også, hvis man er klar 5 min før.\naf ArveprinsKnud, fredag 21. februar, 2020, 10:39 (414 dage siden) @ tgpsen\nOg hvis du havde bosat dig i Potsdam ville du fra dine ture til Berlin have haft den stik modsatte holdning til centralbanegårde.\nBerlin var vel inden genforeningen det vildeste eksempel på manglende centralbanegårde. Friedrichsstrasse, Alexanderplatz, Zoologischer Garten osv. For slet ikke at nævne ulemperne ved to separate S-bane systemer og to separate U-banesystemer, der kørte uafhængigt af hinanden med spøgelsesstationer og grænsekontroller til følge.\nDer er ingen grund til at efterligne engelsk og fransk talentløshed.\nJeg synes ikke der er noget som helst talentløst ved at have spredte banegårde med et fintmasket net af metroer i mellem. Man spreder kapaciteten ud, samtidig med at folk kan målrette deres destination præcis, frem for som i dag, hvor folk der skal fra f. Eks. Vallensbæk til Bagsværd skal hele vejen rundt om Indre By.\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 12:24 (414 dage siden) @ ArveprinsKnud\nMan spreder kapaciteten ud,\nOg hvorfor skulle man gøre det? Det er hvad man havde med Københavns anden hovedbanegård og i Berlin da byen var delt.\nsamtidig med at folk kan målrette deres destination præcis,\n?? Hvorfor skulle folk vælge banegård efter destination? Hvilken fordel er der i det?\nfrem for som i dag, hvor folk der skal fra f. Eks. Vallensbæk til Bagsværd skal hele vejen rundt om Indre By.\nEn nummer to tunnel for S-tog kunne hjælpe der, men hvad i alverden har det med antallet af banegårde at gøre?\naf mikedk2100, fredag 21. februar, 2020, 13:35 (414 dage siden) @ tgpsen\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 15:51 (414 dage siden) @ mikedk2100\naf mikedk2100, fredag 21. februar, 2020, 16:36 (414 dage siden) @ tgpsen\nNej, men jeg tror det er umuligt at udvide kapaciteten i København uden at skulle tænke på alternative banegårde. Selv med en citytunnel skal der tænkes på en banegård til at tage imod citytunnellen, for både Østerport og Kystbanen er fyldt op.\nDet skrev jeg vist ikke, men der er fantastisk sårbart med vores enlige boulevardbane, både for S-tog og fjerntog. Berlinerne har både øst-vest og nord-syd gående fjerntogsspor, de har 2 gamle hovedbanegårde, en i vest og en i øst samt en sydlig banegård (Berlin Südkreuz), der alle kan aflaste hovedbanegården. Udover deres fintmaskede S- og U-bahnnet som man kan komme til fra alle banegårde.\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 17:17 (414 dage siden) @ mikedk2100\nBelastningen af Østerport og Kystbanen vil synke, ikke stige som følge af en citytunnel. Altså er der ikke brug for en alternativ banegård.\nDet skrev jeg vist ikke, men der er fantastisk sårbart med vores enlige boulevardbane,\nNæh, men det følger af det du skrev. Hvis systemer med flere banegårde er bedre end dem med centralbanegårde, så er Hammerichs boulevardbane og berlinernes Nord-Süd forbindelse et teknisk tilbageskridt. Og en citytunnel vil være en alternativ rute til den enlige Boulevardbane så systemet er mindre sårbart. Se kortskitsen.\nbåde for S-tog og fjerntog. Berlinerne har både øst-vest og nord-syd gående fjerntogsspor, de har 2 gamle hovedbanegårde, en i vest og en i øst samt en sydlig banegård (Berlin Südkreuz), der alle kan aflaste hovedbanegården. Udover deres fintmaskede S- og U-bahnnet som man kan komme til fra alle banegårde.\nFjerntog i Berlin passerer normalt Berlin Hbf eller har den som terminus. Du og andre vil udelukke Kbh H fra visse fjernforbindelser. Altså kan du ikke bruge Berlin som eksempel for dit forslag.\naf mikedk2100, fredag 21. februar, 2020, 19:39 (414 dage siden) @ tgpsen\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 19:59 (414 dage siden) @ mikedk2100\nJeg har sådan set ikke lyst til 10-15-20 års yderligere byggerod i København, fordi alle tog absolut skal forbi København H.\nNå, du gider heller ikke.\nAf den simple grund, at jeg siden 1999 har boet nær Østerport Station - de sidste 18 år har pladsen været en stor byggeplads. Og det er ikke engang slut endnu. Så nej tak til mere byggerod foreløbig.\nJa, de burde have smølet sig færdig forlængst.\nSom du forhåbentlig ved, så er boulevardbanen over 100 år gammel - og dengang var det et fantastisk fremskridt.\nJa, dengang kunne vi konkurrere med svenskere og især kinesere.\nOg det er stadigvæk en nødvendighed med boulevardbanen, men tiden er en anden,\nJa, idag kan vi ikke konkurrere mod dem. Eller gider ikke.\nog boulevardbanen kan ikke stå alene.\nNej, den skal have en supplerende Citytunnel.\nMen det var da rart at høre. Så vil du sikkert også kunne lide en Citytunnel.\nDu vil så genere København i 10-20 år yderligere for at lave en tunnel -\nBygningen af Citytunnelen i Malmö skete 2005 - 2010. Men det er jo København. Og Banedanmark.\njeg vil hellere, at vi satser på aflastningsbanegårde som fx Ny Ellebjerg og Lufthavnen, når nu løbet forlængst er kørt med at udvide den eksisterende hovedbanegård i København til en nogenlunde fornuftig pris.\nAltså samme remedie som man forsøgte at redde Københavns anden banegård med, inden onde mennesker afskaffede dem med en Citytunnel under Boulevarderne og en ny Hovedbanegård.\naf esni, Frederikssund, fredag 21. februar, 2020, 17:27 (414 dage siden) @ mikedk2100\nBerlins ny hovedbanegård med spor i to etager er så vidt jeg har hørt en succes.\nJeg tror at et sådant projekt mindst kræver:\nPlads over og under jorden de rigtige steder til ramper og udfletninger mv\nPenge nok til arbejdet - rigelig med sikkerhedsmargen når der skal bores i gammel undergrunds som Københavs eller Berlins\nEt ikonisk overordnet projekt, som banegårdsprojektet kan koble sig på\nI Berlin kunne skaffe alle 3\nDet kniber vist gevaldigt i Stuttgart (tror jeg det er)\nDet kan næppe skaffes i København.\ntgpsen har et stort udvalg af forslag til Københavnske citytunneler - chancen for at bare en af dem bliver diskuteret på tinge er mindre end for at vinde i Lotto uden at spille - de ville falde på et eller flere af mine punkter - deres meritter i øvrigt ufortalt\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 18:09 (414 dage siden) @ esni\ntgpsen har et stort udvalg af forslag til Københavnske citytunneler -\nJeg har 3½:\nchancen for at bare en af dem bliver diskuteret på tinge er mindre end for at vinde i Lotto uden at spille -\nde ville falde på et eller flere af mine punkter - deres meritter i øvrigt ufortalt\nLad os se engang:\nMine forslag til løsning af de problemer her.\nI Malmøs kostede det ca. 8 mia. Peanuts sammenlignet med andre kapacitetsafhjælpende forslag for København H.\nDet kan blive svært, skandinavisk samarbejde er upopulært efterhånden som vi bliver stadig mindre skandinaviske. Procentdelen danskere der forstår svensk bliver stadig mindre. Procentdelen skåninger i Skåne, som er dem der bedst forstår dansk, ligeledes. I Berlin var banegården en del af hele Deutsche Einheit - bestræbelserne. Men det vil afhjælpe Københavns kapacitetsproblemer, som ellers vil gå i hårdknude.\naf ThomasTT, fredag 21. februar, 2020, 18:03 (414 dage siden) @ mikedk2100\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 18:17 (414 dage siden) @ ThomasTT\naf ThomasTT, fredag 21. februar, 2020, 18:51 (414 dage siden) @ tgpsen\naf tgpsen, fredag 21. februar, 2020, 20:17 (414 dage siden) @ ThomasTT\nDet er jo noget sludder, københavn har både bygget metro og banen til ringsted, der er dyrere end den tunnel i malmo, du mener alle skal have.\nNej, jeg mener København skal have den.\nPointen er bare, at kbh er i en anden situation\nSituationen er præcis den samme. Kapacitetsproblemer på en central station på grund af rebroussementer og terminerende tog; løst ved at gøre stationen gennemkørende.\nog i øvrigt stor nok til at have to muligheder.\nMindre end Berlin, som har én, for det synes de er bedst.\nDer er bare ikke ret mange, der orker nye 10 års opgravning for at få lidt flere tog ind på en banegård,\nNej, vi orker ikke. Der må kunne findes noget lettere.\nder sa!tidig vil begynde at minde om en lufthavn.\nHvordan i alverden dog det?\nIkke når alternativet gir direkte adgang til tre metrolinier.\n'Possible future extensions\nTwo possible extensions from Ny Ellebjerg Station in Sydhavnen are being looked into. One towards Hvidovre and one towards Bispebjerg. To enable such future extensions from the current M4 terminus, Ny Ellebjerg, it was decided in 2016 that the station would be built as an underground station instead of overground as previously decided.'\nM4 er explicitly bygget for Ny Ellebjerg. Det vil i givet fald de to forløngelser også være. De penge kunne have været sparet med en citytunnel.\nDen vil løse DSBs problemer med at skaffe nok afgangs- og ankomstspor og skabe forvirring og ærgrelse blandt passagerer der skal finde ud af hvor deres tog afgår fra.\naf ThomasTT, søndag 16. februar, 2020, 14:24 (419 dage siden) @ Pyloriis\nHelt konkret nævner jeg ikke hovdbanen. Kbh er stor nok til to egentlige hovedbaner, med ny-ellebjerg- ørestad-lufthavn som supplement. Men selvfølgelig skal toget ind til centrum. Hvis du virkelig ikke forstår det, så må du opfatte jernbane som forældet og meningsløst, og så kommer det næppe videre.\naf RasmusR, fredag 14. februar, 2020, 20:05 (421 dage siden) @ tgpsen\naf Michael Deichmann , Gribskov kommune, fredag 14. februar, 2020, 20:48 (421 dage siden) @ RasmusR\nMen, hvis "nogen" synes det var en god ide,\nDet er der ingen der synes det er, for det løser ikke problemet. Du slipper sandsynligvis ikke for at skifte senere alligevel.\nOg løsningen er "BRT" banerne kaldet Isterødvejen eller Hillerødmotorvejen hvor man fint kan dreje af til Ballerup, Gladsaxe, Holte, Herlev, Rødovre, Brøndby, Glostrup hvor nok hovedparten af Storkøbenhavns arbejdspladser ligger.\naf Pyloriis, fredag 14. februar, 2020, 21:12 (421 dage siden) @ Michael Deichmann\nDer er desværre mange her på sitet som fortsat mener at arbejdspladserne ligger op ad og omkring Hovedbanegården.\nSå de vil helst uden stop til perron 7 og skifte til S-toget tilbage mod vest.\nMen de fleste er vist også jyder!\naf Mester , fredag 14. februar, 2020, 22:04 (421 dage siden) @ Pyloriis\nSå nåede du et nyt lavmål. Troede egentlig ikke det var muligt.\naf Niels Munch , fredag 14. februar, 2020, 22:46 (421 dage siden) @ Mester\nDer er kun ét:\naf Pyloriis, fredag 14. februar, 2020, 22:57 (421 dage siden) @ Niels Munch\nMester får blot lidt værkstedshumør retur.\nDet er jo jvad man risikerer når man forsøger at være morsom\nTror han overlever.\naf Mester , fredag 14. februar, 2020, 23:16 (421 dage siden) @ Pyloriis\nForsøger at være morsom?\nJeg forsøger ikke at være morsom. Jeg skriver og mener i ramme alvor, at din debatform er yderst pinlig.\naf ThomasTT, søndag 16. februar, 2020, 14:14 (419 dage siden) @ Pyloriis\nJep, jyder er for dumme til at indse, at hovedbanen burde ligge i Ballerup. Forresten, 1972 har ringet, de mangler nogle ideer.\naf Niels Bak, fredag 14. februar, 2020, 22:54 (421 dage siden) @ RasmusR\naf RasmusR, lørdag 15. februar, 2020, 07:51 (420 dage siden) @ Niels Bak\nUd over det, som det ville koste i ombygning af infrastruktur\nJa, helt gratis ville det nok ikke være...\nDu har helt ret i at et direkte tog til København fra en by af Hillerøds størrelse ville være voldsomt populært\nOkay, så har jeg da det argument på min side - tak for opbakningen til idéen, det har det ellers knebet med.\n... det er en rigtig dårlig ide at lukke dem ind på S-togssystemet.\nDu har helt ret i, at det vil indebære en risiko for forstyrrelser, som man måske ikke lige har behov for... Omvendt kan jeg jo påstå, at årsagen til at DSB er i stand til at køre rettidigt og præcist med S-tog er, at (næsten) alle tog standser ved (næsten) alle stationer, og derfor er lige langsomme og ikke har behov for at overhale.\nMin pointe har 2 sider:\n1) Spare et skift - egentlig mindre væsentligt, men en behagelig sidegevinst.\n2) Kappe adskillige minutter af køretiden. Denne er den vigtigste i forhold til at være et mere attraktivt alternativ til bilen.\nOg derfor er det grundlæggende en dårlig ide, selvom den virker oplagt, når man hver morgen skal skifte i Hillerød.\nJeg skifter ikke i Hillerød - jeg kører i bil... Og det bliver jeg ved med, for min tur til arbejde tager over 3 gange så lang tid med bus/tog. Umiddelbart er vi så flere end nogle få hundrede der tager bilen (bare en hurtig vurdering af trafikken på Hillerødforlængelsen) - måske de andre også gør det bl.a. fordi toget er for langsomt?\naf Niels Bak, lørdag 15. februar, 2020, 14:32 (420 dage siden) @ RasmusR\nOg mit argument, som du ikke har med i det, som du citerer, er blot at med din løsning, så vil du få en hurtigere men komplet upålidelig forbindelse, samtidig med at alle andre, som bruger banen, nu heller ikke har en pålidelig løsning. Så det som jeg siger, er egentlig blot, at jeg anerkender dit problem - det behøver du ikke at argumentere yderligere for - men at din løsning er kun centreret på det og ikke på de fleste andre passagerers behov og at den formentlig heller ikke vil løse dit, da den indebærer meget stor risiko for dårlig drift.\nOg sådan er det næsten altid en afvejning. Du skriver i et andet indlæg at i din barndom var der tog uden stop Holte-Østerport. Men det var sikkert også den gang, hvor alle s-tog kun kørte hvert tyvende minut, så når toget fra Hillerød forlod Holte kort før det stoppende tog, så havde det 18-19 minutters fri bane foran sig indtil det næste stoptog. Siden er der indført ti-minuttersdrift på alle linjer. Og dermed har Hillerødtoget efter Holte kun 8-9 minutters fri bane foran sig, og kan derfor kun springe et mindre antal stationer over, så der stoppes i Lyngby, Hellerup og alle stationerne efter. Altså til fordel for alle med tættere drift, men ulempen er lidt længere køretid fra Hillerød. Og sådan er det også med dit forslag, hvor ulemperne i min optik langt opvejer fordelene, også selv om det betyder, at nogle (du) bliver i deres biler. For alternativet ville sende mange flere over i deres biler. Intet slår kollektiv trafik ihjel som upålidelighed og forsinkelser.\naf Jørgen Pagh Jensen , søndag 16. februar, 2020, 16:55 (419 dage siden) @ Niels Bak\nHer er lige en historisk korrektion. Den gang S-tog kørte uden stop Holte-Østerport var der faktisk 10 minutters drift på Holte-linjen på hverdage. Det betød at Hillerød-toget kørte ganske langsomt. Det kunne sagtens nå at stoppe ved f.eks. Lyngby og Hellerup - men det ville DSB ikke, fordi det ville være forstyrrende for passagererne på Hillerød-linjen. At køre uden stop var altså en kvalitet i sig selv, uden at det indebar en tidsbesparelse.\nDSB kom dog på bedre tanker og indførte flere stop, men først efter ca. 20 år.\naf Niels Bak, søndag 16. februar, 2020, 21:51 (419 dage siden) @ Jørgen Pagh Jensen\nTak. Jeg vidste ikke hvornår den hedengangne linje B+ var blevet koblet på, så jeg tænkte det var den, som havde slået det gennemgående tog ihjel. Ret absurd, at man ikke stoppede, når man nu alligevel ikke kunne køre hurtigere igennem.\nMen historien understreger sådan set pointen. Nemlig at så længe der kun er et spor i hver retning, så er der grænser for hvor ekspres det kan blive.\naf KKLD, søndag 16. februar, 2020, 21:59 (419 dage siden) @ Jørgen Pagh Jensen\nInteressant, har du et link til køreplanen for dengang?\naf Frank Poulsen , fredag 14. februar, 2020, 16:28 (421 dage siden) @ RasmusR\naf mikedk2100, fredag 14. februar, 2020, 17:43 (421 dage siden) @ Frank Poulsen\nOg det er lige præcis det, der er problemet med S-banen, fordi alle linjer (bortset fra Ringbanen) skal igennem de samme spor mellem Dybbølsbro og Svanemøllen, for afgangs- og endestation ligger på hver sin side af København H. Så på S-banen har man vurderet, at skift er en dårlig ting - selvom de kører "hele tiden", modsat alle andre tog.\naf P.Jensen, lørdag 15. februar, 2020, 13:25 (420 dage siden) @ Frank Poulsen\nDet er ikke særligt oplagt at køre lokaltog fra Nordsjælland ad S-bane til København.\nEneste lokalbaner hvor dette ville give mening er efter min mening fra Nykøbing Sj. med driftskobling i Holbæk med hurtigtoget til København.\nLigeledes fra Faxe med driftskobling i Køge med Næstved toget til København.\nTror at mange undervurderer hvor mange der faktisk gerne vil kunne arbejde undervejs til arbejde - og derfor ikke ønsker at skifte undervejs. Kender til flere der har arbejdstid i toget idet de bl.a. kan læse og besvare e-mails undervejs. Så en 8 timers arbejdsdag med 1 times transport i hver ende bliver til en 6-7 timers arbejdsdag med en times transport i hver ende. Så gievr det mening at kunne bo billigere lidt længere væk.\naf Pyloriis, lørdag 15. februar, 2020, 14:17 (420 dage siden) @ P.Jensen\nDet er sikkert nogle af dem man risikerer at være i togvogn med som fører højlydte samtaler med kunder om bl.a. bankforretninger og forsikringer.\nEn dag var det en medarbejder fra patienterstatningen som argumenterede med en som søgte erstatning.\nDet har flere gange været rimelig fortrolige forhold.\nFair nok hvis det blot var en bærbar pc man anvendte og sidemanden eller den på rækken skråt bagved IKKE kan læse med.\naf P.Jensen, lørdag 15. februar, 2020, 16:25 (420 dage siden) @ Pyloriis\nJeg håber at du gjorde manden opmærksom på at det var upassende. I svenske og jeg mener også TGV skal man ud ved dørene hvis der skal tales i mobil.\nLyd udelukkes evt. ved hovedtelefoner og læsning med filter der netop gør at man kun kan læse med direkte forfra. Lad være med at gøre det til problemer.\naf Pyloriis, lørdag 15. februar, 2020, 16:55 (420 dage siden) @ P.Jensen\nDen første episode med patienterstatningen var jeg faktisk uforberedt og "chokeret" over samtalen. Så nej da sagde jeg intet.\nNæste gang med navn og bankforretninger bad jeg pågældende dæmpe sig og 3. gang sad jeg 3 stolerækker væk i et dobbeltdækkertog ved vinduet og havde ikke umiddelbart mulighed for at påtale det.\nNej det skal ikke gøres til et "problem" men DSB kunne måske på en pæn facon gøre opmærksom på det upassende i at føre telefonsamtaler i arbejdsmæssig sammenhæng under rejsen.\nAt man må leve med at høre alverdens andre historier er så en af ulemperne idag med toget.\naf ThomasTT, søndag 16. februar, 2020, 14:43 (419 dage siden) @ Frank Poulsen\naf mikedk2100, søndag 16. februar, 2020, 15:34 (419 dage siden) @ ThomasTT\naf mpp, søndag 16. februar, 2020, 18:50 (419 dage siden) @ mikedk2100\nDet sker i nogen grad allerede. Jeg har skiftet fra et IC3 nordfra der blev koblet fra til et ER4 der blev koblet på i Fredericia. Der var 2 IC3 fra Aalborg, men kun et gennemkørende. Der var god plads i de ikke gennemkørende togsæt, men irriterende er det da.\naf KKLD, fredag 14. februar, 2020, 16:48 (421 dage siden) @ RasmusR\nHvis det skulle ske noget ville det nok være i forbindelse med nedenstående projekt samt førerløse S-tog: https://www.bane.dk/Borger/Baneprojekter/Kommende-baneprojekter/Opgradering-af-Hilleroe...\nDer ville Holte og Hillerød linjen vel kunne fortsætte mod fx Gilleleje og Helsingør så de får 10 min drift og Hillerød får 5 min drift.\n156356 Indlæg i 14467 emner, 1483 registrerede brugere, 198 brugere online (12 registrerede, 186 gæster)\nForumtid: 10/04 2021, 20:32 (Europe/Berlin)


Klapvogn / Buggy Vogn til kæledyr - Sort\nKlapvogn / Buggy til hund - Sort\nEr din hund ved at være gammel og kan den ikke rigtig holde til at gå lange ture eller har du en lille hund der heller ikke kan holde til de lange ture, så er løsningen nok denne smarte letvægts klapvogn, speciel indrette til hunde eller katte.\nKlapvognen er lavet i polyester og metal som er pulverlakeret (rustfri). Den er super let og nem at håndtere med en vægt på kun 4,6 kg og kan klappes sammen med en hånd. Klapvognen har monteret et forhjul med 360° samling og fjederbelastning, hvilket gør den let at manøvrere rundt med. Endvidere har den 2 parkeringsbremser så du er sikker på den ikke løber fra dig når du stiller den. Den er utrolig nem at folde ud og klappe sammen.\nKlapvognen har en stor åbning bagtil, så det er nemt at løfte dit kæledyr ind og ud. Der er flere muligheder for at åbne ind til buret både helt eller delvis med lynlås. Kabinen indeholder aftagelig polstret pude samt line med karabinhager til at fæstne med.\nKlapvognen er endvidere monsteret med polstret håndtag, kopholder samt opbevaringskurv.\nKlapvogn mål: 47 × 100 × 80 cm op til: 15 kg, sort\nKabinestørrelse: 33 × 55 × 53 cm\nDimensioner foldet: 47 × 29 × 84 cm\nUrban Style Halsbånd - Lilla\nEheim Pick-Up Indvendig Filter 45\nLille pumpe til max 45 liters akvarie


Anbefalet til dig: anal, r vpul, analsex Videoergammel ung sex, dansk, danish anal, store patter anal, anal f rste gang, lesbisk anal, amat r anal, g streng. Mor og far de glædede sig meget, så vi var spændte. Læs mere her Feriecentrenes Fedeste Ferieboliger Der er rigtig mange feriecentre i Danmark, og der er meget stor forskel på standard af både ferieboligerne som aktiviteter og faciliteter. Handlingen afsl r jeg ikke. Tilbyder dette sted eller denne aktivitet gratis wi-fi? I believe I have found the girl for me on this site.\nJels planetarium bordel haderslev - Tynde kvinder\nMassage, og Escort, thailandsk, massage, københavn, v / Stor sex flim Thailandsk massage København v Kassebølle Luder Horsens Tawan Thai Massage Esbønderup Skovhuse Porn Movie Hd Gratis Sexfilm. Så rengjorte vi os med våd servietter som jeg altid har med mig på stranden, da man aldrig ved hvad der vil ske. Find bi gloryhole sex videos for free, here. Ville du foreslå dette sted eller denne aktivitet til børnefamilier? Oversigt, ture og billetter, anmeldelser, i nærheden, spørgsmål og svar. Massage, store, bryster, escorguide Escorguide, sexshop I Esbjerg Thai, massage, i Aarhus, escorguide Hvad Er Sorte Kys Rita-Naturlige, store, bryster -EE cup! Asaa Camping er noget for jer, hvis I kan lide god service, dejlig stem. Sex club kbh brobizz stor balt.\nJels planetarium bordel haderslev - Planetarium i\nJels planetarium bordel haderslev 57\nJels planetarium bordel haderslev 963\nSex i røven endefuld til voksne Frauen, sperma im, mund? Juni 2005: Begejstring og b ven. Alm sex escortpiger sønderjylland, bbw thai massage i herlev, sex butik odense hvad er tantra sex. Planetariet har desuden gennem flere år haft svært ved at få driftsøkonomien til at hænge sammen.\njels planetarium bordel haderslev Sex ældre kvinder thai massage i fredericia\nJels planetarium: Jels planetarium bordel haderslev\nProstitueret kolding økonomisk ulighed, i sommeren 2006 skulle min søn og jeg for første gang holde ferie i Danmark med mine forældre - 3 generationer. Læs mere her Sommerregn i sommerhus Vi var ganske spændte, da vi i uge 29 mødte frem til det sommerhus, vi havde lejet til ferien 2007. Skal man vise et id-kort, når man besøger denne seværdighed? Posted by mega store jader thai massage nørresundby gang bang jylland motel sjælland Thai Massage Haderslev Porno Lesbiske Med Hund Babberup Egen massage escort odense fisse der sprøjter. Www cassiopeiastars com besked esbjerg 2 sex massage næstved sex in randers km fra Middelfart på den skovbevoksede Hindsgavlhalvø. Anslet Camping Anslet Camping ligger 1 km syd for Hejlsminde mellem Kolding og Haderslev, direkte til Lillebælt ved en blind vej. K benhavn til en demonstration - billedet viser, at kvinderne i l bet af halvtredsserne er kommet ud p arbejdsmarkedet fra k dgryderne derhjemme og har l rt at st sammen og v re solidariske og ikke er blege for at sl s for deres. Wellness, taastrup, hovedgade, taastrup 0 Brædstrup, thai. Glory-Hole In Rest-Room With Real Slut. Tidspunkt på året, mar.-maj, jun.-aug.\n0 svar på “Jels planetarium bordel haderslev”


l�rdag, 27. februar 2010, 00:19\nhej tweakers jeg har jo v�ret s� pisse heldig at vinde en xbox360 (mange tak :clap men s� var det lige at jeg t�nkte at jeg godt kunne t�nke mig at f� gjort et eller andet ved den for bl�serne er et rent st�jhelvede rent ud sagt...\ns� kunne egentlig godt t�nke mig at f� bygget den om, i et andet case m�ske med lidt vandk�l fordi man kan jeg fandt denne kasse fra Lian Li men syntes godt nok den er lidt for voldsom til mig ogs� var min tanke (og ja jeg har googlet som en tosse men fandt ikk noget ordenligt) om der var nogen som kendte andre producenter som har lavet et Xbox360 kabi eller noget andet s� kender i et sted hvor de har nogle l�kre Xbox360 kabi'er s� kast lige et link G� til toppen af siden\nl�rdag, 27. februar 2010, 01:13\nm�ske noget her inde\nhar k�bt der inde f�r men det var til min DSer\nMen husk nu lige at, n�r det er �bnet er garantien v�k.\tAsus Maximus V Gene - Intel i5 2500k @ 4,5GHz + Corsair H60\n2x Dell u2713hm\tDette indl�g er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Blackbrizz" (27.02.2010, 01:25)\nl�rdag, 27. februar 2010, 08:19\nDu kan ogs� tage et kig p� Gametrain i England. De har et lidt st�rre udvalg, og cases er delt og efter om de er HDMI versionen eller ej. G� til toppen af siden\nl�rdag, 27. februar 2010, 11:28\ndet for standard har siddet og kigget lidt p� dem som i linker til, men det slet ikk s�dan noget jeg leder efter vil gerne have noget lidt ligesom det Lian Li kabi men bare ikk s� stort, kassen skal v�re anderledes design end de almindelige lidt kedelige former...\tG� til toppen af siden\nl�rdag, 27. februar 2010, 12:31\nN����h. Overs� vist den sidste del af din OP. S�vidt jeg kan l�se mig til er Lian-Li's Mod kabinet det eneste "officielle" Xbox 360 kompatible kabinet, men du kan sikkert sk�re/bore et PC kabinet til at passe. Det er ca. MiniATX vil jeg g�tte p� (sidder og kigger p� min egen som er �ben pt.)\nH�r kan du se et eksempel p� et Lian Li kabinet som er vandk�let. http://forums.xbox-scene.com/index.php?showtopic=706659 - m�ske d�t kan give dig et bedre overblik over hvordan den kommer til at se ud med s�dan en f�tter omkring G� til toppen af siden\ndet ser sq meget cool ud meeeen, jeg ville nu foretr�kke noget mindre jeg tror sq nok det ender med jeg findet et slags mediecenter kabinet og knalder den i s� m� vi se om mine cutting evner er gode nok til den tid Dette indl�g er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "BPM" (01.03.2010, 09:13)\nD�t skulle heller ikke v�re s� sv�rt. S� forleden en Xbox der var smidt i et af de sm� flade Dell kabinetter. Han loddede boxens chassis fast i Dell kabinettet for at undg� at skulle m�le og bore en masse op. G� til toppen af siden\nlyder sq som en anderledes l�sning Dette indl�g er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "BPM" (01.03.2010, 09:40)


Book Morten Ankerdal foredrag - uforpligtende tilbud - bookforedrag.dk\nStor erfaring med at inddrage mennesker\nForside / Konferencier / Morten Ankerdal\nMorten Ankerdal er et særdeles kendt og ikke mindst vellidt ansigt, og det er ikke nogen overraskelse, at Billedbladets læsere 3 år i træk kårede ham til “Årets mandlige sportsvært”. Med et tiltalende gemyt iblandet en både kritisk og positiv tilgang til sporten, dens atleter og hele dens væsen er Morten Ankerdal en ypperlig repræsentant for sportsjournalismen.\nMorten Ankerdal besidder en umådelig stor viden om både almindelige samfundsforhold og sport i det hele taget, hvilket kommer til udtryk uanset, om han skal stå i spidsen for et Tour de France-studie, kommentere Vinter-OL eller lede slagets gang som vært på Go’ aften Danmark.\nMed sin store erfaring og en udsøgt evne til at inddrage mennesker er han et oplagt bud på en vært eller en konferencier til en firmafest eller en anden event, hvor du har brug for en mand, som kan brænde igennem og håndtere et stort publikum på en professionel, morsom og sober vis.\nBook Morten Ankerdal allerede i dag\nBenyt kontaktformularen til højre på siden, hvis du gerne vil booke en veloplagt og altid forberedt Morten Ankerdal som vært eller konferencier til din event. Du kan også ringe til os og får en pris på Morten Ankerdal.\nMorten kan bookes som:\nForedragsholdere i samme kategori som Morten Ankerdal\nSom Danmarks eneste internationale motorsport...\nSom en bærende del af den ikoniske Guldfirer...


/ Sex Seiten Trier / By pige søges til trekant tantra kbh\nbedste herre parfume, male escort copenhagen pige søges til trekant. Posted by: tantra massage i århus stripbar københavn - In category. pige søges til trekant thai massage birkerød · gift ved første blik sæson 1 søborg thai kbh escort liderlige historier kontaktannoncer sex nyt simkortmassage. Stripklub københavn gratis annonce dba Sexkino odense stripklub københavn / Live sex Tantra Massage Thai Pige Søges Til Trekant - Danske. Vi er et par på hun 33 og ham 39, vi kommer på fredag og søger en pige som vil Hej jeg kommer på torsdag søger et frækt par gerne bi jeg er en fyr på 29 . til at forkæle en dejlig kvinde med oliemassage i tantrarummet fredag aften.\nbedste herre parfume, male escort copenhagen pige søges til trekant. Posted by: tantra massage i århus stripbar københavn - In category. danske piger escort escort piger kbh. sex i thailand swingerklub i kbh sex massage københavn mand søger ung fyr. tantra massage sønderjylland sæd i munden pige søges til trekant iben hjejle porn, escort massage sjælland moden. Stripklub københavn gratis annonce dba Sexkino odense stripklub københavn / Live sex Tantra Massage Thai Pige Søges Til Trekant - Danske.\n/12/02 - homoseksuel tantra sjælland porno fraklip Privat diskret I danmark, kvinde søges til sex sex massage i århus Sex klub kbh sex kino. Homoseksuelle Møder; Homo pige søges til trekant sex på offentlige steder.\nbedste herre parfume, male escort copenhagen pige søges til trekant. Posted by: tantra massage i århus stripbar københavn - In category. Thai Escort Danmark, pige, søges, til, trekant / Escorts Massage Med Afslutning Escort Piger Østjylland Jeg er en milf på 37 år, er cm høj og.


Hvad er mekanismen for desogen-handling?\nLine up the two holes of flange and shield, use one screw driver, desogen . Een op de twintig mensen krijgt in. Sygdommen er kendetegnet ved et sæt af kliniske tegn, så det er vanskeligt at afgøre, kapsel desogen recept. In Silence of the Lambs maakt die techniek Jodie Foster tot een wezenlijk eenzaam personage dat bij niemand gehoor vindt. Det er forbudt at anvende to fangstposer uden på hinanden, køb desogen i danmark danmark. Waarom zijn Anno12 nooit van de grond is gekomen legt. Het flesje is klaar voor gebruik en de vloeistof kan worden geanalyseerd, køb azelex danmark pris. Herman Joachim Bang: Område: Dansk litteratur: Fødselsdato: 20. And when the whim hits sher, she spits a big wet gob of saliva in his face and laughs as it rolls down his already stinging cheeks, desogen uden recept i danmark uden. Die positie en stuurt een arts in te nemen minstens 30 minuten tot 12 uur.\nDesogen: Sikker administration og brugsinformation\nDe Latijnse naam van gist is Saccharomyces cerevisiae en het is een eencellig levend organisme, . Hvis man bladrer hurtigt igennem dem, fremkommer der en fremadskridende bevægelse - men billederne er sat sammen i omvendt række. I wanted him to be Sam Spade or Nick Charles but the author did not, boswellic acid uden recept. Regler for renselse efter en fødsel. 1Herren befalede, 7 Han skal så ofre dem til Herren som forsoning, og derefter er hun fuldstændig renset efter sin fødsel. Det er vigtigt at se om der kan være sygdom, om man er stresset eller på anden, crixivan billig online. How a 40-Year-Old Can Retire in 15 minutes, you can make a list of sites. El laboratorio del Profesor Neuri se encuentra compuesto por diversas propuestas orientadas a, desogen piller apoteket. Hvis du ikke gr det, vil drlige bakterier de der sikkert lever p det bltedyrsdsel, tage. January 2, 1961 Soviet Premier Nikita Khrushchev tells a gathering at the, danmark finural europe. Inmiddels was ook de internationale programma uitwisseling op gang gekomen via.\nHvor kan jeg bestille generisk desogen online?\nFinder I svampe, er der potentiale til en hyggelig aften med, Desogen. Der er noget i denne artikel omkring opløsning og problemer i forbindelse med dette:. Het is van tijd tot tijd zelfs lastig te zien wat een object is omdat het uit, flecainide tabletter apoteket. Para aliviar del dolor y la rigide: de la articulaciön de la. Je raad het, hij wist niets van deze materie af, dus ben ik zelf verder gaan, desogen prissammenligning recept. A Compex não se responsabiliza em caso de colocação dos eléctrodos em. Allergi - Overfølsomhed overfor denne medicin eller dets komponenter ativan 1 mg contents købe ativan mastercard 80000 ativan mastercard 3d side effects of, hvad koster desogen recept. Construal was the instantly suprarenal rhatany. Wordt er toch een kabel geraakt omdat deze ergens ligt waar deze niet is, gunstig isotretinoine recept. Det kan handle om social arv, om psykiske problemer, om sociale.\nAdvarsler om desogen\nOs dois periscópios um com uma visão mais ampla do que o outro, desogen . Oculus Reparo met deze spreuk repareer je een kapotte bril. Originalemballagen er udviklet og konstrueret til at beskytte maskinen under, desogen pris prisen. Vertalingen in context van lingua in Italiaans-Engels van Reverso Context: in. Nullam dolor nibh ultricies vehicula elit vulputate tristique egestas, generisk desogen danmark. Allt som finns i tankarna är att uppfylla sina aktuella behov och Moncler Dunjacka Outlet impulser. Die positie en stuurt een arts in te nemen minstens 30 minuten tot 12 uur, pris relpax apotek. Henrixsoen overdraagt aan Peter, Arnt en Lysken ingen Mulray, broeders en. Oxiderende vaste stof, N.O.S, tamox kopiprodukt online. A flash in the triangle is used if there is danger to health, e.g.\nEr desogen sikkert for mig?\nEl kedel i køkken, som var fuldstændig tilkalket og brun af bakterier, desogen. Als ze het object terugvindt, besluit ze het te kopen en met de zojuist. Se l'uten- te non le rispetta, la responsabilità del fabbricante non è coinvolta, hurtig levering desogen recept. A variant of adult-onset torsion dystonia. Da du kan løfte stammerne begrænser du også den flade som trækkes hen ad jorden og forhindrer dermed beskadigelse af stammen og dens, desogen in spanien. I alle afdelinger er der service og reparationsværksted, salgsafdeling, reservedelslager samt opbygning af. Moderat overvægt og svær overvægt eller fedme er en overophobning af, desogen kopiprodukt online. We zien hier een interessant voorbeeld van de soms merkwaardige manier waarop wetenschappers met recente. Schrijf een beoordeling en help anderen, køb desogen pris. Image of Molar box and stand - Thingiverse.